cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vartija
Ilmoitettu vartija
Virallisten vartijoiden lisäksi on olemassa myös ns. ilmoitettuja vartijoita. Tällaisia ovat esimerkiksi venekerhojen satamissa toimivat vartijat, jotka suorittavat omavartiointia. He ovat kyseisen kerhon jäseniä ja vartiovuoro kerran purjehduskaudessa kuuluu jäsenvelvollisuuksiin. Heillä on normaalin järjestyksenvalvojan valtuudet ja yleensä tehtävässä käytetään keltaista tai oranssinväristä heijastinliiviä, jossa on teksti ”VARTIJA – VAKT”, vaihtoehtoisesti ”JÄRJESTYKSENVALVOJA – ORDNINGSVAKT”. Joillakin näistä vartijoista saattaa olla järjestyksenvalvojakortti, mutta useimmat ovat vain ilmoitettuja: vartiovuorolista on toimitettu viranomaisille purjehduskauden alussa. Monet kerhot ovat anoneet ja saaneet luvan käyttää vartijankelloa tarkkaillakseen omavartiointia. Omavartijalla ei ole voimankäyttöoikeutta, vain jokamiehen oikeuteen pohjautuva hätävarjeluoikeus eli he eivät saa kantaa tehtävässä voimankäyttövälineitä. Suomen Veneilyliitto toimittaa kerhoille tarkoitusta varten keltaista heijastinliiviä, jonka selässä lukee normaalisti ”KATSASTAJA – BESIKTNINGSMAN”. Tekstin ylä- ja alapuolella on tarrakiinnitysnauhat, joihin voidaan kiinnittää liivin värinen peitekangas, jossa lukee ”VARTIJA – VAKT”.
Tadžikin kieli
Levinneisyys ja puhujamäärä
Tadžikistanin lisäksi tadžikkeja asuu Uzbekistanissa, Kirgisiassa, Kazakstanissa ja Turkmenistanissa sekä Afganistanissa ja Iranissa. Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliitossa oli 4,2 miljoonaa tadžikkia. Afganistanissa heitä on noin 3 miljoonaa ja Iranissa 50 000. Venäjällä tadžikin puhujia on vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 131 500 henkeä.
Vartija
Vartioimistoiminta Ruotsissa
Ruotsissa vartijat toimivat jokamiehenoikeuksin. Vartioimisliikkeistä säädetään vartioimisliikkeistä annetussa laissa (lag 1974:191 om bevakningsföretag) ja vartioimisliikkeistä annetussa asetuksessa (förordning 1989:149 om bevakningsföretag m.m). Vartioimisliikkeen harjoittaminen ja henkilökunnan kouluttaminen on Ruotsissa luvanvaraista.
Vartijan koulutus Ruotsissa kestää poliisiylihallituksen antaman määräyksen mukaisesti 217 tuntia, joista peruskoulutusta 44 tuntia, 53 tuntia jatkettua peruskoulutusta ja 120 tuntia työharjoittelua.
Tadžikin kieli
Levinneisyys ja puhujamäärä
Suurin osa tadžikeista on kaksikielisiä. Tadžikistanin pohjoisosissa he puhuvat myös uzbekkia ja kaupungeissa venäjää. Monet tadžikit osaavat kirgiisiä, kazakkia tai turkmeenia. Jagnobit ja pamirilaiset kansat puhuvat tadžikkia toisena kielenään.
Vartija
Vartioimistoiminta Ruotsissa
Vartijat toimivat Ruotsissa suojeluvartijoita lukuun ottamatta jokamiehenoikeuksin. Vartija voi erityisen ampuma-asekoulutuksen suoritettuaan kantaa ampuma-asetta. Kaasusumutinta ei saa vartija kantaa vartioimistehtävässä. Suojeluvartijoista säädetään yhteiskunnallisesti tärkeiden laitosten suojelusta annetussa laissa (lag 1990:217 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m) ja asetuksessa (förordning 1990:1334 om skydd för samhällsviktiga anläggningar m.m). Suojeluvartijoiden tehtävänä on yhteiskunnalle tärkeiden laitosten ja alueiden vartiointi ja suojelu tuhotyöltä, terrorismilta ja vakoilulta. Suojeluvartijoiden erityiskoulutus kestää 40 tuntia. Suojeluvartijoilla on tiettyjä erityisvaltuuksia kuten oikeus henkilöön kohdistuvaan etsintään, oikeus tarkastaa kulkuneuvoja, poistamis- ja kiinniotto-oikeus sekä takavarikko-oikeus.
Tadžikin kieli
Historia ja murteet
Tadžikki kuuluu iranilaisten kielten lounaisryhmään. Tadžikkien esi-isiä ovat Keski-Aasian muinaiset iranilaiset kansat: baktrialaiset, sogdit, parthialaiset, margianalaiset, horezmilaiset, ferganalaiset ja sakat. 100-luvulla eaa. alueelle tunkeutuivat tokaarit, 500-luvulla turkkilaiset kansat ja 700-luvulla arabit. Tadžikkien kansa muodostui 800–900-luvuilla samanidien valtakunnassa, jolloin alueelle levisi yhteinen keskipersian kieli, josta nykyiset lähisukukielet persia, tadžikki ja dari ovat kehittyneet. Turkkilaisvaikutus voimistui 900-luvun lopulta lähtien. Tadžikkien kieli ja kulttuuri on kehittynyt läheisessä vuorovaikutuksessa varsinkin uzbekkien kanssa.
Vartija
Vartioimistoiminta Yhdysvalloissa
Liittovaltiotasolla turvallisuusalaa ohjaa ja sääntelee sitä varten perustettu elin (The private Security Advisory Council). Osavaltiotasolla lait ja käytänteet kuitenkin vaihtelevat suurestikin.
Yhdysvalloissa yksityiselle turvallisuusalalle on mahdollisuus myöntää lupa hoitaa alan perinteisten tehtävien lisäksi myös tavallisesti poliisille kuuluvia tehtäviä, kuten partiointitehtäviä ja tutkinta- ja tarkastustehtäviä. Yritykset hoitavat myös vankikuljetuksia. Yksityiseen turvallisuusyrityksen henkilöstöön kuuluvalle voidaan myöntää jopa lupa pidättämiseen tai kotietsinnän suorittamiseen.
Vartioimistoiminta Isossa-Britanniassa
Isossa-Britanniassa ei ole yksityistä turvallisuusalaa koskevaa lainsäädäntöä. Lainsäädännön puuttuessa yksityisen turvallisuusalan eri osa-alueilla toimivat yhdistykset ovat kehittäneet itse alaa koskevia sääntöjä sekä suosituksia. Suurin tällainen yhdistys on The British Security Industry Association. Yhdistys on myös perustanut kaksi valvontaelintä: ISI eli The Inspectorate of the Security Industry ja NACOSS eli The National Approval Council for Security Systems. Näistä ISI valvoo vartioimisliikkeitä ja NACOSS tarkastaa hälytyskeskuksia. Yhdistyksen perustama järjestö SITO eli The Security Industry Training Organisation vastaa alan koulutusvaatimuksista. ISI, NACOSS ja SITO ovat itsenäisiä aatteellisia yhdistyksiä joita hallitus tukee.
Tadžikin kieli
Kirjakieli
Tadžikit käyttivät 800-luvulta lähtien kirjakielenään klassista persiaa (farsi, dari), jota kirjoitettiin arabialaisella kirjaimistolla. Arabian vaikutuksesta kirjakieli monimutkaistui ja etääntyi kansankielestä. 1800-luvun loppupuolelta lähtien se alkoi jälleen lähentyä kohti puhekieltä. Nykyinen tadžikin kirjakieli syntyi 1920–1930-luvuilla. Sen kehitykseen vaikuttivat voimakkaasti tadžikistanilaiset nykykirjailijat, varsinkin tadžikinkielisen proosakirjallisuuden perustanlaskija Sadriddin Aini.
Vartija
Vartioimistoiminta Isossa-Britanniassa
Isossa-Britanniassa yksityiset yritykset ylläpitävät vankiloita ja hoitavat vankienkuljetustehtäviä. Vankiloiden suunnittelusta, rakentamisesta ja ylläpidosta muodostuu suurin osa alan liikevaihdosta. Vuonna 2018 maan hallitus otti Birminghamin vankilan takaisin hallintaansa turvallisuusyhtiö G4S:ltä vakavien laiminlyöntien takia.
Tadžikin kieli
Kirjakieli
Tadžikistanin itsenäistymisen jälkeen maassa pyrittiin palaamaan arabialaiseen aakkostoon, mutta ainakin toistaiseksi ajatuksesta on luovuttu. Kannattajansa on myös latinalaiseen kirjaimistoon siirtymisellä. Buharanjuutalaiset ovat käyttäneet tadžikin kirjoittamiseen heprealaista aakkostoa.
Nykyään tadžikki on Tadžikistanin tasavallan virallinen kieli, jota käytetään kaikilla yhteiskuntaelämän aloilla. Venäjä toimii sen rinnalla korkeakouluopetuksen, tieteen ja viranomaisten kielenä.
Viljandi järv
Viljandi järv on Virossa Viljandimaalla Viljandin kunnassa sijaitseva järvi.
Maantietoa
Viljandin kaupunki sijaitsee järven luoteispuolella ja taajama-alue rajoittuu järven rantaan. Järvi sijaitsee ympäristöstään erottuvassa painaumassa. Sen pinta-ala on 156 hehtaaria ja se on 4,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on keskellä kaventuma Kitsas kael, joka on 140 metriä leveä. Saaria on 4, jotka sijaitsevat järven eteläpäässä ja joiden yhteinen pinta-ala on 1,1 ha. Siihen laskee yli kymmenen oja ympäristöstä, joista huomattavimmat ovat pohjoispäähän laskeva Uueveski oja, joka on Karula järven laskuoja ja järven keskiosaan luoteesta laskeva Valuoja, joka tuo vettä kaupungin puistosta ja Paala järvestä. Monet itärannan puroista saavat vetensä järvenrannan rinteen lähteistä. Järven laskuoja on Raudna jõgi, joka saa alkunsa järven eteläpäästä ja meanderoi virratessaan ensin lounaaseen ja sitten luoteeseen. Se yhtyy 40 kilometrin päässä Halliste jõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 66,8 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys 11 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0087 kuutiokilometriä eli 8,7 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja järven kaakkoispuoli on rannoiltaan metsäistä rinnettä, jonka yläpuolella on laajat peltoaukeat.
Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu.
Järvi luokitellaan limnologisesti sekä kovavetiseksi- että eutrofiseksi järveksi (, KE). Silloin järven veden kalkkipitoisuus on keskikorkea tai korkea ja se on rehevöitynyt.
Väliliha
Väliliha (lat. perineum) on sukupuolielinten ja peräaukon välissä lantiopohjassa sijaitseva alue. Naisilla väliliha on peräaukon ja häpyalueen, miehillä peräaukon ja kivespussin välissä. Välilihassa on runsaasti hermopäätteitä ja on siten kosketusherkkää aluetta ja kuuluu erogeenisiin alueisiin. Synnytyksessä välilihaan voi tulla repeämiä tai sitä voidaan joutua leikkaamaan.
Naisen väliliha
Naisen väliliha on emättimen ja peräaukon väliin jäävä ohut lihaksesta ja sidekudoksesta muodostuva alue. Väliliha on erogeenisesti kosketusherkkää aluetta, kuten emättimen suu ja peräaukkokin, ja sitä voidaan stimuloida seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hyväilemällä tai hieromalla.
Välilihan keskiviivalla kulkee välilihan sauma, joka ylöspäin mentäessä päättyy frenulumiin (frenulum labiorum pudendi). Frenulum on pieniä häpyhuulia yhdistävä häpyhuulien side.
Väliliha voi hankaloittaa alatiesynnytystä, jos se ei jousta tarpeeksi. Synnytyksessä välilihaan voi tulla vaurioita. Synnytyksen yhteydessä saattaa olla tarpeellista tehdä välilihan leikkaus eli episiotomia, jossa leikataan välilihaa emättimen aukon suurentamiseksi.
Välilihan paraneminen episiotomian jälkeen saattaa kestää pitkään, ja siitä voi aiheutua mm. yhdyntäkipuja. Monet kokevat nauttivansa seksistä vähemmän ja saavansa orgasmin harvemmin. Monet naiset kokevat myös, että heidän sukuelimiään on silvottu välilihan leikkauksen jälkeen.
Miehen väliliha
thumb|200px|Miehen väliliha. 1. Väliliha 2. Välilihan sauma 3. Peräaukko (ei näkyvissä) 4. Kivekset, kivespussi 5. Kivespussin sauma
Miehen väliliha sijaitsee kivespussin ja peräaukon välissä. Myös miehen väliliha on kosketusherkkää aluetta kivespussin ihon ja peräaukon tavoin, ja sitä voidaan hyväillä seksuaalisessa kanssakäymisessä tai itsetyydytyksessä mm. hieromalla, nipistelemällä tai puremalla.
Välilihan sauman alla kulkevat paisuvaiset, jotka alkavat peräaukon läheltä ja jatkuvat kivesten takaa siittimen kärkeen asti.
Salzburg
Salzburg on Itävallan neljänneksi suurin kaupunki ja Salzburgin osavaltion pääkaupunki. Kaupunki sijaitsee Salzachjoen varrella Alppien juurella. Sen väkiluku oli vuoden 2019 alussa noin 154 200.
Salzburg on tunnettu ennen kaikkea Mozartin syntymäkaupunkina, historiastaan ja barokkiarkkitehtuurista. Salzburgin suosiota matkakohteena on lisännyt erityisesti Sound of Music -elokuva, joka kuvattiin kaupungissa ja sen lähialueilla. Kaupunkiin pääsee junalla Münchenistä (150 km) kauniiden vuoristomaisemien kautta. Pääkaupunkiin Wieniin on 300 km. Lähellä Salzburgia sijaitsee Werfenin kaupunki, jonka lähellä on Eisriesenweltin jääluolat.
Urheilu
Salzburgissa pelaa jääkiekkojoukkue EC Red Bull, joka pelaa Itävallan pääsarjassa ICE Hockey Leaguessa.
Maantiede
Salzburg sijaitsee Alppien pohjoisilla aluskukkuloilla lähellä Saksan rajaa. Salzachjoki jakaa kaupungin kahtia. Kaupungin pohjoispuolella on tasankoa ja eteläpuolelta Alppien huippuja. Lähin vuorenhuippu, 1972 metriä korkea Untersberg sijaitsee vain muutaman kilometrin päässä kaupungin keskustasta. Itse kaupungissa on kaksi pienempää vuorta, Mönchsberg ja Kapuzinerberg.
Salzburgin kunnan pinta-ala on 65,65 neliökilometriä. Siitä maatalousaluetta on 17 neliökilometriä, puistoja 12 neliökilometriä, metsää 11 neliökilometriä, rakennettuja alueita 7,7 neliökilometriä ja vettä 2,4 neliökilometriä.
Aluejako
Salzburg jakautuu 24 kaupunginosaan, lisäksi on 3 aluetta maaseudulla (Hellbrunn, Gaisberg, Heuberg). thumb|250px|Salzburgin aluejako. thumb|Salzburg / [[Festung Hohensalzburg|Hohensalzburgin linnoitus.]]
Varhaishistoriasta ruhtinaspiispojen keskuspaikaksi
Salzburgin paikalla sijaitsi kelttiläinen asutuskeskus, ja roomalaisaikana se tunnettiin nimellä Juvavum. Se sai piispanistuimen vuonna 739, ja kaupungista tuli arkkihiippakunnan keskus vuonna 798. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan aikana Salzburgista kasvoi voimakkaan uskonnollisen ruhtinaskunnan keskus.
Salzburgin merkittävin ruhtinaspiispa oli vuosina 1587–1612 hallinnut Wolf Dietrich von Raitenau. Hän antoi italialaiselle arkkitehdille Vincenzo Scamozzille monia julkisten rakennelmien suunnittelutöitä. Raitenaun ansiosta kaupungin kuva muuttui barokkiarkkitehtuurin hallitsemaksi ja kaupunkiin rakennettiin muun muassa kirkkoja, palatseja ja puistoja. Raitenaun valtakausi päättyi Baijerin kanssa syntyneisiin erimielisyyksiin suolakaupasta ja hän eli viimeiset aikansa vangittuna. Muita merkittäviä ruhtinaspiispoja olivat vuosina 1612–1619 hallinnut Markus Sittikus von Hohenems, joka rakennutti kaupunkia toisen italialaisen Santino Solarin kanssa, sekä Salzburgin yliopiston perustanut Paris von Lodron, joka hallitsi vuosina 1619–1653, ja Leopold Anton von Firmian, jonka kausi oli 1727–1744.
Osa Itävallan keisarikuntaa
Salzburgin ruhtinaspiispakunta maallistettiin vuonna 1803 hieman ennen Napoleonin sotien alkua. Salzburg oli sotien aikana Ranskan ja Baijerin alaisuudessa, ja vuonna 1816 siitä tuli osa Itävallan keisarikuntaa. Salzburg oli alkujaan vain piirikunnan keskuskaupunki, mutta vuonna 1861 siitä tuli osavaltionsa pääkaupunki.
Salzburgin merkitys alkoi kasvaa uudestaan, kun sinne valmistui vuonna 1860 rautatieasema, joka alkoi myös kiihdyttää turismia. Saksan ja Itävallan niin sanotun Gründerzeit-kauden aikana Salzburgia kehitetään voimakkaasti, ja sinne rakennettiin uusia julkisia rakennuksia. Salzburgin kuuluisa Salzburger Festspiele -festivaali perustettiin vuonna 1917.
Salzburg 1900- ja 2000-luvuilla
Salzburgiin liitettiin vuonna 1935 uusia alueita, ja kaupunkia laajennettiin uudestaan kun Itävalta liitettiin Saksaan vuonna 1939. Asukasluku kasvoi liitosten jälkeen 40 500 ihmisestä 77 000 ihmiseen. Kansallissosialistien valtakauden aikana kaupungissa oli rotusortoa ja poliittista painostusta ja monet pakkotyöläiset ja sotavangit joutuivat rakennustöihin, kuten Staatsbrücke-sillan rakentamiseen. Toisen maailmansodan aikana liittoutuneiden pommituksissa kuoli 547 ihmistä ja 40 prosenttia rakennuksista vaurioitui pahoin.
Politiikka ja hallinto
Salzburgin johdossa on pormestari, jota avustavat varapormestarit. Pormestariksi valittiin vuonna 2019 Itävallan kansanpuolueen Harald Preuner. Kaupunginvaltuustoon puolestaan valittiin vuoden 2019 vaaleissa 16 kansanpuolueen, 11 sosiaalidemokraattisen puolueen, 6 vihreiden, 2 liberaalifoorumin, 1 kommunistisen puolueen ja 1 Bürger für Salzburg -ryhmän edustajaa.
Väestö
Salzburgin asukasluku Itävallan tilastokeskuksen mukaan vuoden 2019 alussa oli 154 211, ja se on osavaltionsa selvästi suurin kaupunki. Toiseksi suurimmassa kaupungissa Halleinissa oli vuoden 2018 alussa noin 21 000 asukasta. Koko Itävallassa Salzburg on Wienin, Grazin ja Linzin jälkeen Itävallan valtion neljänneksi suurin kaupunki.
Koulutus
Salzburgin yliopisto perustettiin vuonna 1620, mutta suljettiin myöhemmin ja avattiin uudelleen vuonna 1963. Yliopiston lisäksi kaupungissa on musiikkikorkeakoulu Mozarteum ja alemman korkeakoulutason tanssikoulu Salzburg Experimental Academy of Dance SEAD.
Kulttuuri
Salzburgin vanha kaupunki on barokin mestariteos. Sen kirkot, torit ja suihkulähteet rakennettiin pääosin 1500- ja 1600-luvulla. Kaupungin nähtävyyksiä ovat myös 1600-luvulla rakennetut barokkityylinen Salzburgin katedraali ja rokokootyylinen Mirabellin palatsi.
Kaupungissa on järjestetty vuodesta 1920 alkaen Salzburgin musiikkijuhlat. Vuonna 1965 kaupungissa kuvattiin musikaali The Sound of Music. Musiikkijuhlilla käy joka kaudella yli 270 000 vierasta.
Kalliokielo
Kalliokielo (Polygonatum odoratum) on Euroopassa ja Aasiassa kasvava kukkakasvi. Sen ulkonäössä on tiettyjä yhtäläisyyksiä kielon (Convallaria majalis) kanssa ja kuten kielo, myös kalliokielo on myrkyllinen. Suomessa kalliokielo on yleinen maan eteläosissa, mutta rauhoitettu entisten Oulun ja Lapin läänien alueella.
Ulkonäkö ja koko
Kalliokielo kasvaa 20–40 cm korkeaksi. Varsi on pysty tai nuokkuva, särmikäs, uurteinen ja alaosasta punertava. Kahdessa rivissä kasvavat lehdet ovat varren kärkipuoliskossa. Ne ovat 5–10 cm pitkiä, kapeanpuikeita, poimuttomia ja alta sinivihreitä. Tuoksuvat, nuokkuvat kukat ovat tavallisesti yksittäin lehtihangoissa. Kooltaan torvimaiset kukat ovat 12–25 mm pitkiä ja väriltään hieman vihertävän valkoisia. Kalliokielo kukkii touko-kesäkuussa. Myrkylliset marjat ovat sinimustia ja vahapeitteisiä.
Levinneisyys
Kalliokieloa tavataan lähes koko Euroopassa. Levinneisyysalue jatkuu läpi keskisen Venäjän aina Kiinaan ja Japaniin saakka. Suomessa kalliokieloa tavataan Etelä-Lappia myöten. Laji on yleinen Etelä-Suomessa Satakunnan, Etelä-Hämeen ja Etelä-Savon korkeudelle saakka. Pohjoisemmassa lajia tavataan vain satunnaisesti.
Elinympäristö
Kalliokielo viihtyy monenlaisissa varjoisissa paikoissa, kuten kalliopengermillä, lehtokallioilla, kivikoissa, kivisillä mäillä, harjuilla, niityillä, rinnemetsiköissä, puronvarsilehdoissa ja lettokorvissa.
Käyttö
Aikaisemmin kalliokielon juurta on käytetty leipäjauhojen jatkeena nälkävuosina. Lääkkeenä juurta on käytetty turvotuksen alentamiseen. Kalliokielon ja lehtokielon risteymää tarhakalliokieloa viljellään koristekasveina.
Mainonta
thumb|[[Coca-Cola-mainos 1890-luvulta.]] Mainonta on osa markkinointiviestintää. Mainonta on tunnistettavan lähettäjän maksamaa, tavoitteellista tiedottamista, joka yleensä kohdistuu suureen ihmisjoukkoon ja toteutetaan useimmiten joukkotiedotusvälineitä (lehdet, televisio, radio, internet, ulkomainonta) käyttämällä. Tunnistettavalla lähettäjällä tarkoitetaan sitä, että mainostava yritys tai organisaatio ”allekirjoittaa” kunkin mainosviestin nimellään, yritys- tai tuotelogollaan tai äänitunnuksellaan tai muulla tavoin kertoo kenen viestistä on kyse.
Mainonta tähtää yleensä myynninedistämiseen, eli tavoitteena on yksinkertaisesti myydä joko heti tai myöhemmin. Mainoksilla tiedotetaan tavaroista, palveluista, aatteista ja ihmisistä. Mainonnan avulla luodaan brändejä eli tavaramerkkien ja tuotteen muiden aineettomien ominaisuuksien muodostamia mielikuvakokonaisuuksia. Myös ihmisestä voidaan tehdä niin sanottu brändi.
Sanan mainos keksi kielentutkija ja oikeakielisyysmies E. A. Saarimaa, joka voitti Suomen Kuvalehden vuonna 1928 julistaman kilpailun reklaami-sanan korvaamisesta suomenkielisellä ilmaisulla. Saarimaan ehdotuksen pohjana oli kehumista merkitsevä murreverbi mainoa.
National Bureau of Economic Research
The National Bureau of Economic Research (NBER) on yhdysvaltalainen voittoa tavoittelematon tutkimuslaitos, joka on sitoutunut tekemään ja levittämään taloustieteellistä tutkimusta päätöksentekijöille, liiketoiminnan ammattilaisille ja akateemiselle yhteisölle. NBER on perustettu vuonna 1920, ja se sijaitsee Cambridgessa (Massachusetts). NBER keskittyy erityisesti tutkimuksiin, jotka kehittävät uusia tilastollisia mittareita, estimoivat taloudellista käyttäytymistä mallintavia kvantitatiivisia malleja sekä analysoivat politiikkojen vaikutuksia. NBER:in toimitusjohtaja on James M. Poterba.
Mainonta
Mainonnan muodot
Tärkeimmät mainosvälineet eli mediat ovat
Tavallisesti käytetään useita eri medioita eli yhteismainontaa.
National Bureau of Economic Research
NBER:ille on työskennellyt 26 taloustieteen Nobel-palkinnonsaajaa. Lisäksi NBER:ille on työskennellyt kolmetoista Yhdysvaltojen presidentin taloudellisista neuvonantajista. Simon Kuznets oli NBER:in ensimmäisen johtajan Wesley Mitchellin oppilas ja työskenteli NBER:illä kehittäessään kansantalouden tilinpitoa ja mittareita.
Mainonta
Mainonnan muodot
Suoramainonta
Mainonta kohdistuu tiettyyn valittuun ryhmään ja voi olla osoitteellista tai osoitteetonta. Kohderyhmä on kuitenkin yleensä pienempi kuin medioitten kautta tavoitettu.
Wallander (elokuvasarja)
Wallander on ruotsalainen 32-osainen elokuvasarja, joka kertoo Henning Mankellin luoman ystadilaisen poliisin Kurt Wallanderin elämästä. Wallanderia esittää Krister Henriksson, jonka Mankell itse valitsi Wallanderin rooliin.
Mainonta
Mainonnan muodot
Mainostapahtumat ja sponsorointi
Wallander (elokuvasarja)
Mystery Tribune -lehti listasi Wallanderin maailman kaikkien aikojen 15. parhaaksi rikossarjaksi.
Ensimmäinen kausi 2005–2006
Ensimmäisissä kolmessatoista elokuvassa toinen päähenkilö on Kurtin tytär Linda (Johanna Sällström). Elokuvista ensimmäinen, Ennen routaa, on elokuvista ainoa, joka perustuu aiemmin ilmestyneeseen Wallander-kirjaan; muut osat ovat vain tätä tarkoitusta varten kirjoitettuja. Muissa filmeissä Mankell on ensin kirjoittanut tarinan novellin muodossa, jonka pohjalta muut ovat tehneet käsikirjoituksen. Novelleja ei ole julkaistu missään; ne on tehty vain elokuvien käsikirjoittajien käyttöön. Mankell on aina tarkastanut käsikirjoituksen ja joko hyväksynyt sen tai tehnyt siihen muutoksia. Krister Henriksson on myös jonkin verran osallistunut käsikirjoitusten muokkaamiseen Mankellin kanssa.
Ensimmäisellä kaudella kolmas keskeinen hahmo on poliisi Stefan Lindman, jota esittää Ola Rapace. Lindman tuli Ystadin poliisiasemalle kirjassa Ennen routaa. Mukana elokuvasarjassa on myös vanhemmista Wallander-kirjoista tuttuja hahmoja: miespoliisit Nyberg, Svartman ja Martinsson (joiden etunimiä ei juurikaan käytetä), naispoliisi Ann-Britt Höglund, poliisilaitoksen toimistotyöntekijä Ebba sekä kuolinsyytutkija Karin Linder.
Vuosina 2005–2006 kuvatut elokuvat muodostavat 13-osaisen sarjan. Ensimmäinen osa tuli Suomessa teatterilevitykseen tammikuussa 2005, ja elokuvat julkaistiin DVD:nä Suomessa vuosina 2005–2007. Ruotsissa koko elokuvasarja on julkaistu myös blu-raylla 2010-luvulla. Televisiossa Wallander-elokuvasarja on esitetty MTV3:lla ainakin vuosina 2008, 2009, 2015, 2016, 2019 ja 2021.
Toinen kausi 2009–2010
Vuonna 2009 alettiin tehdä lisää Kurt Wallander -elokuvia, pääosassa yhä Krister Henriksson. Linda Wallander ei ole näissä tarinoissa mukana, sillä edesmenneen Johanna Sällströmin tilalle ei haluttu ottaa uutta näyttelijää. Myöskään Stefan Lindman ei ole enää mukana. Uusina henkilöinä elokuvissa on kaksi nuorta poliisiharjoittelijaa, Isabelle (Nina Zanjani) ja Pontus (Sverrir Gudnason) sekä syyttäjä Katarina Ahlsell (Lena Endre).
Uusien elokuvien oli tarkoitus olla aiempaa enemmän poliittisesti kantaa ottavia. Elokuvissa käsitellään esimerkiksi terrorismia. Mankell halusi välttää, että uudet filmit olisivat edellisiä toistavia. Toisen kauden elokuvissa juoni on yhä Mankellin suunnittelema, mutta hän ei ole puuttunut yhtä paljon filmien tekoon kuin aiemmin, vaan on antanut käsikirjoittajien ja Henrikssonin tehdä elokuvista mieleisiään.
Toinen kausi on saanut huonompia arvosteluja kriitikoilta kuin ensimmäinen. Tosin joitakin osia on kehuttukin; kauden laatua on moitittu epätasaisuudesta. Ennen elokuvien filmaamisen aloittamista Linda Wallanderin poissaololle luvattiin antaa järkevä selitys. Ensimmäisten elokuvien ilmestyttyä kriitikot kuitenkin totesivat, että näin ei ole tapahtunut. Toisen kauden edetessä elokuvia alettiin arvostella tyhjäkäynnistä ja toistosta.
Kolmas kausi 2013
Syyskuussa 2011 Mankell ja Henriksson kertoivat televisiohaastattelussa aikovansa tehdä vielä kuusi Wallander-elokuvaa. Ne ovat kauden viimeiset, ja ne keskittyvät Wallanderin muistisairauteen, johon hän sairastui kirjassa Rauhaton mies. Elokuvan Rauhaton mies kuvaukset alkoivat toukokuussa 2012, ja sen ensi-ilta elokuvateattereissa oli alkuvuodesta 2013. Loput elokuvat ilmestyivät DVD-levyinä vuoden 2013 aikana. Lindaa esittää uusissa elokuvissa Charlotta Jonsson.
Mainonta
Mainonnan muodot
Myös messuilla, tapahtumilla ja sponsorimainonnalla on merkittävä osuus markkinoinnissa.
Mainonnan käytännön toteutukseen osallistuvat muun muassa mainostoimistot, tutkimuslaitokset, mediatoimistot, PR- ja/tai viestintätoimistot, painolaitokset, AV-tuottajat, radio- ja televisio -yhtiöt, kuvatoimistot, mallitoimistot, messujärjestäjät, käännöstoimistot, somistamot, sanoma- ja aikakauslehdet sekä design management -toimistot. Mainontaa tekevät yleensä alan ammattilaiset, jotka ovat koulutuksen tai työn kautta perehtyneet käyttämään sekä visuaalisia, verbaalisia että psykologisia keinoja mainosten laatimisessa.
Mainonnan suunnittelu
Mainonnan suunnittelussa kolme tärkeintä elementtiä ovat:
Mainoskanavan valinnassa tärkeintä on, että kanava kykenee välittämään halutun sanoman, tavoittamaan oikeat ihmiset oikeaan aikaan ja suoriutumaan tehtävästä kustannustehokkaasti.
Mahdollisia mainoskanavia ovat muun muassa
Mainonnan tehtävät
Hyvän ja suostuttelevan mainosviestin tekemisessä ei varmasti ole olemassa yhtä totuutta. Tuloksellisen mainonnan toteuttavat kuitenkin yleensä mainonnan ammattilaiset, joilla on alalta kokemusta, ammattitaitoa ja kykyä tehdä taidokkaita mainoksia.
Merkittävä mainonnan alaluokka on imagomainonta, jota käytetään usein tukemaan tuotteiden mainontaa ja joka myös usein yhdistetään brändin rakentamiseen. Imagomainonnassa korostetaan kohderyhmän elämäntyyliä, ominaisuuksia, tottumuksia ja mielikuvia. Imagomainonta ei tuo yleensä selkeästi esille mainostettavan kohteen ominaisuuksia. Imagomainonta on usein hyvin visuaalista ja mielikuvia herättävää ja siihen saattaa liittyä myös elementtejä jotka eivät liity läheisesti kohteena olevaan tuotteeseen tai yritykseen.
Mainonnan onnistuminen
thumb|Lentolehtisiä [[Miamissa.]] Mainonnan onnistuminen on vaikea käsite mitattavaksi. Mainonta voi esimerkiksi saada korkean huomioarvon, mutta kampanjalla ei välttämättä ole mitään vaikutusta kohderyhmän käyttäytymiseen. Korkean huomioarvon saavuttaminenkin on toki hyvä tulos ja usein mainostoimistot mittaavatkin juuri huomioarvoa arvioidessaan onnistumista. Hyvässä asemassa olevan tuotteen mainonnan kohdalla saattaa pelkkä huomioarvo ollakin tärkein mittari jos tavoitteena on ainoastaan vahvistaa tuotteen asemaa nykyisten asiakkaiden keskuudessa. Tavoittavuudella tarkoitetaan sitä, missä määrin kohdeyleisö on huomannut mainoksen.
Yleensä mainoksista tehokkaimpia ovat ne, joissa on selkeä sanoma ja merkitys ja jotka jäävät helpoiten mieleen. Myös vakuuttavuudella ja itselle olennaisilla asioilla on todettu olevan merkitystä. Usein mainonta myös pyrkii argumentoimaan mainostettavan kohteen paremmuutta suhteessa kilpailijoihin. Mainonnalle on tyypillistä myös toistaa viestiä, jotta kuluttajalle jäisi voimakkaampi käsitys tuotteesta. Usein myös tavoitteena on pelkästään muistuttaa tuotteen olemassaolosta ja vahvistaa esimerkiksi tuotteen keskeistä myyntilupausta, slogania tai iskulausetta.
Mainonnan vaikutukset voivat syntyä heti tai myöhemmin sekä välillisesti tai suoraan. Mainoksen vaikutus voi ilmetä vasta myöhemmin muun muassa siitä syystä, että sen syntyminen vaatii vastaanottajalta ”pureskelua” ja omakohtaista pohdintaa.
Mainoksen viestisisällön ja tyylin osalta on yleensä tärkeintä, että haluttu vastaanottaja pitää mainoksesta, koska tällä on todettu olevan huomattava merkitys kohteen haluttavuuteen. Mainonnan tavoitteena voi myös toki olla kehottaa esimerkiksi välttämään jotain asiaa, jolloin puhutaan antimainonnasta.
Latvian kieli
pienoiskuva|Puhuttua latviaa Latvian kieli, latvia eli lätti (omakielinen nimi: latviešu valoda) kuuluu balttilaisiin kieliin, joka on indoeurooppalaisen kielikunnan haara. Sen lähisukulainen on liettuan kieli. Latvia ja liettua erosivat toisistaan verrattain myöhään, vasta noin 1 500 vuotta sitten. Latvia ja liettua ovat ainoat edelleen puhuttavat balttilaiset kielet, mutta ero kielten välillä on jo enimmäkseen ylittänyt keskinäisen ymmärryksen rajan. Latvian eteläisimmät ja liettuan pohjoisimmat murteet voivat kuitenkin olla melko hyvin keskenään ymmärrettävissä; siten latvian ja liettuan välillä on murrejatkumo. Balttilaiset kielet ovat nykyisten indoeurooppalaisten kielten arkaaisin haara, mutta latvia on joutunut suurempien muutosten alaiseksi kuin sisarkieli liettua, jossa esiintyy muun muassa duaali, jota latvian kirjakielessä ei ole. Latviaan ovat vaikuttaneet mm. saksa, venäjä sekä suomalais-ugrilaisista kielistä viro ja etenkin liivi.
Daniel Bertoni
Ricardo Daniel Bertoni (s. 14. maaliskuuta 1955 Bahía Blanca) on argentiinalainen jalkapalloilija, joka pelasi hyökkääjänä.
Latvian kieli
Latvian kielen ensimmäinen kirjallinen muistomerkki on saksalaisen pastorin Nicholas Rammin kääntämä virsi vuodelta 1530 (ilmestynyt virsikirjassa 1615). Vanhin latvialainen kirja on vuonna 1585 painettu katolinen katekismus. Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen
Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen on ryhmä hermostollisia häiriöitä, jotka vaikuttavat käsistä kaulaan kulkeviin hermoihin. Ahtautumisesta voi seurata rintakehän yläaukeaman oireyhtymä (, TOS).
Daniel Bertoni
Bertoni pelasi 31 maaottelua ja teki niissä 12 maalia vuosina 1974–1982.
Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen
TOS on monimuotoinen pinnetilaoireisto, josta on seurauksena olkahermopunoksen ja toisinaan myös verisuonten puristustila kaula-hartiaseudun alueella. Se alkaa yleensä nuorena ja ilmenee toisen tai molempien yläraajojen heikkoutena, puutumisena tai kiputiloina. Pinnetila voi aiheuttaa kipua myös kaulalle, poskeen, hartiaan, rintakehälle, kainaloon tai olkanivelen seutuun. Oireet vaihtelevat sen mukaan, kohdistuuko puristus verisuoniin, hermoihin, vai molempiin.
Latvian kieli
Latvian kieli on Latvian ainoa virallinen kieli. Lisäksi se on yksi Euroopan unionin virallisista kielistä.
Äännerakenne
Latvian äännejärjestelmä on seuraavanlainen:
Hartiapunoksen vammautuminen tai ahtautuminen
Suurin osa TOS-syndroomapotilaista reagoi suotuisasti raajan rasituksen ja yläasentojen välttämiselle sekä TOS-fysioterapialle. Tärkeää on hyvän ryhdin omaksuminen ja ylläpito sekä niska-hartia-kaulalihasten yläaukeamaa mobilisoivat ja vahvistavat sekä rentouttavat harjoitukset. Tarvittaessa leikkaushoidosta voi olla apua, mutta siihen turvaudutaan erittäin harvoin silloin, kun oireisto johtuu rakenteellisista syistä.
Latvian kieli
Äännerakenne
Äänteistä /f x/ esiintyvät ainoastaan lainasanoissa. on /n/:n muoto ennen velaariklusiileja.
Konsonantit assimiloituvat soinnillisuudessa seuraavan konsonantin kanssa, esimerkiksi apgabals.
Kaikki vokaalit esiintyvät sekä lyhyinä että pitkinä. /ɔ ɔː/ ja sen sisältämät diftongit /uɔ/:ta lukuun ottamatta esiintyvät ainoastaan lainasanoissa.
Kirjoitusjärjestelmä
Latvian aakkoset:
Latviaa äännetään pitkälti kuten kirjoitetaankin, pieniä poikkeuksia lukuun ottamatta. Kirjoitusasussa silmiinpistäviä ovat muun muassa vokaalia pidentävät viivat (ā), konsonantin liudentumismerkit (ņ) ja suhuäänteet (š).
Ulkomaisten nimien kirjoitusasu
Latvian kielessä muutetaan kaikki vieraskieliset henkilön- ja paikannimet latvian kieliasun, ortografian ja taivutusjärjestelmän mukaisiksi. Konsonanttiin päättyvien miesten nimien perään liitetään maskuliinin nominatiivin pääte -s ja konsonanttiin päättyvien naisten nimien perään feminiinin nominatiivin pääte, yleensä -a. Konsonanttiin päättyvät ulkomaiset paikannimet muutetaan feminiinimuotoon. Muutama esimerkki:
Dominus
Dominus oli tanskalainen death metal -yhtye joka toimi 1990-luvulla. Nykyinen Volbeat-nokkamies Michael Poulsen lauloi ja soitti kitaraa Dominuksessa.
Albumit
Dominus julkaisi neljä albumia Diehard Recordsin kautta.
The Eagle Has Landed
The Eagle Has Landed on Saxon-yhtyeen ensimmäinen livealbumi. Se saavutti Britannian listoilla viidennen sijan.
Kappaleet
Kaikki kappaleet: Byford/Quinn/Oliver/Dawson/Gill
Reaching for the World
Reaching for the World on yhdysvaltalaisen Harold Melvin & the Blue Notes -soulyhtyeen studioalbumi vuodelta 1976.
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi eli Vähä- ja Iso Savijärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Puukkoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Reaching for the World
Kappaleet
1. Reaching for the World – 4:24 2. Where There's a Will – There's a Way – 4:05 3. After You Love Me, Why Do You Leave Me – 4:42 4. Sandman – 4:25
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi
Maantietoa
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi on etelä-pohjoissuuntainen järvi. Se koostuu kahdesta järvenosasta, joista toinen on pohjoisempi Alainen Savijärvi ja toinen eteläisempi Iso Savijärvi. Järvenosia yhdistää kapea 100 metriä pitkä salmi. Alainen Savijärvi–Iso Savijärven pinta-ala on 58,8 hehtaaria ja sillä on yksi pieni saari, joka sijaitsee Alaisen Savijärven keskiosassa. Alainen Savijärvi on 1,6 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Iso Savijärvi on 1,6 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.
Reaching for the World
Kappaleet
1. Hostage Part 1 & 2 – 6:30 2. He Loves You And I Do Too – 3:37 3. Big Singing Star – 3:33 4. Stay Together – 5:00
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi
Maantietoa
Ison Savijärven kaakkoispuolinen Koiravuori nousee noin 55 metriä ja koillispuolinen Markunvuori lähes 80 metriä järven pinnan yläpuolelle. Ison Savijärven itärannat ovat jyrkkiä, mutta myös sen länsirannat ja Alaisen Savijärven rannat ovat paikoin jyrkkiä.
Alainen Savijärvi–Iso Savijärven rantaviivan pituus on 12,3 kilometriä. Rannat ovat pääosin metsämaata, mutta Alaisen Savijärven kaakkoisrannoilla ja Ison Savijärven luoteis- ja koillisrannoilla on myös peltoa. Asutus painottuu Ison Savijärven ympäristöön. Isolla Savijärvellä on viisi taloa ja kahdeksan vapaa-ajan asuntoa. Alaisella Savijärvellä on yksi talo ja kaksi vapaa-ajan asuntoa. Ison Savijärven itärannalla kulkee yhdystie 3291 ja Alaisen Savijärven rannoilla on rantojensuojelualueita.
Vesistösuhteet
Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Arvajanjoen valuma-alueella (14.26), jonka Pälämän alueeseen (14.262) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,5 metriä mpy. Ison Savijärven eteläpäähän laskee Kotajärvi ja länsipäähän Heinälammi. Alaisen Savijärven pohjoispäähän yhtyy samalla tasolla oleva Kalkkinen–Lakkajärvi Tääpässalmen kautta. Lisäksi Alaisesta Savijärvestä johtaa oja Ylimeen. Alainen Savijärvi–Iso Savijärvi laskee Alaisen Savijärven pohjoispäästä lähtevää Kukkostenjokea pitkin Kelkäteen. Joen pudotus on 1,3 metriä.
Juhani Rinne
Juhani Rinne -nimisiä henkilöitä ovat:
Kimmo Kutinlahti
thumb|250px| Kimmo Kutinlahti (2008) Kimmo Kutinlahti (s. 9. maaliskuuta 1986) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa kaudella 2011-2012 Raision Loimussa, Lentopallon SM-liigassa. Hän on 194 cm pitkä ja painaa 92 kiloa. Hän on edustanut kaudesta 2007 lähtien Loimua.
Kutinlahti on voittanut uransa aikana SM-pronssia Loimun riveissä. Hänet valittiin miesten A-maajoukkueen 22 pelaajan EM-kisaryhmään heinäkuussa 2011.
Ura
Kutinlahti aloitti lentopallouransa Nurmon Jymyssä juniorina. Vahvana lajina lentopallon rinnalla oli myös kansallislajimme pesäpallo. Lentopallo kuitenkin vei voiton, kun Kutinlahti siirtyi Kuortaneen urheilulukioon opiskelemaan maan parhaiden lentopallojunioreiden kanssa 16-vuotiaana nuorukaisena.
Kaudella 2005 hän pelasi kasvattajaseurassaan Nurmon Jymyssä lentopallon 1-sarjaa. Kausi kuitenkin meni pilalle Kutinlahdelta, kun hänen polvi jouduttiin leikkaamaan heti kauden alussa. Seuraavalla kaudella Kutinlahti jatkoi kasvattajaseurassaan Jymyssä, ja vaihtoi peliroolia keskitorjujasta yleispelaajaksi. Yleispelaajan roolissa Kutinlahti onnistui välillä erittäin hyvin, mutta välillä taso heikkeni selvästi. Loppukaudesta hän vaihtoikin takaisin keskitorjujaksi Jymyn keskitorjuja osaston vähennettyä pudotuspeleissä. Kauden 2006 pudotuspelit olivat Kutinlahdelle erittäin onnistuneet keskitorjujan roolissa.
Kauden jälkeen hän lähti pelaamaan Raision Loimuun, Lentopallon SM-liigaan. Loimussa Kutinlahti otti heti ison roolin, ja kantoikin sitä joukkueen toisena keskitorjujana läpi kauden. Kauden loputtua hän oli vahva ehdokas vuoden liigatulokkaaksi, joka lopulta meni maajoukkuepelaaja Urpo Sivulalle. Loimun kannattajajoukko nosti hänet joukkueen kauden jälkeen toiseksi parhaimmaksi pelaajaksi venezuelalaisen Enderwin Herreran jälkeen. Liigan torjuntapistepörssissä Kutinlahti sijoittui komeasti viidennelle sijalle. Hän teki kauden päätyttyä jatkosopimuksen Loimun kanssa. Kauden aikana hän suoritti myös varusmiespalveluksen Puolustusvoimien Urheilukoulussa Lahdessa.
Seuraava kausi Loimussa oli jälleen Kutinlahdelle hyvä, kun hän kantoi joukkueen ykköskeskitorjujan viittaa jo. Hän voitti kauden aikana Loimussa muun muassa seurajoukkueiden Pohjoismaiden mestaruuden. Kauden jälkeen hän tekikin jatkosopimuksen Loimun kanssa.
Kaudella 2009-10 Kutinlahti voitti Loimun väreissä uransa ensimmäisen SM-mitalin miesten SM-liigassa. Kutinlahti valittiin heinäkuussa 2011 miesten A-maajoukkueen 22 pelaajan EM-kisaryhmään.
Muuta
Kutinlahti on käynyt armeijan Lahden Urheilukoulussa vuonna 2007. Kutinlahti on pelannut nuorten maajoukkueessa nuoruudessaan. Hänellä nuorten maaotteluita on takana noin 30. kappaletta. Tällä hetkellä hän opiskelee Turun ammattikorkeakoulussa.
Saavutukset
Henkilökohtaiset:
Joukkueessa:
Seurat
2003–2004 Kuortane (1-sarja)
2004–2005 Nurmon Jymy (1-sarja)
2005–2006 Nurmon Jymy (1-sarja)
2006–2007 Raision Loimu
2007–2008 Raision Loimu
Maximus
Maximus oli roomalainen, jonka sotilaspäällikkö Gerontius julisti Länsi-Rooman keisariksi vuonna 409 Espanjan Tarracossa. Maximus oli ehkä Gerontiuksen poika. Gerontius oli aikaisemmin palvellut usurpaattori Konstantinus III:a, joka oli kapinoinut keisari Honoriusta vastaan. Gerontius kapinoi nyt vuorostaan Konstantinusta vastaan. Gerontius lähti armeijansa kanssa kukistamaan Konstantinusta ja tämän poikaa Constans II:a ja jätti samalla Maximuksen Espanjaan. Gerontius kuitenkin lyötiin vuonna 411 ja Maximuksen oli paettava Espanjassa olevien barbaarijoukkojen luokse. Mitä Maximukselle tämän jälkeen tapahtui ei ole tarkkaan tiedossa. Hän oli luultavasti elossa vuonna 417. On luultavaa, että juuri hän on Maximus, joka vangittiin vuonna 422 Espanjassa ja teloitettiin myöhemmin Ravennassa.
Kimmo Kutinlahti
Seurat
2008-2013 Raision Loimu
Herbert C. Brown
Herbert Charles Brown (synt. Herbert Brovarnik) (22. toukokuuta 1912 Lontoo − 19. joulukuuta 2004 Lafayette) oli yhdysvaltalainen kemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1979 työstään organoboraanien parissa. Brown jakoi palkinnon Georg Wittigin kanssa.
Brown syntyi juutalaiseen ukrainalaiseen maahanmuuttajaperheeseen. Perhe muutti Yhdysvaltoihin vuonna 1914. Vuonna 1935 Brown aloitti opinnot Chicagon yliopistossa. Hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon vuonna 1936. Samana vuonna hänestä tuli Yhdysvaltain kansalainen. 1937 hän meni naimisiin Sarah Baylenin kanssa. Brown sai tohtorin arvon vuonna 1938. Koska hän ei löytänyt töitä teollisuudesta, hän jatkoi töitä yliopistossa. Brown toimi opettajana vuodesta 1939 vuoteen 1943, jolloin hän siirtyi apulaisprofessoriksi Waynen yliopistoon. Vuonna 1947 hän siirtyi epäorgaanisen kemian professoriksi Purduen yliopistoon. Emeritusprofessori Brown oli vuodesta 1978 aina kuolemaansa saakka vuoteen 2004.
Toisen maailmansodan aikana Brown työskenteli Hermann Irving Schlesingerin kanssa. Brown kehitti menetelmän tuottaa natriumborohydridiä, jota käytetään boraanien valmistamiseen. Hänen työnsä johti ensimmäisen yleisen asymmetrisien enantiomeerien valmistusmenetelmän keksimiseen.
Munsterhjelm
Munsterhjelm on suomalainen, Ruotsin vallan aikainen aatelissuku. Suvun oletetaan olevan lähtöisin Münsteristä Westfalenistä. Suvun suomalainen kantaisä saapui Turkuun 1620-luvulla. Turun hovioikeuden varapresidentti Anders Munster aateloitiin vuonna 1726 ja introdusoitiin samana vuonna Ruotsin ritarihuoneeseen sukuna numero 1796. Suomen ritarihuoneen järjestäytyessä vuonna 1818 suku sai numeron 115. Suku on tunnettu upseereista ja lukuisista taiteilijoistaan.
Stefania Belmondo
Stefania Belmondo (s. 13. tammikuuta 1969 Vinadio, Cuneo, Italia) on italialainen hiihtäjä ja moninkertainen arvokisavoittaja.
Hän aloitti hiihtämisen varhain jo kolmen vuoden iässä. Maailmancupissa hän debytoi kaudella 1988–1989 ja arvokisoissa Calgaryn olympialaisissa 1988. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailuvoittonsa hän voitti Soldier Hollowissa kaudella 1989–1990. Ensimmäiset arvokisamitalinsa Belmondo saavutti 1991 Val di Fiemmen MM-hiihdoista, joissa hän sijoittui 15 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa pronssille, ja oli mukana Italian naisten hopealle hiihtäneessä viestijoukkueessa.
1992 Albertvillen olympialaisissa Belmondo voitti 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun ja oli toinen takaa-ajossa. 1993 MM-hiihdoissa Ruotsin Falunissa hän voitti 15 kilometrin takaa-ajon ja 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailun sekä hopeaa viestijoukkueessa. 1994 talviolympialaisissa Lillehammerissa hän voitti kaksi pronssia, takaa-ajosta ja viestistä. Hän kärsi pitkän aikaa oikean jalan varpaansa kanssa, ja sen johdosta hänelle tehtiin useampi leikkausoperaatio, mikä merkittävästi haittasi hänen hiihtojaan.
1997 MM-hiihdoissa Norjan Trondheimissa Belmondo palasi hiihtomaailman terävimmälle huipulle saavuttamalla neljä hopeamitalia. 1998 olympialaisissa Japanin Naganossa Belmondo hiihti hopealle 30 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja pronssille Italian viestijoukkueessa.
1999 Ramsaussa hän voitti kaksi maailmanmestaruutta, 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa ja takaa-ajossa, sekä oli jälleen kerran mitaleilla myös viestissä tällä kertaa hopealla. Samana talvena hän voitti myös maailmancupin kokonaiskilpailun. 2001 Lahden MM-hiihdoissa hän voitti viestipronssia, mutta jäi henkilökohtaisilla matkoilla kaksi kertaa neljänneksi. Hän ilmoitti päättävänsä uransa 2002 talviolympialaisiin Yhdysvaltain Salt Lake Cityssä. Kyseisissä kisoissa hän voitti 15 kilometrin hiihdon kultaa, 30 kilometrin hopeaa sekä 10 kilometrin pronssia.
Joulukuussa 2004 Belmondo kuitenkin ilmoitti tekevänsä lapsensa syntymän jälkeen maaliskuussa 2005 paluun hiihtoladuille tähtäimenään kotiseutunsa maisemissa kilpailtavat 2006 Torinon olympialaiset. Paluu ei kuitenkaan koskaan toteutunut. Hänet valittiin sytyttämään kisojen olympiatuli.
Belmondo on 155 senttimetriä pitkä ja painoi aktiivivuosinaan 47 kilogrammaa. Seuratasolla hän on edustanut CS Forestalea.
Finnhittien kuninkaat
Finnhittien kuninkaat on iskelmälaulajien Danny, Frederik ja Tapani Kansan perustama keikkaryhmä. Kiertueella ollessaan jokainen heistä esittää vuorollaan omia kappaleitaan. Frederik ja Tapani Kansa riitaantuivat kesällä 2016, mutta se ei estänyt kiertuetta. Heidän ensimmäinen kiertueensa alkoi kesällä 2016. Kolmikon keikkailu jatkui vuonna 2017. Frederik kuitenkin joutui jättämään kevätkiertueen alussa konsertteja väliin ja hänet korvasi muutaman konsertin ajan Virve Rosti. Frederik palasi pian takaisin kokoonpanoon ja he kiertue jatkui koko kesän ja talven.
Filip Johansson (jääkiekkoilija)
Filip Johansson (s. 23. maaliskuuta 2000 Västerås, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Vancouver Canucksissa. Minnesota Wild varasi hänet ensimmäisellä kierroksella 24. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018.
Seuraura
Johansson on Fagersta AIK:n kasvatti. Hän siirtyi 13-vuotiaana Avesta BK:hon kaudeksi 2013–2014. Johanssonia valmensi Dalarnan joukkueessa TV-Puckenissa Patrik Andersson, joka toimi myös Leksands IF:n J18-junioreiden valmentajana. Hän houkutteli Johanssonin joukkueeseen kaudeksi 2015–2016. Johansson jakoi J18 Allsvenskanissa Leksandin sisäisen tehotilaston voiton Kalle Erikssonin kanssa lukemalla +14. Hän voitti kauden päätteeksi sarjan hopeaa. Johansson pelasi valtaosan kaudestaan myös Leksandin U16-junioreissa. Johansson jakoi tehoilla 9+20=29 koko U16 Elitin puolustajien pistepörssin toisen sijan Brynäs IF:n Victor Söderströmin kanssa edellään vain Rögle BK:n Jakob Bondesson.
Kaudella 2017–2018 Johansson debytoi Leksandin miesten joukkueessa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskanissa, jossa hän pelasi 23 runkosarjaottelua tehden yhden maalin ja 11 nousukarsintasarjan ottelua tehopistein 2+3=5. Maaliskuussa 2018 Johansson teki joukkueen kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen.
Minnesota Wild varasi Johanssonin ensimmäisellä kierroksella 24. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018.
Kesäkuussa 2022 Johansson solmi kahden vuoden ja arvoltaan 1,85 miljoonan dollarin arvoisen tulokassopimuksen Canucksin kanssa.
Maajoukkueura
Johansson pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän voitti pronssia. Johansson pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017 voittaen pronssia sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016 voittaen kultaa. Yhteensä hän on pelannut kahdeksan nuorten ja 37 poikien maaottelua.
Muuta
Johanssonin pikkuveli Ludvig pelaa maalivahtina Fagersta AIK:n junioreissa. Veljesten isä Benny ja isoisä Kjell Johansson ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Kjell pelasi omalla urallaan hyökkääjänä kaksi kautta (1969–1971) Ruotsin pääsarjatasolla Surahammars IF:n ja Fagersta AIK:n joukkueissa.
National Basketball Association
National Basketball Association (NBA) on Pohjois-Amerikassa pelattava miesten koripallosarja. Siinä pelaa 30 joukkuetta, joista 29 on Yhdysvalloista ja 1 Kanadasta.
NBA:ssa pelataan 82 kierroksen runkosarja, jonka perusteella itäisestä ja läntisestä konferenssista etenee kummastakin kahdeksan parasta joukkuetta pudotuspeleihin, jotka pelataan konferenssien sisäisinä. Pudotuspelisarjojen voittajat ratkaistaan ”paras seitsemästä” -pelijärjestelmällä eli ensimmäisenä neljä ottelua voittanut joukkue etenee seuraavalle kierrokselle. Loppuotteluissa kohtaavat pudotuspelien voittajat. Koko liigan finaalissa kohtaavat itäisen ja läntisen konferenssin mestarit.
1940- ja 1950-luvut
Suurten jääkiekkoareenoiden omistajat perustivat Pohjois-Amerikkaan uuden koripallon Basketball Association of American (BAA) -ammattilaissarjan 6. kesäkuuta 1946. Sarjan ensimmäinen peli pelattiin 1. marraskuuta 1946, jolloin Torontossa olivat vastakkain Toronto Huskies sekä New York Knickerbockers. Sarjassa oli sen ensimmäisenä kautena (1946–1947) mukana 11 joukkuetta, jotka pelasivat keskenään 60 ottelun runkosarjan. Sarjan ensimmäisen mestaruuden vei Philadelphia Warriors, joka kukisti finaaleissa otteluvoitoin 4–1 Chicago Stagsin. Kaudeksi 1947–1948 runkosarjan pituus lyhennettiin 48 otteluun matkustuskustannusten pienentämiseksi. Neljä joukkuetta edelliskaudelta luopui sarjasta ja tilalle tuli ABL-liigasta Baltimore Bullets. Sarja pelattiin siis ainoastaan kahdeksan joukkueen kesken. Mestaruuden voitti tulokasjoukkue Bullets.