cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bondin kierto
Bondin kierron kuvaus merivirran kannalta
Jääkaudella Pohjois-Atlantin Golfvirran voimakkuus vaihteli jäätiköiden sulamisvesien takia. Golfvirta toi lämpöä Pohjois-Atlanttia ympäröiville alueille, mm. Eurooppaan. Kaikkein kylmimpänä kautena koko Golfvirta Pohjois-Atlantilla pysähtyi, kun Hudsoninsalmelta tulleet jäävuoret pysäyttivät termohaliinikierron myös Labradorinmerellä. Kylmänä kautena Golfvirta oli Norjanmerellä Norjan ja Islannin välissä pysähdyksissä. Kaikkein lämpimimpänä jääkauden kautena Golfvirta ulottui Pohjois-Norjan pohjoispuolella ohi Britannian ja Skandinavian suurten jäämassojen. Golfvirta hinasi perässään myös lämmintä ilmaa. Suuria maailmanlaajuisia kylmenemisiä (jolloin Golfvirta ei virrannut Pohjois-Atlantilla lainkaan) sanotaan Heinrichin tapahtumiksi. Vain Pohjois-Atlantin ympäristöön/pohjoiselle pallonpuoliskolle liittyvät Dansgaard-Oescherin tapahtumiin, joita oli yhdessä Bondin kierrossa monta Heinrichin tapahtumien välissä. Näihin liittyvissä pienissä kylmenemisissä Golfvirta pysähtyi vain osittain, Islannin ja Grönlannin lähelle ulottuva haara meni tukkoon jäiden sulamisvesien takia. Dansgaard-Oeschgerin tapahtuma käynnisti lämpimän kauden, jolloin jää suli laajalta alueelta ja kasvillisuusvyöhykkeet siirtyivät pohjoisemmaksi.
Termohaliinikierron häiriö
Jääkauden keskelläkin lämpimänä kautena Golfvirta ulottui Pohjois-Norjaan, jonka viereinen meri ei ollut yhtenäisesti jäässä ainakaan kesällä. Islannin jääpeite kutistui. Ilmasto lämpeni Norjassa 5 °C, Etelä-Englannissa 4 °C, Ranskassa 2–4 °C ja Itä-Euroopassa 2 °C. Kylmänä kautena jääpeite ulottui linjalle Newfoundland–Islanti–Irlanti. Kaikkein kylmimpänä kautena Etelä-Englannin ja Grönlannin eteläkärjen ja Islannin välissä ollut alue jäätyi, ja Länsi-Euroopan lämpötila laski 1–2 °C, eniten Ranskassa ja Espanjassa.
On melko todennäköistä, että dryaskauden tapaiset muutaman asteen viilenemiset johtuvat termohaliinikierron pysähtymisestä tai keskeytymisestä. Termohaliinikierrossa kylmä tiheä suolainen syvävirtaus pitää yllä ilmankin lämpötiloja tasaavaa meriveden kiertoa. Suolaton kylmä vesi sotkee tämän virtauksen sekä pinnalle että syvälle virratessaan. Kiertohan perustuu veden tiheyseroihin, jotka riippuvat sekä veden suolaisuudesta että lämpötilasta. Suolattoman, kylmän veden virtaaminen Golfvirtaan riittää pysäyttämään sen.
Termohaliinikierto on tämän mukaan erityisen herkkä muuttumaan paikallisten häiriöiden takia. Ilmastossa tiedetään olevan monia muita lyhyehköjä jaksollisuuksia, kuten El Niño. Nykyään arvellaan, että termohaliinikierto värähtelee itsekseen sopivissa oloissa, varsinaista tahdittajaa ei tarvita. Lämpimänä jääkausien välisenä aikana ei tiedetä tapahtuneen voimakkaita muutoksia termohaliinikierrossa ja pohjoisissa lämpötiloissa.
Eri tutkijat ovat arvelleet ilmastossa esiintyvän muun muassa 1500, 2100 tai 2500-2600 vuoden jaksoja. Toisten mielestä 1500 vuoden jakso on 1470 vuotta, toisten mielestä noin 1000-2000 vuoden valejakso.
Auringon aktiivisuudessa arvellaan tapahtuvan muutoksia 1 500 vuoden jaksoissa. Nämä muutokset heijastuvat maapallolle ja olivat ehkä voimakkaampia jääkaudella juuri termohaliinikierron helpomman häiriytyvyyden vuoksi. Toinen teoria on, että Kuun aiheuttamat häiriöt muuttavat jäävuorien muodostumista 1 800 vuoden jaksoissa. Nykyisellä jääkausien välisellä ajalla ilmasto ei viilene äkkiä jääkausilukemiin. Termohaliinikierto ei pysähdy muutamassa viikossa. Lisäksi kasvihuoneilmiö saattaa kompensoida termohaliinikierron pysähtymisen vaikutukset.
Keski-Veikselin DO-tapahtumat
Keski-Veikselin eräässä vaiheessa tapahtui pohjoisella pallonpuoliskolla sarja nopeita lämpötilan muutoksia, jotka eivät näy Antarktiksen lämpötilakäyrässä ja ilmakehän hiilidioksidikäyrässä. Ne olivat peräkkäisiä DO-tapahtumia joissa lämpötila ja jäätiköiden sulamisvesien määrä ensin nousivat rajusti, sitten laskivat hitaasti.
Pohjoisen ja etelän välinen kiikkulauta
Eteläisen pallonpuoliskon tapahtumat ovat havaintojen mukaan osin päinvastaisia. Esimerkiksi kun Pohjois-Atlantilla on kylmä Heinrichin tapahtuma niin silloin Antarktiksen lähellä kylmenee hitaasti ja päin vastoin.
María José Rojas
pienoiskuva|María José Rojas María José Rojas (s. 17. joulukuuta 1987) on chileläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Chilen naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 44 maaottelua ja tehnyt niissä 11 maalia. MM-kilpailuissa hän pääsi vaihtopelaajana kentälle yhdessä ottelussa.
Rojas on pelannut seuratasolla viidessä eri maanosassa.
Palokuntanuoret
thumb|Palokuntanuoret harjoittelemassa Palokuntanuoret toimivat palokuntien nuoriso-osastoissa. Suomessa toimii eri palokuntien alaisuudessa yli 500 nuoriso-osastoa. Näihin nuoriso-osastoihin kuuluu kymmenisen tuhatta 7–17-vuotiasta lasta ja nuorta. Ohjaajia on noin 2 000.
Nuoriso-osasto on jaettu varhaisnuoriin ja nuoriin. Varhaisnuoriksi lasketaan 7–9-vuotiaat ja nuoriksi sitä vanhemmat lapset. Useissa palokunnissa varhaisnuoret myös harjoittelevat eri aikaan kuin nuoret.
Palokuntanuorisotyön tarkoituksena ei ole kouluttaa uusia jäseniä palokunnan hälytysosastoon. Palokuntanuorisotyön tärkeimpiä periaatteita on antaa nuorille tietoja ja taitoja, joita he voivat hyödyntää myöhemmässä elämässään, vaikka eivät jatkaisikaan palokuntauralla. Nuori voi kuitenkin siirtyä 16–18-vuotiaana palokunnan hälytysosastoon, jolloin hänellä on usein jo hyvät pohjatiedot. Palokuntanuorisotyön tarkoituksena on myös kasvattaa turvallisuustietoisia ja auttavaisia kansalaisia sekä tarjota ilmainen ja hyödyllinen harrastus. Vaikka nuori lopettaisikin palokuntauransa kesken, on hän oppinut paljon hyödyllisiä taitoja ja tietoja.
Palokuntanuorten vuoden kohokohtia ovat erilaiset leirit. Leirejä on viikonlopun mittaisista leireistä aina viikon mittaisiin leireihin. Leireillä opitaan uutta ja kerrataan vanhaa, kilpaillaan, pidetään hauskaa ja tutustutaan muihin palokuntalaisiin. Niillä myös suoritetaan erilaisia kursseja.
Palokuntanuoret myös kilpailevat erilaisissa palokuntataito- ja urheilukilpailuissa. Kilpailut voivat olla oman palokunnan sisäisiä, alueellisia, valtakunnallisia tai kansainvälisiä.
Koulutus
Palokuntanuorten kurssit tähtäävät sekä arjen turvallisuuteen perehtyneiden vastuuntuntoisten kansalaisten kasvattamiseen että vankan paloalan koulutuspohjan antamiseen miehistöön siirtyville nuorille. Kursseja järjestetään pääsääntöisesti pelastusliittojen järjestämillä kesäleireillä. Seuraavassa lista yleisimmistä nuorten kursseista:
Pekka Jokipaltio
Pekka Jokipaltio (19. toukokuuta 1901 Nurmo – 31. toukokuuta 1977 Helsinki) oli suomalainen eversti, joka tuli tunnetuksi Ilmatorjuntarykmentti 1:n komentajana jatkosodan aikana. Hänen kehittämänsä sulkuammuntajärjestelmän sovelluksen voidaan katsoa säästäneen Helsingin mittavilta tuhoilta suurpommitusten aikana kevättalvella 1944.
Peniksensiirto
Peniksensiirto eli siittimensiirto on elinsiirto, jossa potilaan vaurioitunut penis korvataan joko keinotekoisella (ei kokeiltu ihmisiin) tai kuolleelta luovuttajalta saadulla terveellä peniksellä.
Pekka Jokipaltio
Pekka Jokipaltio syntyi Nurmossa ja sittemmin opiskeli Haapamäen yhteiskoulussa. Jokipaltio osallistui vuonna 1918 sisällissotaan Hämeen rintamalla. Upseeriksi hän valmistui Kadettikurssi 5:ltä vuonna 1924 ja yleisesikuntaupseeriksi Sotakorkeakoulusta 1936 (ye-upseeri 1938). Hän palveli muun muassa Kenttätykistörykmentti 3:ssa patterin päällikkönä ja yleisesikunnassa toimistoupseerina. Sotakorkeakoulun jälkeen hän palveli patterinpäällikkönä ja yleisesikuntaupseerina Viipurin Ilmatorjuntarykmentissä.
Peniksensiirto
Ensimmäinen tunnettu onnistunut peniksensiirto toteutettiin Kiinassa vuonna 2005. 44-vuotias potilas oli loukannut siittimensä liikenneonnettomuudessa. Viisitoista tuntia kestäneen toimenpiteen jälkeen mies kykeni jälleen virtsaamaan tavallisesti ja sai takaisin normaalin kykynsä erektioon. Penis oli siirretty 23-vuotiaalta aivokuolleelta mieheltä Kantonin sotilassairaalassa. Siirretty penis poistettiin 44-vuotiaalta myöhemmin ”psykologisista syistä”.
Pekka Jokipaltio
Ilmavoimien Esikunnan ilmatorjuntatoimiston päällikkö hänestä tuli vuonna 1939 ja siinä tehtävässä hän palveli myös talvisodan aikana. Jatkosodassa hän toimi ilmavoimien asetoimiston päällikkönä, armeijakunnan ilmatorjuntakomentajana sekä Helsingin ilmatorjuntakomentajana. Sodan jälkeen hän toimi ilmavoimien ilmatorjuntaosaston päällikkönä 1945 sekä Ilmatorjuntarykmentti 1:n komentajana vuodesta 1946–1956. Aktiiviuransa hän päätti silloisen Hämeen Sotilasläänin komentajuuteen 1956–1957.
Peniksensiirto
Tutkijat ovat onnistuneesti korvanneet kaniinin siittimen keinotekoisesti valmistetulla, mutta ihmisiin tätä ei ole koetettu. Vaikka peniksensiirto on onnistunut vasta 2000-luvulla, jo 1970-luvun komediaelokuvissa Percy ja Percy's Progress tämä oli juonen pääaihe.
Pekka Jokipaltio
Helsingissä on hänen mukaansa nimetty tie Käpylän kaupunginosassa ja hänen viimeisen kotinsa seinässä Fredrikinkatu 41:ssa on muistolaatta.
Jokipaltio ylennettiin vänrikiksi vuonna 1924, luutnantiksi 1926, kapteeniksi 1931, majuriksi 1939, everstiluutnantiksi 1941 ja everstiksi vuonna 1944.
Julkaisuja
Nimellä P. Jokipaltio:
Lintudirektiivin I liite
Lintudirektiivin I liite on Euroopan talousyhteisön neuvoston 2. huhtikuuta 1979 hyväksymän direktiivin eli Euroopan talousyhteisön silloisille jäsenvaltioille sitova kansallisten lainsäädäntöjen ohjeen liite, jossa määriteltiin suojeltavat villieläinlinnut. Lintudirektiiviksi puhekielessä ja lyhennetyssä asiatekstissä mainitun direktiivin diaarionumero on 79/409/EEC, jonka Euroopan talousyhteisön seuraaja Euroopan yhteisö ja Euroopan unioni ovat hyväksyneet.
Suomen tultua Euroopan unionin jäseneksi toteutettiin lintudirektiivin I liitteessä lueteltujen lajien suojelu Suomessa Natura 2000 -luonnonsuojelualuein, joilla suojellaan myös
Liitteen lajit (1979)
I liitteen suojelemat lajit on mainittu Euroopan talousyhteisön virallisessa lehdessä 1979L0409-EN
Direktiivi yksilöi 181 uhanalaista lintulajia, joiden suojeluun on kiinnitettävä erityistä huomiota. Suomessa esiintyvistä linnuista suojeltuja ovat seuraavat 63 lintulajia:
Suomen melonta- ja soutuliitto
Suomen melonta- ja soutuliiton (lyhenne SMSL) tarkoituksena on ylläpitää ja edistää melontaa ja soutua kilpa- ja huippu-urheiluna, kunto- ja harrasteliikuntana sekä niihin liittyvää kansalaistoimintaa, edistää väestön hyvinvointia ja terveyttä sekä tukea lasten ja nuorten kasvua ja kehitystä lajiensa avulla.
Lisäksi liiton tarkoituksena on liikunnan avulla edistää tasa-arvoa ja suvaitsevaisuutta sekä tukea kulttuurien monimuotoisuutta ja luonnon kestävää kehitystä. Liiton toiminnan perustana ovat liikunnan eettiset arvot ja urheilun reilun pelin perusteet.
SMSL toimii Suomessa toimivien melonta- ja soutuyhteisöjen keskusjärjestönä ja yhdyssiteenä, sekä niiden henkilöjäsenten yleisten ja yhteisten etujen valvojana, jotka näiden sääntöjen edellyttämin tavoin edistävät melontaa ja soutua Suomessa.
Daniela Pardo
pienoiskuva|Daniela Pardo Daniela Pardo (s. 9. toukokuuta 1988) on chileläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Chilen naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 25 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. MM-kilpailuissa hän pääsi vaihtopelaajana kentälle yhdessä ottelussa. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 hän oli Chilen joukkueen kapteeni.
Ksenokrates
pienoiskuva|upright|Ksenokrates Ksenokrates Khalkedonilainen (, ; 396 eaa. Khalkedon – 314 eaa. Ateena) oli antiikin kreikkalainen filosofi. Hän seurasi Speusipposta Platonin Akatemian johtajana. Hän toimi virassa vuodesta 339 eaa. vuoteen 314 eaa.
Elämä
Ksenokrates oli kotoisin Khalkedonista Bithyniasta. Hän muutti Ateenaan varhaisessa nuoruudessa, ja hänestä tuli Sokrateen seuraajan Aiskhineen oppilas. Myöhemmin hän liittyi Platonin oppilaisiin. Hän tapasi Platonin Sisiliassa vuonna 361 eaa. Vuonna 399 eaa. hän seurasi Speusipposta Akatemian johdossa. Speussipos oli jo 340 eaa. valinnut Ksenokrateen seuraajakseen, mutta tästä huolimatta hänen kuolemansa jälkeen järjestettiin äänestys seuraajan valitsemiseksi. Ksenokrates voitti kilpailijansa Menedemoksen ja Herakleides Pontoslaisen täpärästi muutamalla äänellä. Hän toimi kolmeen otteeseen Ateenan lähetystötehtävissä, kerran Filippos II:n luona, kahdesti Antipatroksen luona.
Ksenokrates oli pahastunut makedonialaisesta vaikutuksesta, joka oli silloin vallalla Ateenassa, ja pian Demostheneen kuoleman (322 eaa.) jälkeen hän kieltäytyi hänelle tarjotusta kansalaisuudesta. Hänellä ei kuitenkaan ollut varaa maksaa muukalaisille määrättyä veroa, joten hänet myytiin orjaksi. Hänet osti Demetrios Faleronlainen, joka palautti tämän vapauden.
Ksenokrates kuoli vuonna 314 eaa. Häntä seurasi Akatemian johdossa Polemon, jonka hän oli käännyttänyt hyville teille paheellisestä elämästä. Polemonin lisäksi hän opetti muun muassa akatemialaista Krantoria, valtiomies Fokionia, Pellenen tyranni Khaironia, stoalaista Zenon Kitionilaista ja Epikurosta.
Ksenokrateen vakava ja vahva luonne voittivat hänelle yleisen kunnioituksen, ja hänen puhtaudestaan, rehellisyydestään ja hyväntahtoisuudestaan muistettiin tarinoita pitkään. Hänen käsityskykynsä ei ollut erityisen nopea, mutta hän korvasi sen sillä, että hän rakasti totuutta tunnollisesti, ja ahkeroi väsymättömästi. Hän ei ollut yhtä luova kuin Speusippos ja pitäytyi näin kirjaimellisemmin alkuperäisiin Platonin oppeihin. Tämän vuoksi häntä pidetään tyypillisenä Vanhan Akatemian edustajana.
Filosofia
Ksenokrates kirjoitti useita teoksia. Diogenes Laertioksen mukaan hän kirjoitti 75 teosta, yhteensä 224 239 riviä. Niissä hän käsittelee lähes kaikkia Akatemiassa opetettuja asioita. Erityisesti hän keskittyi metafysiikkaan ja etiikkaan. Hänen sanotaan keksineen, tai ainakin painottaneen, filosofian kolmijaon fysiikkaan, dialektiikkaan ja etiikkaan.
Platonin alkuperäisen ajatuksen mukaan ideat ovat universaalin mielen laki, ja tuottavat erityisessä mielessä aistihavaintoja, joita kutsutaan asioiksi ja esineiksi. Näin idea on determinantti, joka voidaan ajatella jossain määrin "kvantiteettina" eli lukumääränä ja myös "lukuna". Nämä ideaaliset luvut ovat kuitenkin eri asia kuin aritmeettiset luvut.
Näyttää kuitenkin siltä, että Ksenokrates ei kyennyt ymmärtämään sitä idealismia joka oli Platonin metafysiikan perustana, ja piti prinsiippeinä aritmeettista ykseyttä ja moneutta, ja vastaavasti samaisti ideaaliset luvut aritmeettisiin lukuihin. Näin hänen ajatuksensa ottivat takapakkia joidenkin pythagoralaisten karkeisiin ajatuksiin, ja hän asetti itsensä alttiiksi Aristoteleen avoimelle kritiikille. Aristoteles vastusti Platonin ideaoppia, ja hänellä oli paljon sanottavaa myös Ksenokrateen ideaoppia vastaan. Hän jakoi Metafysiikassaan platonilaiset kolmeen ryhmään:
Aristoteles huomautti, että jos ideat ovat lukuja, jotka koostuvat aritmeettisista yksiköistä, ne paitsi lakkaavat olemasta prinsiippejä eli alkuperusteita, niistä myös tulee aritmeettisten operaatioiden kohteita.
Ksenokrates jakoi tietämisen ja ymmärtämisen kolmeen tasoon, joista jokainen oli tarkoituksenmukainen oman alueensa asioiden ajatteluun:
Ksenokrateen logiikasta tiedetään vain se, että hän oli samaa mieltä kuin Platon, hyläten Aristoteleen kymmenen kategoriaa (katso: Organon) liiallisena ja tarpeettomana.
Ksenokrates arvosti filosofiaa lähinnä siksi, että se vaikutti ihmisten käytökseen. Siksi hän kiinnitti erityisesti huomiota etiikkaan. Hänen etiikan alan opetuksestaan tiedetään vain pääkohdat, mutta ne näyttävät, että hän noudatti Platonin asettamia suuntaviivoja. Hänen mukaansa asiat ovat joko hyviä, pahoja tai neutraaleja. Hyviä asioita on kolmenlaisia: Henkisiä, ruumiillisia ja ulkoisia; mutta kaikista hyvistä asioista hyve on kaikista suurin eikä sitä voi verrata muihin. Onnellisuus koostuu hyveen omistamisesta, ja on näin riippumaton henkilökohtaisista ja ulkoisista ominaisuuksista. Hyveellinen ihminen on puhdas paitsi teoissa myös sydämessä. Hyveen saavuttamiseksi filosofia on paras apu, sillä filosofi tekee omasta halustaan sellaista, mitä muut tekevät lain pakottamana. Spekulatiivinen ja käytännöllinen viisaus tulee erottaa toisistaan.
Ksenokrates ei ollut missään mielessä erityisen suuri ajattelija. Hänen metafysiikkansa oli enemmänkin irvikuva kuin uusi versio Platonin ajatuksista. Hänen etiikassaan ei ollut juurikaan omalaatuisia piirteitä. Hänen pidättyväinen elämänsä ja ylevämielinen luonteensa tekivät hänestä kuitenkin tehokkaan opettajan. Hänen vaikutuksensa säilyi hänen oppilaissaan Polemonissa ja Krateessa, ja lakkasi vasta kun Arkesilaos, niin sanotun Toisen Akatemian perustaja, antoi uuden suunnan koulussa annetulle opetukselle.
Kosmologia ja matematiikka
Ksenokrateen teoria epäorgaanisesta luonnosta oli suurimmaksi osaksi identtinen Platonin Timaioksessa esittämän elementtien teorian kanssa. Hän kuitenkin esitti, että jokaisella ulottuvuudella on oma prinsiippinsä, ja hylkäsi siksi sellaisten kappaleiden kuin pyramidin, oktaedrin, ikosaedriin ja kuution johtamisen kolmikulmaisista pinnoista. Näin hän lähestyi atomismia. Hän myös lisäsi klassiseen neljään elementtiin (maa, vesi, ilma, tuli) viidentenä eetterin.
Ksenokrateen kosmologia perustuu sekin lähes kokonaisuudessaan Timaiokseen. Hän painotti, että sitä ei tule pitää kosmogoniana, vaan sitä tulisi opiskella hänen psykologiansa yhteydessä. Sielu on itseliikkuva luku, joka on johdettu kahdesta perustavanlaatuisesta prinsiipistä, ykseydestä ja moneudesta, joista se saa voimansa lepoon ja liikkeeseen. Se on ruumiiton, ja voi olla olemassa ruumiista riippumatta. Järjetön sielu, samoin kuin järjellinen sielu, on kuolematon. Maailmankaikkeus, taivaankappaleet, ihmiset, eläimet ja luultavasti myös kasvit pitävät kaikki sisällään sielun, joka on joko enemmän tai vähemmän täydellinen riippuen siitä, missä vaiheessa luomisesta alkunsa saanutta laskevan täydellisyyden ketjua ne ovat. Näin Ksenokrates yhdisti filosofiaansa aikansa teologian, identifioimalla maailmankaikkeuden ja taivaankappaleet ylempiin jumaliin, ja varaamalla niiden ja kuolevaisten väliin tilan pienemmille jumaluuksille.
Plutarkhoksen mukaan Ksenokrates yritti laskea kaikki mahdolliset tavut, jotka pystytään muodostamaan aakkosten kirjaimista. Ksenokrateen lopputulos oli Plutarkhoksen mukaan 1 002 000 000 000 kappaletta. Jos tämä pitää paikkansa, on se ensimmäinen yritys ratkaista kombinatorinen ongelma huomioiden permutaatiot.
Vulcan
Vulcan voi viitata seuraaviin asioihin:
Tšudovo
Tšudovo eli Tiutova on kaupunki Novgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Olhavanjokeen laskevan Kerestjoen varrella 75 kilometriä Novgorodista pohjoiseen. Kaupunki on Tšudovon piirin keskus. Sen kautta kulkevat Moskovan ja Pietarin välinen päärata, Olhavan ja Novgorodin välinen rautatie sekä Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Asukkaita on 15 400 henkeä (vuonna 2010).
Historia
Novgorodin Vatjan viidenneksen Gruzinon pogostaan kuulunut Tšudovon kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1539. Nimen on arveltu liittyvän seudulla asuneisiin tšuudeihin, mutta kielentutkijoiden mukaan tämä ei ole rakenteellisesti mahdollista. Todennäköisemmin sen taustalla on kirkollinen selitys (ven. tšudo, ’ihme’) tai venäläinen henkilönimi.
Vuonna 1714 rakennettiin Tšudovon kautta kulkenut Pietarin ja Moskovan välinen maantie. Kylässä sijaitsi postiasema eli jaama, jonka mukaan se sai nimen Jam-Tšudovo. Tärkeimmän elinkeinon muodostivat kyytipalvelut. Niiden kysyntä väheni Pietarin ja Moskovan välisen rautatien valmistuttua vuonna 1851. Novgorodiin johtaneen kapearaiteisen radan rakentaminen vuonna 1871 lopetti hevoskuljetukset lähes kokonaan. Kylän asukkaat harjoittivat maataloutta, kävivät metsä- ja uittotöissä sekä hakkasivat ja kuljettivat kalkki- ja rakennuskiveä.
Vuonna 1876 Tšudovon asemalle perustettiin lasitehdas ja seuraavana vuonna tulitikkutehdas. Myöhemmin rakennettiin kaksi sementtitehdasta. Vuonna 1907 paikkakunta oli yli tuhannen asukkaan volostikeskus, ja vuonna 1928 se sai kaupunkimaisen taajaman statuksen. Vuonna 1937 Tšudovosta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä. Sodan jälkeen siitä muodostui huomattava teollisuuskeskus.
Liikenne, talous ja palvelut
Tšudovon rautatieasema on tärkeä henkilö- ja tavaraliikenteen risteyspaikka. Sen kolmelta laiturilta on yhteydet Pietariin, Moskovaan, Olhavaan, Novgorodiin ja Malaja Višeraan. Kaupungin länsirajaa pitkin kulkevalta M10-valtatieltä haarautuu Tihvinään johtava maantie. Pietariin on matkaa 118 ja Moskovaan 574 kilometriä.
Kaupungissa on elintarvike-, puunjalostus-, rakennustarvike- sekä kone- ja laiteteollisuutta. Suurimmat tuotantolaitokset ovat makeisia ja purukumia valmistava Dirol-Cadbury, UPM-Kymmenen vaneritehdas, URSA-Tšudovon lämpöeristetehdas, ratapölkkyjä tuottava Tšudovon teräsbetonitehdas sekä Energomašin kompressoritehdas. Muita yrityksiä ovat Tšudovon piirin kulutusosuuskunta, leipomo, meijeri, tulitikkutehdas Russkaja spitška, valtiollisen tutkimusinstituutin metallitehdas ja käsinetehdas Viktorija.
Julkisiin palveluihin kuuluu viisi koulua, ammattikoulu, lasten taidekoulu, urheilutalo ja piirisairaala. Kulttuurilaitoksia ovat kulttuuritalo, nuorisokeskus, kirjastolaitos, kotiseutumuseo ja taidegalleria. Kauppa- ja ravintolapalveluja tarjoavat etupäässä pienet myymälät, kahvilat ja ruokalat. Kunnallisella yleisönpalvelukeskuksella on hotellihuoneita.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet
Moskovan ja Pietarin välinen rautatie jakaa kaupungin kahteen osaan. Keskusta sijaitsee radan länsipuolella ja koostuu etupäässä matalista kerrostaloista ja julkisista rakennuksista. Lännessä se rajoittuu M10-valtatiehen.
Tšudovon huomattavin nähtävyys on runoilija Nikolai Nekrasovin kotimuseo. Muita historiallisia kohteita ovat 1800-luvulta peräisin olevat Kazanin Jumalanäidin ikonin kirkko, rautatieasema sekä tulitikku- ja lasitehtaiden rakennukset. Lähistöllä Sjabrenitsyn kylässä sijaitsee kirjailija Gleb Uspenskin kotimuseo.
Seinämaalaus
thumb|300px|[[José Clemente Orozco, Prometeus, 1927. Pomona, Kalifornia.]] Seinämaalaus (myös muraali, latinan sanasta murus ’muuri, valli’) maalataan seinään, kattoon tai muuhun pysyvään rakenteeseen. Seinämaalauksessa kuvaan yhdistetään tekstiä, hahmoja, taustoja tai symboleita.
Seinämaalaukset ovat tavallisesti suurikokoisia. Aiheet ovat usein uskonnollisia, poliittisia tai yhteiskunnallisia. Maalaukset ovat perinteisesti julkisissa rakennuksissa kuten kirkoissa ja niitä käytetään usein osana sisustusarkkitehtuuria.
Seinämaalaukset voivat olla kaupallisia tai ei-kaupallisia. Ennen suurikokoiset maalatut mainokset olivat yleinen seinämaalausten laji. Myös poliittista mainontaa on joissakin maissa seinämaalauksina.
Yleisimmät seinämaalausten tekniikat ovat:
Tampere
Tampereella on kymmenittäin seinämaalauksia.
Jao
Jao on Kaakkois-Afrikassa puhuttu bantukieli. Sitä puhuu äidinkielenään 2,2 miljoonaa ihmistä Malawissa, noin puoli miljoonaa Mosambikissa, 400,000 Tansaniassa ja joitakin satoja Sambiassa. Jaon läheisimmät sukukielet ovat mwera, makonde ja machinga.
Björkö (Mustasaari)
Björkö on saari Merenkurkussa, Raippaluodon pohjoispuolella Mustasaaren kunnassa. Saari muodosti oman Björköbyn kunnan vuoteen 1973 saakka.
63.33333°N, 21.33333°W
Mutaharakka
Mutaharakka (Grallina cyanoleuca) on australialainen varpuslintu, joka kuuluu monarkkien heimoon.
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 26–30 senttimetriä ja paino keskimäärin 92 grammaa. Mutaharakka on räkättirastaan kokoinen musta-valkoinen lintu, jolla on vaalea nokka. Koiraalla on musta naama ja rinta, naaraalla valkoinen. Ääni on lajityypillinen ”pii-wii”.
Lajin kuvaili ja nimesi tieteelle englantilainen John Latham vuonna 1802.
Esiintyminen
Mutaharakka pesii yleisenä Australiassa, mantereen keskisiä asumattomia alueita lukuun ottamatta, sekä Timorilla ja Uuden-Guinean eteläosissa. Tasmaniassa se on harvinainen vierailija. Lajia ei ole tavattu Suomessa. Laji on runsastunut ihmisen toimien ansiosta, mutta viime aikoina kanta on paikoin ollut vähenemään päin. Vähenemisen syyksi on epäilty myrkyttymistä juottopaikkojen liian suolaisen juomaveden takia, tai myös siksi, että mutaharakat syövät myrkkyihin kuolleita etanoita.
Elinympäristö
Mutaharakka on kulttuurilintu, joka elää laitumilla ja viljelysmailla sekä nykyisin myös taajamissa ja kaupungeissa.
Lisääntyminen
Pari rakentaa pesän puuhun usein jopa 20 metrin korkeuteen. Pesä on kokonaan muurattu kosteasta savesta, se on maljamainen, ja sijoitettu puun vaakasuoralle oksalle. Pesämalja vuorataan höyhenillä ja ruohoilla. Munia on 3–5, väriltään valkoisia tai vaaleanpunaisia punertavin täplin. Molemmat puolisot hautovat, haudonnan kesto on 17–18 päivää. Poikaset lähtevät pesästä vajaan kolmen viikon ikäisinä. Olosuhteiden ollessa suotuisat laji voi pesiä kahdesti kesässä. Pesimäaikaan mutaharakka voi olla aggressiivinen ihmisiä kohtaan.
Ravinto
Mutaharakka syö maassa eläviä hyönteisiä, etanoita ja muita selkärangattomia eläimiä.
Mikael Agricolan risti
Mikael Agricolan risti on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon kunniamerkki. Risti on nimetty Turun piispan ja uskonpuhdistaja Mikael Agricolan mukaan. Risti perustettiin kirkolliskokouksessa 2005. Ensimmäiset ristit jaettiin 9. huhtikuuta 2007 kirjailija Anna-Maija Raittilalle ja entiselle kansliapäällikölle Jaakko Nummiselle. Kunniamerkkiä jakaa arkkipiispa merkittävästä kirkon tarkoitusperiä edistävästä toiminnasta. Sen myöntämisessä voidaan ottaa huomioon myös suomalaisen kulttuurin kehittämiseen ja edistämiseen liittyvät ansiot.
Ristin ovat saaneet myös:
2009 kirjailija Lassi Nummi, arkkiatri Risto Pelkonen ja teologian tohtori Jaakko Ripatti,
2010 rovasti Niilo Rauhala, oopperalaulaja Jorma Hynninen ja dosentti Kyllikki Tiensuu ,
2011 professori emerita Raija Sollamo ,
2012 rovasti Esa Ruuttunen ,
2013 sosiaalineuvos, rovasti Antti Lemmetyinen ,
2015 tekstiilitaiteilija, professori Päikki Priha ,
2016 kirkkohistorian professori, teologian tohtori Juha Seppo ,
2017 arkkitehti, akateemikko Juha Leiviskä ,
2018 säveltäjä, kapellimestari ja oboisti Kari Tikka ,
2019 taiteilija Hannu Konola ,
2020 kääntäjä, FT Tuomas Magga ,
Dynamiikka (musiikki)
Nuottikirjoituksessa käytetään yleisesti seuraavia merkkejä:
Merkit fff ja ppp ovat vielä jokseenkin yleisiä nuottikirjoituksessa, mutta merkit, joissa on näitä enemmän f tai p -merkkejä ovat harvinaisia.
Lisäksi on olemassa merkkejä, jotka ilmoittavat voimakkuuden tasaista nousua tai laskua. Yleisimmät sellaiset ovat crescendo (lyhennys cresc.) ja decrescendo (lyhennys decresc.), jonka synonyymi on diminuendo (lyhennys dim.). Crescendo tarkoittaa äänenvoimakkuuden tasaista nousua ja decrescendo äänenvoimakkuuden tasaista laskua.
Rautamiehet
Rautamiehet ovat vainolaisia eli vieraita hyökkääviä sotajoukkoja Viron Kalevipoeg-eepoksessa. Rautamiehissä on muistumia kalparitareiden historiallisista hyökkäyksistä.
Taaran pyhän hiiden luo (Tarttoon) kokoontuu virolaisia maan eri kulmilta kohtaamaan vihollista. Taistelussa Rautamiehiä kaatuu kuin viljaa, mutta myös virolaisia kuolee, joukossa Sulevinpoika. Kuolleet virolaiset haudataan suureen hautakumpuun.
Seuraavassa taistelussa suurin osa virolaisista pakenee. Lopulta vain Kalevanpoika, Olevinpoika ja Alevinpoika puolustavat maataan. Alevinpoika hukkuu, ja Kalevinpoika harhailee suruissaan Kääpäjoelle. Hän näkee vedessä Suomen sepältä ryöstämänsä miekan, ja yrittää tarttua siihen. Sepän kirous saa miekan lyömään Kalevinpojalta jalat poikki, johon Kalevinpoika kuolee.
Maa joutuu Rautamiesten käsiin. Kalevinpoika saa kuoltuaan tehtäväkseen vartioida kallioon kahlittua Sarvik-paholaista. Myös Kalevinpoika jää kiinni kallioon, mutta eräänä päivänä hän on pääsevä irti, ja vapauttava Viron vainolaisten ikeestä.
Uithoorn
Uithoorn on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 19,49 neliökilometriä, josta vesialuetta 1,20 neliökilometriä. Kunnan asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 28 054.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Uithoornin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Vastakarvaan
Vastakarvaan (2002, WSOY) on Mika Wickströmin romaani.
Kirjailija mainitsee kirjassa useita moraalifilosofeja ja heidän teoksiaan, jotka ovat myös oikeasti olemassa, esimerkiksi Peter Singerin Oikeutta eläimille. Kirja tuo selkeästi esille myös maksimaalisen vapauden filosofian. ”Kuka tahansa saa tehdä mitä tahansa, kunhan ei alista, riistä tai vahingoita muita eläviä olentoja tai luontoa.”
Juoni
Kirja kertoo Kirsistä, kettutarhaajan tyttärestä, joka aloittaa biologian opiskelemisen yliopistossa. Samalla hän tutustuu kokonaiseen uuteen maailmaan ekologisen anarkismin parissa. Sen periaatteita hän käy kuuntelemassa luennoilla ystävänsä Rosan kanssa, joka osaa soveltaa teoriat käytäntöön.
Kirsi muuttaa Turkuun opiskelemaan ja suhde vanhaan poikaystävään Artoon katkeaa. Pian komea luennoitsija Janne iskee silmänsä uuteen opiskelijaan ja heidän välilleen syntyykin pieni romanssi. Kirsi tutustuu vähitellen myös muihin uusiin ihmisiin Rosan kautta. Yhteistä näillä ihmisillä on, että he ovat kaikki eläinoikeusaktivisteja, kukin omalla tavallaan. Heidän elämäänsä ei tunnu sisältyvän mitään muuta kuin itse aate.
Kirsi pyydetään mukaan toimintaan ja hänelle uskotaan salaisuuksia. Hän ei kuitenkaan ole varma omista arvoistaan ja hänellä on epäilyksiä toiminnasta, kun mukaan tulevat kettutytöt ja todelliset iskut tarhoihin pelkkien mielenosoitusten lisäksi.
Raimo Metsänheimo
Raimo Metsänheimo (17. syyskuuta 1925 Helsinki) on oululainen kuvanveistäjä, taidemaalari ja taidegraafikko. Hän on myös kirjoittanut kulttuuriartikkeleita mm. sanomalehti Suomenmaahan. Hän kuvaa teoksissaan mieluiten luontoa ja eläimiä. Harrastuksiin kuuluvat sarjakuvat, kirjoittaminen ja voimanosto. Hänet on palkittu töistään mm. Pro Finlandia -mitalilla vuonna 1992. Kesällä 2007 hänelle myönnettiin ensimmäisenä oululaisena taideprofessorin arvonimi.
Alisa Camplin
Alisa Camplin (s. 10. marraskuuta 1974 Melbourne) on australialainen freestylehiihtäjä. Camplin voitti kultaa vuoden 2002 talviolympialaisissa Salt Lake Cityssä. Vuoden 2006 talviolympialaisissa Torinossa hän sijoittui kolmanneksi. Camplin on ensimmäinen australialainen, joka on voittanut kaksi mitalia peräkkäisissä talviolympialaisissa.
Camplin lopetti uransa vuonna 2006. Hän ilmoitti haluavansa työskennellä median ja hiihtomatkailun parissa. Hän on myös IBM:n kansainvälinen lähettiläs ja toimii puhujana ja tekee hyväntekeväisyystyötä.
Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2017
Jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut 2017 olivat järjestyksessään 12. jalkapallon naisten Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne järjestettiin Alankomaissa 16. heinäkuuta – 6. elokuuta 2017. Isäntämaa Alankomaat voitti loppuottelussa Tanskan. Turnauksen parhaaksi pelaajaksi valittiin alankomaalainen Lieke Martens. Turnauksen paras maalintekijä oli englantilainen Jodie Taylor viidellä maalillaan.
Lohkojako
Turnauksessa pelaa 16 joukkuetta neljässä neljän joukkueen alkulohkossa.
Parhaat maalintekijät
Lähde:
Viisi maalia
Neljä maalia
Kolme maalia
Kaksi maalia
Yksi maali
Omat maalit
Missä olit silloin
Missä olit silloin on Lea Lavenin vuonna 1999 julkaistu albumi. Albumin on julkaissut Warner Music Finland Oy. Albumi sisältää Lavenin vuoden 1999 Syksyn sävel -kilpailun voittaneen kappaleen "Nyt kun oot mennyt".
Alstom
thumb|Alstom Metropolis -junayksikkö [[São Paulon metrossa]] Alstom S.A. (aikaisemmin GEC Alsthom, sitä ennen Alsthom) on suuri ranskalainen pörssiyhtiö, jonka osake noteerataan Pariisin pörssissä. Se valmistaa junia ja muuta kiskokalustoa sekä näiden ohjausjärjestelmiä, -laitteita ja -palveluja. Yhtiön kotipaikka on Saint-Ouen. Alstomin palveluksessa on noin 32 800 työntekijää.
Aiemmin se valmisti myös voimalaitoksia ja energiatuotannon laitteita, kuten turbiineja, generaattoreita ja ilmansuojelulaitteita. Yhdysvaltalainen monialayhtiö General Electric osti Alstomin energia- ja sähkönsiirtoliiketoiminnat vuonna 2014.
Yhtiö omisti aikaisemmin maailman suurimpiin kuuluvan Chantiers de l'Atlantique -telakan Saint-Nazairessa Ranskassa, mutta myi enemmistöosuuden (75 %) telakasta norjalaiselle Aker Yards ASA:lle vuonna 2006. Telakalla on rakennettu muun muassa SS Normandie- ja RMS Queen Mary 2 -alukset, joista kumpikin oli valmistumisajankohtanaan maailman suurin laiva.
Alstom tunnetaan muun muassa TGV- ja Eurostar- sekä Pendolino-junien valmistajana. Suomeen yhtiö on toimittanut muun muassa Dr13-veturit ja Sm4-lähijunat sekä viimeisimmät Pendolino-junat. Aikaisemmat Pendolino-junat toimitti italialainen Fiat Ferroviaria, jonka Alstom osti vuonna 2002.
Alstom osti Bombardierin kiskokalustoyksikkö Bombardier Transportationin vuonna 2020.
Pretoriaaniprefekti
pienoiskuva|upright=0.85|[[Illyricum (prefektuuri)|Illyricumin pretoriaaniprefektin insignia Notitia Dignitatumin mukaan.]] Pretoriaaniprefekti oli Rooman valtakunnassa pretoriaanikaartin eli keisarin henkivartioston komentaja. Ajan myötä pretoriaaniprefektien virka muuttui valtakunnan tärkeimmäksi siviiliviraksi.
Keisari Augustus perusti viran vuonna 2 eaa. Pretoriaaniprefektien määrä vaihteli siten, että Augustuksen aikana heitä oli samaan aikaan kaksi, myöhemmin heitä saattoi olla kolme tai vain yksi. Pretoriaaniprefekti oli Aegyptuksen prefektin ohella korkein ja arvostetuin virka, johon Rooman ritarisäätyyn kuulunut henkilö saattoi päästä. Yksi pretoriaaniprefekteistä kuului keisarin neuvostoon (consilium) ja saattoi päästä senaatin jäseneksi.
Aluksi virka oli vain sotilaallinen, mutta pian prefekti sai myös siviilitehtäviä. Pretoriaaniprefektistä tuli korkein oikeusaste ennen itse keisaria. Virka vaatikin juridista osaamista, ja osa ajan tunnetuimmista alan asiantuntijoista palveli tässä tehtävässä. Diocletianuksen tetrarkian aikana pretoriaaniprefektejä oli neljä, yksi kutakin keisaria kohti. Konstantinus Suuren aikana pretoriaaniprefektin virka menetti kokonaan sotilaalliset tehtävänsä ja pretoriaaniprefektistä tulikin valtakunnan korkein siviilivirka. Tämän jälkeen pretoriaaniprefektit johtivat pretoriaaniprefektuureja.
Nicolaus I Bernoulli
Nicolaus I Bernoulli (myös Nicolas ja Nikolas, 21. lokakuuta 1687 Basel – 29. marraskuuta 1759 Basel) oli sveitsiläinen matemaatikko. Hän oli yksi monista Bernoulli-suvun matemaatikoista.
Hän valmistui vuonna 1704 Baselin yliopistosta setänsä Jakob Bernoullin ohjauksessa ja sai filosofian tohtorin arvon viisi vuotta myöhemmin väitöksellä, joka käsitteli todennäköisyysteorian oikeudenkäytössä. Vuonna 1716 hänet kutsuttiin hoitamaan Galileo-professuuria Padovan yliopistoon, jossa hän työskenteli differentiaaliyhtälön ja geometrian parissa. Vuonna 1722 hän palasi Sveitsiin ja otti vastaan logiikan professuurin Baselin yliopistossa.
Bernoulli esittelee tärkeimmät saavutuksensa kirjeissään, erityisesti kirjeissään Pierre Rémond de Montmortille. Merkittävä on erityisesti Pietarin paradoksi. Hän oli yhteydessä myös Gottfried Leibniziin ja Leonhard Euleriin.
Soshangane
Soshangane (noin 1790–1858) oli Gazan kuningaskunnan perustaja. Alkujaan hän oli Shaka Zulun armeijan kenraali, joka lähetettiin nykyisen Mosambikin alueelle valloittamaan tsonga-heimon asuinsijoja. Soshangane löysi viljavaa maata ja rauhallisia asukkaita, ja päätti jäädä alueelle sen sijaan, että olisi palannut Shakan hoviin. Hän perusti kuningaskunnan, jonka nimesi isoisänsä mukaan Gazaksi. Shoshagane koulutti armeijan ja valtasi alueita myös portugalilaisilta. Alueen kansaa alettiin kutsua nimellä shangaanit.
Uuden kuningaskunnan perustaminen oli osa mfecaneliikettä. Soshangane perusti pääkaupunkinsa lähelle nykyistä Maputoa. Shaka Zulu hyökkäsi sinne, mutta hävisi taistelun ja sai surmansa.
Higashi-Hiroshima
Higashi-Hiroshima (, ’Itä-Hiroshima’) on Japanin kaupunki Chūgokun alueella Hiroshiman prefektuurissa. Se sijaitsee nimensä mukaisesti prefektuurin pääkaupungin Hiroshiman itäpuolella. Kaupungissa on 192 907 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 635,16 neliökilometriä.
Higashi-Hiroshima perustettiin vuonna 1974 neljän maaseutukaupungin (Saijō, Shiwa, Takaya ja Hachihonmatsu) kuntaliitoksen myötä. Vuonna 2005 siihen liitettiin vielä viisi muuta kuntaa (Kurose, Kōchi, Toyosaka, Fukutomi ja Akitsu).
Kaupunki on kuuluisa paikallisesta saken tuotannostaan. Sakakura-dōri-kadun varrella JR Saijōn rautatieaseman lähellä sijaitsee kymmenen punatiilikattoista (sekishu-gawara), mustavalkoista ristikkomuurattua (namako-kabe) sakepanimoa. Joka lokakuussa kadulla järjestetään vuosittainen sake-festivaali (matsuri).
Higashi-Hiroshima on yliopistokaupunki, jossa toimii Hiroshiman yliopisto. Kaupunkia palvelevat JR Nishi-Nihonin San’yō Shinkansen, San’yō-päälinja ja Kure-linja.
Yessenia Huenteo
pienoiskuva|Yessenia Huenteo vuonna 2019. Yessenia Huenteo (s. 30. lokakuuta 1992) on chileläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Chilen naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 49 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. MM-kilpailuissa hän pääsi vaihtopelaajana kentälle yhdessä ottelussa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi vuonna 2011.
Huenteo pelasi kotimaassaan kuusi vuotta Colo-Colon joukkueessa ja siirtyi vuonna 2019 Espanjaan CFF Cáceresin joukkueeseen.
August Ansa
Opinnot
Ansa kävi kansakoulun ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Helsingin suomalaisessa lyseossa vuonna 1927. Reserviupseerikoulun hän kävi vuosina 1925–1926 ja Kadettikoulun erikoiskurssin vuosina 1927–1928 sekä Kadettikoulun poikkeuksellinen kurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuosina 1933–1934.
Jääkäriaika
thumb|300px|Jääkäripataljoonan 2. komppania. Tämä tamperelainen konttoristi liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 6. marraskuuta 1915. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella.
Sisällissodan jälkeinen aika
Ansa palveli sisällissodan jälkeen komppanianvääpelinä ja joukkueenjohtajana 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jonka niminä olivat myöhemmin Jääkäripataljoona n:o 2, Pohjolan jääkäripataljoona ja Kajaanin sissipataljoona. Hänet siirrettiin 9. toukokuuta 1920 Karjalan kaartin rykmentin 4. komppaniaan, josta hän erosi 1. lokakuuta 1920 ja liittyi suojeluskuntajärjestöön 1. marraskuuta 1920 ja hänet sijoitettiin paikallispäälliköksi Janakkalan suojeluskuntaan, missä tehtävässä hän oli 1. huhtikuuta 1921 saakka, jonka jälkeen hän astui uudelleen armeijan palvelukseen 18. toukokuuta 1921 ja hänet sijoitettiin kanta-aliupseeriksi Tampereen rykmenttiin, josta hänet siirrettiin 18. toukokuuta 1923 Hyökkäysvaunurykmenttiin (myöhemmin Hyökkäysvaunupataljoona), josta hänet siirrettiin nuoremmaksi upseeriksi Porin rykmenttiin 31. elokuuta 1926. Hänet komennettiin 2. lokakuuta 1934 ja siirrettiin 31. tammikuuta 1935 Lentoasema 2:een (myöhemmin Erillinen lentolaivue), missä hänet määrättiin toimitusjoukkueen johtajaksi.
Talvi- ja jatkosota
Ansa osallistui talvisotaan Erillisessä lentolaivueessa, jonka nimi muutettiin myöhemmin Lentolaivue 6:ksi. Välirauhan aikana hän toimi aluksi samassa joukossa (nimi muuten muutettiin välirauhan aikana takaisen Erilliseksi lentolaivueeksi), mutta siirrettiin myöhemmin adjutantiksi Helsingin sotilasläänin esikuntaan ja edelleen 8. Prikaatin 2. pataljoonan nuoremmaksi upseeriksi. Jatkosotaan hän osallistui Jalkaväkirykmentti 37 (jatkosota):n 8. komppanian päällikkönä, jota johtaessaan hän kaatui Ruskealassa käydyssä taistelussa 19. heinäkuuta 1941. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaan sankarihautaan.
BTK-kuristaja
Dennis Lynn Rader (s. 9. maaliskuuta 1945), tunnetaan myös nimellä BTK-kuristaja, on sarjamurhaaja, joka poliisin mukaan tappoi 1974–1977 kymmenen ihmistä Wichitassa, Kansasissa, Yhdysvalloissa, ja kolme muuta vuosina 1985–1991.
Tappajan viestiensä allekirjoituksena käyttämä nimi tulee englannin sanoista bind, torture, kill (sido, kiduta, tapa). Näin hän myös toimi. Murhien jälkeen tekijä kirjoitti kirjeitä poliisille ja medialle, joissa hän kehuskeli teoillaan ja kertoi niistä yksityiskohtia, joita ei ollut kerrottu julkisuuteen. Hänestä ilmestyneen kirjan jälkeen näitä kirjeitä alkoi ilmaantua taas vuonna 2004, ja kuristaja pääsi takaisin otsikoihin maaliskuussa 2004, kun Wichita Eagle -sanomalehti sai kirjeen, jonka allekirjoituksena oli Bill Thomas Killman.
Kirjoittaja väitti murhanneensa Vicki Wegerlen 16. syyskuuta 1986 ja liitti mukaan rikospaikalta otettuja valokuvia. Lisäksi mukana oli valokopio uhrin ajokortista, joka oli varastettu murhan yhteydessä.
Joulukuussa 2004 Wichitan poliisi sai haltuunsa toisen paketin, joka oli jätetty Wichitan Murdock-puistoon. Ilmeisesti tämä paketti sisälsi Nancy Foxin ajokortin, joka oli niin ikään varastettu rikospaikalta, sekä muita esineitä, joista poliisi ei ole toistaiseksi kertonut tutkinnallisista syistä johtuen.
Useimpien mielestä sarjamurhaaja päätti suorittaa paluun vuonna 2004 murhien 30-vuotispäivänä. Eräät asiantuntijat arvelivat virheellisesti, että tekijä oli saattanut olla tämän ajan vangittuna muista rikoksista.
Pidätys ja tuomio
25. helmikuuta 2005 poliisi pidätti Dennis Lynn Raderin (s. 9. maaliskuuta 1945) BTK-murhista epäiltynä. Pidätykseen johtivat BTK:sta saadun DNA:n vertailu Raderin DNA:han sekä Raderin paikallislehden toimitukseen lähettämä 1,44 megatavun Memorex levyke, jossa oli Word-muotoinen asiakirja. Rader ei tiennyt, että tiedostossa oli tallennettuna hänen etunimensä sekä tietokoneen omistaneen seurakunnan nimi. Näiden tietojen perusteella tutkijat pääsivät hänen jäljilleen.
Ennen pidätystä BTK:n DNA-näytettä piti verrata Raderin DNA:han ja se tehtiin vertaamalla rikospaikalta talteenotetun BTK:n siemennesteen DNA:ta Raderin tyttären DNA:han. Testin todistettua Raderin BTK:ksi hänet pidätettiin.
1. maaliskuuta 2005 Rader oli oikeudessa kuultavana, kun häntä syytettiin kymmenestä murhasta. 5. maaliskuuta useat medialähteet kertoivat Raderin tunnustaneen murhat. 18. elokuuta 2005 Rader tuomittiin 175 vuodeksi vankeuteen.
Uhrit
BTK-kuristaja tappoi varmuudella ainakin kymmenen ihmistä. Kaksi myöhempää murhaa (Marine Hedge ja Delores Davis) yhdistettiin rikossarjaan vasta myöhemmin. Viranomaisten mukaan murhasarja alkoi vuonna 1974, ja loppui vuonna 1991. Uhrien päältä tai lähettyviltä löytynyt siemenneste on tärkein todiste, joka liittää Raderin näihin rikoksiin.
Kulttuuriset viittaukset
BTK-kuristajaan on paljon viittauksia populaarikultturissa. Muun muassa kirjailija Thomas Harris on kertonut, että hänen myös elokuvaksi sovitetussa romaanissaan Punainen lohikäärme esiintyvä sarjamurhaajahahmo perustuu osittain Dennis Raderiin.
Glassport
Glassport on kunta Alleghenyn piirikunnassa Pennsylvanian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Glassport sijaitsee Monongahela-joen rannalla noin 16 kilometriä Monongahela ja Allegheny-jokien risteyskohdasta. Vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan kunnan asukasluku oli 4 993.
Esport
Espoon Sport (lyhenne Esport) on kahden kuntokeskuksen ketju pääkaupunkiseudulla. Esport Center on palloilu- ja kuntoilukeskus Espoon Niittykummussa, Esport Fitness on pienempi kuntokeskus Helsingin Kampissa.
Esport Center
Keskuksen pinta-ala on 20 000 m² sisältäen muun muassa yli 50 mailapelikenttää. Keskuksen uusi osa, Esport Arena, on rakennettu 2000-luvulla. Esport Arena ja Esport Center yhdessä muodostavat yhden Euroopan suurimmista liikuntakeskuksista.
Esport Fitness
Esport Fitness on Helsingin Kampissa sijaitseva, 2000-luvulla avattu kuntokeskus.
Aishiteruze Baby
Aishiteruze Baby on japanilainen animesarja, joka perustuu Yoko Makin luomaan mangaan. Sarja on Animaxin tuottama ja se sisältää 26 jaksoa. Sarjan alkumusiikkina on "Sunny Side Up" ja lopussa "Nennensaisai", jotka ovat molemmat Yo Hitoton tuotosta.
Aishiteruze Baby kertoo high schoolia käyvän naistenmiehen Kippei Katakuran elämästä, joka muuttuu äkillisesti, kun hän joutuu huolehtimaan 5-vuotiaasta serkustaan Yuzuyu Sakashitasta tämän äidin kadottua. Sarjan edetessä Yuzuyu ja Kippei tutustuvat toisiinsa paremmin ja heidän suhteensa syvenee. Yuzuyun ja vastuun avulla Kippei alkaa aikuistua ja näkemään asioita eri näkökulmasta.
Hahmot
Kippei Katakura Kippein saadessa Yuzuyun hoitoonsa, hän ei tiedä mitä tehdä. Hän yrittää tehdä tälle onigirin, joka ei kuitenkaan onnistu täysin. Yuzuyu kuitenkin syö tämän kiitollisena siitä, että juuri Kippei oli tehnyt sen. Sarjan aikana Kippein kokkaustaidot sekä persoona yleensäkin muuttuu. Hänestä tulee vastuuntuntoisempi ja löytää tyttöystävän, Kororon. Hän on kuitenkin vaikeassa tilanteessa Kororon ja Yuzuyun välillä, sillä hänen on hankala löytää tarpeeksi aikaa molemmille.
Yuzuyu Sakashita Yuzuyu on naiivi ja puhelias pikkutyttö, joka yrittää parhaansa elääkseen ilman kadonnutta äitiään ja kuollutta isäänsä ja onnistuukin tässä hyvin. Alkuun hän haluaisi mennä naimisiin Kippein kanssa kasvettuaan aikuiseksi ja on tätä kohtaan hyvin suojeleva, mutta loppujen lopuksi haluaa ennen kaikkea Kippein onnea.
Reiko "Nee-chan" Katakura Nee-chan on Kippein tiukka sisko. Hän on kosmetologi ja kaikki Kippein perheessä seuraa hänen käskyjään. Hän tietää enemmän asioita kun muut perheessä edes kuvittelevat.
Velsen
Velsen on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 63,03 km², josta vesialuetta 18,61 km². Kunnan asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 67 383.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Velsenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Orhan Pamuk
Orhan Pamuk (s. 7. kesäkuuta 1952 Istanbul, Turkki) on turkkilainen kirjailija ja toimittaja. Hän sai kirjallisuuden Nobelin palkinnon 2006.
Pamuk on hyvin suosittu kotimaassaan, ja hänen teoksiaan on käännetty yli 40 kielelle, ja Nobel-palkinnon lisäksi hän on saanut useita muita kirjallisuuspalkintoja. Hän on ensimmäinen Nobelin kirjallisuudenpalkinnon saanut turkkilainen.