cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paik Sun-yup
Korean sota
Hyökkäyspäivänä Paik oli ollut poissa ensimmäisen divisioonan esikunnasta. Kuultuaan hyökkäyksestä hän palasi paikalle huomaten, että suurelle osalle divisioonan miehistöstä oli myönnetty loma hänen poissa ollessaan. 13. rykmentti oli valmistelemassa vetäytymistä, 11. rykmentti kokosi miehiään ja 12. rykmentti oli lähes tuhoutunut Gaeseongissa lähellä rajaa. Iltapäivään mennessä koko divisioona oli sidottu taisteluihin vihollista vastaan, joka oli ylittänyt Imjinjoen tukenaan T-34 -panssarivaunuja. Eteläkorealaisilla ei oltu koulutettu toimintaan panssarivaunuja vastaan. Heidän aseistuksensa ei kyennyt läpäisemään niiden panssarointia ja vaunujen kohtaaminen taistelukentällä johti yleiseen paniikkiin. Osa sotilaista teki kuitenkin itsemurhaiskuja panssarivaunuja vastaan kiiveten niiden päälle ja räjäyttäen kranaatteja tai muita räjähteitä.
Pyytäessään lupaa peräytymiselle Paik sai pääesikunnalta käskyn jäädä paikoilleen ja taistella viimeiseen mieheen saakka. 28. kesäkuuta Souliin lähetettiin ambulanssi, jolloin tajuttiin pääkaupungin olevan vihollisen hallussa. Divisioonan selustassa Hanjoen ylittävä silta oli räjäytetty ja divisioona oli näin kokonaan vihollisen saartama. Lisäksi Yhdysvaltojen ilmavoimat iski erehdyksessä Paikin sotilaiden asemiin. Iskulla oli myös hyvät puolensa, Yhdysvaltojen tajuttiin nyt liittyneen sotaan Etelä-Korean puolella. Divisioonan pidettyä asemansa neljä päivää, kauemmin kuin oli odotettu, se aloitti lopulta vaikean vetäytymisen Soulin eteläpuolelle.
Vetäytyminen Busaniin
thumb|1. divisioonan tykistö tulittaa pohjoiskorealaisia Daegussa. Divisioonan joukot hajosivat eri puolille vetäytymisen aikana ja heinäkuun alussa Paik saattoi koota entisestä kymmenentuhannen miehen divisioonastaan vain kolmetuhatta miestä. Yhdysvallat oli kuitenkin nyt alkanut lähettää maajoukkojaan Koreaan Yhdistyneiden kansakuntien päätöslauselman mukaisesti. Amerikkalaiset ottivat vastuun Soulin ja Busanin maantiestä ja eteläkorealaisten tehtäväksi jäi rintaman keski- ja itäosien puolustaminen. Suunnitelmana oli kuitenkin vain hidastaa pohjoiskorealaisia, jotka etenivät yhä vääjäämättä kohti etelää. 27. heinäkuuta Paik ylennettiin prikaatinkenraaliksi, mutta vetäytyminen jatkui tästä huolimatta. 1. elokuuta ensimmäinen divisioona otti lopulta aseman Nakdongjoella Yhdysvaltojen ja Etelä-Korean vielä hallitsemalla alueella Busanin ympärillä Korean niemimaan kaakkoisosassa. Rintama voitiin miehittää vain harvaan ja Paikin joukot olivat riippuvaisia Yhdysvaltojen ilmavoimien tuesta aluetta puolustaakseen.
Yöllä 8. elokuuta pohjoiskorealaiset ylittivät joen T-34 -vaunuineen. Eteläkorealaisilla oli nyt panssarintorjunta-aseita ja kymmenen vaunua tuhottiin yön aikana. Pohjoiskorealaiset etenivät silti eteläkorealaisten asemiin saakka pakottaen nämä jälleen vetäytymään. 18. elokuuta pohjoiskorealaiset olivat edenneet Daegun lähistölle ja tekivät kiivaita hyökkäyksiä eteläkorealaisten asemiin. Pohjoiskorealaisten panssarivaunujen käyttämä muutaman kilometrin pituinen tie tuli tunnetuksi keilaratana. Hyökkäykset torjuttiin eversti John H. Michaelisin 27. rykmentin panssarivaunujen tuella. 20. elokuuta pohjoiskorealaisten hyökkäys Paikin 11. rykmentin asemiin aiheutti kuitenkin näiden sekasortoisen vetäytymisen. Paik sai kuitenkin tilanteen hallintaansa tehden vastahyökkäyksen ja vallaten takaisin menettämänsä kukkulan.
Paluu pohjoiseen
thumb|vasen|Paik valokuvassa lokakuulta 1950. Paikin joukkojen taistellessa Busanin ympäristössä kenraali Douglas MacArthur toteutti suunnitelmansa Inchonin maihinnoususta, joka osoittautui menestykseksi. YK:n joukot olivat rantautuneet kaukana vihollisen rintamalinjoista näiden selustaan ja avasivat tien Souliin. Busanissa olevat pohjoiskorealaiset aloittivat uutisen rantautumisesta saatuaan vetäytymisen, perässään Busanissa loukussa olleet joukot. Paik johti YK:n joukkoja näiden vallatessa hänen kotikaupunkinsa Pjongjangin.
Pjongjangin valtauksen jälkeen Paikin joukot etenivät pohjoiseen Unsaniin saakka. 25. elokuuta 1950 divisioonan saartoi nämä yllättänyt vihollinen. Divisioona oli jäänyt sotaan liittyneiden kiinalaisten virittämään ansaan. Kiinaa osannut Paik kuulusteli sotavangiksi jäänyttä kiinalaista, jonka mukaan kymmenet tuhannet kiinalaiset olivat ottamassa asemia laaksossa divisioonan ympärillä. Tieto välitettiin MacArthurin esikuntaan, joka ei kuitenkaan uskonut kiinalaisten liittyneen sotaan. Suuria tappioita kärsineet Paikin miehet joutuivat lopulta vetäytymään, mutta 6. marraskuuta kiinalaiset luopuivat yllättäen taistelusta. Paikin miehet osallistuivat tämän jälkeen 8. armeijan etenemiseen kohti Jalujokea Korean ja Kiinan rajalla. 25. marraskuuta kiinalaiset ryhtyivät jälleen taisteluun tehden vastahyökkäyksen 8. armeijaa vastaan. Etelä-Korean 7. ja 8. divisioona tuhoutuivat tyystin ja koko armeija joutui perääntymään. Paikin ensimmäinen divisioona yritti yhdessä YK:n divisioonien kanssa pitää puolustusasemat Pjongjangissa, mutta 3. joulukuuta MacArthur antoi niille käskyn vetäytymisestä. Paik kirjoitti sittemmin muistelmissaan, kuinka hänen ja hänen miestensä haave yhtenäisestä Koreasta murskautui tuona päivänä.
1. armeijakunta
thumb|Paik (kolmas vasemmalta) aseleponeuvotteluissa vuonna 1951. Paik ylennettiin kenraalimajuriksi huhtikuussa 1951 ja hän sai komentoonsa Korean tasavallan 1. armeijakunnan. Palatessaan Busaniin hän tapasi ensi kertaa sitten sodan syttymisen jälleen äitinsä, vaimonsa ja kolmivuotiaan tyttärensä. Perhe oli elänyt pienessä huoneessa Busanissa ilman rahaa ruokaa ja hänen vaimonsa oli sairastunut vakavasti lavantautiin. Paik joutui armeijakunnan komentajana kuitenkin edelleen ajoittain matkustamaan eturintamalle. Kiinalaiset tekivät useita hyökkäyksiä keväällä 1951 ja he pyrkivät kohdentamaan hyökkäyksensä eteläkorealaisia joukkoja vastaan, joiden aseistus oli huono. Osa korealaisten joukoista tekikin vastarintaa vain kehnosti. Esimerkiksi 3. armeijakunta hajosi hyökkäyksissä sitä vastaan. 1. armeijakunta torjui kuitenkin hyökkäykset sitä vastaan esimerkiksi Taegwallyongissa aiheuttaen suuret tappiot kiinalaisille.
Korealaisten joukkojen huonon suorituskyvyn takia Etelä-Korean presidentti Syngman Rhee halusi lisätä korealaisten divisioonien määrän kymmenestä kahteenkymmeneen ja pyysi amerikkalaisia toimittamaan näille varusteet. Amerikkalaiset eivät kuitenkaan uskoneet divisioonien määrän lisäämisen ratkaisevan ongelmia, kun olemassa olevatkaan divisioonat eivät suoriutuneet odotetusti. Yleensä Rheen kannalle asettunut Paik tuki amerikkalaisten näkökulmaa. Heinäkuussa 1951 kenraali James Van Fleet päätti vetää korealaiset joukot rintamalta niiden uudelleenkouluttamiseksi. Yhdeksän viikkoa kestäneen kattavan koulutuksen jälkeen Korean armeijalle annettiin lopulta lisää aseita ja ammuksia. Niiden palatessa rintamalle ne eivät enää tehneet sekasortoisia vetäytymisiä ja joulukuuhun 1952 mennessä kolme neljästä 8. armeijan sotilaasta oli korealaisia.
YK:n, Pohjois-Korean ja Kiinan välillä oli aloitettu aseleponeuvottelut heinäkuussa 1951. Paik edusti tapaamisissa Etelä-Koreaa, vaikka hän vastustikin rauhanneuvotteluja peläten niiden johtavan Korean jakoon. Hänen mielipiteitään ei lopulta otettu lukuun ja 1, elokuuta hän palasi 1. armeijakunnan komentoon. Sota oli muuttunut asemasodaksi, jossa molemmat osapuolet kärsivät suuria tappiota, mutta kumpikaan ei saanut vallattua alaa. Marraskuussa Paik määrättiin operaatio Rat Killerin johtoon kommunistien sissejä vastaan Etelä-Korean eteläosissa. Paikin komennossa oli kaski divisioonaa, joiden ei onnistunut kokonaan tuhota sissejä, mutta joille aiheutettiin huomattavia tappioita. Operaatioita johtaessaan Paik ylennettiin kenraaliluutnantiksi. Operaation päätyttyä Paik määrättiin muodostamaan uusi 2. armeijakunta, jonka kokoaminen oli valmis 5. huhtikuuta 1952. 22. heinäkuuta Paikista tuli Korean tasavallan armeijan esikuntapäällikkö ja 31. tammikuuta 1953 hänet ylennettiin neljän tähden kenraaliksi ensimmäisenä korealaisena.
Korean sodan loppu
Korean sota alkoi nyt olla loppumetreillään. Amerikkalaiset painostivat korealaisia ottamaan yhä enemmän vastuuta Korean niemimaan sotajoukoista ja samalla neuvoteltiin rauhasta Kiinan kanssa. Etelä-Korean presidentti Rhee yritti hankaloittaa rauhanneuvotteluja eri tavoin, muun muassa vapauttamalla 25 000 pohjoiskorealaista sotavankia Etelä-Koreaan. Yhdysvallat neuvotteli lopulta Rheen kanssa suostutellen tämän lopettamaan rauhanneuvottelujen hankaloittamisen suurta taloudellista ja sotilaallista apua vastaan. Kiinalaisten tehdessä edelleen ankaria hyökkäyksiä korealaisia vastaan Rhee suostui lopulta aselepoon, vaikkakaan lopullista rauhaa ei koskaan solmittu.
Sodan jälkeen Paik vastasi sotavankien vaihtamisesta ja amerikkalaisjoukkojen vetäytyessä hän komensi korealaisia näiden vahvistaessa asemiaan Pohjois- ja Etelä-Koreaa nyt erottavalla tulitaukolinjalla. Paik jatkoi esikuntapäällikkönä vuoteen 1954 saakka ja toimi puolustushaarakomentajien neuvoston puheenjohtajana vuosina 1957–1959. Presidentti Rhee menetti asemansa vuonna 1959 kovakätisten menettelytapojensa ja korruption takia ja hän pakeni syttyneitä opiskelijamielenosoituksia Yhdysvaltoihin. Paik jatkoi uraansa Rheen presidenttikauden jälkeen Etelä-Korean lähettiläänä Ranskaan, Taiwanille ja Kanadaan, sekä muissa tehtävissä eri puolilla Eurooppaa ja Afrikkaa. Hän jäi eläkkeelle diplomaatin tehtävistään vuonna 1969. Vuonna 1971 hänestä tuli maansa liikenneministeri, minkä lisäksi toimi myös korkeissa tehtävissä eri yrityksissä. Myöhemmin hän eli Soulissa yhdessä vaimonsa kanssa. Hän kuoli 99-vuotiaana 10. heinäkuuta 2020.
Raappaohdakkeet
Raappaohdakkeet (Ptilostemon) on asterikasvien (Asteraceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 20 lajia.
Omistusoikeus
Omistusoikeuteen kuuluvat hallintaoikeus (eli käyttöoikeus tai nautintaoikeus), luovutusoikeus ja omistajan suoja. Omistus on siis oikeuskimppu, johon kuuluu monia eri oikeuksia. Omistusoikeus siirtyy lain mukaan ns. laillisilla saannoilla. Näistä yleisimpiä ovat kauppa, lahjoitus tai perintö. Immateriaalioikeus syntyy yleensä valtion lainsäädännön määräämällä tavalla, mutta voi periaatteessa syntyä myös sopimuksella. Omistamattoman materian voi monessa oikeusjärjestelmässä ottaa omaisuudekseen eli vallata (englanniksi homestead). Valtausoikeus, kuten kalastusoikeus, voi olla myös itsessään varallisuusarvoinen oikeus.
Omistusoikeus ja tehokkuus
Concise Encyclopedia of Economicsin mukaan eräiden resurssien siirtäminen valtion omistukseen lisää tehokkuutta, eräät toiset resurssit on parempi siirtää yksityiseen omistukseen, ja kaikkein pahinta on yleensä, jos resurssilla ei lainkaan ole omistajaa (ks. yhteismaan ongelma). Esimerkiksi kunkin osuus ilmasta ja pohjavedesta saattavat olla niin kalliita valvoa yksityisesti, että valtion omistus ja sitä vastaava ympäristölainsäädäntö saattaa olla pienin paha.
Omistusoikeus on oikeutta päättää resurssin käytöstä. Yksityiseen omistusoikeuteen sisältyy oikeus resurssin tuottamiin palveluihin ja oikeus delegoida, vuokrata, myydä tai lahjoittaa osa oikeuksista.
Yksityisomistus johtaa siihen, että resurssin markkinahinta heijastaa siihen kohdistuvia muiden yksilöiden preferenssejä ja tarpeita. Näin syntyvä tieto tärkeimmästä vaihtoehtoisesta tarpeesta vaikuttaa omistajan päätökseen käytöstä. Sikäli käyttöpäätös tapahtuu julkisen evaluaation pohjalta. Jos omistaja ei valitse näin tarjottua arvokkainta vaihtoehtoista käyttöä, hän jää paitsi siitä tarjottua hintaa. Näin väkivaltainen kamppailu resurssista korvataan rauhanomaisella kilpailulla.
Omistusoikeus tekee myös syrjinnän kalliimmaksi: jos joku haluaa syrjiä vaikkapa mustaa vuokralaista, hän joutuu hyväksymään muunvärisen tekemän alemman vuokratarjouksen. Vuokrasääntely (vuokrakatto eli maksimivuokra) saattaa kuitenkin tehdä syrjinnän ilmaiseksi kieltämällä sen korkeamman vuokratarjouksen (rajoittaen näin omistajan omistusoikeutta päättää vuokraamisesta kalliimmalla).
Jos omistusoikeudet on määritelty vajavaisesti, esimerkiksi ympäristön tai melun osalta, syntyy ulkoisvaikutuksia ja tehottomuutta. Jos omistusoikeudet määritellään kokonaan, Coasen teoreeman mukaan markkinat poistavat tehottomuuden (riippumatta siitä, mikä taho omistajaksi määritellään), mikäli transaktiokustannukset ovat vähäisiä. Kuten yllä todettiin, aina ne eivät ole.
Yhteisomistus
Omistusoikeus voi kuulua useille henkilöille yhteisesti (yhteisomistus). Jaottomassa yhteisomistuksessa kenelläkään ole määräosuutta omistuksen kohteeseen. Näin on tilanne esimerkiksi jakamattomassa kuolinpesässä. Määräosaisessa yhteisomistuksessa kukin osakas omistaa esineestä oman osuutensa. Omistaja voi siirtää oikeuskimpustaan osia kuten käyttöoikeuden toiselle määräajaksi tai toistaiseksi, esimerkiksi vuokraa vastaan.
Omistajaton resurssi (esimerkiksi ilmakehä) on myös eri asia kuin yhteisomistus. Monet taloustieteilijät pitävät omistajattomuutta kaikkein tehottomimpana vaihtoehtona useimpien resurssien kohdalla (ks. yhteismaan ongelma).
Omaisuudensuoja
Omaisuudensuoja tarkoittaa (ylläpidettyä) kieltoa kajota toisen omaisuuteen ilman tämän lupaa. Omaisuudensuoja kuuluu ihmisoikeuksiin.
Suomessa perustuslaki ja Euroopan ihmisoikeussopimus turvaavat omaisuudensuojan.
("Omaisuuden suoja" tarkoittaa joskus omaisuudensuojaa mutta voi myös olla eri asia, kuten lukko tai kassakaappi.)
Toisinaan omaisuudensuojaa pidetään muiden ihmisoikeuksien takeena, jota ilman ihmiset olisivat taloudellisesti riippuvaisia valtion avusta eivätkä voisi itsenäisesti tuottaa sanomalehtiä, uskonnollisia palvontatiloja tai muuta tarvitsemaansa ilman poliittisten vallanpitäjien suopeutta.
Omaisuudensuojan turvaaminen on ihmisten koskemattomuuden turvaamisen rinnalla valtion perustehtäviä.
Omaisuudensuoja Suomessa
Suomen perustuslain 15 § alkaa: "Omaisuuden suoja – Jokaisen omaisuus on turvattu." Ainoana poikkeuksena mainitaan pakkolunastus, jonka senkin tulee perustua sekä lakiin että yleiseen tarpeeseen.
Myös Euroopan ihmisoikeussopimus takaa omaisuudensuojan.
Omaisuudensuoja koskee myös ansaittuja eläkkeitä.
Pakkolunastus
Suomessa pakkolunastuksen tulee perustua lakiin ja lisäksi yleisen tarpeen tulee vaatia sitä. Pakkolunastettavasta omaisuudesta on maksettava täysimääräinen korvaus eli markkinahinta. Sen on tulkittu olevan korkein käypä hinta.
Vuoden 1977 laki kiinteän omaisuuden ja erityisten oikeuksien lunastuksesta sallii pakkolunastuksen vain yleisen tarpeen vaatiessa ja vain jos tarkoitusta ei voida saavuttaa muilla keinoin eikä siitä koidu yksityiselle edulle suurempaa haittaa kuin on yleiselle edulle koituva hyöty. Tähän lakiin viittaavat myös erityisemmät lait kuten Ratalaki ja Laki omaisuuden lunastuksesta puolustustarkoituksiin.
Häätö
Häätö on merkittävä turvatoimi, jolla omistaja saa oikeutensa omaisuutensa häiriöttömään hallintaan palautettua, mikäli vuokralainen vastoin sopimusta pitää vuokrattua esinettä lainvastaisesti hallinnassaan. Myös takavarikko käsitetään joskus omistajan eduksi vaikuttavaksi turvatoimeksi. Takavarikkoihin ryhdytään kuitenkin rikosten selvittämiseksi ja todisteiden haltuunottamiseksi eikä oikean omistajan etujen turvaamiseksi. Faktisesti takavarikoitu omaisuus kuitenkin luovutetaan oikealle omistajalleen.
Menettämisseuraamus eli konfiskaatio
Omistusoikeus voi vaihtua myös kun rikoksentekoväline (useimmiten puukko tms.) julistetaan menetetyksi valtiolle (jolloin omistusoikeus puukkoon siirtyy valtiolle). Sen sijaan ei rikoksen tuottaman taloudellisen hyödyn julistaminen menetetyksi valtiolle aiheuta vaihtumisia omistusoikeudessa, koska tuomioistuin julistaessaan jonkun menettäneeksi rikoksen tuottaman taloudellisen hyödyn määrää tuomitun maksamaan valtiolle rikoksella saamansa taloudellisen hyödyn määrän – eikä siis suinkaan luovuttamaan valtiolle jotain määrättyä, yksilöityä esinettä, jonka omistusoikeus siirtyisi valtiolle.
Omaisuudensuoja ja muut ihmisoikeudet
On arvioitu, että lehdistönvapaus ja muutkaan oikeudet eivät olisi mahdollisia ilman omistusoikeutta. Toisaalta nykyinen omistusoikeus ei välttämättä yksin riitä takaamaan lehdistönvapautta, koska omistusoikeutta rajoitetaan usein "yleisen edun" nimissä.
Ihmisoikeusjärjestö Freedom Housen valtuuskunnan Kim G. Davis kirjoittaa, että jos ihmiset eivät voi luottaa omaisuutensa suojaan ja hallitus kontrolloi heidän taloudellista kohtaloaan, heillä voi olla korkeintaan heikot ihmisoikeudet.
Tutkija Tom G. Palmerin mukaan ilman omistusoikeutta ei voi olla vapaata (printti)lehdistöä, koska ei ole omistusoikeutta lehtipainoihin, musteeseen ja paperiin. Ilman omistusoikeutta maahan ja rakennuksiin ei voi olla vapautta yhdistyä, harjoittaa uskontoa yhdessä tai yleensäkään toimia vapaasti. Vapaa yhteiskunta vaatii väistämättä omistusoikeutta.
Venäjän lehdistövapaus on heikko, kun valtio omistaa suoraan tai bulvaaniensa kuten valtionyhtiöiden kautta kaikki viisi suurta televisioverkkoa sekä yli 60 % lehdistöstä. Useimmat muutkin tiedotusvälineet ovat valtion tukiaisten, painojen, jakelun ja välittämisen varassa.
Omistusoikeuden rajoittaminen siirtää valtaa ei-persoonallisten ominaisuuksien piiristä persoonallisten ominaisuuksien piiriin ja siten kohti käyttäytymistä, jonka poliittiset auktoriteetit hyväksyvät. Näin omistusoikeuden suoja suojelee yksilönvapautta.
Omaisuudensuojan rikkomuksia
Vuonna 2011 Turkki ilmoitti noudattavansa Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen määräystä korvata uskonnollisille vähemmistöille (kreikkalaiset, juutalaiset, armenialaiset) näiltä vuoden 1936 jälkeen takavarikoitu omaisuus. Egypti takavarikoi kansalaisjärjestöjen omaisuutta mm. vuosina 2011 ja 2014. Kirgisiassa ihmisoikeustaistelija Anarkul Koshokbaevin ilmaisunvapautta ja kansalaistoimintaa rajoitettiin takavarikoimalla hänen omaisuuttaan, mm. kameran muistikortti.
Venäjä on menettänyt investointeja omaisuudensuojan heikkouden vuoksi. Esimerkiksi syksyllä 2014 Vladimir Jevtušenkovin Sistema-yhtiö määrättiin luovuttamaan öljy-yritys Bašneftin osakkeensa valtiolle kyseenalaisin perusteluin.
Yhdysvallat
Myös Yhdysvaltojen järjestelmän arvostelijat huomauttavat, että maan viimeaikaiset lait ja hallinnolliset päätökset ovat rajoittaneet yksilöiden oikeutta omistaa ja käyttää omaisuuttaan.
Susette Kelon tapaus
New Londonin kaupunki (Connecticut, USA) pakkolunasti ihmisten koteja antaakseen lääkejätti Pfizerille tontin toimitiloja varten. Oikeus hyväksyi pakkolunastuksen ei-konservatiivisten tuomarien äänin 5–4 (”Kelo case”). Kaupunki myös myönsi Pfizerille suuret taloudelliset edut, mutta Pfizer silti suunnittelee lähtöä kaupungista. Sittemmin 43 osavaltiota on kiristänyt lakejaan suojellakseen kansalaisten omaisuutta poliitikoilta.
Vastustajiin kuulunut tuomari Sandra Day O’Connor katsoi, että sen johdosta mitä tahansa omaisuutta voidaan konfiskoida jonkin toisen tahon hyväksi, ja hyötyjät tulevat luultavasti olemaan niitä, joilla on suhteettomasti poliittista vaikutusvaltaa, kuten suuryritykset.
Näkemyksiä omistusoikeuden käsitteestä
Yksityisomistus eli yksityishenkilöiden ja yksityisten yhteisöjen kuten yksityisten yritysten harjoittama omistus on kapitalismin ominaisuus.
Aristoteleen mielestä paras vaihtoehto oli, että omaisuus on yksityistä mutta sen käyttö osittain yhteistä. Aristoteleen mukaan jokainen pitää parempaa huolta omasta omaisuudestaan.
Myöhäiskeskiajan skolastisessa ajattelussa katsottiin tämän lisäksi, että yksityisomistus aiheutti vähemmän riitaa ja epäsopua kuin yhteisomistus. Se olisi siis välttämätön ihmisten hyvälle yhteiselämälle.
Sosialistinen yhteisomistus on yllä mainitusta yhteisomistuksesta erikoistapaus, jossa kaikki, kansa tai työläiset omistavat. Jotkut libertaarisosialistit sanovat vastustavansa suvereenia omistusoikeutta, jota he pitävät kapitalismin ominaisuutena, ja kannattavansa vain rajallisia käyttöoikeuksia, mutta toiset katsovat libertaarin sosialismin merkitsevän yhteisomistusta, johon liittyy yksityisten käyttöoikeuksia. Etenkin sosialistit, mutta vähemmässä määrin monet muutkin kannattavat myös julkista omistusta. Julkisella omistuksella tarkoitetaan yleensä julkisyhteisön kuten valtion tai kunnan harjoittamaa omistusta. Julkinen omistus on etenkin valtiososialistien tavoite. Jotkut libertaarisosialistitkin kuitenkin kannattavat julkista omistusta, mutta katsovat kannattamansa sosiaalisen omistuksen olevan eri asia kuin vastustamansa valtiollinen omistus.
Libertaarit kannattavat materian vahvaa yksityisomistusoikeutta mutta moni heistä vastustaa aineettomia oikeuksia kuten patentteja. Monet libertaarit katsovat aineettomien oikeuksien olevan ristiriidassa fyysisen omistusoikeuden kanssa ja merkitsevän toisten henkilöiden epäoikeudenmukaista hallintaa.
Georgistit vastustavat maan suvereenia yksityisomistusta mutta usein muuten kannattavat yksityistä omistusoikeutta.
Kun Helsingin asuntopulan vuoksi Kokoomuksesta ehdotettiin asunto-osakeyhtiölain muuttamista niin, että lisärakentaminen ei vaatisi yksimielistä päätöstä, Vasemmistoliitto vastusti tätä omaisuudensuojaa heikentävänä.
Sijaissota
Sijaissota eli proxy-sota tarkoittaa sisällissotaa tai paikallista sotaa, johon ulkopuoliset valtiot ovat sekaantuneet tukien sodan vastakkaisia osapuolia. Tämä tarkoittaa, että ulkopuoliset valtiot käytännössä ovat epäsuorassa keskinäisessä sodassa sijaissodan yhteydessä, mutta enemmän tai vähemmän rauhanomaisissa suhteissa sen ulkopuolella. Ulkopuoliset valtiot voivat lähettää sijaissotaan omia taistelujoukkojaan, mutta ne myös saattavat tyytyä antamaan kalusto-, koulutus- ja tiedusteluapua sijaissodan paikallisille osapuolille.
Esimerkkejä sijaissodista ovat monet kylmän sodan aikaiset konfliktit: Yhdysvallat ja Neuvostoliitto olivat epäsuorasti vastakkain muun muassa Korean sodassa, Vietnamin sodassa ja Afganistanin sodassa. Kongon kriisi oli myös osittain Yhdysvaltain ja Neuvostoliiton sijaissotaa.
Aikaisemmassa historiassa tällaista sotaa muistutti 1930-luvulla käyty Espanjan sisällissota, jossa fasistinen Italia ja natsi-Saksa tukivat nationalisteja ja kommunistinen Neuvostoliitto tasavaltalaisia.
Kuurojen salibandy
Kuurojen salibandy on salibandyn muoto, joka toimii mutoin samoin kuin normaali salibandy, mutta kuuloa vaativat toimet kuten tuomarin pillin vihellykset on hoidettu muulla tavoin. Salibandyliiton ja Kuurojen Urheiluliiton aloittivat yhteistyönsä kaudella 1996–1997, jolloin pelattiin ensimmäinen kuurojen SM-salibandysarja. Kuurojen sarja oli ensimmäinen erityisryhmien sarja Suomessa. Tällä hetkellä Suomen-mestaruuksia ei ratkota sarjamuotoisella kilpailulla, vaan kuurot pelaavat yksittäisen SM-turnauksen.
Helen Jahren
Helen Jahren (s. 1959) on ruotsalainen oboisti. Hän on esiintynyt solistina Euroopassa, Yhdysvalloissa, Etelä-Amerikassa ja Kaukoidässä. Hän on muun muassa levyttänyt Wolfgang Amadeus Mozartin, Johann Sebastian Bachin ja Alfred Schnittken konserttoja sekä Benjamin Brittenin, Arnold Schönbergin ja muiden kamarimusiikkia. Viitisenkymmentä säveltäjää on luonut uutta musiikkia Jahrenia varten. Jahren pitää mestarikursseja eri puolilla maailmaa ja opettaa oboensoittoa Tanskassa. Hänestä tehtiin vuonna 1998 Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian kunniajäsen.
Ratsastusvaellus
Ratsastusvaellus on vaellusta hevosen kanssa. Ratsun tarkoitus on kuljettaa ratsastajaa luonnossa. Ratsastusvaellus on rauhallista luonnossa liikkumista hevosen kanssa.
Helen Jahren
Jahren opiskeli Heinz Holligerin johdolla. Hän on tehnyt yhteistyötä Olli Mustosen, Marc-André Hamelinin, Sharon Bezalyn ja lukuisien muiden muusikoiden kanssa. Hän kantaesitti vuonna 1999 Poul Rudersin konserton.
Ratsastusvaellus
Vaatimukset
Ratsulta vaaditaan tarkkuutta ja keskittymistä. Ratsastajalta vaaditaan tarkkaavaisuutta ja rauhallista käsittelyä hevosta kohtaan. Ratsastajalla pitää olla perustaidot hallussa, että hän voi lähteä vaellukselle. Ratsastusvaellus kestää parista tunnista muutamaan päivään. Satulalaukussa kulkee hyvin mukana kaikki tarvittavat tavarat ja ruuat. Ratsastusvaelluksella pitää olla sään mukaiset vaatteet. Usein ratsastusvaelluksessa on mukana monta ratsastajaa. Jos lähettyvillä sattuu olemaan ranta niin siellä voidaan käydän uittamassa hevosia.
Ikärajat
Alaikäraja vaellukselle vanhempien kanssa on 10 vuotta. Ilman vanhempia 12 vuotta.
Jack Smack
Jakonen liittyi Private Line -yhtyeeseen toukokuussa 2002 edellisen kitaristin Jari Huttusen siirryttyä Timo Rautiainen & Trio Niskalaukaus -orkesteriin. Jakonen on soittanut, esiintynyt ja levyttänyt vuosien varrella useiden eri yhtyeiden kanssa. Vuonna 2016 perustettiin Jakosen viimeisin yhtye The Holy Ones jossa hän vaikuttaa nykyään vakituisesti. Yhtye on julkaissut kolme musiikkivideota ja yhden digitaalisen albumin 2019.
Vuonna 2011 Private Line julkaisi parin vuoden hiljaiselon jälkeen uuden singlen ja musiikkivideon ”Dead Decade”. Samanniminen kolmas albumi julkaistiin elokuussa 2011.
Syyskuusta 2007 elokuuhun 2008 Jack Smack toimi radiojuontajana, toimittajana ja DJ:nä omassa ”Ultimate Rock ’N’ Roll Show” -ohjelmassaan helsinkiläisen Lähiradion asemalla juontajaparinsa Joel ”Sheriffi Jopi” Airaksisen kanssa. Suorana lähetyksenä lähetettävässä ohjelmassa hän esiintyi nimellä ”Captain Japa”. Ohjelma sisälsi keskustelua musiikista ja ajankohtaisista aiheista sekä artistihaastatteluja.
Bing Maps
Bing Maps (aikaisemmin Live Search Maps, Windows Live Maps ja Windows Live Local) on Microsoftin kehittämä karttapalvelu. Se toimii osana Bing-hakukonetta.
Tupajumi
Tupajumi (Anobium punctatum) on ruskea, noin 3–4 mm:n mittainen puuta tuhoava kovakuoriainen. Tupajumi elää kosteissa rakennusten puurakenteissa ja huonekaluissa sekä luonnonvaraisena metsissä. Suomalaisissa metsissä sitä ei kuitenkaan tavata. Metsissä se ei aiheuta mainittavaa vahinkoa.
Tupajuminaaras munii munansa tyypillisesti puunhalkeamiin. Naaras ei muni koskaan pyöreähköjä valkoisia muniaan umpimähkään esimerkiksi sileälle pinnalle, vaan harkitsee tarkoin mihin ne jättää. Munasta kuoriutuu toukka kahden kolmen viikon kuluttua. Tyypillisesti puussa elämiseen sopeutunut toukka porautuu munan alla olevaan puuhun ja pysyy siellä elinikänsä. Toukat viihtyvät kosteassa puussa ja käyttävät sitä ravinnokseen. Toukat ovat vaaleita, muodoltaan käyriä ja kasvavat 4–5 mm:n mittaisiksi. Rakennuksissa toukka asustaa puukäytävässään n. 3 vuotta ja luultavimmin rakennusten ulkopuolella huomattavasti lyhyemmän ajan. Kun toukka on kasvanut täysimittaiseksi se kaivaa pystysuoran käytävän lähelle puun pintaa, pysähtyy lähelle kuorta ja koteloituu muutamassa päivässä. Muutamien viikkojen kuluessa kotelosta kuoriutuu aikuinen joka lepää muutamia päiviä kotelokammiossaan ja kaivautuu sen jälkeen ulos pyöreästä ulostuloreiästä. Aikuinen tupajumi elää ainoastaan muutaman viikon, lisääntyy ja kuolee sen jälkeen.
Tupajumien toukat tarvitsevat tietyn puuaineen kosteuden elääkseen. Puunkosteus puolestaan riippuu ilmankosteudesta. Vastakuoriutuneet toukat vaativat suuremman n. 65–75 % kosteuden kuin isommat. Tupajumeista ei ole rakennuksissa haittaa mikäli huoneiden kosteus pystytään pitämään keskimäärin 60 %:n alapuolella.
Tupajumeja tuhoaa loispistiäinen nimeltään jumivainokainen (Pathius exarator).(Lähde:Sandhall-Hedqvist, Pistiäiset, sivu 77)
Moukanpeli
Moukanpelissä Vares palkataan selvittämään hanketta, jonka tarkoitus näyttää olevan venemiljonäärin omaisuuden kavaltaminen. Seikkailu on rakennettu junamatkaksi läpi Euroopan. Ajankuvaa ovat passintarkastukset, puhelinkopit, postikortit, shekit ja sähkeet.
Mäen teoksissa myöhemmin toistuvia elementtejä ovat alkoholinkäyttö, kuvataide, pettäminen ja vasemmistoterrorismi. Teoksessa esitellään Vareksen tyttöystävä, valtio-opin assistenttina työskentelevä, tasa-arvoryhmään kuuluva kasvissyöjä Janatuinen, joka esiintyy myös kirjoissa Kuoleman kapellimestari ja Vares ja kaidan tien kulkijat.
Haapalanjoki
Haapalanjoki (, myös Хобаловка, Hobalovka) on joki Venäjällä Leningradin alueen Jaaman piirissä. Se saa alkunsa Haapalanjärvestä, virtaa pohjoiseen Koskisenkylän ohi ja laskee Suomenlahden Laukaanlahteen Laukaansuun sataman alueella. Haapalanjoen pituus on 10 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 330 neliökilometriä. Sen sivujokia ovat Tšornaja (ven. Чёрная) ja Belaja (Белая).
Eli Wallach
Wallach palveli toisessa maailmansodassa lääkintämiehenä. Hänen näyttelijäuransa alkoi melkein heti sodan jälkeen. Hänen tunnetuimpia elokuviaan ovat muiden muassa Nukkevaimo, Sopeutumattomat, 7 rohkeata miestä, Hyvät, pahat ja rumat, Vartija ja Kummisetä III sekä Menneisyyden ote, jossa hänellä oli cameorooli liköörikauppiaana. Hän esitti Pakkasherraa kahdesti 1960-luvun Batman-sarjassa.
Wallach oli 2000-luvulla maailman vanhimpia yhä näytteleviä henkilöitä. Viimeisiin esityksiin kuului muun muassa vuonna 2006 valmistunut The Holiday -elokuva. Vuonna 2010 hänet nähtiin Roman Polanskin elokuvassa The Ghost Writer ja Oliver Stonen elokuvassa Wall Street: Money Never Sleeps. Wallach sai Oscar-kunniapalkinnon vuonna 2010.
Wallach oli 5. maaliskuuta 1948 alkaen naimisissa näyttelijä Anne Jacksonin kanssa. Heille syntyi kolme lasta: Peter, Katherine ja Roberta. Hänen vasen silmänsä oli sokea aivoverenkiertohäiriön aiheuttaman silmäverenvuodon takia.
Sokraattinen
Sokraattinen tarkoittaa jotain Sokrateehen liittyvää:
Hiljainen Kevät
Hiljainen Kevät on Astro Lihjamon ja Inehmon Keuruulla 1990-luvun lopulla perustama Terveet Kädet -henkinen HC-yhtye. Sanoitukset – tekijöinä Lihjamo, Inehmo ja vierailevat runoilijat Läjä Äijälä ja Pupu Lihavisto – edustavat enemmän tiivisti muutamalla sanalla ilmaistua miehistä keskuslyriikkaa ja psykedeelistä, surrealistis-dadaistista mielenmaisemien haikumaista asettelua kuin HC:lle muuten niin tyypillisiä kantaa ottavia poliittisia sanoituksia.
María-Teresa Torró-Flor
María-Teresa Torró-Flor (s. 2. toukokuuta 1992 Villena) on espanjalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 47 toukokuussa 2014. Hän on voittanut urallaan yhden WTA-turnauksen kaksinpelissä ja yhden nelinpelissä.
Antonio Palomino
thumb|upright|Antonio Palomino Acisclo Antonio Palomino de Castro y Velasco (1653–1726) oli espanjalainen taidemaalari ja -kirjailija. Hän maalasi freskoja ja tauluja ja pääsi 1688 hovimaalariksi. Palominon varsinainen merkitys perustuu hänen vuosina 1715–1724 kirjoittamaansa ja englanniksi, ranskaksi ja (1781) saksaksi käännettyyn kolmiosaiseen teokseen El Museo Pictórico y Escala Óptica, joka sisältää muun muassa maalaustaiteen teoriaa sekä tärkeitä elämäkerrallisia tietoja espanjalaisista taiteilijoista ja jonka ansiosta Palomino on saanut nimityksen Espanjan Vasari.
Salatut (keittiö) elämät
Salatut (keittiö) elämät on keittokirja, jossa kerrotaan Salatut elämät -televisiosarjan vuonna 2001 mukana olleiden hahmojen lempireseptejä. Reseptejä kirja sisältää yli 50, yhteensä 19 hahmolta. Lisäksi jokaisesta hahmosta on teksti, jossa hahmosta saadaan esille uusia puolia keittiön kautta ja paljon kuvia hahmoista. Kirjan ovat kirjoittaneet sarjassa esiintyvän Laura Kivirannan näyttelijä Piitu Uski sekä Susanna Laaksonen, joka on yksi televisiosarjan käsikirjoittajista. Kirjan käsikirjoitusversio on nähty televisiossa, Salattujen elämien jaksossa 255.
Riksförbundet Sveriges lottakårer
Riksförbundet Sveriges lottakårer (SLK) on ruotsalainen naisten vapaaehtoinen maanpuolustusjärjestö. Sen jäsenistön muodostavat nykyisellään noin 18 000 lottaa 15:stä ikävuodesta ylöspäin. Lottien tavoitteena on rekrytoida ja kouluttaa jäsenistöä kokonaismaanpuolustuksen tarpeisiin.
Lottajärjestö perustettiin Ruotsiin vuonna 1924. Nimi saatiin Johan Ludvig Runebergin runosta Lotta Svärd teoksessa Vänrikki Stoolin tarinat. Ensimmäinen lottajärjestö Lotta Svärd oli syntynyt Suomessa 1918 ja perustettu virallisesti 1920. Järjestön esimerkkiä seurattiin muissa Pohjoismaissa, Ruotsin ohella lottajärjestöt perustettiin Norjaan 1928 ja Tanskaan 1946. Myös Virossa on nykyään lottajärjestö.
Ruotsissa lottajärjestön toiminta on valtakunnallista jakautuen 300:aan paikalliseen lottakuntaan ja yhdistykseen. Keskusliiton toimisto sijaitsee Tukholmassa. Sen tehtävinä on koulutuksen koordinoinnin ja kehittämisen ohella jäsenhankinta ja tiedottaminen.
Seinäjoen jäähalli
Seinäjoen jäähalli sijaitsee Jouppilanvuoren kupeessa jääurheilukeskuksen alueella. Nykyinen jäähalli valmistui vuonna 2004. Suomi-sarjan jääkiekkojoukkue S-Kiekko (aiemmin SHT eli Seinäjoen Hockey Team) pelaa uuden hallin valmistumisen myötä kotiottelunsa siellä, kun aiemmin se pelasi Seinäjoen vanhemmassa jäähallissa.
Uuden hallin yleisökapasiteetti on 850, joista istumapaikkoja on 500. Istumapaikat ovat kuppi-istuimia. Uusi halli eli Seinäjoen jäähalli II onkin ns. harjoitushalli, joka on alun perin tarkoitettu pääasiassa harjoittelulle. Yleisöennätys on kauden 2005 Suomi-sarjan toisesta loppuottelusta SHT-HeKi, jota seurasi 1012 katsojaa. Halli on ollut täynnä myös hallin avausottelussa SHT-Sport, harjoitusottelussa Tappara-Ässät sekä B-nuorten Mestiksen pronssiottelussa S-Kiekko-Diskos keväällä 2013.
Uuden hallin rakennusinvestoinnit olivat yhteensä noin 1,7 miljoonaa euroa. Kaukalon koko on 26 x 58 metriä.
Seinäjoen jäähalli Oy:n suurin omistaja on Seinäjoen kaupunki.
Myös kaukalopalloseura Pallo & Boys pelaa uudessa hallissa. Seinäjoen junioritoimintaa pyörittävät jääkiekkoseurat S-Kiekko ja Seinäjoen Kiekkokerho käyttivät myös vanhaa hallia sen sulkemiseen asti. Näiden lisäksi halleja käyttää myös Seinäjoen taitoluistelijat. Taitoluistelijat järjestävät hallissa säännöllisesti myös tapahtumia, kuten taitoluistelukilpailuja ja näytöksiä.
Atria-halli
Vanhassa jäähallissa (Atria-hallissa) yleisökapasiteetti oli noin 1000 ja istuimena oli ainoastaan puupenkit. Vanha jäähalli rakennettiin vuonna 1985 väliaikaiseksi jäähalliksi. Atria-hallia on käytetty myös muihin tarkoituksiin ja esimerkiksi vuonna 2007 se toimi Tangomarkkinoiden tanssilavana. Myös vanhassa hallissa on pelattu nuorten jääkiekkomaaotteluita. Halli suljettiin maaliskuussa 2018 ja sen tilalle rakennettiin uusi kilpahalli.
Bah’mut
Bah’mut ; vuosina 1924–1941 ja 1943–2016 Artemivsk on Itä-Ukrainassa Donetskin alueella sijaitseva, vuonna 1571 perustettu kaupunki ja Bah’mutin piirin keskus. Kaupunki sijaitsee Donetsin vesistöön kuuluvan Bah’mutjoen (osa viitteistä käyttää nimeä Bah’mutka) rannalla, 89 kilometriä aluekeskus Donetskista koilliseen. Bah’mut (aiemmalta asemanimeltään Artemivsk II) on tärkeä Ukrainan rautateiden päärataverkon risteysasema itäisessä Ukrainassa.
Väkiluku
Vuoden 2017 alussa kaupungin väkiluku oli 75 798, ja silloiseen kaupunkipiiriin piiriin kuului Bah’mutin kaupungin ohella vain pieni Krasna Horan kaupunkityyppinen taajama (, 635 as.). Bah’mut toimi joa tuolloin ympäröivän Bah’mutin piirin (108 637 as., 2017) hallintokeskuksena. Kesällä 2020 Ukrainan korkein neuvosto selkeytti maan piirijakoa; tällöin Bah’mutin piirin pinta-ala ja väkiluku kasvoivat aiemmasta.
Vuonna 2013 kaupungin asukasluvuksi arvioitiin 77 620 ja koko kaupunkipiirin asukasluvuksi 103 977 henkeä. Bah’mutin kaupunkipiiriin kuului tuolloin Bah’mutin kaupungin ohella kaksi muutakin kaupunkia – Soledar (11 708 as.) ja Tšasiv Jar (13 999 as.) – ja yksi kaupunkityyppinen taajama. Kaupunkipiirin asukasluku laski noin 20 % neuvostovuosista vuoteen 2013 mennessä. Vuoden alussa 2015 kaupunginvaltuuston mukaan asukkaita oli 103 027. Väestönlaskennassa vuonna 1989 asukkaita oli 125 400 ja vuonna 2001 yhä 113 400.
Kaupungin nimet
Kaupunki kantoi aiemmin Stalinin ystävän ja bolsevikkijohtaja toveri Artemin eli Fjodor Sergejevin nimeä mukaan, jonka viimeinen leposija on Moskovassa Kremlin muurin kupeessa. Ennen vuotta 1924 ja saksalaismiehityksen vuosina 1941-1943 käytössä ollut alkuperäinen nimi Bah’mut palautettiin Verkhovna Radan päätöksellä 4. helmikuuta 2016 osana Ukrainan dekommunistista lainsäädäntöä, jolla poistettiin neuvostoaikainen paikannimistö ja symboliikka. Kaupunki oli jo aiemmin 23. syyskuuta 2015 päättänyt palauttaa alkuperäisen nimen.
Kaupunki Ukrainan sodissa 2014-2023
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022, kaupungin hallinnasta on käyty raskaita taisteluja toukokuusta alkaen. Venäjän armeija on pyrkinyt valtaamaan kaupungin, mutta rintama on pysynyt lähes paikallaan. Loppuvuodesta taistelut ovat kiihtyneet. Molemmat osapuolet ovat kärsineet suuria tappioita. Kuluttavat asemasotataistelut ovat muistuttaneet ensimmäisen maailmansodan aikaisia hyökkäyksiä, joissa tykistön tukeman jalkaväen eteneminen torjuttiin konekiväärein.
Wagner-palkka-armeija kertoi 29. tammikuuta 2023 vallanneensa Blahodatnen kylän (Благодатне) kaupungin pohjoispuolella. Ukraina väitti torjuneensa hyökkäykset. Lounaispuolella Venäjän joukot valtasivat Klištšiivkan kylän (Кліщіївка) ja ukrainalaiset taistelivat Ivanivsken kylästä (Іванівське). Bahmutiin oli avoinna vain yksi tieyhteys. Ukrainalaiset eivät olleet valmiita luopumaan kaupungista, vaan siinne siirrettiin lisää panssarivaunuja ja miehistönkuljetusajoneuvoja sekä uusia joukkoja. 1. helmikuuta 2023 Donetskin kapinallisjohtajat sanoivat kaupungin olevan operaationaalisesti saarroksissa. 3. helmikuuta Ukrainan presidentti julisti kaupungin linnoitukseksi, josta pidetään niin kauan kuin mahdollista.
Perunarutto
Perunarutto on perunalla ja muilla koisokasveilla tavattava tauti, jonka aiheuttaa Phytophthora infestans -niminen munasieni. Maailmanlaajuisesti se on kaikkein tuhoisin perunan tauti. Suomessa perunarutto aiheuttaa laajoja tuhoja vain harvoina vuosina, kun kasvuolosuhteet ovat olleet otolliset lämpötilan ja kosteuden osalta. Paikallisia tuhoja se kuitenkin saa aikaan Suomessakin vuosittain. Perunaruttoa esiintyy vähemmän pohjoiseen päin siirryttäessä.
Tuntomerkit
Perunan lehtiin syntyy tummanvihreitä laikkuja. Myöhemmin sairastunut solukko kuolee, jolloin laikuista tulee tummia. Tautilaikun kohdalle lehden alapinnalla voi muodostua vaaleanharmaata rihmastoa, kuromankannattimia. Niistä irtoavat kuromaitiöt ovat kevyitä ja voivat levitä ilmavirtausten mukana jopa maasta toiseen. Sairastuneen perunan varsiin voi muodostua tummia varren suuntaisia juovia tai laikkuja. Taudin ensimmäiset oireet voivat näkyä latvan lehtien ja lehtiruotien mustumisena. Sairastuneen perunan varsisto mustuu ja kuolee nopeasti pois. Perunarutto voi levitä myös mukuloihin. Tällöin mukulan pintaan syntyy hieman kuopalla olevia ruskeita alueita. Vioittuneen kohdan alle maltoon muodostuu kuivaa punaruskeaa mätäsolukkoa, joka etenee mukulan sisään. Perunaruttoiset mukulat ovat ihmisravinnoksi kelpaamattomia.
Leviäminen ja elinkierto
Perunarutto leviää tuulen mukana sairastuneesta perunakasvista irtoavien kuromaitiöiden avulla. Näistä itää viileissä, kosteissa oloissa uintisiimallisia, liikuntakykyisiä parveiluitiöitä eli tsoosporeja. Nämä tarvitsevat lehden pinnalle vettä kyetäkseen liikkumaan. Parveiluitiö joko tunkeutuu kasvin pintasolukon soluseinän läpi tai ui sisään ilmaraon kautta. Sisällä lehden solukossa näistä alkaa itää kasvullista rihmastoa, joka tunkeutuu soluihin ja soluväleihin. Infektoituneet solut kuolevat. Infektion edetessä lehden alapinnalle kasvava rihmasto muodostaa kuromaitiöitä. Kuromaitiö voi myös alkaa muodostaa suoraan kasvullista rihmastoa ilman parveiluitiövaihetta.
Perunarutto leviää myös veden välityksellä: sade huuhtoo itiöitä ruttolaikuilta maahan, josta ne kulkevat valumien mukana uusiin mukuloihin. Perunarutto voi tarttua myös muihin koisokasveihin, kuten tomaattiin. Tämän lisäksi se voi tarttua myös joihinkin ei-koisokasveihin, esimerkiksi avokadoon.
Perunaruton itiöt voivat säilyä vuodesta toiseen siemenperunoissa. Jossakin määrin se säilyy myös talvehtivissa mukuloissa tai kaatopaikalle viedyissä perunoissa. thumb|250px|right|Perunaruton elämänvaiheita valo- ja elektronimikroskoopissa Perunarutolla on kaksi pariutumistyyppiä. Niitä kutsutaan tyypeiksi A1 ja A2. Aikaisemmin Euroopassa esiintyi vain tyyppi A1, mutta 1990 luvulla havaittiin A2-tyypin levinneen laajalti myös Euroopan perunanviljelyalueille. Jos molemmat perunaruton pariutumistyypit infektoivat saman perunan lehdykän, ne lisääntyvät suvullisesti keskenään. Tällöin tapahtuu hedelmöitys ja sen tuloksena syntyy talvehtimiskykyisiä munaitiöitä eli oosporeja perunan lehden sisään. Munaitiöitä sisältävän lehden päätyessä maahan saattaa munaitiö säilyä siellä vuosikausia tartuttamiskykyisenä. Munaitiöt infektoivat perunan kasvuston todennäköisesti maata sisältävien vesiroiskeiden välityksellä, mutta munaitiöistä tapahtuvan tartunnan mekanismeja ei tunneta vielä tarkkaan. Suvullisen lisääntymisen todennäköisyys on suuri Suomessa sillä A1- ja A2-tyypit esiintyvät 50/50-suhteessa.
Torjunta
Perunaruttoa ennaltaehkäistään kasvattamalla rutonkestäviä lajikkeita ja käyttämällä tervettä siemenperunaa. Rutonkestäviä lajikkeita ovat Matilda, Idole, Suvi, Timate, Kardal ja Vento. Ammattimaisessa viljelyssä perunamaan kemiallinen ruiskutus on torjunnassa tärkeää, se on aloitettava ajoissa ja sitä on jatkettava perunan nostoon asti. Ruiskutusten aloitukseen ajankohtaan ja määrään vaikuttaa ennen kaikkea ilman kosteus. Perunaruttoon sairastuneen varsiston hävitys ennen nostoa estää mukulatartuntaa nostossa. Syvä istutus ja suuri teräväharjainen penkki estävät sateen huuhtomien ruttoitiöiden kulkeutumista perunoihin. Varastossa kuivaaminen ja viilennys estävät taudin leviämistä.
Kemiallisessa perunaruton torjunnassa käytettäviä tehoaineita ovat esimerkiksi: amisulbromi, dimetomorfi, famoksadoni, fenamidoni, mankotsebi, propamokarbihydrokloridi, syatsofamidi, symoksaniili ja tsoksamidi.
thumb|250px|right|Perunaruttoa perunan mukulassa
Irlannin nälänhätä
Irlannissa 1845–1849 vaivannut perunaruttoepidemia aiheutti vakavan nälänhädän, jonka seurauksena arviolta miljoona ihmistä kuoli ja kaksi miljoonaa lähti siirtolaisiksi.
Doc Holliday
thumb|Doc Holliday noin vuonna 1882. John Henry ”Doc” Holliday (14. elokuuta 1851 Griffin, Georgia, Yhdysvallat – 8. marraskuuta 1887 Glenwood Springs, Colorado) oli villin lännen aikainen pyssymies ja peluri, ammatiltaan hammaslääkäri. Hänet muistetaan osallisuudestaan kuuluisassa O. K. Corralin taistelussa Tombstonessa 26. lokakuuta 1881.
Elämäkerta
Holliday syntyi varakkaaseen apteekkariperheeseen Griffinissä, Georgiassa. Kun hän oli 12-vuotias, perhe muutti Lowndesin piirikuntaan. Näihin aikoihin Holliday päätti ryhtyä hammaslääkäriksi, joten hän lähti opiskelemaan pohjoiseen, Philadelphiaan. Hän valmistui hammaskirurgian tohtoriksi vuonna 1872, palasi Georgiaan ja avasi vastaanoton Atlantaan.
Holliday oli saanut tuberkuloositartunnan joskus nuoruudessaan. Hoitaakseen itseään Holliday muutti kuivempaan ilmanalaan länteen Dallasiin, Texasiin. Siellä hän jatkoi hammaslääkärin työtä, mutta tutustui myös korttipeleihin ja saluunoihin. Kun hänet toukokuussa 1874 asetettiin syytteeseen uhkapeleistä, hän päätti jättää hammaslääkärin työt lopullisesti. Seuraavana vuonna hän kävi laukaustenvaihdon erään saluunanpitäjän kanssa, mutta hänet todettiin syyttömäksi murhayritykseen.
Holliday asui jonkin aikaa Denisonissa, Texasissa. Fort Griffinissä hän joutui syytteeseen uhkapelistä ja juopottelusta. Kesällä 1875 hän muutti Denveriin, Coloradoon, käytti siellä salanimeä ”Tom Mackey” ja jakoi kortteja faropöydässä. Denveristä hän muutti Cheyenneen, Wyomingiin ja sieltä Deadwoodiin, Etelä-Dakotaan. Sen jälkeen hän lähti uhkapelikiertueelle ja vaihtoi kaupunkia tiheään tahtiin läntisissä ja lounaisissa osavaltioissa.
Kesällä 1877 Holliday toipui Texasissa saamastaan ampumahaavasta ja löysi kumppanikseen Kate Elder -nimisen prostituoidun. Pariskunta muutti Dodge Cityyn, Kansasiin, ja sen jälkeen Las Vegasiin, New Mexicoon. Siellä Holliday kohtasi Earpin veljekset, joihin hän oli jo aiemmin tutustunut. Kun Wyatt Earp antoi vihjeen Arizonan kultalöydöistä, Earpit ja Holliday muuttivat Prescottiin, Arizonaan vuonna 1879. Seuraavana vuonna he jatkoivat Tombstoneen, missä Doc jatkoi pelaamista, juomista ja kärhämöintiä, kunnes hänen avovaimonsa jätti hänet.
Hollidayta syytettiin maaliskuussa 1881 tehdystä vaunuryöstöstä, jossa kuoli kaksi ihmistä. Hänet kuitenkin vapautettiin syytteistä. Holliday on jäänyt villin lännen historiaan 26. lokakuuta 1881 käydystä O. K. Corralin taistelusta, jossa hän ja kolme Earpin veljestä lainvalvojien ominaisuudessa eliminoivat neljä lainsuojatonta Tombstonen kaduilla. Holliday haavoittui lievästi. Hänet laitettiin putkaan 30 päiväksi, mutta hänet todettiin syyttömäksi oikeudenkäynnissä. Tapahtumaa seuranneessa koston kierteessä Holliday ratsasti Earpien mukana ja osallistui väitetysti esimerkiksi erään Frank Stillwellin murhaan.
Holliday pidätettiin vuonna 1882 Denverissä. Vapautumisensa jälkeen hän muutti Leadvilleen, Coloradoon. Vuonna 1887 Hollidayn tuberkuloosi oli äitynyt jo niin pahaksi, että hän ei pystynyt enää elättämään itseään pelaamalla tai hammaslääkärinä. Holliday kuoli Hotel Glenwoodissa Glenwood Springsissä 8. marraskuuta 1887. Hänet haudattiin merkitsemättömään hautaan.
Asesankarin maineestaan huolimatta Holliday tappoi todennäköisesti vain yhden tai kaksi ihmistä elämänsä aikana.
Populaarikulttuurissa
Doc Hollidayn hahmo on esiintynyt useassa Hollywood-elokuvassa. Häntä ovat esittäneet muun muassa Kirk Douglas (Kuolemanloukku O.K. Corral, 1957), Stacy Keach (Doc Holliday - tappaja lännestä, 1971), Val Kilmer (Tombstone, 1993) ja Dennis Quaid (Wyatt Earp, 1994).
Irina Avvakumova
Irina Andrejevna Avvakumova (, o.s. Taktajeva, , s. 14. syyskuuta 1991 Moskova, Venäjän SFNT) on venäläinen mäkihyppääjä, sekajoukkuemäen olympiamitalisti.
Avvakumova sai ensimmäiset maailmancupin pisteensä oltuaan neljästoista Hinzenbachissa helmikuussa 2012. Ensimmäiset palkintosijansa hän saavutti oltuaan samalla paikkakunnalla kolmas ja toinen joulukuussa 2013. Hän oli samalla kaudella Tšaikovskissa ensin kolmas ja saavutti toisessa kilpailussa uransa ensimmäisen maailmancupvoiton 4. tammikuuta 2014. Sapporon molemmissa kilpailuissa hän sijoittui kolmanneksi. Maailmancupin kokonaispisteissä hän oli kaudella 2013–2014 neljäs. Seuraavalla kaudella hän oli toinen Zaōssa. Helmikuussa 2016 hän sijoittui Oslon suurmäen kilpailussa kolmanneksi. Maailmancupkauden 2015–2016 kokonaiskilpailussa hän oli seitsemäs. Tammikuussa 2017 hän oli Oberstdorfin suurmäen kilpailuissa toinen ja kolmas sekä kerran kolmas Zaōssa. Maailmancupin kokonaispisteissä hän sijoittui yhdeksänneksi. Tammikuussa 2018 hän oli kerran kolmas Zaōssa. Kauden 2017–2018 kokonaiskilpailussa hän sijoittui viidenneksi ja 2020–2021 seitsemänneksi.
Avvakumova voitti Continental Cupin kokonaiskilpailun kaudella 2012–2013. Hän voitti kolme kilpailua Örnsköldsvikissä maaliskuussa 2013.
Väinö Huhtala
Väinö Veikko Sakari Huhtala (24. joulukuuta 1935 Revonlahti – 18. kesäkuuta 2016 Jämsä ) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja. Hänellä oli sivulajinaan soutu.