cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sotamateriaalitilanteen kehitys Suomessa välirauhan aikana
Pioneerialan materiaalitilanne jatkosodan syttyessä
Talvisodan aikana pioneeriaselajin materiaalin todettiin olevan pahasti puutteellista, jota ongelmaa saatiin osin ratkaistua jo talvisodan aikana. Välirauhan aikana laaditusta perushankintaohjelmasta ehdittiin ennen jatkosotaa toteuttaa noin puolet, jolla paikattiin suurimmat puutteet pioneerimateriaalin suhteen. Materiaalitilanne oli eräiden välineiden osalta jatkosodan syttyessä seuraava: Pioneerimateriaalin osalta kalusto siis lisääntyi, mutta myös monipuolistui välirauhan aikana käsittäen jatkosodan syttyessä noin 500 eri nimikettä. Pioneeriaselajin toimintaa jatkosodan alusta lähtien haittasi kuljetuskaluston (lähinnä kuorma-autojen) vähäisyys.
Viestialan materiaalitilanne jatkosodan syttyessä
Samoin kuin pioneerialalla oli myös viestialalla todettu talvisodan aikana merkittäviä puutteita, joita pyrittiin korjaamaan jo talvisodan aikana. Välirauhan aikaisen perushankintaohjelman mukaisista hankinnoista ehdittiin ennen jatkosodan syttymistä toteuttamaan vain puolet. Viestimateriaalin osalta tilanne jatkosodan syttyessä oli seuraava (suluissa puute - / ylitys + määrävahvuuksista):
Radiokaluston käyttöä ja huoltoa vaikeutti merkittävästi radioiden suuri mallikirjavuus. Radiokaluston kenttäkelpoisuus oli lisäksi sangen vaihtelevaa mm. teknisten ominaisuuksiensa tai käytettävyytensä suhteen. Lisäksi kiinteiden puhelinyhteyksien rakentamiseen tarvittavia materiaaleja ei ollut hyökkäyssodan edellyttämiä määriä, vaikka puolustuksessa ne riittivätkin. Hyökkäyssodassa tarvittavia, liikkuvia radioasemia tai puhelinkeskuksia, ei oltu saatu hankittua lainkaan. Tykistön tulenjohtoradioiden puutetta jouduttiin korvaamaan jalkaväen radioilla, josta syystä jalkaväelle voitiin jakaa vain noin puolet määrävahvuuksien edellyttämästä määrästä radiokalustoa.
Huoltoalan materiaalitilanne jatkosodan syttyessä
Välirauhan aikana puolustusvoimien materiaalitilanteen positiivinen kehitys jatkui myös huoltoalaan kuuluvien materiaalierien osalta vaikka puutteita esiintyikin lähes kaikkien nimikkeiden osalta jatkosodan syttyessä. Intendentuuri-materiaalin osalta päästiin siihen, että perustettaville joukoille voitiin jakaa lähes määrävahvuuksien mukainen varustus, vaikka mm. kypäristä ja kenttäpulloista puuttui noin 20 %. Lääkintämateriaalista puuttui 20-50 %, josta huolimatta kenttäarmeija voitiin varustaa lähes määrävahvuuksien mukaan. Eläinlääkintämateriaalin osalta tilanne oli hieman parempi. Kuljetusvälinemateriaalissa tilanne oli hyvin vaihteleva ja puutteita suunniteltiin paikattavaksi siviilielämältä tehtävin pakko-otoin. Esimerkkeinä mainittakoon vaikka, että polkupyöriä oli puolustusvoimien varastoissa n. 85 % lasketusta tarpeesta, kun taas kuormauspeitteitä oli vain puolet lasketusta tarpeesta. Joitakin materiaalilajikkeita oli saatu hankittua jopa yli ns. varausnormien siten, että oli pystytty varautumaan mahdollisesti alkavan sodan alkukuukausien kulutukseen (mm. ruoan kuljetus- ja säilytyskalustoa, satuloita, tykkivaljaita jne.).
Ilmapuolustuksen kalustohankinnat välirauhan aikana
Ilmapuolustuksen, joka jakaantui kolmeen eri osa-alueeseen (lentojoukkoihin, ilmatorjuntajoukkoihin ja ilmavalvontajoukkoihin), materiaalinen tilanne kehittyi alempana kerrotun mukaisesti (pl. ilmavalvontajoukot).
Lentojoukkojen kaluston kehitys
thumb|right|250px|Suomen ilmavoimille talvisodan aikana ostettu Fiat G.50 jatkosodan aikana. Talvisodan alkaessa Suomen ilmavoimilla oli käytettävissään mm. 51 hävittäjä-, 18 pommitus-, 56 yhteistoiminta- sekä 178 koulutuskonetta. Taisteluarvoltaan edes tyydyttäviksi oli sodan aikana osoittautunut vain 41 hävittäjää (Fokker D.XXI -tyyppiset), joista lentokuntoisia sodan alkaessa 31 kpl) ja 18 varsinaista pommituskonetta (BL, joista lentokuntoisia 16). Taistelutappioista huolimatta lentojoukkojen käytössä ollut kalusto lisääntyi sodan aikana, koska Suomeen saapui ulkomailta uusia lentokoneita. Suomen oma lentokoneteollisuus joutui sodan aikana keskittymään ainoastaan olemassa olevien koneiden korjaustoimintaan, eikä uusia lentokoneita talvisodan aikana valmistunut. Lentokoneiden maahan saapuminen ei käytännössä tarkoittanut valmiita taisteluyksiköitä. Vain osa koneista ehti osallistua sotatoimiin ja mm. lentäjien ja mekaanikkojen koulutus uusiin konetyyppeihin oli vielä pahasti kesken. Sodan päätyttyä (tilanne 15. maaliskuuta 1940) Suomessa oli yhteensä:
Ilmavoimien lentokoneiden kokonaismäärä talvisodan päättyessä oli 231 (pl. harjoitus- ja koulukoneet), joista peräti 62 kpl oli sotatoimiin kelpaamattomia tai jopa poistokuntoisia. Välirauhan aikana jälkimmäisistä osa siirrettiin koulutuskäyttöön tai todellakin poistettiin käytöstä. Talvisodan aikana suomalaiset menettivät 62 lentokonetta, joista (tappioluvuissa mukana myös ruotsalaisten vapaaehtoisten pohjois-Suomessa menettämät koneet):
Välirauhan aikana ilmavoimien lentokalusto lisääntyi edelleen huolimatta vanhempien konetyyppien siirtämisestä koulutuskäyttöön tai kokonaan poistamisesta (=romuttamisesta). Lentojoukkojen kalusto kehittyi merkittävästi myös laadullisesti välirauhan aikana. Jatkosodan syttyessä suomalaisilla oli käytettävissään yhteensä 307 lentokonetta, jotka jakautuivat seuraavasti (tilanne 20. kesäkuuta 1941):
Ilmatorjuntajoukkojen kaluston kehitys
thumb|Saksan saamasta sotasaaliista Suomeen ostettiin välirauhan aikana 92 kpl Bofosin 40 mm:n ilmatorjuntakanuunaa. Ilmatorjuntajoukkojen kalusto lisääntyi välirauhan aikana myös merkittävästi. Tavoitteena olleista kalustovahvuuksista jäätiin kuitenkin edelleen merkittävästi. Ilmatorjuntajoukoilla oli jatkosodan syttessä käytettävissään:
Ampumatarviketilanteen kehitys
Välirauhan aikana puolustusvoimien ampumatarviketilanne koheni huomattavasti mm. kotimaisen tuotannon ja Saksasta hankittujen ampumatarvikkeiden saavuttua maahan. Puolustusvoimien tavoitteena oli varata kaikille asetyypeille noin 100 päivän arvioitua kulutusta vastaava määrä ampumatarvikkeita, mutta mm. aseiden määrävahvuuksien kasvaessa organisaatiomuutosten myötä ei 100 päivän varausnormeja pystytty täyttämään kuin harvoissa tapauksissa. Puolustusvoimien varikoissa oli jatkosodan syttyessä mm. seuraavia määriä ampumatarvikkeita (suluissa puute – tai ylitys + mainitusta varausnormista):
Tykistön ampumatarviketilanteen kannalta oleellista oli se, että suomalainen teollisuus kykeni välirauhan aikana kasvattamaan kapasiteettiaan nimenomaan kranaatinheittimistön ja tykistön tarvitsemien sytyttimien tuotannossa. Sytyttimiä pystyttiin tuottamaan tykistön osalta jopa 1,5 miljoonaa kappaletta ja kranaatinheittimistöllekin noin 700 tuhatta kappaletta välirauhan aikana. Tärkeimpien tykkimallien ampumatarviketilanne oli osin jopa tyydyttävä varattujen laukausten määrän ollessa noin 1 500 kpl tykkiä kohden (talvisodan alkaessa vain 675 kpl). Osalla tykkimalleista ei sen sijaan ollut läheskään tarvittavia määriä ampumatarvikkeita ja lisäksi erikoisammusten puuttuminen heikensi uuden sodan alettua tykistön käyttöarvoa.
Ciaran Bourke
Ciaran Bourke (18. helmikuuta 1935 – 10. toukokuuta 1988) oli irlantilainen muusikko. Hän oli yksi The Dubliners -yhtyeen perustajajäsenistä. Hän soitti yhtyeessä kitaraa, huuliharppua ja tinapilliä, ja sävelsi monia sen kappaleista. Bourke oli The Dublinersin ainoa yliopistossa opiskellut jäsen.
Bourke kärsi vuonna 1974 aivoverenvuodon, josta ei koskaan täysin parantunut, eikä kyennyt enää esiintymään. Yhtye piti kuitenkin hänen "paikkaansa avoimena" ja jakoi keikkatulot hänen kanssaan Bourken kuolemaan asti.
Määrällinen tutkimus
Määrällinen tutkimus eli kvantitatiivinen tutkimus tarkoittaa tutkimusta, jossa käytetään täsmällisiä ja laskennallisia, ihmistieteissä usein tilastollisia menetelmiä. Termiä käytetään yleensä ihmistieteiden kuten yhteiskuntatieteiden ja kasvatustieteen yhteydessä, mutta laajasti ottaen se voi tarkoittaa myös luonnontieteellistä tutkimusta. Määrällinen tutkimus on laadullisten tutkijoiden suosima käsite alueelle, joka vanhastaan on tunnettu nimellä tilastollinen tutkimus.
Määrällisen tutkimuksen havaintoaineiston keruumenetelmiä voivat olla esimerkiksi haastattelu tai kirjekysely. Määrällinen tutkimusmenetelmä sopii suuria ihmisryhmiä kartoittaviin tutkimuksiin. Sen avulla ei saada yksittäistapauksista kattavaa tietoa. Määrällisessä tutkimuksessa käytetään usein tilastollisia malleja.
Laadullinen tutkimus kehittää muutaman yksittäistapauksen perusteella hypoteeseja (valistuneita arvauksia) muista tapauksista ("yleisestä"). Näiden hypoteesien todistaminen oikeaksi tai vääräksi vaatii määrällisiä menetelmiä.
Sosiaalitieteiden professori Pertti Tötön mukaan laadullinen tutkimus ei pysty vastaamaan kysymykseen miksi: syy-seuraus-suhteen todentamiseen tarvitaan aina tietoa ilmiöiden korrelaatiosta, ja sitä taas ei voi todeta ilman määrällistä tutkimusta. Niinpä jos määrälliset metodit unohdetaan, Tötön mukaan samalla hylätään kaikki varsinaisia syitä koskevat kysymykset. Kausaalisen selittämisen lisäksi määrällinen tutkimus tekee mahdolliseksi tilastollisen selittämisen ja tilastollisen kuvailun. Nämä kolme aluetta yhdessä kattavat valtaosan koko tieteellisen tutkimuksen kentästä.
Codex Bezae
thumb|140px|Codex Bezaen kreikankielistä kirjoitusta thumb|140px|Codex Bezaen latinankielistä kirjoitusta
Codex Bezae Cantabrigensis (Gregory-Aland no. D tai 05) on merkittävä Uuden testamentin käsikirjoitus 400- tai 500-luvulta. Se on kirjoitettu eteläisen Ranskan tai eteläisen Italian alueella. Käsikirjoitus on kaksikielinen, se sisältää sekä kreikan- että latinankielisen tekstin. Siihen sisältyy suurin osa neljästä kanonisesta evankeliumista, osia Apostolien teoista sekä pieni katkelma Kolmannesta Johanneksen kirjeestä.
Codex Bezae esittää evankeliumit poikkeavassa järjestyksessä: Matteus, Johannes, Luukas ja Markus. Evankeliumeista ainoastaan Luukas on täydellinen.
Eroavaisuudet muiden käsikirjoitusten kanssa
Codex Bezaessa on paljon poikkeavia tekstivariaatioita, mutta sitä ei pidetä kaikista luotettavimpana lähteenä. Se on osin ristiriitainen, ja osin sopusointuinen Codex Vaticanuksen, Codex Sinaiticuksen ja Codex Alexandrinuksen kanssa. Esimerkkejä eroavaisuuksista löytyy seuraavista kohdista: Matteus 23:14; 24:36; 27:49; Markus 7:16; 9:44, 46; 11:26; Luukas 15:21; Johannes 5:4.
Kirjoitusasu
Koodeksi on kirjoitettu yhteen sarakkeeseen sivua kohti. Siihen kuuluu 406 lehteä alkuperäisestä noin 534:stä. Kreikankielinen teksti on vasemmalla ja latinankielinen oikealla sivulla. Jokaisen kirjan kolme ensimmäistä riviä on kirjoitettu punaisella. Codex Bezae on kirjoitettu majuskelikirjoituksella. Käsikirjoitusta on työstänyt ainakin yhdeksän korjaajaa 500- ja 1100-lukujen välillä.
Antti Arell
Antti Arell (18. toukokuuta 1927 Lapua – 9. tammikuuta 2013 ) oli suomalainen kilpasoutaja.
188 senttimetriä pitkä Arell edusti Suomea Helsingin 1952 olympialaisissa kahdeksikkojen soudussa. Joukkue jäi alkuerässään viidenneksi ja karsiutui. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuihin hän osallistui vuonna 1951.
Turun Yliopiston Soutajia edustanut Arell voitti Suomen mestaruuden perämiehettömässä nelosessa vuonna 1951. Hän toimi myös TYS:n puheenjohtajana.
Arell kilpaili myös purjehduksessa edustaen Turun Pursiseuraa.
Arell oli koulutukseltaan filosofian tohtori ja työskenteli muun muassa apulaisprofessorina ja matematiikan opettajana. Hän oli Eksaktisten tieteiden seura r.y.:n jäsen 8. toukokuuta 1957 alkaen.
Aba (Nigeria)
Aba on yli miljoonan asukkaan teollisuus- ja kauppakaupunki Nigerian eteläosissa. Kaupunki tunnetaan myös rikkaasta käsityökulttuuristaan.
Aba sijaitsee Aba-joen länsirannalla useiden maanteiden risteyksessä, Se oli sademetsäalueen igbojen perinteinen kauppapaikka, johon britit perustivat sotilastukilkohdan 1901 ja rautatien 1915. Sieltä alettiin kuljettaa maataloustuotteita, etenkin palmuöljyä ja palmunytimiä.
Ain’t It Fun (Paramoren kappale)
”Ain’t It Fun” on yhdysvaltalaisen rock-yhtyeen Paramoren kappale yhtyeen neljänneltä studioalbumilta Paramorelta (2013). Se julkaistiin albumin neljäntenä singlenä 4. helmikuuta 2014. Justin Medal-Johnsenin tuottama kappale nauhoitettiin Los Angelesissä. Se on tyyliltään pop rock -kappale, joka sisältää elementtejä funk rockista ja uudesta aallosta. York sekä yhtyeen laulaja Hayley Williams sanoittivat kappaleen Yorkin muuttamiskokemuksiin sekä Williamsin asenteen muuttamiseen perustuvan kappaleen.
Kappale sai pääosin myönteisen vastaanoton musiikkikriitikoilta, jotka kehuivat sen musiikillista monimuotoisuutta. Kappale lähetettiin CHR-radiokanaville Yhdysvalloissa ja Italiassa; 12 tuuman vinyylisingle julkaistiin vuoden 2014 Record Store Daytä varten. Kappaleesta tuli Paramoren parhaiten sijoittunut single Yhdysvaltain Billboard Hot 100 -listalla, kun se nousi listalla kymmenenneksi. Kappaleelle myönnettiin Yhdysvalloissa RIAA:n platinalevy yli miljoonan kopion myynnistä. Kappale sai myös kansainvälistä menestystä päästen neljänkymmenen parhaan joukkoon Australian, Kanadan ja Venezuelan singlelistoilla. Kappale sai ehdokkuuden 5. joulukuuta 2014 järjestetyssä 57. Grammy-palkintogaalassa kategoriassa ”paras rock-kappale”.
”Ain’t It Fun” on esitetty televisiossa muutamia kertoja, muun muassa The Voicessa, Late Night with Seth Meyersissä ja American Idolissa. Kappale oli mukana myös yhtyeen The Self-Titled Tourilla vuosina 2013–2014. Kun Jonathan Desbiensin ohjaama musiikkivideo peruttiin, toisen visuaalin ohjasi Sophia Peer. Jälkimmäisellä, tammikuussa 2014 julkaistulla versiolla nähdään yhtye rikkomassa maailmanennätyksiä.
Kansan mies
Kansan mies voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Pekka Milonoff
Petr ”Pekka” Milonoff (s. 22. helmikuuta 1947 Helsinki) on suomalainen teatteri- ja elokuvaohjaaja ja näyttelijä. Hän toimi KOM-teatterin taiteellisena johtajana vuoteen 2014.
Milonoff pääsi ylioppilaaksi 1968, jonka jälkeen kävi Suomen Teatterikoulun ohjaajalinjan 1968–1971. KOM-teatterin näyttelijä-ohjaajana hän on ollut vuodesta 1971 asti ja taiteellisena johtajana 1977–1981 ja taas vuodesta 1982 alkaen.
Elämänvaiheet ja ura
Pekka kasvoi monikulttuurisessa kodissa ja oppi isovanhemmiltaan ensimmäiset sanansa venäjäksi. Hänen isovanhempansa isän puolelta pakenivat Venäjän vallankumousta Suomeen. Äidinäiti oli ruotsalainen ja äidinisä tullut Saksasta.
Milonoff aloitti koulunkäynnin Saksalaisessa koulussa, mutta siirtyi viiden vuoden jälkeen suomenkieliseen kouluun. Teini-ikäisenä hän liittyi Sadankomiteaan. Tovereineen hän keräsi 3 000 nimeä aseistakieltäytymiseen kehottavaan vetoomukseen, jonka vuoksi kerääjät joutuivat oikeuteen. Kekkonen armahti heidät, vaikka asepalveluksesta kieltäytymiseen yllyttäminen oli kiellettyä.
Uranvalinnan aikoihin psykologiastakin kiinnostunut Milonoff oivalsi, että myös teatterin kautta pystyy tutkimaan itseään ja muita. Teiniteatterin ja Kellariteatterin kautta Milonoff päätyi 1971 perustamaan KOM-teatteria.
Quelque chose de France
Quelque chose de France on Julio Iglesiaksen ranskankielinen albumi, joka julkaistiin 21. toukokuuta 2007.
Pekka Milonoff
Elämänvaiheet ja ura
Milonoff liittyi Suomen kommunistiseen puolueeseen vuonna 1974. Huhtikuussa 1986 hänet valittiin SKP:stä erotetun taistolaisen opposition muodostaman SKP:n järjestöjen keskuskomiteaan.
Kunnianosoitukset
Milonoffille on myönnetty Pro Finlandia -palkinto vuonna 2003 ja Suomen arvostelijain liiton Kritiikin Kannukset vuonna 1974.
Yksityiselämä
Milonoffin Satu-vaimo on kääntäjä. Pekka Milonoffilla on neljä poikaa: Aleksi, Juho, Tuomas ja Eero, jotka työskentelevät kaikki isänsä tavoin teatterin tai TV-tuotannon parissa. Aleksi toimii muun muassa näytelmien suomentajana.
Kemijärven sellutehdas
thumb|upright=1.6|Kemijärven sellutehdas Kemijärven sellutehdas oli Stora Enson omistama sellutehdas, joka oli toiminnassa Kemijärvellä vuosina 1965–2008. Tehdas tuotti 2000-luvulla valkaistua havupuusellua 750 tonnia vuorokaudessa (kapasiteetti 250 000 t/a) mänty- ja kuusipuusta. Henkilöstöä oli lokakuussa 2007 noin 220.
Stora Enso ilmoitti lokakuussa 2007 suunnittelevansa sulkevansa tehtaan kesäkuun 2008 loppuun mennessä. Päätös tehtaan sulkemisesta tehtiin tammikuussa 2008 ja tehdas suljettiin 27. huhtikuuta 2008.
Sellutuotannon päätyttyä tehtaan tiloissa jatkoi Stora Enson ja valtion tukemana noin 100 henkeä työllistävä Arktos Group Oy:n (alkujaan Anaika Group) konepaja ja liimapalkkitehdas. Se haettiin konkurssiin vuonna 2013. 2014 tehtaan kiinteistön osti Keitele Group - Keitele työllistää Kemijärven liimapuutehtaallaan (v.2020) noin n. 120 henkeä.
Suuri osa sellutehtaan koneista on myytiin vuonna 2010 Fortress Paper-yhtiölle Kanadaan. Fortress Paper sijoitti ne Thurson erikoissellutehtaalle Kanadan Quebecissä noin 150 km Motrealista länteen. Tehtaan kapasiteetti on noin 200 000 tonnia liukosellua vuodessa ja se työllistää 336 henkilöä.
Toiminta Kemijärvellä
Tehdas perustettiin valtion toimin poistamaan Itä-Lapista puunkorjuun nolla-aluetta sekä parantamaan vaikean työttömyysalueen työllisyystilannetta 1960-luvulla. Itä-Lapin puun lisäksi tehdas käytti vuosikymmenien aikana huomattavan määrän myös Länsi-Venäjältä tuotua puuta. Enimmillään venäläisen puun osuus oli useita kymmeniä prosentteja tehtaan käyttämästä puusta.
Tehdas aloitti vuonna 1965 itsenäisenä Kemijärvi Oy:nä. Itsenäisen yhtiön toiminta oli raskaasti tappiollista, ja jo kolmantena toimintavuotenaan se liitettiin osaksi toista valtion omistamaa metsäyhtiötä, Veitsiluoto Oy:tä. Vuonna 1996 Veitsiluoto Oy ja Kemijärven sellutehdas fuusioitiin osaksi Enso Oy:tä. Kemijärven Sellu Oy:stä tuli Enso Groupin tytäryhtiö. Kaksi vuotta myöhemmin Enso ja Stora yhdistyivät Stora Ensoksi.
Toiminnan päättyminen
Stora Enso ilmoitti 25. lokakuuta 2007 suunnittelevansa sulkea tehtaan kesäkuun 2008 lopussa vähentääkseen riippuvuuttaan Venäjän puun tuonnista ja turvatakseen puun riittävyyden konsernin suurille integraateille Kemissä ja Oulussa. 17. tammikuuta Stora Enso ilmoitti, että tehdas suljetaan huhtikuun 2008 loppuun mennessä. Tehdas tuotti viimeiset sellupaalit 27. huhtikuuta 2008. Viimeisenä tuotantopäivänä töissä oli 185 henkilöä. Tehtaan työntekijät ja paikallinen väestö vastustivat tehtaan lakkauttamista. Asian ympärille syntyi Kemijärven massaliike. Tehtaan keittokattilat myytiin vuonna 2010 kanadalaiselle Fortress Paper -yhtiölle, joka on ottanut ne käyttöön vuonna 2011. Myös tehtaan kuivauskone myytiin uudelleen käytettäväksi.
Pankkiiriliike Mandatumin toimitusjohtaja Björn Wahlroos esitti Kemijärven selluloosatehtaan lakkauttamista jo vuonna 1995.
Kemijärven selluloosatehtaan lakkauttamista vastustava kansanliike
thumb|right|300px|Kemijärven sellutehdas lakkauttamisen jälkeen
Kemijärven tehtaan lakkauttamisen ympärille syntyi Kemijärven kansanliike. Lakkauttamista vastustivat julkisesti muun muassa Kemijärven kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja Lapin Kansan päätoimittaja Heikki Tuomi-Nikula. Vasemmistoliiton kansanedustaja Annika Lapintie kokosi vetoomuksen Stora Enson johdolle, jotta tehtaat olisivat saaneet jatkoaikaa vuoden 2009 loppuun saakka.
Massaliike esitti 7. tammikuuta 2008 huolestumisensa siitä, että Suomessa keitettävistä 8 400 000 tonnista selluloosaa keitetään jatkuvatoimisissa sellukeittimissä 5 600 000 tonnia ja Pietarsaaren, Rauman, Lappeenrannan, Rauman, Tainionkosken, Uimaharjun ja Kemijärven tapaan vain 2 800 000 tonnia eräkeittimissä. Koska puuntuonti Venäjältä oli vaarantumassa, on Suomessa esitetty, että kotimaisia hakkuita pitäisi lisätä 10–12 miljoonaa kiintokuutiometriä, jopa 20 miljoonaa kiintokuutiometriä. Suunnitelluista lisähakkuista 1/3 vuonna 2008 muodostuisi ensiharvennus- tai toisharvennusmäntykuitupuusta. Näin ollen selluloosapuun koko ja siitä saatavan selluloosahakkeen palakoko pienennee ja palakoon jakauma suurenee, mikä vaikeuttanee jatkuvatoimisten sellunkeittimien käyttöä. Massaliike uskoi Kemijärven sellutehtaan eräkeiton lopettamisen vaikeuttavan Pohjois-Suomen kuitupuun käytön lisäämistä, koska Kemin ja Oulun selluloosatehtaat ovat jatkuvatoimisia, toisin kuin Kemijärven eräsellunkeitin. Näin ollen massaliikkeen mukaan ei kaikkea sitä puuta, minkä Kemijärven sellutehdas kykenee eräkeitolla käyttämään voida käyttää Stora Enson ilmoituksen mukaisesti Oulun ja Kemin tehtailla, vaan osa puusta jää selluteollisuudessa käytämättä vaikuttaen metsänhoitoon.
Pakkolunastus ja suojeluhakemus
Kemijärven kaupunginhallitus päätti 25. maaliskuuta 2008 yksimielisesti esittää tehtaan pakkolunastamista Kemijärven kaupunginvaltuustolle. Kaupunginhallituksen puheenjohtaja Heikki Nivalan mukaan pakkolunastettava tehdas on kunnan kehittämisen kannalta välttämätön, ja hänen mukaansa tehtaalla on Kemijärvelle suurempi merkitys kuin Sipoon maa-alueen lunastuksella Helsingin kaupungille. Pakkolunastushakemusta käsiteltiin valtioneuvostossa 26. toukokuuta 2008, ja sanomalehti Kaleva uutisoi ennakolta, että Kemijärvi ei tule saamaan sellutehtaan pakkolunastuslupaa. Kalevan tietojen mukaan hallitukselle esitettäisiin, että lupahakemus hylätään. Valtioneuvoston päätöksestä voidaan kuitenkin valittaa 30 päivän kuluessa Korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Valitusoikeus koskee päätöksen laillisuutta, ei tarkoituksenmukaisuutta.
Kuukausi tuotannon loppumisen jälkeen Paperiliiton Kemijärven osasto ilmoitti 27. toukokuuta 2008 hakevansa Kemijärven sellutehdasta suojeluun perusteenaan, että "--tehdasmiljöö on kokonaisuus, jolla on teollisuus- ja kulttuurihistoriallista merkitystä." Osaston mukaan suojelu toteutuisi parhaiten, mikäli sellunvalmistustoiminta jatkuisi.
Uusia hankkeita
Keitele Group osti entisen sellutehtaan kiinteistön 2014. Sen tehtaalla valmistetaan havupuusta sahatavaraa, höylätavaraa ja liimapuuta. Keitele työllistää Kemijärvellä (v. 2020) n. 120 henkeä (urakoitsijayhtiöt mukaan lukien).
Vuonna 2015 julkistettiin selvityksiä, joiden mukaan Kemijärvellä saattaa aloittaa toimintansa tuhat henkeä työllistävä sellua, energiaa sekä bioraaka-aineita tuottava tehdas. Boreal Biorefin tehdashanke olisi 800 miljoonaan euron investointi ja hankkeessa olisi mukana kiinalainen Cemce. Myöhemmin investoinnin suuruudeksi on tarkentunut 950 miljoonaa euroa ja hankkeeseen on tullut mukaan kiinalainen Shanying. Tehtaan ympäristöluvan saanti on viivästynyt vuonna 2018.
Boreal Biorefin tehdas käyttäisi puuta 2,8 miljoonaa kuutiometriä vuodessa, josta osa olisi muista tuotantolaitoksista saatavaa haketta.
Aiheesta muualla
66.72889°N, 27.51944°W
Abaco
Abaco on Bahamasaariin kuuluva kaksiosainen saari, jonka muodostavat Great Abaco ja Little Abaco. Saarten yhteispinta-ala on 1 681 km² ja asukasluku noin 16 700.
Kuningas Jaakon Raamattu
Kuningas Jaakon Raamattu (, myös King James Version, KJB/KJV) on Englannin kuningas Jaakko I:n käskystä vuonna 1611 toimitettu englanninkielinen versio Raamatusta. Se on tunnetuin englanninkielinen raamatunkäännös ja yksi vaikutusvaltaisimpia Raamatun versioita. Sillä on ollut suuri vaikutus paitsi myöhempiin raamatunkäännöksiin myös englanninkieliseen kirjallisuuteen kokonaisuudessaan.
Tausta
Käännöksen taustalla oli muiden muassa puritaani nimeltä John Rainolds. Rainolds puhui sen puolesta, että Raamatun sanoma tulisi saada kansan mieliin, pysyvää muutosta tuovaksi voimaksi. Hän halusi sanoman, joka välittyisi suoraan Raamatun kautta eikä juhlallisten kirkkosalien, pappien pukujen tai tilaisuuksien tunnelmallisuuden kautta. Varsinaista käännöstyötä asetettiin valvomaan piispa Richard Bancroft. Käännöstyö jaettiin kuudelle eri komitealle, jotka työskentelivät kolmessa eri paikassa: Cambridgen yliopisto, Oxfordin yliopisto ja Westminster Abbey. Kukin komitea sai noudatettavakseen viisitoista tarkkaan määrättyä ja harkittua sääntöä, joiden mukaan käännös oli tehtävä. Mitään merkintöjä tai muistiinpanoja ei saanut Raamatun leipätekstin rinnalle ja viereen lisätä – ei edes kuningasta koskevia. Kuningas Jaakon Raamatussa on pyritty tarkasti noudattamaan alkukielistä sisältöä siten, että sen sisällöstä aukeaa lukijalle sen alkuperäisen sanoman voima sekä sen parantava vaikutus. Kääntämisen aikaan Britannian kansasta 80 % oli lukutaidottomia ja Raamattua luettiin kansalle ääneen.
New King James
Kuningas Jaakon käännöksestä on tehty uudempi versio, jota kutsutaan New King Jamesin käännökseksi. New King Jamesin käännöksiä on kuitenkin useita (ainakin 16), eikä pelkkä maininta New King James kerro, mitä niistä kulloinkin tarkoitetaan.
Kuningas Jaakon Raamattu -liike
On olemassa liike, jonka mielestä Kuningas Jaakon Raamattu on ainoa englanninkielinen Raamattu, jota kuuluu käyttää. Yleensä liike luottaa Textus Receptukseen, josta Kuningas Jaakon Raamattu käännettiin. He ajattelevat sen olevan aleksandrialaista tekstiä parempi. Eräät radikaaleimmat uskovat suorastaan, että Jumala ohjasi Erasmusta (joka teki Textus Receptuksen) tekemään täydellisen käännöksen, joka olisi identtinen alkuperäisiin Raamatun teksteihin nähden.
Orija
pienoiskuva|Puhuttua orijaa Orija (ଓଡ଼ିଆ, oṛiā), tai oriya, on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan etenkin Odishan osavaltiossa Intiassa. Se kuuluu itäisiin indoarjalaisiin kieliin ja se on Odishan osavaltion virallinen kieli. Sitä puhutaan myös mm. Chhattisgarhin ja Jharkhandin osavaltioissa. Kieltä kirjoitetaan orijalaisella kirjaimistolla.
Orijan kielellä on useita murteita, mutta ne niputetaan neljään pääryhmään: standardiorija, läntinen, eteläinen ja pohjoinen. Kolme viimeksi mainittua ottavat tyypillisesti vaikutteita lähialueiden muista isoista kielistä. Lännessä se on hindi, etelässä telugu ja pohjoisessa bengali.
Nimi ja status
Vuonna 2011 Rajya Sabha hyväksyi lakimuutoksen, joka muutti sekä osavaltion ja kielen viralliset englanninkieliset nimet: osavaltio on nykyisin Odisha ja kieli Odia. Suomessa kielestä tosin käytetään vielä nimitystä orija.
Vuodesta 2014 alkaen orija on luokiteltu Intian klassisten kielten joukkoon, minkä johdosta Odishan pääministeri Naveen Patnaik pyysi julkisia kouluja pitämään juhlia ja teemapäiviä, joilla lisätään tietoisuutta orijan kielestä.
Fonologia
pienoiskuva|Orijan kielen äänteet esitettynä videona. Orijassa on kuusi vokaalia. Vokaalia [o] lukuun ottamatta kaikki vokaalit voivat esiintyä myös nasaalivokaaleina, joilla tehdään orijassa merkityseroja. Konsonantteja orijassa on 29 ja 2 puolivokaalia.
Kielioppi
pienoiskuva|Orijankielinen sanomalehti vuodelta [[1930.]] Monien muiden itäisten indo-arjalaisten kielten tavoin orijassa ei ole kieliopillista sukua, mutta erilaisilla päätteillä voidaan kuvata eri sukupuolia yksinomaan ihmisiin viittaavissa sanoissa kuten esim. lääkäri: /ɖaktɔr/ (m) ja /ɖaktɔraɳi/ (f), työläinen: /mulia/ (m) ja /muliaɳi/ (f) tai kaunis/komea ihminen: /sundɔrɔ/ (m) ja /sundɔri/ (f).
Lukuja on kaksi, yksikkö ja monikko, joiden päätteet ovat pääsääntöisesti eri inhimillisille (/-māne/) ja epäinhimillisille (/-guɖikɔ/ tai /-guɖakɔ/) substantiiveille. Epäinhimillisten substantiivien päätteitä voidaan käyttää myös inhimillisten substantiivien kanssa, jos tarkoitus on luoda alentava mielikuva tai ilmaista sääliä.
Orijan persoonapronominien kirjo on suomeen verrattuna rikas. II persoonan pronominien kohdalla tehdään ero kolmen eri muodollisuuden tason kesken, kun taas III persoonan kohdalla tehdään ero inhimillisyyden (inhimillinen vs. epäinhimillinen) ja läheisyyden (läheinen vs. kaukainen) kesken. Sukupuolten välisiä eroja pronomineilla ei ole. Lukusanat 1–10 orijaksi ovat:
Greg Kupka
Greg Kupka (s. 1. marraskuuta 1982) on yhdysvaltalainen sähköviulisti. Hän opiskeli Jerry Goodmanin johdolla. Kupka on esiintynyt useilla jazzfestivaaleilla ja -tapahtumilla. Hän sai vuonna 2003 pahan olkapäävamman, joka esti häntä esiintymästä kahteen vuoteen. Hän aloitti esiintymisen uudelleen vuonna 2005.
Muinaismuistolaki
Museovirasto valvoo lain noudattamista seuraamalla maankäytön suunnittelun vaikutuksia kiinteisiin muinaisjäännöksiin, antaa suojelua koskevia lausuntoja sekä järjestää ja valvoo suojelun vaatimia arkeologisia tutkimuksia. Jos maasta löytyy kaivettaessa kiinteä muinaisjäännös, työ pitää keskeyttää ja ilmoittaa asiasta Museovirastolle tai maakuntamuseolle.
Muinaismuistolaki tuli voimaan 1. heinäkuuta 1963, jolloin se kumosi vuonna 1883 voimaan tulleen muinaisaikaisten muistomerkkien rauhoittamista ja suojelua käsitelleen asetuksen.
Nivelrikko
Nivelrikko eli osteoartriitti eli artroosi (, osteoarthritis) on niveltulehduksen eli artriitin yleisin muoto, maailman yleisin nivelsairaus ja maailman yleisin vammaisuutta aiheuttava sairaus. Kyseessä on niveliä, selän välilevyja ja nikamia rappeuttava etenevä tulehdussairaus. Nivelrikko on reumasairauksiin lukeutuva autoimmuunisairaus, jossa on kyse nivelreumaa paikallisemmasta tulehduksesta.
Nivelrikon aiheuttamat tulehdusmuutokset ovat paikallisia ja vähäisempiä kuin nivelreumassa.
Nivelen hermopäätteet tulevat esiin nivelrikon edetessä, jolloin nivelen liikerata kaventuu ja se saattaa kipeytyä. Nivelrikkoa esiintyy eniten isovarpaan tyvessä, sormien kärkinivelissä sekä selkärangassa. Nivelrikkoa esiintyy myös esimerkiksi polvi- ja lonkkanivelessä
Nivelruston rappeutuminen ei aiheuta kipua, koska rustossa ei ole kipuhermopäätteitä. Nivelrikkoon liittyvä kipu johtuukin ensisijaisesti sairauteen liittyvästä nivelkalvon tulehduksesta sekä nivelkalvon, nivelkapselin, luun, lihasten ja nivelsiteiden kudosvaurioihin liittyvästä hermopäätteiden ärsytyksestä ja nivelen hermopäätteiden paljastumisesta.
Kaikki eivät saa kipuoireita nivelten rappeutuessa eikä nivelrikkokivun voimakkuus korreloi aina röntgenkuvassa näkyvien muutosten vaikeusasteen kanssa.
Terveen ihmisen nivelrusto uusiutuu koko ajan. Nivelrikon eli nivelen rappeutuminen alkaa kun elimistön nivelrustoa korjaavat prosessit hidastuvat. Nivelpussin nivelvoidetta tuottavaan nivelkalvoon tulee tällöin paikallinen tulehdus, jolloin nivelrusto ohenee, nivelruston alla sijaitsevaan luuhun tulee onteloita ja sen reunaosiin alkaa muodostua liikakasvua eli luupiikkejä. Nivelkapseli paksuuntuu ja niveleen kiinnittyvä lihas surkastuu. Nivelnesteen hyaluronihapon määrää vähenee ja laatu heikkenee, mikä heikentää sen rustoa ja niveltä suojaavia ominaisuuksia. Nivelruston väliaineen vettä sitovien proteoglykaanimolekyylien pitoisuus pienenee ja kollageeniverkoston muodostama tukirakenne rikkoutuu.
Myös nivelkapselissa on tulehdusmuutoksia. Tulehdustekijöiden määrä lisääntyy nivelnesteessä ja nivelrustossa, jolloin proteoglykaaneja ja kollageenisäikeitä pilkkova toiminta kiihtyy. Nivelrikon tulehdusmuutokset ovat paikallisia ja vähäisempiä kuin nivelreumassa.
Ruston ja luun pinnalta irtoaa nivelnesteeseen kappaleita, jotka ärsyttävät niveltä aiheuttaen tulehdusreaktion ja nivelen turpoamisen. Nivelrikko johtaa nivelen rakenteen muuttumiseen ja toiminnan rajoittumiseen, mistä saattaa aiheutua huomattavaa kipua ja haittaa. Taudin edetessä rappeutuu aluksi nivelrusto ja sen jälkeen myös ruston alainen luu, nivelkalvo ja jopa niveliä ympäröivät lihakset. Sileä, liukas nivelrusto muuttuu rappeutuessaan karheaksi ja hilseileväksi, jopa kuoppaiseksi pinnaksi, joka tulehtuu helposti ja josta saattaa kuulua rasahtelua ja rutinaa. Hermopäätteet paljastuvat yhä pahemmin, jolloin kipua esiintyy yhä enemmän. Sormiin syntyy kovia luukyhmyjä nivelten kohdalle, kädestä tulee kömpelöt ja niiden puristusvoima heikkenee. Isovarpaan tyven nivelrikkoon liittyy usein vaivaisenluu, mikä voi esimerkiksi haitata kenkien käyttöä. Selkänikaman nivelrikko voi ahtauttaa selkäytimestä tulevien hermojen luisia aukkoja, mistä seuraa jalkoihin säteilevää selkäkipua.
Nivelpintoja peittävän nivelruston vahingoittuminen ja katoaminen näkyy röntgenkuvassa nivelraon kaventumisena.
Esiintyvyys
Nivelrikkoa tavataan kaikissa kulttuureissa .Suomessa on arviolta noin miljoona nivelrikkopotilasta ja sairaus on yleisempi naisilla kuin miehillä. Nivelrikosta aiheutuu vuosittain noin 600 000 lääkärikäyntiä.
Nivelrikko alkaa vaivata useimmin vasta vanhemmalla iällä, ja noin joka toisella 50-vuotiaalla on nivelrikko. Kaikki nivelien rustopintojen lisäkuormitusta aiheuttavat tekijät kuten esimerkiksi kuormien kantaminen ja suuri painoindeksi lisäävät riskiä sairastua nivelrikkoon. Ylipaino kuluttaa erityisesti polviniveliä. Polven nivelrikko alkaa yleensä noin 45. ikävuoden jälkeen ja lisääntyy tämän jälkeen jyrkästi. Polven nivelrikkomuutoksia on todettu jopa yli 80 prosentilla 55 vuotta täyttäneistä henkilöistä, ja tauti on eläkeikäisillä naisilla yli kaksi kertaa miehiä tavallisempi. Perintötekiöillä on selvä vaikutus taudin ilmaantuvuuteen.
Oireet
Nivelrikon toimintakykyä alentava vaikutus johtuu ennen kaikkea kivusta. Nivelrikko etenee usein hitaasti, ja se saattaa edetä jopa 10–30 vuotta, ennen kuin oireet alkavat ja diagnoosi tehdään.
Nivelrikon pääoireita ovat kipu, liikerajoitteet ja jäykkyys. Nivelen liikuttaminen voi aiheuttaa krepitaatioita eli nivelen ratinaa. Kipu ilmenee aluksi vain kuormituksen aikana ja heti sen jälkeen kuten esimerkiksi liikunnan tai kotitöiden yhteydessä. Joskus nivel saattaa ärtyä niin paljon, että se muodostaa runsaasti nivelnestettä ja turpoaa. Kaikki eivät saa kuitenkaan kipuoireita nivelten rappeutuessa eikä nivelrikkokivun voimakkuus korreloi aina röntgenkuvassa näkyvien muutosten vaikeusasteen kanssa.
Nivelen liikuttaminen voi aiheuttaa myös krepitaatioita eli nivelen ratinaa. Nivelen käyttäminen saattaa aiheuttaa rahinan kaltaisia tuntemuksia ja nivelestä saattaa kuulua napsahduksia. Niveltä ympäröivän pehmytkudoksen tulehduminen saattaa aiheuttaa turvotusta.
Ensimmäisen vaikeusasteen alkavan nivelrikon oireena saattaa olla esimerkiksi liikkeellelähtökipua, rasituskipua, nopeasti ohimenevää aamujäykkyyttä tai kankeuden tunnetta. Toisen asteen pahenevaan nivelrikkoon saattaa liittyä rasituksen jälkeistä kipuherkistymistä, nivelen subluksaatiota ja lukko-oireilua ja pahenevaa rasituskiputaipumusta. Kolmannen asteen keskivaikeaan nivelrikkoon saattaa liittyä varaamisvaikeutta ja rasituksen sietokyvyn merkittävää alentumista, kävelyvaikeuksia portaissa ja vaikeuksia esimerkiksi sukkien pukemisessa ja WC-toimissa, liikeratojen kaventumista, nivelen turpoamista, huonontunutta reagointia kipulääkitykselle ja heikentynyttä vastetta kuntoutukselle. Neljännen asteen vaikeassa nivelrikossa esiintyy nivelpinnan rustojen tuhoutumista ja liikerajoituksia sekä asento- ja kuormitusakselivirheitä ja käveleminen saattaa onnistua vain ontuen tai apuvälineiden avulla.
Kivut muuttuvat nivelrikon edetessä jatkuvaksi säryksi, jolloin nivelen ärtyvyys liikerajoitus ja jäykkyyden tunne lisääntyvät. Nivel on tällöin jäykkä ja kipeä jo aamulla, ja saattaa kestää useita tunteja, ennen kun oireet hellittävät. Lonkan nivelrikossa kipu tuntuu tyypillisesti nivusessa tai reiden etu- ja yläosissa, mutta se voi myös olla laaja-alaisempaa ja tuntua esimerkiksi pakaran alueella.
Polven nivelrikossa kipu tuntuu ensin portaita alas, myöhemmin myös ylös kävellessä.
Khalid Maš’al
thumb|Khalid Maš’al Khalid Maš’al (, s. 1956) on yksi palestiinalaisjärjestö Hamasin poliittisista johtajista, mutta hänen tarkka asemansa ei ole selvillä. Hän on asunut maanpaossa Syyrian pääkaupungissa Damaskoksessa ja Dohassa Qatarissa. Maaliskuussa 2007 hän ilmoitti vieraillessaan Iranissa, ettei Hamas aio tunnustaa Israelia. Vaalivoiton jälkeen vuonna 2006 hän vieraili myös Venäjällä, mitä Israel kritisoi voimakkaasti. Maš’al on ilmoittanut hyväksyvänsä pysyvän tulitauon vastineeksi Israelin vetäytymisestä vuotta 1967 edeltäville rajoille. 2010 Maš’al on myös ilmoittanut Hamasin hyväksyvän rauhansopimuksen Israelin kanssa, jos siitä on palestiinalaisten kesken konsensus.
Nivelrikko
Taudin kulku ja ennuste
Nivelrikon eteneminen voi vaihdella huomattavastikin, joten sairauden alkuvaiheessa ei kyetä ennustamaan, tuleeko se etenemään nopeasti vai hitaasti. Rikkoutunut rustokudos ei kuitenkaan palaudu ennalleen. Nivelrikolle on myös tyypillistä aaltoilu eli vaikeiden ja helpompien jaksojen vuorottelu.
Khalid Maš’al
Maš'al syntyi Silwadin kylässä lähellä Ramallahia. Hänen isänsä matkusti Kuwaitiin 1960-luvulla ja perhe seurasi 1967 Israelin miehitettyä Länsirannan. Maš'al opiskeli fysiikkaa Kuwaitin yliopistossa ja perusti islamistisen opiskelijajärjestön. Hän valmistui 1978 ja opetti vuosia fysiikkaa Kuwaitissa.
Nivelrikko
Taudin kulku ja ennuste
Nivelrikko heikentää nivelen aineenvaihduntaa. Nivelruston pinnalta häviää sairauden alkuvaiheessa proteoglykaaneja ja pinnalliset kollageenisäikeet katkeilevat. Rustonalainen luu paksuuntuu ja tiivistyy. Sen jälkeen rusto ohenee edelleen kollageeni- ja proteoglykaanipitoisuuden pienentyessä. Nivelrusto lohkeilee, ja siihen syntyy luuhun asti ulottuvia halkeamia. Lopulta kalkkeutumaton nivelrusto häviää kokonaan.
Khalid Maš’al
Irakin miehittäessä Kuwaitin 1990 Khalid Maš’al muutti perheineen Jordaniaan. Hän työskenteli Hamasin toimistossa Ammanissa, jossa vastasi varainkeruusta ja laajensi aktiivisesti järjestön suhteita Iraniin ja Syyriaan.
Nivelrikko
Taudin kulku ja ennuste
Nivelmuutokset etenevät yleensä hitaasti vuosien kuluessa. Nivelrikko saattaa pysyä samalla tasolla ja kivuttomana useita vuosia. Nivelrikon eteneminen voi vaihdella huomattavastikin, eikä sairauden alkuvaiheessa osata ennustaa, kenellä se etenee nopeasti ja kenellä hitaasti. Nivelruston korjautumiskyky vaurion jälkeen on erittäin huono, sillä rikkoutunut rustokudos ei pysty uusiutumaan ennalleen.
Khalid Maš’al
Syyskuussa 1997 Mossadin agentit yrittivät Israelin pääministeri Benjamin Netanjahun käskystä myrkyttää Maš’alin. Israelin agentit ylittivät Jordanian rajan käyttäen Kanadan passeja ja myrkyttivät Maš’alin injektiolla korvaan yöllä hänen nukkuessaan. Jordanian viranomaiset saivat kiinni kaksi kymmenestä agentista. Seuranneessa diplomaattisessa selkkauksessa Jordanian kuningas Hussein vaati Netanjahua luovuttamaan vasta-aineen, mistä hän kieltäytyi. Viimein Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton puuttui asiaan ja kehotti Netanjahua antamaan vastamyrkyn. Vangitut Israelin agentit palautettiin myöhemmin Israeliin vastineeksi šeikki Ahmad Yasinin ja 19 muun vangin vapautuksesta israelilaisesta vankilasta.
Nummen uusi pappila
Nummen uusi pappila on Nummella, Uudellamaalla sijaitseva pappila, joka on valmistunut vuonna 1953 rakennustoimisto Heikki Siikosen laatimien suunnitelmien mukaan. Nummella sijaitsee myös vanha pappila Jättölän kylässä. Nykyisin Nummen uusi pappila toimii yksityisasuntona. Pappilassa on sijainnut ennen Nummen kirkkoherranvirasto.
Nummen uusi pappila on rapattu, kaksikerroksinen rakennus, joka edustaa 1950-luvun tyypillistä arkkitehtuuria. Tästä muistuttavat muun muassa sisäänkäynnin liuskekiviset detaljit. Pappila sijaitsee Nummen kirkonkylässä, Nummen pitäjänmakasiineja vastapäätä ja pappilalta aukeaa näkymä Pitkäjärvelle.
JCB
JCB viittaa seuraaviin asioihin:
Khalid Maš’al
1990-luvun lopulla kuningas Abdullah sulki Hamasin toimiston ja Khalid Maš'al sekä kolme muuta Hamasin johtajistoon kuulunutta karkotettiin elokuussa 1999. Hän matkusti aluksi Qatariin ja vuonna 2001 Syyriaan, jossa Hamasin poliittinen osasto sijaitsi.
Alkuvuodesta 2012 Maš’al ilmoitti jättävänsä paikkansa Hamasin johdossa.
Helmikuussa 2012 Syyrian sisällissodan edetessä Maš’al poistui Syyriasta ja asettui Qatariin. Hamasin pääministeri Ismail Haniya julisti tukensa islamistikapinallisille Syyrian presidentti Bashar al-Assadia vastaan.
Lumiukko
thumb|250px|Pipopäinen ja porkkananenäinen lumiukko, jonka silmät ja suu on tehty hiilenpaloista. pienoiskuva|Video lumiukon teosta Lumiukko on ihmistä muistuttava lumesta tehty hahmo. Se koostuu tyypillisesti kolmesta lumipallosta, joista alin kuvaa jalkaosaa, keskimmäinen rintakehää ja ylin päätä. Monesti lumiukolle asetetaan napit, silmät ja suu pikkukivistä sekä nenä porkkanasta. Lumiukolle voidaan lisätä myös vaatteita, esimerkiksi kaulahuivi tai päähine. Porkkanan paikalla lumiukon nenänä voi myös olla esimerkiksi kivi.
Lumiukko tehdään perinteisesti suojasäällä nuoskalumesta, mutta teko onnistuu myös pakkaslumesta, joidenkin mielestä paremmin.
John Simon
John Simon voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Nivelrikko
Taudin kulku ja ennuste
Kipua esiintyy taudin alkuvaiheessa usein vain erityisen rasituksen yhteydessä, mutta myöhemmin alkaa olla myös jatkuvaa rasituskipua sekä leposärkyä. Jäykkyyttä esiintyy vain esimerkiksi aamuisin tai pitkän paikallaanolon jälkeen, mutta liikerajoitus pahenee usein taudin edetessä. Alkuvaiheessa liikerajoitus on usein lievää ja kipua esiintyy lähinnä rasituksessa ja liikkeellelähdöissä Nivelrikko saattaa edetä aaltomaisesti, jolloin välillä on tulehduksettomia vaiheita.
Ennaltaehkäisy
Toistuvia liikkeitä sisältävien työtehtävien vähentäminen pienentää riskiä sairastua nivelrikkoon ja ehkäisee lisäksi sen pahenemista. Nivelrikon riskiä voi vähentää myös suosimalla niveliä liiaksi kuormittavan liikunnan sijaan esimerkiksi kävelyä, pyöräilyä, uintia tai tanssia, jotka eivät aiheuta niveliin liikaa isku- tai vääntörasitusta. Nivelystävällisen liikunnan harrastaminen saattaa siirtää nivelrikon etenemisestä johtuvan työkyvyttömyyden alkamista. Nivelrikkopotilaan kannattaa harrastaa liikuntaa siten, että se ei pahenna oireita vähentäen liikunnan määrää oireiden ollessa voimakkaampia ja lisäten sitä oireiden vähetessä. Myös raskaita kantamisia ja kyykistelyjä sisältävien työtehtävien vähentäminen pienentää nivelrikon esiintyvyyttä. Nivelrikkoa voi ehkäistä lisäksi harrastamalla kevyttä liikuntaa, joka vahvistaa niveliä tukevia lihaksia ja auttaa tarvittaessa myös painonhallinnassa. Kohtuullista liikuntaa harrastaneiden nivelrustot ovat paksummat kuin vähemmän liikkuneilla. Nivelen liikkumattomuus ei aiheuta nivelrikkoa, mutta siitä seuraa nivelruston pehmenemistä. Nivelruston ominaisuudet palautuvat kuitenkin suunnilleen ennalleen, jos liikuntaa aletaan taas harrastamaan.
Nivelterveyttä edistävät myös useita kertoja päivässä nivelten aineenvaihduntaa lisäävä liikunta ja nivelille tärkeiden, rustoja rakentavien, ravintoaineiden nauttiminen.
Vuonna 2019 julkaistun suomalaistutkimuksen mukaan ylipaino eli lievä lihavuus (painoindeksi 25-30) vähentää alle 55-vuotiaiden naisten riskiä sairastua polven tai lonkan nivelrikkoon.
Diagnosointi
Nivelrikko aiheuttaa tyypillisesti nivelraon paineluarkuutta, mutta myös luun reuna-alueet ja niveltä ympäröivä lihaksisto voivat aristaa.
Magneettikuvauksessa löydetään noin 70 prosenttia rustovaurioista. Rustot eivät näy röntgenkuvassa, joten röntgenkuva näyttää vain ruston katoamisesta johtuvan nivelvälin kaventumisen sekä luupiikit ja muut ulokkeet ja kalkkeumat. Ultraäänikuvaus on osoittautunut väitöstutkimuksen mukaan nivelrikon tehokkaimmaksi tunnistamismenetelmäksi. Sitä ei ole kuitenkaan ole yleensä käytetty nivelrikon diagnosointiin, koska on ajateltu virheellisesti, että se olisi röntgenkuvausta huonompi menetelmä. Röntgenkuvassa näkyvät muutokset eivät ole kuitenkaan hyvä mittari kuvaamaan potilaan tilannetta kivun suhteen.
Syyt
Aiemmin ajateltiin, että nivelrikkoon liittyvä nivelen rappeutuminen johtuu yksinkertaisesti siitä, että nivel kuluu, kun sitä käyttää. Nykykäsityksen mukaan nivelrikko on itsenäinen tulehduksellinen sairaus. Uusi selitysmalli hyväksyttiin yleisesti vasta 2010-luvun alussa, kun Standfordin yliopiston tutkijat huomasivat, että nivelrikkovauroiden taustalta löytyy matala-asteinen tulehdus jo kauan ennen oireiden ilmaantumista, mikä viittasi siihen, että nivelen rappeutuminen johtuu tulehduksesta eikä toisin päin. Jo paljon aiemmin olitiin havaittu, että nivelrikon vaurioittamissa nivelissä esiintyy paljon muualta tulleita tulehdussoluja ja niiden aineenvaihduntatuotteita vaikkakin vähemmän kuin nivelreumassa. Tutkijat havaitsivat myös, että nivelrikkoisten nivelten nivelnesteessä on ylimäärä tulehdusta kiihdyttäviä proteiineja ja liian vähän tulehdusta hillitseviä proteiineja. He osoittivat myös, että ruston tuhoutumisesta syntyvät aineenvaihduntatuotteet kuten fibromoduliini, kykenevät aiheuttamaan kroonisen tulehduksen.
Riskitekijät
Nivelrikko iskee sitä varmemmin ja vakavammin, mitä useampia riskitekijöitä ihmisellä on. Nivelrikon suurimmat riskitekijät ovat ikääntyminen, nivelvammat, nivelruston rakennemolekyylien geenivirheet sekä raskas ruumiillinen työ. Vamman aiheuttama nivelrikko saattaa kehittyä vielä 15–20 vuoden kuluttua vammasta. Myös tupakointi lisää riskiä sairastua nivelrikkoon.
Säännöllinen kävelyharrastus lisää polven nivelrikon riskiä ja raskas liikunta kuten juokseminen 1-3 kertaa viikossa lisää istumatyöntekijöillä lonkan nivelrikon riskiä. Myös tapaturma-alttiit urheilulajit kuten jalkapallo lisäävät nivelrikon riskiä. Vamman aiheuttama nivelrikko saattaa kehittyä vasta 15–20 vuoden kuluttua.
Lievän lihavuuden eli 25–29,9:n painoindeksin on havaittu suojaavan alle 55-vuotiaita naisia nivelrikolta, mutta vaikea lihavuus eli yli 35:n painoindeksi lisää yli 54-vuotiaiden naisten riskiä sairastua polven tai lonkan nivelrikkoon. Miehillä puolestaan jo lievä ylipaino tai lihavuus moninkertaistavat riskin. Ylipaino altistaa polvien nivelrikolle erityisesti silloin, jos polvilla on taipumus kääntyä "pihtipolviksi".
Tutkimuksissa on havaittu, että niillä potilailla esiintyy enemmän nivelrikkokipua ja kulumia, jotka saavat eniten omega-6-rasvahappoja suhteessa omega-3-rasvahappoihin.
Myös perimä on riskitekijä. Nivelrikko ei periydy kuitenkaan suoraan, vaan sen tausta on osin sattumanvarainen ja osin geneettinen. .
Eräässä vuonna 2012 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että diabetespotilailla oli lähes neljä kertaa normaalia suurempi riski sairastua nivelrikkoon.
Seuraukset
Nivelrikko saattaa vaurioittaa esimerksi selän välilevyjä, niveliä, nivelkalvoja, -siteitä, -kapselia, lihaksia ja nikamia sekä johtaa pahimmillaan selän rakenteiden laaja-alaiseen ja kivuliaaseen rappeutumiseen. Nikamaliitosten nivelsiteet sisältävät kipuhermopäätteitä, joten myös niiden vauriot saattavat aiheuttaa kipua.
Nivelrikosta johtuva kipu ja toimintakyvyn heikkeneminen saattavat aiheuttaa masennusta ja unihäiriöitä.
Liitännäissairaudet
Nivelrikkopotilailla muita yleisemmin seuraavia nivelrikon riskiä lisääviä sairauksia:
Hoito
Ensimmäisen vaikeusasteen eli alkavan nivelrikon hoidoksi tarjotaan Suomessa fysioterapeuttisia harjoitteita sekä ylikuormituksen ja liian toisteisen kuormituksen välttämistä.
Toisen asteen nivelrikon hoitona on fysioterapeutin antama kuormitusrajoitus sekä inflammaatiovaiheessa annettu nivelen sisäinen kortisonihoito ja tarvittaessa myös työnkuvan muuttaminen.
Kolmannen asteen nivelrikon hoitona voi olla esimerkiksi kyynärsauvat, rollaattori tai leikkaus.