cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kinahmo
Historia
Alkujaan Kontiolahden kuntaan kuulunut asutus sijaitsi Höytiäisen saarella (Kinahmosaari 1799). Asiakirjoissa asutus oli mainittu nimellä Kinama By (1645), Kinamo by (1646), Kinnamo By (1647), Kijnama (1651). Kylän maisema muuttui ratkaisevasti, kun Höytiäisen vedet karkasivat vuonna 1859 Paskonpohjan kautta Pyhäselkään. Kinahmosaaresta kasvoi niemi Höytiäisen länsirantaan. Viljelykelpoista tasaista maata paljastui runsaasti, useamman kylän tarpeisiin. Kinahmossa onkin kaksi maarekisterikylää; vanhat maat ovat Kinahmoa ja kaikki vesijättömaat Kaijanlahtea.
Höytiäisen niemeä ympäröivät vedet, ja niinpä Kinahmossa on runsaasti rantoja, kylän yleinen uimaranta ja Polvijärven evankelisluterilaisen seurakunnan leirikeskus. Vapaa-ajan asuntoja on sijoitettu Koronniemen hiekkaisille rannoille. Kesäasuntoja on myös Martikkalanniemessä, Piipunniemessä ja Murtojängässä, Sorpanniemellä, Jängänniemessä ja Ruopansaaressa, Pitkässäluodossa, Kirkkoniemessä sekä saarissa ja muillakin rannoilla.
Matkailu ja elinkeinot
Maatalouden rinnalle on viime vuosikymmenien aikana syntynyt muuta elinkeino- ja pienyritystoimintaa, muun muassa auto- ja konekorjaamoista ateria- ja metsäpalveluihin. Matkailijalle Kinahmo tarjoaa maaseutumaisemia, peltoaukeita, metsiä, soita, harjuja ja hiekkakankaita sekä puhtaita vesistöjä. Puhtaassa luonnossa on runsaat sieni-, marja- ja metsästysalueet.
Kesäteatteri
Kinahmossa toimii perinteikäs kesäteatteri. Vuonna 1976 perustettu harrastajateatteri toimii Kinahmon vanhan koulun, nykyisen Kinahmon kulttuuritalon pihapiirissä. Teatterin ohjaajana toimii Päivi Voutilainen, ja ennen häntä monivuotiset ohjaajat Pasi Hirvonen ja Martti Lappalainen.
Thaimaan vallankaappaus 2014
Tausta
thumb|Hallituksen vastustajien johtohahmo [[Suthep Thaugsuban puhumassa mielenosoituksessa.]] Vuoden 2014 vallankaappaus juontaa juurensa poliittiseen kahtiajakoon Thaimaassa, joka taas alkoi kun entinen pääministeri Thaksin Shinawatra syrjäytettiin armeijan aikaisemmassa vallankaappauksessa vuonna 2006. Thaksin sisko Yingluck Shinawatra nousi pääministeriksi voitettuaan parlamenttivaalit vuonna 2011. Thaksin poliittiset vastustajat uskoivat maanpaossa olleen Thaksin vaikuttavan maan asioihin edelleen siskonsa kautta. Suuremmat mielenosoitukset puhkesivat, kun parlamentin alahuoneessa vietiin läpi laki armahduslaista, joka sen kriitikoiden mukaan mahdollistaisi Thaksin paluun Thaimaahan. Tilanne kärjistyi entisestään, kun perustuslakituomioistuin erotti Yingluckin virastaan toukokuussa 2014.
Mielenosoittajat jakautuivat hallituksen vastustajiin ja kannattajiin. Hallituksen vastaisia mielenosoittajia johti Suthep Thaugsuban. Hallitusta tukeneet niin sanotut punapaidat osoittivat myös mieltään Jatuporn Prompanin johdolla.
Vallankaappaus
thumb|Juliste varoittaa kansalaisia olemaan ottamatta osaa poliittiseen toimintaan sosiaalisessa mediassa. Thaimaan armeija suoritti vallankaappauksen 22. toukokuuta. Sotilaat eristivät rakennuksen Bangkokissa, jossa eri puolueiden edustajat olivat pitäneet tapaamista. Vähän tämän jälkeen kenraali Prayut Chan-o-cha piti televisioidun puheen, jossa hän ilmoitti armeijan "palauttavan maan normaalitilaan". Samana päivänä julistettiin ulkonaliikkumiskielto kello ilta 10:n ja aamu 5:n välille. Samoin yli viiden hengen kokoontumiset kiellettiin. Sotilaat myös hajottivat hallituksen vastaisten että näiden tukijoiden mielenosoittajien leirit. Neuvotteluissa olleet poliittisten puolueiden edustajat pidätettiin.
Seuraukset
Vallankaappauksen jälkeen sotilasjuntta nimitti väliaikaisen hallinnon johtoon 200 henkilöä, joista suurella osalla on armeijatausta. Mukana on myös Thaksin Shinawatran vastustajia. Ulkomaat ovat painostaneet junttaa järjestämään demokraattiset vaalit. Väliaikaishallinnon julkaiseman aikataulun mukaan Thaimaassa on tarkoitus järjestää yleiset vaalit vuoden 2015 aikana.
Sorvajärvi (Orivesi)
Sorvajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Ristijärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Groznyin hyökkäys 2014
Groznyin hyökkäys 2014 sattui 4. joulukuuta 2014, kun separatistisen Kaukasian emiraatin jäsenet hyökkäsivät poliisiasemalle Groznyissä ja linnoittautuivat tämän jälkeen useaan rakennukseen taistellen paikallisten turvallisuusjoukkojen kanssa.
Sorvajärvi (Orivesi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee korkealla ylängöllä mäkien välisessä painanteessa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Sen itärantaan on rakennettu vapaa-ajan asunto, jonne tulee tie yhdystieltä 14299.
Groznyin hyökkäys 2014
Hyökkäys
230px|thumb|vasen|Groznyin lehdistötalo tulessa. Hyökkääjät saapuivat kolmella autolla tiukasti vartioituun Groznyihin kello yhdeltä yöllä, jolloin he tulittivat liikennepoliisin tarkastuspistettä surmaten kolme liikennepoliisia. Tämän jälkeen hyökkääjät saapuivat Groznyin lehdistötalolle, joka tuhoutui myöhemmin päivällä tulipalossa. Hyökkääjistä kuusi kuoli lehdistötalolla. Myöhemmin he ottivat haltuunsa myös koulurakennuksen, jossa ei kuitenkaan tapahtumien aikana ollut oppilaita. Venäjän televisio esitti turvallisuusjoukkojen tulitusta rakennusta vastaan automaattiasein ja singoin.
Sorvajärvi (Orivesi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,3 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi suo- ja metsäojaa. Sen suoraksi kaivettu laskuoja lähtee sen lounaispäästä ja se yhtyy Paskolammen suolta tulvaa kuivatusojaan ja laskee sitten 1,5 kilometrin jälkeen Kalliojärveen. Vesireitti jatkaa tämän jälkeen Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Groznyin hyökkäys 2014
Seuraukset
Hyökkäyksen tekijöiksi ilmoittautuivat Kavkaz Center -verkkosivuilla julkaistulla videolla Kaukasian emiraatin jäsenet, jotka sanoivat kyseessä olleen koston musliminaisten alistamisesta. Hyökkäys tehtiin päivää ennen Tšetšenian ensimmäisen sodan alkamisen 20-vuotispäivää. Samalla videolla hyökkäyksen kerrotaan tehdyn Aslan Byutukayevin käskystä. Venäläislähteiden mukaan yhteenotossa kuoli 10 turvallisuusjoukkojen jäsentä ja haavoittui 28. Tšetšenian presidentti Ramzan Kadyrov ilmoitti yhdeksän hyökkääjän kuolleen.
Sorvajärvi (Orivesi)
Historiaa
Vuoden 1986 peruskartassa ei järvellä ollut vielä mökkiä ja silloin vain järven eteläosan suot olivat ojitettuina.
Hajuheinä
Hajuheinä eli taigahajuheinä (Cinna latifolia) on monivuotinen lehdoissa tavattava kasvi. Suomessa laji on rauhoitettu, ja se kuuluu Euroopan neuvoston uhanalaisten kasvien luetteloon.
Ulkonäkö ja koko
Monivuotinen hajuheinä kasvaa lähes metrin korkuiseksi. Se on lyhytrönsyinen ja kalju. Lehden tupet ovat avoimia. Karheat lehdet ovat pitkäkärkisiä, kapeatyvisiä, 10–22 senttimetriä pitkiä ja 1–1,5 cm leveitä. Röyhy on 12–20 cm pitkä ja sen haarat ovat siirottavia tai nuokkuvia. Tähkylät ovat 3 mm pitkiä, yksikukkaisia ja teräväselkäisiä. Kaleet ovat tähkylän pituisia ja tasasoukkia. Ulkohelve on vihreä ja siinä on hyvin lyhyt, kaleiden peittoon jäävä vihne. Hajuheinä kukkii heinäkuussa. Nimensä kasvi on saanut siitä, että sen kuivat versot tuoksuvat kumariinilta.
Levinneisyys
Euroopassa hajuheinää kasvaa harvinaisena Norjassa, Ruotsissa, Baltian maissa ja Venäjällä, josta levinneisyysalue jatkuu katkonaisena Kaukasukselle ja Siperiaan aina Japaniin saakka. Yleisempi laji on Pohjois-Amerikassa, jossa sitä tavataan Alaskassa, Kanadassa ja Yhdysvaltain pohjois-ja keskiosissa. Suomessa hajuheinää tavataan etenkin Hämeestä, Keski-Suomesta ja Savosta, muualta maasta on vain hajanaisia havaintoja. Kasvupaikkoja tunnetaan Suomesta alle 150. Hajuheinä lienee levinnyt Suomeen myöhäisjääkaudella.
Elinympäristö
Hajuheinää tavataan useimmiten paikoissa, joissa vallitsee viileä ja tasaisen kostea pienilmasto. Tällaisia paikkoja ovat muun muassa puronvarsilehdot, louhikot ja kivikkoiset lehdot.
Uiunsaari
Uiunsaari  on Belomorskin kaupunkiin kuuluva kylä Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee samalla osittain soistuneella Uikujoen saarella, jonka toisessa päässä on Belomorskin keskusta. Kaupungin keskustaan on matkaa seitsemän kilometriä. Vienanmeren–Itämeren kanava kulkee kylän kautta. Uijunsaaren pohjoispuolella on laaja hautausmaa-alue, johon on haudattu kanavan rakennustöissä kuolleita.
Ennen 1920-lukua Uiunsaari kuului Sorokan kuntaan. Sittemmin se tuli kuulumaan kyläneuvostona Sorokan piiriin. Uiunsaaren kyläneuvostoon kuului kolme kylää: Uiunsaari (keskuskylä), Matigora ja Sosnavitsa. Vuonna 1926 kyläneuvoston alueella oli 668 asukasta, joista 525 asui keskuskylässä. Väestöstä oli venäläisiä 620 ja karjalaisia 48, joista Uiunsaaressa asui 36. Sittemmin kyläneuvosto on lakkautettu ja Uiunsaaren ja Matigoran kylät on liitetty Belomorskin kaupunkiin. Sosnavitsasta on puolestaan muodostettu maaseututaajama, joka on oma paikallishallinnollinen yksikkönsä.
Englantilaiskallio
pienoiskuva|Vuoden 2011 kuvassa näkyy vielä osa Englantilaiskalliosta, joka katosi lopullisesti [[Kalasataman metroasema|metroaseman ja Redin rakentuessa.]] Englantilaiskallio oli Helsingin Sörnäisissä sijainnut kallio. Se sijaitsi Sörnäistenniemellä Kuorekarinsalmen rannalla nykyisen Kalasataman alueella. Kallio sijaitsi keskellä Sörnäisten satamaa, ja se sai nimensä englantilaisista laivoista, joihin lastattiin ulkomaille paljon puutavaraa 1800-luvun lopulla.
Satamaympäristössä kuultiin vieraita kieliä, ja aluetta nimitettiin myös ”englantilaiseksi metsäksi”. Kallion ympärillä ollut Sörnäistenniemi oli pitkään metsäinen ja lähes asumaton, mutta vuosikymmenien kuluessa alue teollistui ja kalliota pilkottiin ensin sataman ja myöhemmin liikenneväylien tieltä. Alun perin puinen silta Kulosaareen kulki kallion pohjoispuolitse, mutta vuonna 1957 valmistunut uudempi Kulosaaren silta linjattiin kulkemaan Englantilaiskallion päältä. Täten myös Itäväylä kulki kallion keskeltä.
Kalasataman metroasema valmistui kallion päälle vuonna 2007, ja kauppakeskus Redin myötä maamerkin viimeisetkin jäljelle jääneet osat katosivat. Siitä kuitenkin muistuttaa kauppakeskuksen kupeessa oleva Kalasataman keskustan julkinen pääaukio Englantilaisaukio. pienoiskuva|Näkymä kalliolta länteen vuonna 1988. Etualalla rakenteilla oleva Työpajankatu 3.
Miikka Tuomainen
Miikka Tuomainen (s. 22. toukokuuta 1986 Turku) on suomalainen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 445 runkosarjaottelua tehopistein 41+46=87 ja keräten 278 jäähyminuuttia sekä 29 playoff/playout-ottelua tehopistein 3+1=4 ja keräten 29 jäähyminuuttia. Tuomainen pelasi urallaan myös 127 Mestis-ottelua sekä kahtena kautensa Saksassa. Isokokoinen Tuomainen oli pelatessaan 191 cm pitkä ja 106 kg painava.
Seuraura
Tuomainen on TuTon kasvatti ja kuului kasvattajaseuransa suurimpiin lupauksiin. Hän debytoi miesten peleissä jo 16-vuotiaana kaudella 2002–2003, jolloin Tuomainen sai tililleen kuusi Mestis-ottelua. Huhtikuussa 2003 hän teki kaksivuotisen jatkosopimuksen TuTon kanssa. Kausi 2003–2004 oli Tuomaiselle tulokaskausi Mestiksessä ja se toi hänelle 25 runkosarjaottelussa tehot 4+3=7. Hän pelasi osan kaudestaan myös TuTon B-nuorissa. Atlanta Thrashers varasi Tuomaisen seitsemännellä kierroksella 204. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2004. Kausi 2004–2005 oli hänelle ensimmäinen kokonainen Mestiksessä; Tuomainen teki 42 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 ja seitsemässä playoff-ottelussa yhden maalin. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Kaudeksi 2005–2006 Tuomainen siirtyi kolmivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon. Hän teki liigauransa avausmaalin jo kauden avauskierroksella, liigauransa ensimmäisessä ottelussa 15. syyskuuta 2005 vieraissa paikallisvastustaja Porin Ässiä vastaan. Yhteensä Tuomaisen tulokaskausi toi 33 runkosarjaottelussa tehot 2+2=4. Hän pelasi ison kaudestaan vielä myös Lukon A-nuorissa, joita hän vahvisti kevään 2006 pudotuspeleissä. Ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan 2006–2007 Tuomainen teki 54 runkosarjaottelussa tehot 6+8=14 sekä kolmessa playoff-ottelussa yhden maalin. Kesäkuussa 2007 hän jatkoi sopimustaan vuodella. Ennen viimeisen sopimuskautensa 2008–2009 loppua, tammikuussa 2009 Tuomainen teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Lukon kanssa.
Kaudella 2009–2010 Tuomainen teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 11+7=18. Kevään 2011 pudotuspeleissä, ensimmäisessä välieräottelussa 30. maaliskuuta 2011 Helsingin IFK:ta vastaan hän onnistui tekemään liigauransa ensimmäisen jatkoaikamaalin, joka syntyi ajassa 101.49. Tuomainen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kolmen tähden tähtipelaajana. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Tuomainen siirtyi kaudeksi 2011–2012 kaksivuotisella sopimuksella Helsingin IFK:n riveihin. Hän pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla Kiekko-Vantaassa. Tammikuussa 2012 HIFK purki Tuomaisen sopimuksen, mutta hän teki jo samana päivänä loppukauden kattavan sopimuksen Turun Palloseuran kanssa. Toukokuussa Tuomainen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
Toukokuussa 2016 Tuomainen siirtyi try-outille SM-liigan nousijajoukkue Mikkelin Jukureihin. Hän jäi heinäkuussa kuitenkin ilman jatkosopimusta. Tuomainen etsi tämän jälkeen vielä pelipaikkaa Suomesta ja jäätyään ilman hyvää sopimusta hän ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa joulukuussa 2016.
Maajoukkueura
Tuomainen pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004, jolloin hän oli Tuomas Gärdströmin ohella Suomen joukkueen ainoa Mestis-pelaaja. Suomen A-maajoukkueessa Tuomainen pelasi kaksi ottelua Euro Hockey Tour -tasolla. Hän pelasi ensimmäisen A-maaottelunsa 19. joulukuuta 2009 Moskovan Channel One Cupin toisessa ottelussa isäntäjoukkue Venäjää vastaan. Tuomainen sai ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn koukkaamisesta.
Muuta
Tuomainen on siviiliammatiltaan telakkatyöntekijä ja hän on pelaajauransa päätyttyä myös opiskellut hierojaksi.
Afidna
Afidna eli Afidnai   oli antiikin aikainen kaupunki ja alun perin Aiantis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Maantiede
Afidnan kaupunki sijaitsi Attikan pohjoisosassa Dekeleian ja Rhamnuksen kaupunkien ja demosten välisellä alueella. Afidna koostui oikeastaan useasta kaupungista tai kylästä, jotka olivat Eunostidai, Klopidai, Perrhidai, Petalidai, Thyrgonidai ja Titakidai. Nykyisin Afidnan akropolis eli linnavuori tunnetaan Kotrónin kukkulana, ja se sijaitsee lähellä nykyisiä Afídnesta ja Kapandrítia, länteen Marathónaksen tekojärvestä.
Historia
Perinteen mukaan Afidna oli yksi Kekropsin ajan Attikan kahdestatoista vanhasta kaupungista (polis) tai kylästä (kōmē), jotka Theseus myytin mukaan yhdisti (synoikismos) Ateenaksi. Myös paikan nimi liittyy Theseukseen, sillä sitä pidettiin kreikkalaisessa mytologiassa paikkana, johon tämä jätti sieppaamansa Helenan ystävänsä Afidnoksen huomaan. Kun Dioskuurit hyökkäsivät Attikaan sisartaan etsiessään, Dekeleian asukkaat osoittivat näille tien Afidnaan, jonka jälkeen Dioskuurit valtasivat ja tuhosivat kaupungin.
Peloponnesolaissodan aikana vuonna 412 eaa. spartalaiset valtasivat Afidnan, mikä johti Ateenan ruokahuollon ongelmiin. Ainakin 300-luvulla eaa. kaupunki oli linnoitettu. Afidna oli Attikan toiseksi suurin demos Akharnain jälkeen, mikä näkyy myös sen bule-edustajien määrässä, ja sen väkiluvuksi on arvioitu suurimmillaan noin henkeä. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Afidnaios.
Afidnan arkeologisia kaivauksia on suorittanut Ruotsin Ateenan-instituutti.
Rakennukset ja löydökset
Afidnan paikan eli Kotrónin kukkulan koko on noin 125 x 40 metriä, ja sillä on linnoitetun kaupungin raunioita. Paikan lähellä on nykyisin Elävöittävän lähteen (Zoodóchos Pigí) kappeli. Helladisen kauden hautoja on montaa eri tyyppiä, ja niistä on löydetty muun muassa minyalaista keramiikkaa sekä pronssi-, kulta- ja hopeaesineitä.
Imperial Blaze
Imperial Blaze on dancehall-artisti Sean Paulin neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin Yhdysvalloissa 18. elokuuta 2009 ja Britanniassa 31. elokuuta.
Albumin piti alun perin ilmestyä jo kesällä 2007 nimellä The Next Thing, sitten albumin julkaisu siirtyi marraskuulle 2008 ja lopulta se julkaistiin vasta elokuussa vuonna 2009.
Vernon Presley
thumb|Vernon Presleyn hauta Vernon Elvis Presley (10. huhtikuuta 1916 Fulton, Mississippi, Yhdysvallat – 16. kesäkuuta 1979 Memphis, Tennessee, Yhdysvallat) oli Elvis Presleyn isä.
Köyhistä oloista lähtenyt Presley avioitui vuonna 1933 Gladys Smithin kanssa. Presley rakensi heille vain muutamalla kymmenellä dollarilla yhden huoneen puutalon, jossa syntyivät pariskunnan molemmat pojat: Jesse Garon ja Elvis Aaron, joista Jesse syntyi kuolleena. Pariskunta päätti pyhittää elämänsä Elvikselle ja antaa tälle parhaimman kasvatuksen.
Elviksen ollessa muutaman vuoden ikäinen Vernon Presley joutui yhdeksäksi kuukaudeksi vankilaan väärennettyään neljän dollarin sekin 40 dollarin suuruiseksi. Perheen talous oli tiukilla, kunnes Elvis teki ensimmäiset levynsä ja ryhtyi ansaitsemaan miljoonia vuodessa. Vernonin tehtäväksi tuli hoitaa Elviksen raha-asioita.
Gladys Smith kuoli vuonna 1958. Presley avioitui uudelleen vuonna 1960 Davada ”Dee” Stanleyn kanssa, mutta erosi vuonna 1977. Samana vuonna Elvis kuoli, mikä aiheutti sairaan Vernonin lopullisen murtumisen.
Ehjäksi särkynyt
Ehjäksi särkynyt on vuonna 2018 ilmestynyt taitoluistelija Kiira Korven elämäkertakirja. Sen on kirjoittanut lähes kymmenen vuoden ajan taitoluistelua urheilutoimittajana seurannut Jere Nurminen. Kirjan alkuperäispainoksessa on 240 sivua ja 16-sivuinen kuvaliite. Kirja julkaistiin kolmisen vuotta Korven kilpauran päättymisen jälkeen. Teoksessa Korpi kertoo muun muassa kokemuksiaan epäterveestä täydellisyyden tavoittelusta ja julkisuuden kohteena olemisen ongelmista. Kirja julkaistaan englanniksi nimellä Kiira Korpi - Surviving the Ruthless World of Championship Figure Skating 20.4.2022.
Malossi
Malossi on Armando Malossin vuonna 1930 Bolognassa perustama italialainen moottorinosien valmistaja. Malossi valmistaa sylintereitä, mäntiä, pakoputkia, variaattoreita ja kaasuttimia mopoihin, skoottereihin ja moottoripyöriin. Suomessa Malossia maahantuo Mopo Sport. Sen suurin kilpailija on Italialainen Polini.
Raketti-ilmiö
Raketti-ilmiö on kantoraketin tai luotainraketin laukaisun aiheuttama valoilmiö, joka saattaa näkyä kirkaalla ilmalla laajalla alueella. Raketti-ilmiö on monimuotoinen, mutta yleensä helposti tunnistettava. Monesti raketti-ilmiö kuvataan pallon, meduusan tai joskus spiraalin muotoiseksi. Vanat hajoavat ajan mukana epämääräisiksi mutkitteleviksi nauhoiksi. Luotainraketin laukaisu on monesti valopallo tai pilvimäinen valo. Raketti-ilmiöt ovat monesti aiheuttaneet ufoilmoituksia.
Joulukuussa 2009 (9.12.2009) näkyi Pohjois-Norjassa ja Pohjois-Ruotsissa valtava spiraalimainen valoilmiö, joka oli Bulava-ohjuksen epäonnistunut laukaisu.
Ilmiön ulkonäkö
Kantoraketin laukaisu voi olla hyvin monimuotoinen ilmiö. Se muistuttaa usein valopalloa, jolla on perässään viuhkamainen pyrstö. Joidenkin laukaisujen yhteydessä nähdään spiraalimaisia muotoja, jotka viittaavat epäonnistuneeseen laukaisuun. Valopallon kärjessä oleva kirkas kohde jättää vanoja taivaalle.
Monesti nähdään myös uuden rakettivaiheen syttymisestä johtuva kirkas välähdys, joka levittää sumumaisen valon ympäristöön. Ilmiö kestää tyypillisesti viisi minuuttia. Vanat hajoavat ajan kuluessa epämääräisiksi mutkitteleviksi pilvimäisiksi suikaleiksi.
Suomessa näkyvät laukaisut
Suomen lähialueilla on useita rakettikeskuksia. Niistä tunnetuin lienee itäkoillisen suunnalla, Arkangelin eteläpuolella sijaitseva Plesetskin avaruuskeskus, josta on tehty menneinä vuosina useita satelliittilaukaisuja. Vienanmereltä ja Barentsin mereltä tehdään toisinaan ohjuskokeita sukellusveneistä, jotka toisinaan aiheuttavat mitä kummallisimpia valoilmiöitä yötaivaallemme. Myös Ruotsin Kiirunan ja Norjan Andöyen luotainraketit ovat aiheuttaneet valoilmiöitä. Raketit ammutaan 100 km:n korkeuteen ja ne putoavat Pohjoiseen Jäämereen.
Plesetskin avaruuskeskus
Plesetskin kosmodromi sijaitsee 450 kilometriä Suomen rajalta itään ja 100 kilometriä Arkangelista etelään. Tätä vuonna 1966 perustettua avaruuskeskusta pidettiin pitkään länsimedialle salaisena. Siitä kehittyi nopeasti maailman vilkkain avaruuskeskus, joka toimi Neuvostoliiton sotilaallisten satelliittilaukaisujen keskuksena. Vuosikymmenten kuluessa sieltä on tehty lähes puolet maailman satelliittilaukaisuista. Laukaisuja tehtiin mm. 1970- ja 1980-luvulla vilkkaimmillaan enemmän kuin yksi viikossa.
Plesetskin kantoraketit laukaistaan pääosin pohjoiseen, koilliseen ja itään. Laukaisu saatetaan nähdä valoilmiönä Suomen horisontissa, kun raketti on noussut riittävän korkealle maanpinnasta. Kun laukaisu tehdään muulle kuin polaariradalle, raketin suuttimista purkautuvat palamiskaasujen lieskat osoittavat Suomeen päin. Raketti ilmestyy näkyviin parisen minuuttia laukaisutornista irtoamisen jälkeen. Suomesta katsoen raketti näyttää kohoavan, pysyttelevän pari minuuttia lähes paikoillaan ja laskeutuvan himmenevänä valopisteenä kohti taivaanrantaa. Valoilmiö näkyy kaikkiaan viisi minuuttia. Lopulta raketti asettuu 200 km:n korkeuteen. Rakettivaiheiden irrotessa ja uusien syttyessä sammuu, kirkastuu ja hiipuu. Valokaaret, joita kohde piirtää taivaalle, saattavat näkyä taivaallamme parin tunnin ajan.
Plesetskistä ammutaan muutaman kymmenen kilometrin korkeuteen tiettävästi myös luotainraketteja, jotka näkyvät lähes yhtä kirkkaina valopalloina kuin suuret kantoraketit.
Pohjoiset merialueet
Venäjän pohjoinen laivasto tekee toisinaan kokeita pohjoisilla merialueilla, kuten Barentsin merellä ja Vienanmerellä. Näissä ohjukset laukaistaan sukellusveneistä. Laukaisujen läheinen sijainti mahdollistaa ohjuskokeiden aiheuttamien valoilmiöiden näkymisen myös Suomen taivaalla. Nämä aiheuttavat taivaalle toisinaan spiraalimaisia valoja tai hyvin värikkäitä pakokaasuvanoista muodostuvia pilvimäisiä muotoja matalalla koillishorisonttiin.
Kiiruna ja Andöya
Pohjois-Ruotsin Kiirunassa sijaitsee Euroopan avaruusjärjestön avaruuskeskus, josta tehdään luotausrakettien laukaisuja. Näissä raketti nousee yleensä lähes 300 km:n korkeuteen ja palaa takaisin Maahan. Vastaavia kokeita tehdään myös Pohjois-Norjan Andöyassa sekä Huippu-vuorien Ny-Ålesundissa. Silloin tällöin näiden pohjoisten avaruuskeskusten laukaisut aiheuttavat valoilmiöitä Suomenkin taivaalle jos sää ja laukaisun ajankohta on otollinen. Rakettien laukaisut näkyvät utumaisina nousevina valoina, joilla on perässään sumumainen pyrstö. Kiirunassa tehtiin 1960- ja 1970-luvuilla muutamia barium-kokeita, jotka näkyivät taivaallamme turkoosinhohtavina pilvinä.
Bariumpilvi valoilmiönä
Bariumpilvikokeiden tarkoitus on tutkia ylemmän ilmakehän ilmavirtauksia ja sähkövarauksia. Pilvi luodaan laukaisemalla lataus noin sadan kilometrin korkeudella. Valtava kuumuus kaasunnuttaa barium-metallin. Bariumpilvi on monesti pitkulainen, sinertävä pilvi, joka näkyy taivaalla pari tuntia ja muuttaa melko nopeasti muotoaan laajetessaan ajan myötä.
Pilvi näyttää aina alussa pieneltä pallolta. Yli sadan kilometrin korkeudessa se laajenee melko pallomaisesti, tasaisesti, mutta alempana ilmakehässä venyy pitkulaiseksi ja epämääräisen muotoiseksi, ja voi joskus muistuttaa lautastakin. Pilvi voi myös näyttää pallojen ja soikioitten ryhmältä, tai laajempaan himmeämpään pilveen liittyvältä soikiolta tai sikarilta. Pilven liikettä mittaamalla voidaan tutkia ilmakehän yläosien sähkökenttiä.
Kantoraketin laukaisu valoilmiönä
Kantoraketin, esimerkiksi satelliittia kuljettavan, laukaisu nähdään laajalla alueella huikaisevan kirkkaana valona, jos on pilvetöntä ja yö. Se näyttää viuhkamaiselta tai kartiolta ja muuttaa muotoaan. Valoilmiö nousee ensin korkealle, ja laskee sitten esimerkiksi metsän taakse. Yleensä kolmiomaisen viuhkan kärjessä on soikio pallo, joka monesti näyttää kasvavan ja joskus pyörivän. Valoa saattaa ympäröidä myös spiraali, jossa on samankeskisiä kehiä. Viuhka voi sulkeutua toiselta puolelta, ja kohde näyttää amerikkalaiselta jalkapallolta. Kohteesta voi näyttää lähtevän kirkkaita ohuita valonsäteitä. Lopussa näkyy siksakmainen, mutkitteleva valo, kun vana muuttaa muotoaan tuulessa. Värinä on havaittu mm vihreää, kaltaista, punaista ja valkoista.
Sami Niku
Sami Petteri Niku (s. 10. lokakuuta 1996 Haapavesi) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa SM-liigajoukkue JYPissä. Niku on pelannut urallaan myös yhteensä 67 NHL-ottelua Winnipeg Jetsissa ja Montreal Canadiensissa tehopistein 2+14=16.
Raketti-ilmiö
Kantoraketin laukaisu valoilmiönä
Jos rakettilaukaisu havaitaan esimerkiksi liikkuvasta autosta tai lentokoneesta, se näyttää seuraavan havaitsijaa. Rakettilaukaisun kirkkaus ylittää kirkkaudeltaan kapean kuunsirpin ja luo selviä varjoja. Rakettilaukaisussa on muun muassa vihreää valoa. Havaitsija luulee kohteen olevan usein huomattavasti lähempänä kuin mitä se todellisuudessa on, koska kohteelle ei ole vertailukohtia. 6 metrin läpimittainen pallomainen kohde voi näyttää olevan noin 50 metrin päässä. Kohde on monesti kirkas valo, jolla on kolme pyrstöä, ja joka häipyilee välillä. Katsojasta saattaa valo näyttää tulevan kovaa vauhtia kohti. Valo saattaa näyttää pysähtyvän ja räjähtävän, kun uusi rakettivaihe syttyy. Raketin pakokaasu jää leijumaan pilvenä tunneiksi laukaisun jälkeen. Ohjuskoe tuottaa rakettilaukaisua muistuttavan, mutta pienemmän valoilmiön.
Sami Niku
Uran alku JYPissä
Niku on JYPin kasvatti. Hän pelasi jo 16-vuotiaana valtaosan kaudesta 2012–2013 joukkueen A-nuorissa tehden 30:ssa runkosarja- ja kuudessa pudotuspeliottelussa kahdeksan syöttöpistettä. Kaudella 2013–2014 Niku teki 20 runkosarjaottelussa 14 tehopistettä ja hän sai kauden mittaan myös näyttöpaikan Mestis-joukkue JYP-Akatemiassa, jossa 17-vuotiaan Nikun tulokaskausi toi lopulta 30 runkosarjaottelussa kolme syöttöpistettä.
Raketti-ilmiö
Esimerkkejä rakettien aiheuttamista valoilmiöistä
Suomessa on nähty satakunta erilaista rakettien aiheuttamaa valoilmiötä 1960-luvulta lähtien. Eräs tunnetuimmista raketti-ilmiöistä lienee syyskuun 20. päivänä vuonna 1977 näkynyt valoilmiö. Tämä aamuyön tunneille ajoittunut ilmiö tunnetaan myös nimellä Petroskoin maneetti. Se näytti alussa tähtimäiseltä, valaisi Petroskoin kirkkaasti ja muuttui maneetista puoliympyrän muotoiseksi. Kohde meni äkisti pilveen, johon ilmestyi puoliympyrän muotoinen valoisa aukko. Keskeltä se oli punainen ja reunoilta valkoinen. Maneetin aiheutti Kosmos 955-satelliitin laukaisu Plesetskin avaruuskeskuksesta.
Laajaa kohua aiheutti myös valoilmiö, joka nähtiin Neuvostoliitossa ja Suomessa syyskuun 7. päivänä vuonna 1984. Tämä raketin laukaisuun liittynyt valoilmiö nähtiin aamuyöllä. Laukaisu havaittiin muun muassa kahdesta neuvostoliittolaisesta Tupolev 134A-matkustajakoneesta, jotka lensivät suunnilleen samaa reittiä, mutta vastakkaisiin suuntiin. Ensimmäinen Tu 134A-kone lensi etelästä Tbilisistä Rostovin kautta Tallinnaan. Kohde ilmestyi sen näköpiiriin kello 4.10 koneen ollessa Minskin lähistöllä. Alussa kohde näytti kirkkaalta keltaiselta soikiomaiselta tähdeltä, josta ohut valonsäde laskeutui kohti maata. Pian valonsäde laajeni kartioksi. Kärjessä olevan häikäisevän valopisteen ympärillä oli samankeskisiä kehiä. Jokin vihreä valo putosi alas, nousi ylös ja siirtyi oikealta vasemmalle. Pian se lensi koneen rinnalla. Vihreän pilven yllä välkkyi valoja ja taivaalle ilmestyi hehkuva "siksak"-kuvio. Sitten kohde muuttui soikiosta neliömäiseksi, ja pilvi alkoi muistuttaa siivetöntä lentokonetta. Tämän "aavekoneen" väitettiin seuranneen konetta. Vastakkaiseen suuntaan lentävä Tupolev 134A-lentäjä näki aavekoneen vasta oltuaan lähellä toista konetta.
Sami Niku
Uran alku JYPissä
Kaudeksi 2014–2015 Niku nostettiin JYP:n SM-liigarinkiin, mutta hän aloitti kautensa Mestiksen JYP-Akatemiassa. Niku teki kuitenkin liigadebyyttinsä jo 16. syyskuuta 2014 pelatussa kauden kolmannessa ottelussa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan, vain 17-vuotiaana. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.16 minuuttia. Kaikkiaan Niku pelasi kauden aikana JYP:ssä 12 runkosarja- ja yhden Mestarien liigan ottelun keräten yhden syöttöpisteen. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi JYP-Akatemiassa, jonka tehokkain puolustaja hän oli pistein 3+22=25. Niku sijoittui Mestiksen puolustajien pistepörssissä kymmenenneksi. Niku voitti kevään 2015 pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +2. Huhtikuussa 2015 hän teki kolmivuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.
Raketti-ilmiö
Esimerkkejä rakettien aiheuttamista valoilmiöistä
Ufon sanottiin aiheuttaneen etelään lentäneen koneen lentoperämiehelle kroonisia sydänoireita, jotka todettiin jälkikäteen. Lentoemännällä kerrottiin olleen säteilyoireita. Toiseen lentokoneeseen sanottiin osuneen lämpöaallon. Väitettiin myös, että vaikka rakettilaukaisu nähtiin, paikalla oli myös ufo.
Sami Niku
Uran alku JYPissä
Winnipeg Jets varasi Nikun seitsemännellä kierroksella 198. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2015. Varsinaisella SM-liigan tulokaskaudellaan 2015–2016 hän keräsi 38 runkosarjaottelussa pisteet 4+7=11. Nikun teki SM-liigauransa ensimmäisen maalin 22. tammikuuta 2016 pelatussa ottelussa Vaasan Sportia vastaan. Henry Saleva valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Niku pelasi kauden aikana myös kuusi CHL-ottelua keräten yhden syöttöpisteen. Hänen kautensa päättyi kuitenkin yläraajavammaan helmikuussa 2016.
Raketti-ilmiö
Esimerkkejä rakettien aiheuttamista valoilmiöistä
Tämä valoilmiö nähtiin Suomessa kaikkiaan 15 paikkakunnalla. Taivaalla nähtiin ensin kirkas valo. Jonkin ajan kuluttua valo välähti ja sen ympärille syntyi punaisen, vihreän, keltaisen ja purppuran värinen hehku. Havaintojen suunta oli Helsingistä katsoen itä-koillinen ja ilmeisesti pohjoisempana itä. Havainnot tehtiin yöllä kello 3 ja klo 5 välillä.
Raketti-ilmiöön näyttää liittyneen myös huhtikuun 5. päivänä vuonna 1979 nähty valoilmiö. Varusmiehet näkivät valoilmiön itätaivaalla Misin kylässä Kemijärven liepeillä kello 23.15. Se muistutti aluksi kuin sinertävää sikaria. Sen arveltiin olevan kilometrin päässä ja 300 metrin korkeudessa. Valoilmiön pituus oli havaitsijoiden mukaan 50 metriä, ja sitä ympäröi ohut pilviverho. Isosta valosta erosi noin 10 metrin läpimittainen kirkas kiekkomainen esine, josta tupsahti muutamia kymmeniä metrejä alempana punertava savupilvi. Se peitti koko pienen valon. Hetken kuluttua valo tuli savupilvestä pian ulos ja jatkoi hyvin mutkittelevaa lentoa, josta jäi tulipunainen juova. Valo hävisi muutaman minuutin kuluttua kaakkoon, ja suuri sikari jäi samalle paikalle taivaalle. Tapahtuma oli äänetön. Taivaalle jäi hohtamaan punertava vana vielä parin tunnin ajaksi varsinaisen valoilmiön kadottua.
Sami Niku
Uran alku JYPissä
Kaudella 2016–2017 Niku teki läpimurron SM-liigassa ja keräsi 59 runkosarjaottelussa pisteet 5+22=27 ja 15 pudotuspeliottelussa 1+5=6. Hän oli runkosarjassa JYPin eniten maaleja tehnyt puolustaja. Niku sijoittui SM-liigan puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Siirtyminen Winnipeg Jetsin organisaatioon
Toukokuussa 2017 Niku teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Winnipeg Jetsin kanssa. Hänen NHL-kausipalkkansa oli 916 700 dollaria. Syksyn 2017 harjoitusleirin päätteeksi Jets lähetti Nikun AHL-joukkue Manitoba Mooseen. Nikusta tuli Manitoba Moosen seurahistorian eniten tehopisteitä tehnyt tulokaspuolustaja 30. maaliskuuta 2018, jolloin hän saavutti kauden 49. tehopisteensä. Hänen tulokaskautensa toi kaikkiaan 76 runkosarjaottelussa pisteet 16+38=54 ja yhdeksässä pudotuspeliottelussa pisteet 1+2=3. Niku oli runkosarjassa Moosen toiseksi paras pistemies Mason Appletonin jälkeen. Hän sijoittui koko AHL:n puolustajien pistepörssissä toiseksi edellään vain Binghamton Devilsin Jacob MacDonald. Niku palkittiin kauden päätteeksi koko liigan parhaana puolustajana Eddie Shore Awardilla. Ennen häntä eurooppalaista samaan on yltänyt vain ruotsalainen Niklas Kronwall NHL:n työsulkukaudella 2004–2005. Niku valittiin myös AHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen ja tulokkaiden tähdistökentälliseen. Niku pelasi uransa ensimmäisen ja kauden 2017–2018 ainoaksi jääneen NHL-ottelunsa Jetsissä runkosarjan kolmanneksi viimeisellä kierroksella 3. huhtikuuta 2018 vieraissa Montreal Canadiensia vastaan. Niku sai ottelussa jääaikaa 15.13 minuuttia. Hän teki ottelussa myös NHL-uransa avausmaalin ensimmäisellä laukauksellaan.
Syksyn 2018 harjoitusleirin päätteeksi Winnipeg Jets lähetti Nikun Manitoba Moosen AHL-joukkueeseen. Hänet nostettiin ensimmäisen kerran Jetsin NHL-vahvuuteen marraskuussa, kun Dmitri Kulikov joutui sivuun. Niku nostettiin kauden 2018–2019 aikana farmista NHL:n puolelle neljä kertaa, viimeisen kerran helmikuussa 2019, jonka jälkeen hän pelasi loppukauden Jetsin vahvuudessa. Niku pelasi NHL:ssä kauden aikana 30 runkosarjaottelua pistein 1+3=4. AHL:ssä hän pelasi 20 runkosarjaottelua pistein 3+9=12.
Syyskuussa 2019 Niku joutui Winnipegissä auto-onnettomuuteen yhdessä maanmiehensä Kristian Vesalaisen kanssa. Kaksikko selvisi kuitenkin ilman vakavampia vammoja ja Jetsin päävalmentaja Paul Mauricen mukaan heillä oli vain pientä "jäykkyyttä". Kauden 2019–2020 Niku aloitti Manitoba Moosessa, kun hän loukkaantui harjoitusleirillä. Kahden siellä pelatun ottelun jälkeen Jets kutsui hänet NHL-vahvuuteensa, mutta vain yhden ottelun jälkeen Niku lähetettiin kuitenkin takaisin farmiin. Tammikuussa 2020 hänet nostettiin jälleen Jetsin NHL-vahvuuteen. Niku pelasi NHL:ssä kauden aikana kaikkiaan 17 runkosarjaottelua tehden viisi syöttöpistettä. Hän kärsi loppukaudella kuitenkin alavartalovammasta, eikä Niku myöskään pelannut kesän 2020 pudotuspeleissä. Kanadalaislehti Winnipeg Sunin mukaan hänellä olisi ollut mahdollisuutensa kesän 2020 kuplapudotuspeleissä, mutta Niku ei ollut valmis tarttumaan siihen tosissaan. Lehti kritisoi häntä seuraavasti:
Jatkosopimus, ulososto ja siirtyminen Montreal Canadiensiin
Lokakuussa 2020 Niku teki Jetsin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä 1,45 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen. Hän jäi kaudella 2020–2021 kuitenkin todella pieneen rooliin. Niku vietti koronaviruspandemian vuoksi tammikuussa 2021 alkaneen kauden suurimmaksi osaksi Jetsin varamiesten ns. taksiryhmässä ja hän pelasi kauden aikana vain kuusi NHL-ottelua. Jets ei myöskään lähettänyt Nikua farmiin, koska yksisuuntaisen sopimuksen myötä hänen olisi täytynyt läpäistä siirtolista, jonka aikana Nikun pelaajaoikeudet olisi siirtynyt toiselle NHL-seuralle.
Syyskuussa 2021 Jets asetti Nikun ehdottomalle siirtolistalle ostaakseen hänen sopimuksensa ulos. Neljä päivää myöhemmin Niku teki vapaana agenttina vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen sopimuksen, joka tuo hänelle NHL:n puolella 750 000 dollaria ja AHL:n puolella 425 000 dollaria kaudessa. Niku pelasi alkukaudella NHL:ssä 13 ottelua tehden kuusi syöttöpistettä. Hänelle oli poissaoloja sekä aivotärähdyksen että koronavirustartunnan vuoksi. Tammikuussa 2022 Canadiens asetti Nikun siirtolistalle. Koska mikään toinen NHL-seura ei poiminut häntä vuorokauden kuluessa, Niku siirrettiin ensin taksiryhmään ja muutamaa päivää myöhemmin AHL-joukkue Laval Rocketiin, jossa hän pelasi kauden loppuun. Niku jakoi 11 syöttöpisteellään koko liigan pudotuspelien puolustajien syöttöpörssin voiton Chicago Wolvesin Joey Keanen kanssa sekä puolustajien pistepörssin toisen sijan Springfield Thunderbirdsin Tommy Crossin kanssa edellään vain Keane.
Paluu JYPiin
Kaudeksi 2022–2023 Niku palasi vuoden mittaisella sopimuksella JYPiin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Niku oli JYPin toiseksi paras pistemies Jerry Turkulaisen jälkeen tehoilla 9+33=42, joilla hän jakoi koko SM-liigan puolustajien pistepörssin kolmannen sijan Tapparan Valtteri Kemiläisen kanssa edellään vain Ilveksen Les Lancaster ja Lukon Thomas Grégoire. Niku sivusi myös JYPin seurahistorian kaikkien aikojen yhden kauden piste-ennätystä, joka oli Sami Vatasen (14+28=42) hallussa kaudelta 2011–2012. Huhtikuussa 2023 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Maajoukkueura
Suomen A-maajoukkueessa Niku on pelannut neljä ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkudebyyttinsä Swiss Ice Hockey Gamesin Helsingin jäähallissa 15. joulukuuta 2022 pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Hänet merkittiin heti Suomen ykköspuolustajapariin Sami Lepistön viereen.
Pelityyli
The Sports Forecaster -sivuston mukaan Niku on itsevarma, kiekollinen puolustaja, jolla on erinomaiset kiekolliset taidot. Hän on myös luotettava puolustaja omassa päässä. Niku tekee kiekollisena viisaita ja varmoja ratkaisuja, hän avaa peliä hyvin, on hyvä luistelemaan ja hänellä on myös hyvä tasapaino. Niku ei ole kuitenkaan kovin isokokoinen puolustaja ja hänellä on vielä sisäistettävää pohjoisamerikkalaisessa pelitavassa.
Nikua on verrattu pelityyliltään Sami Vataseen.
Perhe
Nikulla on kanadalaisen puolisonsa Ashleyn kanssa vuonna 2019 syntynyt poika Sami Jr ja vuonna 2022 syntynyt tytär Emmi. Samin isoveli Juho Niku pelaa maalivahtina Suomi-sarjajoukkue Lapuan Virkiässä ja pikkuveli Tomi Niku pelaa puolustajana Mestis-joukkue Forssan Palloseurassa. Tomi on aiemmin pelannut myös viisi SM-liigaottelua JYPissä.
V. Alamäki
V. Alamäki Oy (Vilppu Alamäki Oy) oli vuonna 1925 Iissä perustettu ja Oulun seudulla toiminut linja-autoliikennöitsijä, jonka viimeisin linja-autojen väritys oli valkealla tai vaalealla pohjalla yrityksen tunnus. Tilausliikenteen lisäksi yritys liikennöi reitti- ja sopimusliikennettä. Yritys liikennöi myös pikavuoroa.
V. Alamäki Oy hakeutui konkurssiin 3. heinäkuuta 2023 toimittuaan hieman yli 98 vuotta. Yrityksen konkurssi rekisteröitiin yritys- ja yhteisötietojärjestelmään 7. heinäkuuta 2023.
Pahajärvi (Jämsä, Halli, läntinen)
Pahajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin eteläpuolella sijaitseva pieni järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee ylänköalueella mäkien välisessä painaumassa. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja suomaata. Järven lähelle tulee metsäautotie.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 172,3 metriä mpy. Järveen on johdettu lyhyt oja, mutta sillä ei ole laskuojaa. Sen sijaan sen rantasuolta lähtee kaivettu oja alamäkeen ja sen vedet on ohjattu Kempuralammen kautta Ison Kaukajärven suuntaan.
V. Alamäki
Lappia-Express
Vuoro lähti Helsingistä aamuyöllä ja saapui Rovaniemellä iltapäivällä, matka-ajan ollessa noin 13 tuntia. Paluuvuoro lähti Rovaniemeltä myöhään iltapäivällä ja oli perillä Helsingissä varhain aamulla. Vuoro ajettiin vuoden jokaisena päivänä.
Omistajanvaihdos
Omistajanvaihdos eroaa sukupolvenvaihdoksesta siten, että yrityksen jatkaja voi olla jokin muu kuin luopuvan yrittäjän rintaperillinen tai sukulainen. Erityisesti yrityskaupassa on kysymys omistajanvaihdoksista. Ulkopuolisella jatkajalla voidaan tarkoittaa esimerkiksi yrityksen pitkäaikaista työntekijää (MBO-kauppa = management buy out), samalla toimialalla toimivaa yritystä tai yrittäjyydestä kiinnostunutta henkilöä. Omistajanvaihdoksissa jatkajalle siirretään luopuvalta omistaja-yrittäjältä ennen kaikkea omistajuus ja johtajuus, osaamisen siirto saattaa alkaa vasta yrityskaupan jälkeen. Omistajanvaihdos toteutetaan osakeyhtiössä tyypillisesti osakekauppana tai substanssikauppana eli liiketoimintakauppana.
Yrityskaupan tyypillisimpiä sudenkuoppia ovat
Omistajanvaihdoksen rahoitus ja arvon määritys
Yritysjärjestelyissä rahoitusta tarvitaan yleensä kauppahinnan maksamiseen, investointeihin tai käyttöpääomaan. Suomessa Finnvera tarjoaa omistajanvaihdoksen rahoitukseen palveluita. Samoin pankit rahoittavat omistajanvaihdoksia. Toisinaan omistajanvaihdosten rahoituksen voi neuvotella myös myyjän kanssa. Tavallisimmin yrityksen arvon määrittäminen tehdään yrityksen osto- tai myyntitilanteessa tai niitä suunniteltaessa. Myös esimerkiksi uuden osakkaan on hyvä tehdä arvonmääritys yhtiöstä ennen osakassopimuksen tekoa, jotta hän voi varmistaa, ettei maksa liikaa osakkeista. Yrityksen arvonmääritys luo pohjan yrityskaupan neuvotteluille. Yritysjärjestelyitä suunniteltaessa arvonmääritys antaa tietoa esimerkiksi veroseuraamusten arvioimiseksi, ja sen avulla voidaan vertailla erilaisia vaihtoehtoja ja menettelytapoja. Yrityskaupassa voidaan myydä muun muassa yrityksen liikeomaisuutta, liiketoimintaa, osakkeita tai osuuksia. On hyvä huomioida, että kauppatapa vaikuttaa niin verotukseen, vastuisiin kuin rahoitukseen. Kauppahinta-arvio antaa realistisen arvion, mihin hintaan yrityksestä kaupat voisivat syntyä. Se on paras ja edullisin lähtökohta yrityksen ostoa, myyntiä tai sukupolvenvaihdosta suunnittelevalle.
Max Pescatori
Massimiliano "Max" Pescatori (s. 1971?, Milanossa) on italialainen pokeriammattilainen, joka on asunut Las Vegasissa Yhdysvalloissa vuodesta 1994.
Vuonna 1998 Valter Farina, ensimmäinen italialainen World Series of Poker (WSOP) -turnausvoittaja, mentoroi Pescatoria ja Pescatori siirtyi ammattilaiseksi vuonna 1999. Pescatorin ensimmäinen merkittävä turnausvoitto oli 300 dollarin limiitti hold'em -turnaus World Poker Challenge -tapahtumassa maaliskuussa 2003. Kolme päivää tämän voiton jälkeen hän oli ykkönen myös 300 dollarin omaha hi/lo -turnauksessa.
Vuonna 2004 Pescatori oli kahdesti rahasijoilla WSOP:ssa ja voitti 200 dollarin limiitti hold'em -turnauksen Legends of Poker -tapahtumassa. Ultimate Poker Challengen ensimmäisellä kaudella hän pelasi finaalipöydässä kahdeksan kertaa. Seuraavana vuoden saldo oli kuusi WSOP:n rahasijaa, kolme Festa Al Lago -tapahtuman rahasijaa ja viisi rahasijaa National Championships of Poker -turnauksissa.
Vuonna 2006 Pescatori voitti ensimmäisen WSOP-rannekkeensa. Hän oli ykkönen 2500 dollarin no limit hold'em -turnauksessa, jossa lopussa hänen J 8 -kätensä löi Anthony Reateguin Q T -käden pöytäkorttien oltua T 7 6 K 9. Voitostaan Pescatori ansaitsi 682 389 dollaria.
Pescatori on menestynyt myös Italiassa: lokakuussa 2006 hän oli toinen No Limit Hold'em Festivalilla Aosta Valleyssa ja samalla sijalla marraskuussa Campionato Italiano di Texas Hold'em -turnauksen päätapahtumassa. Maaliskuussa 2007 hän voitti Italian no limit hold'em mestaruuden ja ansaitsi 103 120 euroa.
Kivijärvi (Jämsä, Halli)
Kivijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin lähellä sijaitseva lampi.
Max Pescatori
Pescatori edustaa Full Tilt Poker -nettipokerihuonetta. Lokakuussa 2007 hänen pokeriuransa turnausansiot ylittivät 1,8 miljoonaa dollaria.
Kivijärvi (Jämsä, Halli)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee mäkisellä ylänköalueella Halkomäen, Laajakallion, Rasinmäen ja Lamminkankaan välisessä painaumassa. Painauman pohja on soistunutta metsämaata. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä ja rannat ovat reunoiltaan soistuneet. Lammelle ei tule teitä. Lammen suoalue seuraa painaumaa myös etelään, missä sijaitsee avosoilla kaksi umpeen kasvavaa pientä lampea. Näiden kohtalo umpeenkasvussa on myös Kivijärven tulevaisuutta.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Längelmäveden alueella (35.72), jonka Äväntäjärven valuma-alueeseen (35.724) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 159,2 metriä mpy. Lammen laskuoja lähtee ensin pohjoiseen ja kääntyy sitten lounaaseen, kunnes se laskee Hatinsuon jälkeen Haarajärveen. Siitä vesireitti jatkaa Röyhänjärven, Ristijärven ja Nautajärven kautta Äväntäjärveen.
Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa ympäristön soita ei vielä ollut ojitettu. Lammen laskuoja virtasi luontaisen aluksi pohjoiseen Rasinsuolle ja se kääntyi sitten länteen ja lounaaseen Mettisiankankaalle. Järven eteläpäässä sijaitsi mökki, jolle tuli Lintulammelta polanne. Launojärven suunnalta tuli lammen pohjoispäähän polku. Vuoden 1979 kartassa erämaajärven tilanne oli muuttunut täysin. Metsään oli rakennettu metsäteitä ja mökki on kadonnut. Suota on ojitettu vähän ja lammen vedenpinnassa on saattanut tapahtua laskua, sillä karttaan on nyt piirretty saari. Sama saari näkyy vuoden 1988 kartassa, mutta ei enää nykyisissä kartoissa.
Violette Szabo
thumb|upright|Violette Szabo Violette Reine Elizabeth Bushell Szabo, o.s. Bushell (26. kesäkuuta 1921 Pariisi, Ranska − 5. helmikuuta 1945 Fürstenberg, Saksa) oli toisen maailmansodan aikainen ranskalainen salainen agentti.
Szabo myi hajuvesiä Lontoossa ennen kuin hän liittyi Erikoistehtäväosastoon (SOE) sen jälkeen kun hänen miehensä Etienne Szabo oli kuollut taistellessaan Vapaan Ranskan armeijan puolesta El Alameinin taistelussa.
Szabo pudotettiin Ranskaan kahdesti, toisen kerran kesäkuussa 1944, auttamaan vastarintaryhmää. Hän jäi kiinni 10. kesäkuuta 1944, ja hänet siirrettiin Limogesiin Sicherheitsdienstin säilöön. Häntä kuulusteltiin ja kidutettiin, kunnes hänet siirrettiin syyskuussa 1944 Ravensbrückin keskitysleirille. Szabo teloitettiin 5. helmikuuta 1945, ja hänen ruumiinsa poltettiin krematoriossa.
Gran Canaria
Gran Canaria on Espanjalle kuuluva saari Atlantin valtamerellä. Se on kolmanneksi suurin Kanariansaarista. Saari sijaitsee noin 210 kilometrin päässä Pohjois-Afrikan rannikosta. Saaren pinta-ala on 1 530 km² ja korkein kohta 1 949 metriä (Pico de Las Nieves). Saari on pyöreä ja halkaisijaltaan noin 50 kilometriä. Gran Canaria on syntynyt kuumasta kohdasta muiden Kanariansaarten tapaan.
Saaren väkiluku oli 850 391 vuonna 2011 ja asukkaista 381 123 asui pääkaupungissa Las Palmas de Gran Canariassa.
Maantiede
Gran Canaria jakautuu selvästi vehreämpään pohjoisosaan ja kuivaan eteläosaan. Pohjoisessa menestyvät muun muassa sitrushedelmät, banaanit ja viiniköynnökset. Lisäksi vehreissä laaksoissa pärjäävät kastanja-, laakeri-, eukalyptus- ja mantelipuut. Etelässä sitä vastoin on aavikkomainen dyynialue, hiekkarantoja, jyrkkiä mereen päättyviä kalliorinteitä, karun ja kuivan maan pensaskasvillisuutta ja palmulaaksoja. Nelisen kertaa vuodessa tuuli kääntyy puhaltamaan Afrikasta. Silloin on hyvin lämmintä eikä 45 celsiusasteen lämpötilakaan ole mahdottomuus. Sirocco-tuuli kuljettaa Saharasta hienonhienoa hiekkaa pilvinä saarten ylle. Kanarialaiset käyttävät ilmiöstä nimeä calima.
Matkailu
Gran Canaria on suosittu matkailukohde, jossa käy vuosittain 2,2 miljoonaa matkailijaa. Valtaosa matkailijoista vierailee saaren eteläosassa, jossa sijaitsevat muun muassa Playa del Inglésin ja Puerto Ricon matkailukohteet. Saaren eteläosassa vähäsateisuus, pilvettömyys ja esteettömästi etelästä paistava aurinko tekevät kohteesta aurinkoisen. Eteläosassa sijaitsevat myös suuremmat hiekkarannat ja Maspalomasin hiekkadyynit. Saaren pääkaupungissa on Las Canterasin hiekkaranta, ostoskatuja ja -keskuksia. Pääkaupungissa paljon kulttuurimahdollisuuksia ja siellä järjestetään vuosittain karnevaali (esp. Carnaval de Las Palmas de Gran Canaria) ja oopperajuhlat (esp. Festival de Ópera de Las Palmas de Gran Canaria).