cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Operationalisointi
Mittauksen toteuttaminen, tulosten analysointi ja johtopäätökset
Mittaaminen on ilmiöiden ymmärtämisen ja selittämisen oleellinen keino. Mittaamisen avulla saatu tieto johtaa ilmiön parempaan ymmärtämiseen ja sitä kautta ilmiön parempaan hallintaan tai sen huomioon ottamiseen päätöksenteossa. Hyvässä toimintaa koskevassa teoriassa käsitteiden on oltava sellaisia, joihin voidaan ”tarttua” käytännön ohjaustyössä. Soveltajan on voitava ymmärtää tekemisen tasolla olevien asioiden ja teorian käsitteiden välillä vallitsevia riippuvuuksia. Teoriasta on saatava käytännössä toimiva väline. Teoreettinen työ tavallaan kulminoituu kehitettyyn malliin. Sen jälkeen on käytännön vuoro ja siinä on vastattava miten mittaukset toteutetaan, miten tuloksia pitää analysoida ja miten johtopäätöksiä tehdään.
Teorianmuodostus
Operationalisointi on oleellinen keino teorianmuodostuksessa. Operationalisointi on välttämätön linkki teorian ja empirian välillä. Ellei ilmiötä voida ymmärtää, ei niistä voi kehittää teorioitakaan. Teoria on yleinen, monia yksityistapauksia koskevan tiedon esitys. Teorian hyvyys riippuu sen pätevyydestä ja sovellusten hyödyllisyydestä. Yleensä teoria on sitä parempi ja arvokkaampi, mitä suurempi on sen yksinkertaisuus verrattuna sen kuvaamien asioiden lukumäärään ja moninaisuuteen. Teoriat pyrkivät selittämään ilmiöiden merkityksiä ja säännönmukaisuuksia. Teorian hyöty on ilmiöiden merkityksen ja säännönmukaisuuksien ymmärtäminen ja sen perusteella toimiminen. Teoria voidaan kuvata kirjallisesti, mistä syystä sitä voidaan hyödyntää eri tahoilla ja eri aikaan sen kirjalliseen esittämiseen ja kuvaukseen perustuen.
Teoriaa lähellä oleva käytännönläheinen käsite on kokemus. Kokemus on käytännön työssä opittua säännönmukaisuutta, johon sisältyy usein myös toiminnallinen valmius käyttää säännönmukaisuutta hyväksi. Teorian ja käytännön ero on niiden hyödyntämisen laajuudessa. Kokemus on yleensä yksilöihin sidottua ja sitä voi parhaiten hyödyntää se, joka kokemuksen on hankkinut. Teoriaa voidaan soveltaa tehokkaasti ja laajasti, koska se on yleensä ilmaistu täsmällisesti kirjallisessa muodossa.
Juan’ya Green
Juan’ya Green (s. 8. helmikuuta 1992 Philadelphia, Pennsylvania) on yhdysvaltalainen koripalloilija, pelipaikaltaan pelintekijä. Kertaalleen yliopistokonferenssinsa parhaaksi pelaajaksi valittu Green on pelannut urallaan yliopistosarjan lisäksi Kreikan ja Suomen pääsarjoissa.
Pelaajaura
Green pelasi yliopistokoripalloa merkittävässä roolissa Niagaran ja Hofstran joukkueissa vuosina 2011–2013 ja 2014–2016. Viimeisellä yliopistokaudellaan hänet valittiin CAA-konferenssin vuoden pelaajaksi. Häntä ei varattu NBA:han vuoden 2016 varaustilaisuudessa, ja heinäkuussa 2016 hän siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan, Kreikan pääsarjajoukkue Kymisiin, jossa pelasi vain hetken.
Heinäkuussa 2017 Green siirtyi Suomen pääsarjaan Tampereen Pyrintöön.
Kesällä 2018 Green siirtyi Unkarin pääsarjaan Kecskeméti TE:hen.
Pelityyli ja ominaisuudet
Pyrinnön valmentaja Sami Toiviainen kuvaili Greeniä heinäkuussa 2017 luontaiseksi pelintekijäksi, joka korintekemisen lisäksi kykenee hyvin löytämään vapaita pelaajia ja toteuttamaan pick’n roll -tilanteita.
Sininokipääsky
Sininokipääsky (Psalidoprocne pristoptera) on laajalla alueella Saharan eteläpuolisessa Afrikassa tavattava pääskyihin kuuluva varpuslintu. Toisinaan osan sininokipääskyn alalajeista katsotaan olevan oma lajinsa esimerkiksi P.orientalis ja P.holomelas.
Levinneisyys ja elinympäristö
Sininokipääskyä tavataan lähes koko Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Laji puuttuu ainoastaan Somaliasta, Madagaskarista, Namibiasta ja Botswanasta. Lajin elinympäristöä ovat ikivihreät metsät ja metsien aukiot. Lajia tavataan usein vesialueiden läheisyydessä. mutta myös kuivemmiltakin alueilta.
Elintavat
Sininokipääskyt liikkuvat yksin tai pienissä löyhissä parvissa. Sininokipääskyt ovat yksiavioisia ja etsivät itselleen uuden puolison vasta entisen kuoltua. Lajin pesä sijaitsee maan kolossa ja naaras munii yhdestä kolmeen valkoista munaa.
Laji syö selkärangattomia eläimiä ja pyydystää niitä ilmasta sekä puiden lehvästön joukosta.
Pneumonoultra­mikroskopiko­silikovulkanokonioosi
Pneumonoultra­mikroskopiko­silikovulkanokonioosi on sanasepite, jonka kehitti vuonna 1935 National Puzzlers’ Leaguen johtaja Everett M. Smith. Hän jäljitteli sanalla pitkiä lääketieteen termejä, ja se tarkoittaa keuhkosairautta, joka on syntynyt hienon tuhka tai hiekkapölyn hengittämisestä. Täsmällisesti suomennettuna se tarkoittaa: ”pölykeuhko, joka on aiheutunut tavalliselle mikroskoopille näkymättömän tulivuorentuhkan hengittämisestä”.
Sana on englanniksi pneumonoultramicroscopicsilicovolcanoconiosis ja 45-kirjaimisena se on pisin sana, joka on otettu merkittäviin sanakirjoihin. Sitä pidetään kuitenkin käytännössä turhana sanana, ja se on kehitetty lähinnä ennätykselliseksi sanaksi. Nimi on kuitenkin pisin käytössä oleva lääketieteellisen latinan termi. Se voidaan purkaa seitsemään osaan, joista neljä on johdettu kreikasta ja kolme latinasta:
Viu-hah hah-taja
Viu-hah hah-taja on vuonna 1974 ensi-iltaan tullut suomalainen Spede Pasasen ja Ere Kokkosen komediaelokuva. Elokuvan nimi tulee valmistumisajankohtanaan muodikkaasta tavasta viuhahtaa alastomana julkisella paikalla.
Viu-hah hah-taja oli toinen vain kahdesta kotimaisesta pitkästä elokuvasta, jotka saivat ensi-iltansa suomalaisen elokuvatuotannon aallonpohjana tunnettuna vuonna 1974. Toinen ensi-ilta oli Seppo Huunosen elokuva Karvat. Viu-ha-hah-taja toi elokuvateattereihin 327 274 katsojaa ja oli vuoden 1974 viidenneksi katsotuin elokuva
Yritysjuridiikka
Yritysjuridiikka (Vaasan yliopistossa tieteenalasta käytettävä nimitys on talousoikeus) on kauppatieteellinen tieteenala, jonka tarkoituksena on tutkia liiketoimintaa ja ohjeistaa sen päätöksentekoa oikeudellisesta näkökulmasta. Se on yksi liiketoimintaosaamisen tieteenaloista ja oppiaineista muun muassa yrityshallinnon, laskentatoimen, rahoituksen, markkinoinnin ja tietojohtamisen ohella. Joissakin yliopistoissa myös liiketoimintaan liittyvät vero-oikeudelliset asiat luetaan yritysjuridiikan alaan.
Sarigan
Sarigan on yksi Tyynellämerellä sijaitsevista Pohjois-Mariaanien saarista. Se sijaitsee Guguanin etelä- ja Anatahanin pohjoispuolella ja kuuluu osana Pohjois-Mariaanien pohjoisten saarten kuntaan. Saipanille on matkaa yli 150 kilometriä.
Yritysjuridiikka
Lyhyesti sanottuna yritysjuridiikka on norminäkökulma liiketoiminnan johtamiseen.
Yritysjuridinen tarkastelu rakentuu sekä oikeustieteelliselle että liiketoiminnan johtamistiedolle. Tarkastelun metodologia on yleensä oikeustieteellistä, mutta usein myös liiketaloustieteissä käytettyä. Niin ikään kansantaloustieteen metodologiaa on viime vuosina käytetty varsin suuressa määrin. Yritysjuridiikan tutkimuksellisena kontribuutiona on tuottaa liiketoiminnan oikeudellisessa päätöksenteossa tarvittavaa perustutkimus- ja soveltavaa tietoa, joskin joissakin tapauksissa tutkimustulokset ovat pelkästään metodologisia.
Sarigan
Sariganin pinta-ala on 4,9 km². Nykyisin asumattomalla saarella eli vielä 1900-luvun alkupuolella pääosin koprasta elantonsa saaneita chamorroja.
Yritysjuridiikka
Yritysjuridiikka on käsitteenä laaja-alainen ja tieteenalana luonteeltaan soveltava. Sen vuoksi yritysjuridiikka on teoreettiselta sisällöltään varsin fragmentoitunutta, ja koherenttisuuteen pyrkivät teoriat eivät ole eivätkä voikaan olla kattavia.
Yritysjuridiikan koulutuksellisena tarkoituksena on kouluttaa yrityksen eriasteisiin johtotehtäviin myös johtamisessa tarvittavaa juridiikkaa tuntevia henkilöitä. Yliopistollisena oppiaineena yritysjuridiikka on varsin epäitsenäinen, eli johtamisvalmiuksien saamiseksi opiskelijan tulee opiskella myös muita liiketoimintaosaamisen oppiaineita ja yhdistää juridinen osaamisensa niihin.
Englanniksi yritysjuridiikka on käännetty termillä Business Law, mikä sananmukaisesti tarkoittaa liiketoiminnan juridiikkaa. Liiketoiminnan juridiikka kattaa muutakin kuin vain yrityksen tarvitsemaa tai yritystä kohtaavaa juridiikkaa, sillä monet muutkin kuin yritykset voivat harjoittaa liiketoimintaa joko ammattimaisesti tai muuten. Yksi muunnelma käännöksestä ja anglo-amerikkalaisesta terminologiasta on vielä Business & Law, millä korostetaan liiketoiminnan laajempaankin tuntemista ja juridiikan kytkemistä siihen.
Yliopistot
Yritysjuridiikkaa voi opiskella Suomessa seuraavissa yliopistoissa:
Господарське право
Tuote (albumi)
Ensimmäinen single ”Se parempi joutsenlaulu” julkaistiin 19. kesäkuuta 2017. Albumin kansikuvan on toteuttanut Samu Peltola.
Vastaanotto
Imperiumin Janne Rintala antoi albumille arvosanaksi 8.5/10. Hän kuvaili yhtyettä linjattomaksi, riitasointuiseksi, svengaavaksi ja eritoten kieroksi, joka kappaleiden sillisalaattimaisuudesta huolimatta kykenee pitämään kappaleidensa rungot selkeinä, ja totesi sen pitävän niin sävellykset kuin sanoituksetkin kasassa. Erityisesti kehua keräsi laulaja Teron laaja raivokkaan ja pehmeän sävelen hallinta.
Charles Hallé
thumb|Charles Hallé Karl Halle (11. huhtikuuta 1819 – 25. lokakuuta 1895), Englantiin muuton jälkeen 1848 Charles Hallé, oli saksalaissyntyinen kapellimestari ja pianisti. Hän perusti Hallé-orkesterin Manchesterissa 1858.
Halle syntyi Hagenissa. Hänen isänsä oli urkuri, ja Karl sai varhaisimman musiikinopetuksensa häneltä. Myöhemmin hän opiskeli Darmstadtissa ja Pariisissa.
Hallé johti Hallé-orkesteria sen perustamisvuodesta 1858 kuolemaansa vuonna 1895. Lisäksi hän johti vuodesta 1883 kuolemaansa Liverpoolin kuninkaallisia filharmonikkoja. Hän kuoli Manchesterissa.
Laskentatoimi
Laskentatoimi on yrityksen tai muun talousyksikön ohjausjärjestelmään kuuluvaa toimintaa, jonka tehtävänä on kerätä, rekisteröidä ja analysoida talousyksikön toimintaa kuvaavia arvo- ja määrälukuja sekä tuottaa niihin perustuen laskelmia ja analyyseja, joiden tarkoituksena on auttaa talousyksikön johtoa, rahoittajia ja muita sidosryhmiä sen toimintaa koskevissa päätöksissä sekä toiminnan taloudellisen tuloksen jakamisessa.
Prosessinäkökulmasta laskentatoimi on tiedon tuottamista ja jalostamista laskelmiksi ja analyyseiksi organisaation rahaprosessista ja tuotantoprosessista kerätyn informaation perusteella. Laskentatoimen informaation tuottaminen tapahtuu laskentatoimen tietojärjestelmissä, joihin tallennetaan toimintaa kuvaavia arvo- ja määrälukuja. Laskentatoimen tietojärjestelmät myös keräävät informaatiota yrityksen muista tietojärjestelmistä. Laskentatoimi voidaan jakaa tietojen hyväksikäyttäjän perusteella ulkoiseen laskentatoimeen (financial accounting)
Ulkoinen laskentatoimi (financial accounting)
Ulkoisen laskentatoimen tehtävänä on tuottaa laskelmia yrityksen tai muun talousyksikön ulkoisille sidosryhmille, kuten omistajille, sijoittajille, verottajalle ja muille viranomaisille, yhteistyökumppaneille, asiakkaille ja henkilökunnalle. Ulkoisesta laskentatoimesta käytetään myös nimitystä yleinen laskentatoimi.
Ulkoisen laskentatoimen keskeisin tietojärjestelmä on kirjanpito ja sen tärkeimmät raportit ovat tilinpäätös ja toimintakertomus. Tilinpäätös perustuu kirjanpitoon. Tilinpäätöksen keskeiset laskelmat ovat tuloslaskelma, tase ja rahoituslaskelma. Tilinpäätökseen kuuluvat lisäksi tilinpäätöksen liitetiedot ja konsernitilinpäätös. Kirjanpitoa ja tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen laadintaperiaatteita säätelevät kirjanpitolaki ja -asetus, verotukseen liittyvät lait sekä yhdenmukainen, hyvä kirjanpitotapa. Hyvän kirjanpitotavan tärkeimpiä lähteitä ovat Kirjan­pito­lauta­kunnan yleisohjeet ja lausunnot, jotka sitovuudeltaan ovat lakiin verrattavia. Tilintarkastajien tehtävä on tarkastaa onko yhteisön tilinpäätös laadittu kirjanpitolain ja tilinpäätöksen laatimista koskevien säännösten ja määräysten mukaisesti ja antaako se riittävät ja oikeat tiedot yhteisön toiminnan tuloksesta ja taloudellisesta asemasta. Ulkoinen laskentatoimi on normiperusteista.
Johdon laskentatoimi (management accounting)
Johdon laskentatoimen tehtävänä on tuottaa yrityksen tai muun talousyksikön johdon päätöksenteon tueksi laskelmia ja analyyseja. Johdon laskentatoimesta käytetään myös nimitystä operatiivinen laskentatoimi tai sisäinen laskentatoimi.
Johdon tehtävät jakaantuvat toiminnan suunnitteluun, toteuttamiseen sekä tulosten tarkkailuun ja valvontaan. Tehtävät muodostavat kehän, jossa tulosten tarkkailu ja valvonta tuottavat palautteita suunnitteluun. Johdon ohjaustehtävien perusteella operatiivisen laskentatoimen laskelmat voidaan jakaa suunnittelulaskelmiin, tavoite- ja vaihtoehtolaskelmiin ja tarkkailulaskelmiin. Suunnittelulaskelmista keskeisin on budjetti eli talousarvio. Tavoite- ja vaihtoehtolaskelmia ovat esim. kustannuslaskennan ennakkokalkyylit, hinnoittelulaskelmat, toimintavaihtoehtojen kannattavuuslaskelmat ja investointien vaihtoehtolaskelmat. Tarkkailulaskelmia ovat tulosennusteet, tuloslaskelmat ja kustannuslaskennan jälkikalkyylit.
Johdon laskentatoimi käyttää hyväkseen kirjanpidon tuottaman informaation lisäksi monia muita määrä- ja arvolukuja talousyksikön sisältä ja myös ympäristöstä. Talouslukujen ohella toimintaa kuvaavat suorite- ja määräluvut ovat keskeisessä asemassa verrattuna ulkoiseen laskentatoimeen. Johdon laskentatoimi ei perustu normeihin, toisin kuin ulkoinen laskentatoimi, joten sen sisältö ja laajuus voivat vaihdella eri talousyksiköissä.
Em. sisäisen laskennan ongelmat on ensimmäisenä kuvattu kirjassa: Riistama Veijo - Jyrkkiö Esa: Operatiivinen laskentatoimi - 1. painos 1971.
Opetus Suomessa
Laskentatointa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa:
Laskentatointa opiskellaan paljon myös ammattikorkeakoulujen liiketalouden koulutusohjelmissa, esim.
Indian
pienoiskuva|Indian-tuotemerkin logo. pienoiskuva|Indian Chief 1940-luvun lopulta. pienoiskuva|Indian Silver Arrow Indian on yhdysvaltalainen moottoripyörämerkki, jota valmistaa Polaris inc.:n tytäryhtiö Indian Motorcycle.
Vuonna 1897 George Hendee perusti polkupyöriä valmistavan The Hendee Manufacturing Company:n.
Mika Hori
Hori on edustanut Japania Sotšin talviolympialaisissa 2014 ja Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018. Sotšissa 2014 Hori pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä keräten kaksi rangaistusminuuttia. Pyeongchangissa 2018 hän pelasi viisi ottelua tehopistein 0+1=1 ilman rangaistusminuutteja.
Indian
Indian-nimeä on myös yritetty antaa taiwanilaiselle minimopolle.
Mika Hori
Hori kuului Japanin joukkueeseen myös Malmön MM-kilpailuissa 2015 ja Kamloopsin MM-kilpailuissa 2016. Malmössa 2015 Hori pelasi viisi ottelua ilman tehopisteitä keräten kuusi rangaistusminuuttia. Kamloopsissa 2016 hän pelasi viisi ottelua tehopistein 1+0=1 keräten kuusi rangaistusminuuttia.
Indian
Ensimmäiset pyörät olivat lähinnä apumoottorilla varustettuja polkupyöriä. Ensimmäisen vuoden tuotanto oli kolme pyörää.
Pitäjäntupa-museo (Hirvensalmi)
Pitäjäntupa eli Pitäjäntupa-museo on Hirvensalmen kirkonkylän keskustassa sijaitseva paikallismuseo. Museorakennuksena toimii vuonna 1898 rakennettu entinen maalaistalo, joka on toiminut pitäjäntupana ja sittemmin kunnantalona vuoteen 1984 saakka.
Museossa esitellään muun muassa Ahti Karjalaisen elämäntyötä ja kotiseutumuseon perusnäyttelyä. Hirvensalmen kotiseutumuseolla on toimintaa myös viereisessä Hirvensalmen seuratalossa (Junnankuja 25).
Erikoislähettiläs (arvonimi)
Erikoislähettiläs on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 2. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko.
Arvonimi otettiin käyttöön vuonna 2017 muuttamalla aikaisemmin käytössä ollut arvonimi erikoislähettiläs ja täysivaltainen ministeri muotoon erikoislähettiläs.
Chemnitzin hallintopiiri
thumb|Hallintopiirin sijainti Saksassa ja Saksissa
Chemnitzin hallintopiiri oli yksi saksalaisen Saksin osavaltion kolmesta hallintopiiristä. Se sijaitsi osavaltionsa länsiosassa. Hallintopiiri perustettiin 27. marraskuuta 1990 Saksin osavaltiohallituksessa tehdyn päätöksen nojalla 1. tammikuuta 1991. Hallintopiiri lakkautettiin vuonna 2012 paikallishallintouudistuksessa.
Chemnitzin hallintopiirin pääkaupunki oli Chemnitz. Hallintopiiri oli pinta-alaltaan 6 097,25 neliökilometrin suuruinen ja sen alueella asui noin 1,5 miljoonaa ihmistä. Väestötiheys hallintopiirissä oli 249 as./km².
Hallintopiiri koostui yhdeksästä piirikunnasta ja kolmesta piirittömästä kaupungista. Piirikunnat jaettiin edelleen kuntiin. Piirittömiä kaupunkeja hallintopiirissä olivat Chemnitz, Plauen ja Zwickau.
Leipzigin hallintopiiri
thumb|Hallintopiirin sijainti Saksassa ja Saksissa.
Leipzigin hallintopiiri oli yksi saksalaisen Saksin osavaltion kolmesta hallintopiiristä. Se sijaitsi osavaltion luoteisosassa. Hallintopiiri perustettiin 27. marraskuuta 1990 Saksin osavaltiohallituksessa tehdyn päätöksen nojalla 1. tammikuuta 1991. Saksi luopui hallintopiireistään vuonna 2012.
Leipzigin hallintopiirin hallintokaupunki oli Leipzig. Hallintopiirin pinta-ala oli 4 387,62 neliökilometriä ja sen alueella asui noin 1,1 miljoonaa asukasta. Väestötiheys hallintopiirissä oli 244 as./km².
Hallintopiiri koostui viidestä piirikunnasta ja yhdestä piirittömästä kaupungista, hallintokaupunki Leipzigista. Piirikunnat jaettiin edelleen kuntiin.
Kuin silloin ennen
Kuin silloin ennen voi tarkoittaa seuraavaa:
James Loughran
James Loughran (s. 30. kesäkuuta 1931, Glasgow) on skotlantilainen kapellimestari.
Loughran toimi ylikapellimestarina BBC:n sinfoniaorkesterille 1965–1971, Hallé-orkesterille 1972–1983 sekä Bambergin sinfoniaorkesterille 1979–1983. Hän on johtanut vuodesta 1996 Aarhusin sinfoniaorkesteria Tanskassa.
Panssari-Sisu
Pasi (Panssari-Sisu) on suomalaisvalmisteinen kuusipyörävetoinen kuljetuspanssariajoneuvo.
Kehitys
Suomen puolustusvoimien aloitettua panssaroitujen kuljetusajoneuvojen suunnittelun 1980-luvun alussa Valmetin traktoritehdas ja Sisun kuorma-autotehdas jättivät tarjouksen, ja Sisun tarjous hyväksyttiin. Ennen vuosituhannen vaihdetta vaunujen valmistaja vaihtui Suomen valtion puolustusvälineyritysjärjestelyiden yhteydessä Sisu Defencestä Patria Vehiclesiin.
Ensimmäiset Pasit valmistettiin vuonna 1983. Ne olivat tyyppiä XA-180. Tarjouskilpailun hävinnyt, metsätraktorin perusrakenteen pohjalta Valmetin suunnittelema rinnakkaisprototyyppi Valmet 1912-6 eli ”PaVa” (PanssariValmet) oli joitakin aikoja palveluskäytössä, kunnes se museoitiin ajokuntoisena.
1990-luvun alkupuolella Pasien moottori, akselisto ja voimansiirto uusittiin, ja uusi malli oli tyyppimerkinnältään XA-185. Moottori oli kuusisylinterinen Valmetin dieselmoottori, jonka teho on 185 kW.
Kansainvälisen kysynnän lisäännyttyä 1990-luvun loppupuolella kehitettiin XA-186, XA-188 ja edelleen XA-203, jotka käyttivät samaa perusrakennetta kuin aikaisemmat mallit mutta joissa panssarointia parannettiin merkittävästi sekä peruspanssaroinnin osalta että mahdollistamalla modulaarinen lisäpanssarointi. Lisääntyneen painon vuoksi Pasien moottoriin, akselistoon ja voimansiirtoon tehtiin muutoksia. Lisäksi mallit suunniteltiin alun perinkin aseistettaviksi konekivääri- tai tykkitornein.
Kaikista XA-sarjan ajoneuvoista on valmistettu erikoisversioita erilaisiksi erikois- ja järjestelmäalustoiksi. XA-180-sarja sisältää muun muassa tutka- (Maalinosoitustutka 87 ja 87M) ja ilmatorjuntaohjusjärjestelmäalustoja (Ilmatorjuntaohjus 90/90M), XA-185-sarja ambulanssi- ja suojelutiedusteluajoneuvoja (SUTI), XA-186-sarja komentopaikka-, ambulanssi- ja korjaamovaunuja sekä XA-200-sarja Yhtymän viestijärjestelmän (YVI) viestivaunuja (VIPA), Elektronisen sodankäynninvaunuja (ELSO) sekä komentopaikka- (KOPA ja TUPA) ja esikuntavaunuja (EPA). Prototyyppeinä on lisäksi kokeiltu ainakin panssarintorjuntaohjusvaunuja, tykkitornillisia rynnäkkövaunuja ja AMOS-kranaatinheitinjärjestelmää. Tavallinen kuljetuspanssariversio voidaan myös varustaa panssaroiduksi paloautoksi.
Vaunun mallimerkkejä ovat: Sisu XA-180, Sisu XA-185, Patria XA-186, Patria XA-188 ja Patria XA-202/XA-203. Sisun (myöh. Patrian) mallinumerointi toimii siten, että ensimmäiset kirjaimet XA kertovat, että kyseessä on panssariajoneuvo, seuraavat kaksi numeroa kertovat moottorin kilowatit kymmenen tarkkuudella ja viimeinen numero kertoo kehitysversion numeron. Esimerkiksi Sisu XA-203 tarkoittaa panssaroitua ajoneuvoa, jonka teho on noin 200 kW ja kehitysversiota numero 3. Ensimmäinen kehitysversio on aina 0, joten numerona 3 tarkoittaa neljättä versiota.
Pasin viimeistä mallia XA-203:a seurasi malli AMV (Armoured Modular Vehicle). AMV:tä ei kutsuta enää Pasiksi.
Mallit
thumb|left|150px|XA-185 -kuljetuspanssariajoneuvo [[NSV|12,7 m NSV -ilmatorjuntakonekiväärillä.]]
thumb|left|150px|XA-185 lääkintä-Pasi.
Pasi XA-180, XA-185 ja XA-203
Paseja käyttää Suomen puolustusvoimien lisäksi yli kymmenen Yhdistyneiden kansakuntien rauhanturvaamiseen osallistuvaa maata, Viron puolustusvoimat ja suojeluskunta.
Suomen puolustusvoimilla on XA-180- ja XA-185-sarjojen Paseja kaikkiaan 425 kappaletta. XA-200-sarjaa Suomessa on 148 vaunua. XA-180- ja XA-185-vaunuissa on norjalaisvalmisteinen kehälavetti, johon voidaan kiinnittää 12,7 mm ilmatorjuntakonekivääri 96. XA-203:ssa sama ase on kiinnitetty tähtäyslaitteilla varustettuun Patrian OWS-torniin, jota voidaan käyttää panssarinsuojasta. 1980-luvun Pasit modernisoitiin vuosina 2014–2017 istuimien, sähköjärjestelmän ja ulkopinnoitteen osalta ja moottorit peruskorjattiin Patrialla.
Virolle myytiin joulukuussa 2004 60 rauhanturvakäytössä ollutta kunnostettua Pasi XA-180:tä. Osa niistä meni myös Kaitseliitin käyttöön. Virossa vaunujen mallinimenä on Pasi XA-180EST. Pasi XA-180EST on varustettu kehälavettiin kiinnitetyllä raskaalla Browning M2 -konekiväärillä. Kehälavetin ympärille on rakennettu panssarisuojus. Lisäksi Pasi XA-180EST:iin on lisätty sisäpuolinen sirpalesuojaus ja parannettu miinasuojausta.
Ruotsissa Pasi XA-180:t tunnetaan nimellä Pansarterrängbil XA180 eli Patgb XA180. Ruotsi hankki ensimmäiset neljä niin sanottua YK-varusteltua (mm. ei uintikykyä) XA-180:tä vuonna 1988 YK-joukkojensa käyttöön ja vuokrasi vuonna 1992 Suomelta 70 lisävaunua. Vuonna 2004 Ruotsi palautti Suomeen 26 vaunua ja lunasti muut. Ruotsalaiset XA-180:t on varustettu ruotsalaisella panssaroidulla kehälavetilla. Aseistuksena käytetään raskasta Browning M2 -konekivääriä. Vaunut on varustettu suojasavuheittimillä. Ruotsalaiset ovat lisäksi muuttaneet osan vaunuistaan korjaamo- ja ambulanssiversioiksi.
Pasi XA-186
Vuonna 1994–1996 valmistettiin Norjaan 22 kappaletta XA-186-mallin vaunua. Näistä 18 oli miehistövaunuja, kaksi johtovaunuja, yksi ambulanssi ja yksi korjaamoajoneuvo. Vaunujen tekniset vaatimukset olivat korkeat. Sivupanssarointi vakiovaunussa on 16 millimetriä hardox-levyä, joka normaalisti pysäyttää jalkaväen kiväärin luodin, mutta Naton käyttämä volframiluoti läpäisee sen. Suunnittelijoiden olikin suunniteltava ajoneuvo, joka täyttäisi tämän osalta Naton vaatimukset. Lisäpanssaroinnin aiheuttamasta painonlisän takia Pasi XA-186 ei ole uintikykyinen. Tosin ajoneuvo kylläkin kellui testeissä, mutta sen katosta ei jäänyt vedenpinnan yläpuolelle kuin noin 10 senttimetriä.
Ajoneuvojen valmistus- ja toimitusaikataulu oli kireä. Sisu Defence toimitti neljä eri ajoneuvoryhmää kahden vuoden sisällä siitä, kun suunnittelijat olivat saaneet tarvittavat suunnitelmat tuotantovalmiiksi. Testeissä ilmeni myös erilaisia ongelmia, esimerkiksi se, että vaunun kallistuessa 10 asteen verran, sähköllä toimiva tykkitorni ei enää jaksanut kääntyä. Ongelma korjattiin vaihtamalla englantilaisiin tykkitorneihin tehokkaammat servomoottorit.
Sisu XA-186 -ajoneuvo oli muutos koko Sisu Defencen tulevaisuutta ajatellen, sillä Sisun oli pakko ryhtyä kehittämään ajoneuvoja, jotka läpäisisivät myös kansainväliset tarkastuskriteerit. Osaltaan tähän kehitystarpeeseen vaikuttivat Suomen puolustusvoimien pienentyneet tilaukset.
Pasi XA-188
thumb|250px|Alankomaalainen XA-188 [[Afganistanissa vuonna 2007.]] Alankomaat tilasi vuonna 1996 yhdeksänkymmentä XA-188 GVV -ajoneuvoa (Gepantserd Voertuig voor Vredesoperaties, suom. ’panssaroitu kuljetusajoneuvo rauhanturvaoperaatioihin’), jotka poikkeavat Norjan tilaamista XA-186:n malleista vain modulaariseksi suunnitellun panssarointinsa osalta, joka tuli myöhemmin XA-200-sarjaan. XA-186:n tavoin myöskään XA-188 ei ui, mutta sen kahluusyvyys on 1,5 metriä. Panssaroinnin luvataan suojaavan 14,5 millimetrin panssarinläpäisyluodeilta, ja siksi XA-188 painaa 23 000 kilogrammaa. XA-188 on viimeinen Valmet 612 -moottoria käyttävä XA-malli. Ensimmäinen XA-188 toimitettiin 24. lokakuuta. Kaiken kaikkiaan 24 ajoneuvoa toimitettiin vuonna 1998, loput vuonna 1999. Vaunuista 70 on Alankomaiden kuninkaallisen armeijan käytössä ja 20 merijalkaväen. Näistä on ambulanssiversio, XA-188 GWT sekä XA-188 COM -komentomuunnos.
XA-188 GVV on aseistettu OWS-tornilla, jota voidaan käyttää panssarin suojasta. Tornissa on .50-kaliiberinen raskas Browning M2 -konekivääri sekä 7,62×51-kaliiperinen FN MAG -konekivääri. Lisäksi tornissa on kuusi putkea suojasavuheitteiden ampumiseen.
XA-188:n miehistöön kuuluu vaununjohtaja, ajaja ja ampuja. Miehistön lisäksi armeijan versio kuljettaa seitsemää miestä ja merijalkaväen viisi. Ambulanssiin mahtuu kolme potilasta.
Alkuperäinen kauppahinta oli 82 miljoonaa dollaria. Käyttö-, hankinta- ja kehityskustannukset ajoneuvoa kohti vuonna 2007 olivat 1,9 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 Viro osti Alankomailta 81 käytettyä Pasi XA-188:aa.
150px|thumb|left|XA-202 VIPA (VIestiPAsi) 150px|thumb|left|XA-202 EPA (EsikuntaPAsi)
Pasi XA-202
Pasi XA-202 on XA-200-sarjaan perustuva panssaroitu ajoneuvo, joka on valmiusyhtymien johtamisjärjestelmien alustojen päätyyppi. XA-202 nimenä tarkoittaa noin 200-kilowattista Panssari-Sisun kolmatta kehitysversiota, joiden numerointi alkoi 0:sta. XA-202:ia on varustettu muille myös yhtymille komento- ja viestitarkoituksiin.
XA-202:n perusmalli on yhtymän viestijärjestelmään kuuluva VIPA (VIestiPAsi). XA-202 VIPA:ssa voi olla suunnitteluvaunun laitteet (SEP; System Execution and Planning), valvontavaunun (OSC; Operation System Control) -laitteet sekä viestiasemien valvontalaitteet (FC; Facility Control), joiden kokoonpanoja on neljää mallia.
XA-202 VIPA:ssa on hydraulisesti nouseva teleskooppimasto linkkiradioasemaa varten. Siksi siihen viitataan suomen puhekielessä Viesti-Pasina. Kannella olevan nostettavan teleskooppimaston vuoksi XA-202:n painopiste on korkeampi kuin tavallisen jääkäreiden käytössä olevan ajoneuvon. Korkean painopisteen ajoneuvo on kallistustilanteissa herkempi kaatumaan kuin matalamman painopisteen ajoneuvo. Turvallisuuden vuoksi ajoneuvoon on lisätty keulalle pystysuuntainen tanko kaapelinleikkuriksi, mikä estää liian matalalla roikkuvan, mahdollisesti osittain pudonnutta kaapelia vahingoittamasta vaunussa ulos katselevaa tähystäjää. Viesti-Pasissa on radiolaitteet ja kuuden hengen miehistö, yleensä ajaja, panssari-aliupseeri, viestialiupseeri ja kolme viestimiestä.
Yhtymän viestijärjestelmä -version lisäksi XA-202:sta on ainakin kaksi eri komentopaikkamallia; KOPA (KOmentopaikka PAsi) pataljoonatasolle ja EPA (Esikunta PAsi) sitä suuremmille johtoportaille sekä ainakin kaksi tuliasemamallia; KT-TUPA (KenttäTykistö – TUliasema PAsi) ja KRH-TUPA (KRanatinHeittimistö – TUliasema PAsi).
Operatiivinen toiminta
Alankomaissa XA-188-mallia käytti Kuninkaallinen 11. Ilmarynnäkköprikaati Afganistanin Uruzganin maakunnassa. Ainakin yksi XA-188 tuhoutui tienvarsipommien räjähdyksissä 7. kesäkuuta 2009. Tällöin haavoittui kolme sotilasta, joista yksi vakavasti. Lisäksi 6. huhtikuuta 2007 kersantti Robert Donkers kuoli onnettomuudessa, jossa XA-188 kaatui.
Tumba Tamminen
Tumba Tamminen (oik. Tuomo Tamminen, s. 9. joulukuuta 1942 Kiukainen) on suomalainen laulaja, jonka keikkaura alkoi Veikko Tuomen yhtyeessä.Suuren osan albumeistaan hän teki Pauli Granfeltin yhtyeen kanssa. Tammista säesti pitkään Hannu Tuomaisen yhtye. Ennen siirtymistään ammattimuusikoksi hän työskenteli autonasentajana.
Panssari-Sisu
Operatiivinen toiminta
Ruotsalainen rauhanturvaaja kuoli 16. lokakuuta 2010 tienvarsipommin räjähdyksessä, joka tuhosi ruotsalaisen XA-203-ajoneuvon. Kuollut sotilas toimi vaunun johtajana. Samassa tienvarsipommin räjähdyksessä, joka tapahtui noin 50 kilometrin päässä Mazar-e Šharifin kaupungista länteen, loukkaantui kaksi muuta ruotsalaista sotilasta. Tapahtuman jälkeen Helsingin Sanomat uutisoi näyttävästi myös suomalaisten Pasien heikosta suojasta nykyisiä tienvarsipommeja vastaan. Panssaroinnin lisääminen tekisi Pasista kuitenkin kömpelömmän ja hitaamman ajaa.
Tumba Tamminen
Ura
Tumba Tamminen lauleskeli paljon jo pikkupoikana. 22-vuotiaana hän nauhoitti Kokemäen kanttorin Pauli Vaitojan kanssa muutaman kappaleen Satakunnan Radioon Poriin. Veikko Tuomi sattui kuulemaan niitä, otti yhteyttä Tammiseen ja pyysi tätä yhtyeensä toiseksi solistiksi. Tuomi keksi Tammiselle myös tämän elinikäisen lempinimen "Tumba". Hieman myöhemmin Tamminen muodosti lähinnä Porin ja Rauman seudulla esiintyneen trion Pauli Vaitojan ja myöhemmän Pori Jazz -festivaalin keskushahmon Jyrki Kankaan kanssa. Muutettuaan pääkaupunkiseudulle Tamminen tutustui erään tuttavansa välityksellä säveltäjä Erik Lindströmiin, jonka karjalaisaiheinen kappale "Evakko" vuodelta 1970 oli Tuomon ensimmäinen levytys. Sota-aika oli ilmeisesti kuitenkin vielä liian lähellä ja levytys jäi melko vähälle huomiolle. Vuonna 1971 Tamminen kokosi oman yhtyeensä, jonka kanssa hän kiersi maata 1980-luvun loppuun saakka. Hän oli myös television Lauantaitanssit-ohjelman vakioesiintyjiä.
Tamminen julkaisi parinkymmenen vuoden aika useita albumeja ja oli myös mukana monilla kokoelmalevyillä, mutta varsinaista omaa hittiä ei hänen kohdalleen osunut. Hänen vuonna 1979 tekemänsä tulkinta Toivo Kärjen tangosta "Ei erossa yhtään iltaa", jonka Henry Theel oli levyttänyt 30 vuotta aiemmin, saavutti kuitenkin kohtalaista menestystä. Toistaiseksi viimeiset levytyksensä, pari singlelevyä, Tamminen teki vuonna 1998. Aktiiviuransa päätyttyä Tamminen on asettunut asumaan Vihtiin, jossa hän kasvattaa lämminverihevosia ja josta käsin hän tekee pienimuotoisia laulukeikkoja lähiseuduille.
Khairul Amri
Khairul Amri (s. 15. maaliskuuta 1985) on singaporelainen jalkapalloilija, joka edustaa maansa pääsarjassa pelaavaa LionsXII:tä. Hyökkääjänä pelaava Amri on pelannut koko uransa Singaporen liigassa. Hän on pelannut vuodesta 2004 asti Singaporen jalkapallomaajoukkueessa, jonka luottopelaajia Amri on. Hänen veljensä Khairul Nizam pelaa myös LionsXII:ssä.
Edvaldo Valério
Edvaldo Valério Silva Filho (s. 20. huhtikuuta 1978 Salvador) on brasilialainen entinen uimari, joka voitti olympiapronssia 4x100 metrin vapaauintiviestissä Sydneyssä 2000, yhdessä Fernando Schererin, Gustavo Borgesin, ja Carlos Jaymen kanssa.
Paul McGillion
Paul McGillion (s. 5. tammikuuta 1969, Paisley, Skotlanti) on kanadanskotlantilainen näyttelijä, joka on tehnyt teatteri-, televisio- ja elokuvarooleja vuodesta 1990 lähtien. Hän syntyi Skotlannissa, mutta hänen perheensä asui jonkin aikaa Irlannissa ja muutti sieltä edelleen Kanadaan McGillionin ollessa kaksivuotias. Kun tämä oli 11-vuotias, perhe muutti kolmeksi vuodeksi takaisin Skotlantiin. Nykyisin McGillion asuu Vancouverissa, ja hän toimi muun muassa opettajana vancouverilaisessa elokuvakoulussa vuosina 1998 ja 1999.
McGillion tunnetaan parhaiten roolistaan skotlantilaisena tohtori Carson Beckettina scifi-sarjassa Stargate Atlantis. Beckettin hahmon oli alun perin tarkoitus olla vain satunnainen vierailija sarjassa, mutta positiivisen katsojapalautteen ansiosta hänestä tehtiin yksi sarjan päähahmoista. Tällä hetkellä McGillion ei näyttele sarjassa, eikä hänen paluustaan ole varmuutta.
Bertine Zetlitz
thumb|260px|Bertine Zetlitz esiintymässä [[Stavangerissa kesällä 2004.]] Bertine Axeliane Robberstad Zetlitz (s. 9. huhtikuuta 1975) on norjalainen Oslossa varttunut pop-artisti, säveltäjä ja sanoittaja. Hänen ensimmäinen singlensä Getting Out ilmestyi helmikuussa 1997, ensimmäinen albumi Morbid Late Night Show seurasi seuraavana vuonna. Levy nosti hänet heti pinnalle Norjassa ja muissa pohjoismaissa. Zetlitz voitti levynsä myötä palkinnot Norjan Grammy Awardseissa (Spellemannsprisen) parhaasta pop-levystä ja parhaasta debyyttialbumista.
Ydinfysiikka
Ydinfysiikka tutkii atomien ytimiä, niiden rakennetta, reaktioita ja rakenteisiin vaikuttavia voimia. Ydinfysiikassa keskeisiä tutkimuslaitteita ovat hiukkaskiihdyttimet ja erilaiset säteilyn ilmaisimet. Hiukkaskiihdyttimet ovat tyypillisesti huomattavasti pienempiä kuin hiukkasfysiikassa käytettävät.
Bertine Zetlitz
Menestyksekästä ensimmäistä albumia seurasi Tore Johanssonin (Cardigans) tuottama Beautiful So Far (2000) ennen kuin Bertinen parhaiten myynyt levy Sweet Injections (2003) ilmestyi. Levy sisälsi Bertinen ykköshitit "Girl Like You" sekä "Twisted Little Star". Vuonna 2001 Zetlitz teki ensimmäisen ja tähän saakka ainoan vierailunsa Suomeen, kun hän esiintyi Turun DBTL:ssä.
Neljäs levy Rollerskating (2005) oli menestys Norjassa; "Fake Your Beauty" ja "Ah-Ah" kappaleille tehtiin musiikkivideot, jotka soivat tiuhaan myös MTV:llä. Musiikillisesti levyä vertailtiin mm. Madonnaan, Kylie Minogueen ja Annieen.
Ydinfysiikka
Ydinfysiikan sovelluksia löytyy monilta yhteiskunnan osa-alueilta: Ydinvoimalla tuotettiin vuonna 2009 maailman sähköenergiasta 14%. Lääketieteessä käytetään laajalti ydinfysiikkaan perustuvia kuvausmenetelmiä, kuten magneettikuvaus, varjoainekuvaukset ja positroniemissiotomografia, sekä sädehoitoa syöpää vastaan. Yhdeksällä maailman valtiolla tiedetään olevan varastoituina ydinaseita. Geologiassa ja arkeologiassa käytetään radioaktiivisuuteen perustuvia ajoitusmenetelmiä, kuten radiohiiliajoitusta.
Bertine Zetlitz
Bertinen uusin albumi My Italian Greyhound julkaistiin 18. syyskuuta 2006. Levyn ensimmäinen single "500" ilmestyi 3. heinäkuuta ja kyseisen kappaleen video on nähtävissä Bertinen kotisivulla. Toinen single "Midnight" seurasi myöhemmin perässä. Levyn myötä Zetlitzin nettisivut uudistuivat.
Bertine on myös kirjoittanut kirjan "Og dagen inntil nå er god"
Bertinen esikoinen, Lili, syntyi tammikuussa 2007. Zetlitz ilmoitti jäävänsä äitiyslomalle, mutta julkaisi vuoden lopussa kokoelman In My Mind 1997-2007, joka sisälsi aiemmat singlejulkaisut ("Fi Fy Fo Fum" -joulusingleä lukuun ottamatta), kaksi uutta kappaletta ("Bubble Bursts" ja uusi single "Ashamed") sekä bonus-kiekon, jolta löytyi remix-versioita. Kokoelma ei kuitenkaan sisältänyt Bertinen vuonna 1997 julkaisemaa "In My Mind" -kappaletta.
Ydinfysiikka
Suomessa ydinfysiikkaa tutkitaan Aalto-yliopistossa, Jyväskylän yliopistossa ja Åbo Akademissa. Lisäksi Suomi on mukana kansainvälisen FAIR-tutkimuslaitoksen rakentamisessa.
Ydin
Atomin ydin on varaukseltaan positiivinen hiukkasmuodostelma, jota atomissa ympäröi varaukseltaan negatiivinen elektroniverho. Lähes koko atomin massa on keskittynyt ytimeen. Ydin koostuu protoneista ja neutroneista, joita sitoo toisiinsa vahva ydinvoima.
Ytimillä on useita eri energiatiloja, joista alinta nimitetään perustilaksi ja muita viritystiloiksi. Ydin voi päätyä johonkin viritystilaansa ydinreaktion tai radioaktiivisen hajoamisen seurauksena. Viritystilat purkautuvat yleensä nopeasti gammahajoamisen avulla, jolloin ydin säteilee suurienergiaista sähkömagneettista säteilyä, gammasäteilyä. Jos ytimen viritystila on viritystilaksi hyvin pitkäikäinen (puoliintumisajaltaan yli miljoonasosasekunnin), kutsutaan sitä isomeeriseksi eli metastabiiliksi viritystilaksi.
Ytimen rakennetta ja energiatiloja arvioidaan usein niin sanotun kuorimallin perusteella. Kuorimalli on samankaltainen atomifysiikan Bohrin mallin energiatasojen ja elektronikuorien kanssa.
Historiaa
Ydinfysiikan historian voi laskea alkavan radioaktiivisuuden löytämisestä vuonna 1896. Tuolloin ranskalainen fyysikko Henri Becquerel havaitsi, että uraanisuolat lähettävät näkymätöntä säteilyä, joka tummentaa lähelle asetettuja hyvin suojattuja valokuvauslevyjä. Tämän löydön motivoimana Marie Curie alkoi tutkia järjestelmällisesti erilaisia metalleja, suoloja, oksideja ja mineraaleja löytäen toriumin radioaktiivisuuden. Yhdessä aviomiehensä Pierre Curien kanssa hän onnistui löytämään ja erottelemaan vuonna 1898 tutkimistaan mineraaleista pieniä määriä kahta radioaktiivista ennestään tuntematonta alkuainetta, radiumia ja poloniumia.
Vuoden 1899 tammikuussa Ernest Rutherford ilmoitti havainneensa Becquerelin löytämän säteilyn koostuvan kahdenlaisista säteistä: helposti absorboituvasta alfasäteilystä ja läpäisevämmästä beetasäteilystä. Tutkimalla magneettikenttien vaikutusta säteilyyn havaittiin, että alfa- ja beetasäteily koostuvat varatuista hiukkasista, ja että näiden lisäksi oli olemassa vielä läpäisevämpi kolmas säteilymuoto, gammasäteily, johon magneettikenttä ei vaikuta. Joseph John Thomson, joka oli löytänyt elektronin vuonna 1897, osoitti tarkoilla mittauksillaan, että beetahiukkaset ovatkin itse asiassa elektroneja. Rutherford tunnisti pian myös alfahiukkaset heliumiksi. Becquerel havaitsi, että alfahiukkaset emittoituivat radioaktiivisesta lähteestä keskenään samalla nopeudella, mutta beetahiukkasten spektri oli jatkuva – Vaikutti siis siltä, että energian säilymislaki ei pätisikään beetahajoamisessa.
Löydettyään elektronin Thomson esitti atomille rusinapullamallin, jossa atomin arveltiin koostuvan positiivisesta massasta, jossa siellä täällä olisi negatiivisesti varautuneita elektroneja. Tämän mallin kumosivat vuonna 1911 Hans Geiger ja Ernest Marsden Rutherfordin johtamana kokeella, joka osoitti, että atomin massa onkin keskittynyt hyvin pienelle alueelle atomin keskustaan, ytimeen. Rutherford onnistui ensimmäisenä myös muuntamaan keinotekoisesti alkuainetta toiseksi ydinreaktion avulla vuonna 1919.
Nykyaikainen käsitys ytimen rakenneosasista muodostui kuitenkin vasta vuonna 1932, kun James Chadwick löysi protonia muistuttavan, mutta neutraalin alkeishiukkasen, neutronin. Italialainen fyysikko Enrico Fermi päätteli, että varauksettomuutensa ansiosta neutroni olisi erityisen helppo saada törmäämään ytimeen. Hän suoritti työtovereineen 1930-luvulla lukuisia kokeita, joissa hän tutki neutroneiden aikaansaamia ydinreaktioita. Kun Otto Hahn ja Fritz Strassmann havaitsivat 1939, että pommittamalla uraania neutroneilla saadaan uraaniytimet fissiohajoamaan, Fermi arveli, että uraanin fissiossa syntyisi myös vapaita neutroneita. Tämä johti ajatukseen ketjureaktiosta, jonka avulla uraanista voisi saada vapautumaan suuria määriä energiaa.
Fission löytyminen tapahtui samana vuonna toisen maailmansodan puhkeamisen kanssa, ja sen mahdollinen sovellus sodankäynnissä tunnistettiin nopeasti. Jo vuonna 1939 Albert Einstein ja kolme muuta merkittävää tiedemiestä ottivat yhteyttä Yhdysvaltain presidentti Franklin Rooseveltiin kertoen, että voisi olla mahdollista rakentaa uraanin fissioon perustuva atomipommi. Tämän seurauksena Yhdysvaltain armeijassa aloitettiin tutkimustyö, joka huipentui Manhattan-projektiin ja maailman ensimmäiseen ydinkokeeseen.
Radioaktiivisuus
Tärkeimmät tunnetut radioaktiivisen hajoamisen muodot ovat alfa-, beeta- ja gammahajoaminen. Radioaktiivisessa hajoamisessa ytimestä emittoituu hiukkasia tai sähkömagneettista säteilyä, ja ydin muuttuu samalla joko toiseksi ytimeksi tai siirtyy matalaenergiaisemmalle viritystilalleen (tai perustilalleen). Jotkin raskaat ytimet voivat myös fissioitua spontaanisti. Näiden lisäksi tunnetaan myös harvinaisempia hajoamistapoja, kuten sisäinen konversio, neutroniemissio ja kaksoisbeetahajoaminen.
Ydinreaktiot
Kaikki luonnossa esiintyvät vetyä raskaammat alkuaineet ovat syntyneet erilaisten ydinreaktioiden seurauksena varhaisessa maailmankaikkeudessa, tähtien palamisessa ja supernovaräjähdyksissä. Tätä prosessia kutsutaan nukleosynteesiksi.
Tunnetuimmat ydinreaktiot ovat fissio ja fuusio. Fissioreaktiossa raskas ydin hajoaa kahteen tai useampaan osaan absorboituaan esimerkiksi neutronin. Jos tällaisessa neutroneilla indusoidussa fissiossa syntyy riittävästi neutroneja, voidaan saada aikaan ketjureaktio. Käytössä olevat ydinvoimalat hyödyntävät tätä ilmiötä sähköntuotannossa.
Fuusiossa kaksi atomiydintä yhdistyy törmätessään toisiinsa. Auringon ja muiden tähtien säteilemä energia on peräisin erilaisista fuusioreaktioista, pääasiassa vedyn fuusioitumisesta heliumiksi. Käytännöllistä fuusioreaktoria ei ole vielä onnistuttu rakentamaan sähköntuotantoon, mutta kehitystyötä tehdään mm. kansainvälisen ITER-koereaktorin muodossa.
Jonttu-Fantti ja hänen ystävänsä
Jonttu-Fantti ja hänen ystävänsä on australialainen lastenohjelma.
Sarjan kuvaus
Sarjassa joukko leluja asuu pienen Mikko-pojan huoneessa ja he ratkovat arki-elämän ongelmia. Sarjan alussa leluhahmoja on kolme, mutta sarjan edetessä leluja tulee toiset kolme lisää.
Sarja on ilmeisesti antanut vaikutteita Pixar-elokuvaan Toy Story, sillä sarjassa lelut elävät ja käyttäytyvät ihmisten lailla. Sarjassa ei esiinny ihmisiä juuri lainkaan. Muutamia sarjassa esitettyjä aiheita käytetään elokuvassa.
Sarja Suomessa
Suomessa sarja esitettiin vuosina 1993–1995 Yle TV2:n Pikku Kakkosen yhteydessä.
Suomenkielisessä versiossa ensimmäisissä jaksoissa Matti Pellonpää ja Maria Salo esittivät hahmojen roolit. Pellonpään kuoltua, sarjan myöhemmissä jaksoissa hänen tilalleen tulivat Risto Aaltonen ja Matti Laitinen.
Ferrari 512 TR
Ferrari 512 TR on italialaisen Ferrarin vuosina 1991–1994 valmistama urheiluauto. Se oli edelleen kehitetty versio kuuluisasta Testarossa­-mallista. Muun muassa vaihteistoa ja moottoria parannettiin, ja kori muotoiltiin uudelleen. Vuonna 1994 autosta tehtiin paranneltu versio, F512 M. Sen korvasi vuonna 1996 uusi, etumoottorinen Ferrari 550 Maranello.
Aiheesta muualla
Ferrari 512 TR
Shime-daiko
pienoiskuva|Shime-daiko-rumpu. Shime-daiko on japanilainen pienikokoinen, tavallista taiko-rumpua korkeaäänisempi rumpu. Sana shime-daiko on lyhennys sanasta. Shime-daikon runko matala mutta leveä ja molemmissa päissä on nahkaiset metalliselle kaarelle pingotetut rummunkalvot ja sitä soitetaan jalustalla, bachi nimisillä puupalikoilla. Shime-daiko muistuttaa rakenteeltaan japanilaista tsuzumi-rumpua ja Länsi-Afrikkalaista Tama-rumpua. Shime-daikolla säestetään perinteisiä japanilaisia musiikkiesityksiä kuten nagauta, hayashi , taiko , ja kansanmusiikki min'yō esityksiä.
Shime-daiko
Shime-daikon rummunkalvot ovat lehmänahasta ja läpimitaltaan noin 26 cm. Rummun runko on noin 15 cm. Shime-daikoa soitettaessa on soittotelineen pidettävä myös rummun lattianpuoleinen kalvo irti maasta. Soittaessa rumpali käyttää kiaita valppautensa ’zanshin tai tahdinmuutoksen ilmentämiseen hyökkäyshuutoja'' kakegor. Näitä ovat Ho, Yo, Iye ja Yoi . Nämä ovat vastaavia mitä käytetään esimerkiksi budo-lajeissa.'' Shime-daiko kuuluu myös olennaisena osana Nō- ja kabuki-teatteriin jossa se on yksi säestävän hayashi-yhtyeen soittimista.
Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)
Yksi lensi yli käenpesän on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut Miloš Formanin ohjaama elokuva, joka perustuu Ken Keseyn kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Elokuva oli toinen, joka voitti kaikki viisi tärkeintä Oscar-palkintoa (paras elokuva, paras miespääosan esittäjä, paras naispääosan esittäjä, paras ohjaus, paras käsikirjoitus) sitten vuonna 1934 ilmestyneen elokuvan Tapahtui eräänä yönä. Seuraava elokuva, joka voitti nämä Oscarit, oli vuonna 1991 ensi-iltansa saanut Uhrilampaat.
Elokuva on kuvattu Oregonin osavaltion sairaalassa Salemissa.
Tarina
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat vuoteen 1963. Tapahtumapaikkana on oregonilainen mielisairaala. Randle Patrick McMurphy (Jack Nicholson) saapuu mielisairaalaan, jossa halutaan tutkia, onko hän mielisairas. Hän on ollut ennen sinne joutumistaan vankilassa kahdesta pahoinpitelystä ja alaikäisen kanssa makaamisesta. McMurphy on puhdas kapinallinen, joka vastustaa sairaalan ylihoitajan, pehmeä-äänisen Mildred Ratchedin (Louise Fletcher) ajamia traditioita. Suurimmillaan tämä kapinointi johtaa kalastusretkeen, jonne päästäkseen McMurphy varastaa linja-auton ja veneen ja lähtee kalastamaan yhdessä mielisairaalassa tapaamiensa potilaiden kanssa.
Kalifornian maastopalot 2015
Vuoden 2015 aikana Kalifornian osavaltiossa kirjattiin 6 335 maastopaloa, joissa paloi yhteensä 1 244 km² maata. Kuvernööri Jerry Brown julisti 11. syyskuuta hätätilan Amadorin ja Calaverasin piirikuntiin, koska nopeasti liikkunut palo uhkasi asutusta.
Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)
Tarina
Sairaalassa McMurphy tutustuu myös Päällikköön (Will Sampson), jättikokoiseen intiaaniin, jota pidetään kuuromykkänä. McMurphy saa kuitenkin tietoonsa Päällikön salaisuuden: hän osaa puhua eikä ole mielenvikainen. He päättävät paeta sairaalasta yhdessä. McMurphy joutuu kokemaan sähköshokkihoidon pikku mellakan jälkeen. Sieltä tullessaan hän esittää täysin lamaantunutta potilasta, mutta vinkkaa silmällään Päällikölle vain näyttelevänsä ennen kuin paljastaa pilailunsa muillekin potilaille ja hoitajille.
Pakoillasta tulee täysi katastrofi. Potilastovereiden pitämien juhlien jälkeen McMurphy saa herätä aamulla ja havaita hoitaja Ratchedin saapuneen osastolle. Kun hoitaja Ratched poistuu, McMurphy ja Päällikkö yrittävät pakoa pihistämänsä avaimen kanssa. Pelonsekainen huuto kuitenkin katkaisee paon, kun käy ilmi, että potilas Billy Bibbit on tappanut itsensä, viiltelemällä kaulaansa lasinpalalla. Hoitaja Ratched on valmis painamaan tapauksen villaisella ja jatkamaan tuttujen traditioiden varassa, jolloin McMurphy hyökkää kuristamaan tätä. McMurphy viedään pois.
Kalifornian maastopalot 2015
United States Forest Servicen palomies kuoli 30. heinäkuuta häkämyrkytykseen Modocin kansallismetsässä. Toinen palomies kuoli kaatuvan puun alle Pohjois-Kaliforniassa.
Yksi lensi yli käenpesän (elokuva)
Tarina
Jonkun ajan kuluttua McMurphy tuodaan yöllä takaisin osastolle ja häntä odottamaan jäänyt Päällikkö haluaa paeta. Hoitaja Ratched on joutunut käyttämään kaulatukea, kuristusyrityksen jäljiltä. Käy kuitenkin ilmi, että McMurphylle on tehty lobotomia, eikä hän enää ole tietoinen ympäröivästä maailmasta. Päällikkö ei kuitenkaan halua jättää ystäväänsä siihen kuntoon ja tukahduttaa hänet tyynyllä kuoliaaksi. Sitten hän kävelee sairaalan pesuhuoneeseen, nostaa painavan lavuaarin syliinsä, heittää sen ikkunasta avaten pakotien ja pakenee itse.
HMS Valhalla
HMS Valhalla (viirinumero D44) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Amiraliteetin V-luokan laivueenjohtaja ensimmäisessä maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin heinäkuussa 1916 Cammell Lairdin telakalta Birkenheadistä, missä köli laskettiin 8. elokuuta 1916. Alus laskettiin vesille 22. toukokuuta 1917 ja valmistui 31. heinäkuuta.
Palvelus
Vuonna 1939 alus osallistui Itämeren purjehdukseen, jolla Kuninkaallinen laivasto tuki kommunismin vastustajia Venäjällä. Alus vierali muun muassa Riiassa.