cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Moby Dick
Julkaisu ja vastaanotto
Moby Dick ilmestyi Lontoossa vuonna 1851 nimellä The Whale (”valas”). Kuukautta myöhemmin se julkaistiin New Yorkissa nykyisellä nimellään. Teos ei menestynyt, ja vielä puoli vuosisataa myöhemmin itsekin merenkulkua harrastanut kirjailija Joseph Conrad kutsui teosta muun muassa ”väkinäiseksi” ja sanoi, ettei siinä ollut ”yhtään puhdasta riviä”. Kirjaa myytiin Melvillen elinaikana lopulta vain 3 000 kappaletta.
Moby Dickin maine alkoi syntyä vasta 1920-luvulla, kun kriitikot Carl Clinton Van Doren ja D. H. Lawrence nostivat Melvillen modernistisen kirjallisuuden edelläkävijäksi.
Paikkasidonnainen taide
Nykypäivä
thumb|200px|[[Olafur Eliasson, Vesiputous, 2008 New Yorkissa.]] Alun perin paikkasidonnaisesti työskentelevät taiteilijat pyrkivät pois modernistisen taiteen institutionaalisesta vaikutuspiiristä. Tämä tarkoitti siirtymistä museoista ja gallerioista ihmisiä ympäröiviin fyysisiin ympäristöihin. Teoksia tuotettiin aina erämaista kaupunkimiljöisiin. Taiteilijoiden ohjatessa toimintaansa kohti asustuskeskuksia toimintaympäristöjen sosiaaliset ulottuvuudet alkoivat näytellä yhä suurempaa osaa. Nykyisin paikkasidonnainen taide onkin osa postmodernia kaupunkikulttuuria. Sen puitteissa tehdyt teokset voivat olla eräänlaisia sosiaalisia näkökulmia ja yhteisötaiteen tavoin teokset saattavat pohjata osallistuttamiseen. Näin toimivat taiteilijat tulevat usein venyttäneeksi teoksen tekijyyden rajaa oman työnsä ulkopuolelle. Projekteilla saattaa olla selkeitä sosiaalisia päämääriä ja keskustelun synnyttämisen lisäksi ne saattavat pyrkiä poliittisiin uudistuksiin. Toteutuakseen paikkasidonnaiset projektit edellyttävät neuvotteluja valittua aluetta hallinnoivien organisaatioiden, sekä siellä toimivien yksittäisten ihmisten välillä. Paikkasidonnaiset taidetuotannot kehittyvät ja mahdollistuvat nimenomaan neuvotteluprosessissa paikkaa hallinnoivien ja käyttävien ihmisten, sekä taiteilijan välillä. .
Tyryjärvi
Tyryjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Vesijaon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Paikkasidonnainen taide
Paikkasidonnainen taide Suomessa
Paikkasidonnaisiin taiteisiin Suomessa erikoistunut festivaali on Kuopiossa vuodesta 2002 järjestetty ANTI – Contemporary Art Festival muihin vakiintuneisiin esitysfoorumeihin kuuluvat muun muassa taiteilijaseura NYTEn järjestämät PERF tapahtumat. Myös Tampereen Hirvitalolla on esitelty paikkasidonnaisesti toimivia taiteilijoita ja järjestetty alan koulutusta. Kertaluontoisia paikkasidonnaisia tapahtumia on järjestetty muun muassa Turun kulttuuripääkaupunkihankkeen yhteydessä.
Tyryjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä.
Paikkasidonnainen taide
Suhde esittäviin taiteisiin
Paikkasidonnaisilla toimintamenetelmillä on erityinen suosio performanssi- ja tanssitaiteen kentillä.
Tyryjärvi
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Miestämän–Vesijaon alueeseen (14.252) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.
Paikkasidonnainen taide
Sovellutukset kuvataiteiden ulkopuolella
Paikkasidonnaisuus on taidetta laajempi ilmiö ja sen taustalle kehittynyttä ajattelua on sovellettu hyvin erilaisten asioiden kehittelyssä. Esimerkiksi lisätyn todellisuuden sovellutukset ja virtuaaliympäristöt hyödyntävät usein käyttäjän paikkatietoja ja tarjoavat näiden tietojen pohjalta näin käyttäjiä miellyttäviä sisältöjä. Ympäristö muuttuu tällaisissa sovelluksissa potentiaaliseksi toimijaksi, aivan kuin alun perin paikkasidonnaisen taiteen ensimmäisissä muotokokeiluissa.
Humppilan seurakunta
Humppilan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Humppilan kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Tammelan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Ilkka Wiio. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 1 916 jäsentä.
Humppilan seurakunta perustettiin Tammelan seurakuntaan kuuluneena kappeliseurakuntana 1600-luvulla. Itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli vuonna 1893.
William Boyce Thompson
pienoiskuva|William Boyce Thompson William Boyce Thompson (13. toukokuuta 1869 – 27. kesäkuuta 1930) oli yhdysvaltalainen kaivosinsinööri, rahoittaja ja Newmont Miningin perustaja. Thompson kuului Federal Reserve Bank of New Yorkin johtajistoon ja osallistui Venäjälle suuntautuneelle Punaisen Ristin avustusmatkalle.
Uraanirikaste
200px|right|thumb|Uraanirikastetta Uraanirikaste (myös keltakakku tai urania, ) on suurimmaksi osaksi triuraanioktaoksidia U3O8, joka erotellaan uraanimalmista jauhamalla ja kemiallisella käsittelyllä. Uraani liuotetaan sivukivestä erilleen yleensä hapon avulla ja tämän jälkeen rikastetaan kemiallisesti erilaisten liuottimien avulla. Lopuksi uraani saostetaan ja jäljelle jää keltakakku, joka nimensä mukaisesti on perinteisesti keltaista tai nykyään vihertävää tai harmaata uraanioksidijauhetta. Mahdollinen keltainen väri aiheutuu ammoniumdiuranaatista ((NH4)2U2O7) ja natriumdiuranaatista (Na2U2O7). Uraanirikastetta käytetään uraanin väkevöintiin tarvittavan uraaniheksafluoridin (UF6) tuotannon raaka-aineena. Uraanirikasteesta voidaan tuottaa suoraan polttoainetta luonnonuraanilla toimiville reaktorityypeille. Eniten uraanirikasteessa on triuraanioktaoksidia U3O8, mutta myös muita uraanin oksideja.
Tony Yeboah
Anthony "Tony" Yeboah (s. 6. kesäkuuta 1966 Kumasi, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Yeboah pelasi pääsarjatasolla ghanalaisissa Asante Kotokossa, Cornerstonesissa ja Okwawu Unitedissa, saksalaisissa Eintracht Frankfurtissa ja Hamburger SV:ssä, englantilaisessa Leeds Unitedissa sekä qatarilaisessa Al-Ittihadissa. Hän voitti Ghanan-mestaruuden vuonna 1982 ja Qatar Stars Leaguen vuonna 2002. Eintracht Frankfurtissa pelatessaan Yeboah jakoi Bundesliigan maalikuninkuuden kaudella 1992–1993 Ulf Kirstenin (20 maalia) ja seuraavalla kaudella Stefan Kuntzin kanssa (18 maalia).
Yeboah pelasi Ghanan A-maajoukkueessa 59 ottelua ja teki niissä 18 maalia vuosina 1985–1997.
Ypäjän seurakunta
Ypäjän seurakunta on seurakunta Kanta-Hämeessä, Ypäjän kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Tammelan rovastikunta. Kirkkoherrana toimii Pentti Lehto. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 1 946 jäsentä. .
Ypäjän seurakunta perustettiin Tammelan seurakuntaan kuuluneeksi kappeliseurakunnaksi 1500-luvulla. Vuoteen 1892 sen nimenä oli Perttula. Itsenäiseksi seurakunnaksi se tuli vuonna 1903.
Hot Bird
pienoiskuva|Hot Bird 2 odottamassa laukaisua Atlas Atlas IIA:n kyydissä vuonna 1996.Hot Bird on Eutelsatin tietoliikennesatelliittiperhe geostationaariselle radan sijaintipaikassa 13 astetta itä. Asemapaikassa on useita satelliitteja, joiden kautta lähetetään muun muassa digitv- ja HDTV -kanavia.
Timo Sutinen
pienoiskuva|Timo Sutinen pelaa [[HIFK Hockey|HIFK:ta vastaan vuonna 1971.]] Timo Sutinen (s. 3. huhtikuuta 1949 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.
Sutinen aloitti uransa KooVeessä, jossa voitti heti ensimmäisellä kaudellaan Suomen mestaruuden keväällä 1968. Kahden KooVeen kauden jälkeen Sutinen siirtyi kuudeksi vuodeksi Jokereihin, jossa voitti uransa toisen Suomen mestaruuden. Jokereista hän lähti vuonna 1975 liigaan nousseeseen FoPS:aan, jossa pelasi seuraavat kolme vuotta. Viimeinen kausista meni I-divisioonassa. Seuraavat kolme vuotta meni Saksassa. Suomeen hän palasi vielä FoPS:aan I-divisioonaan. Suomen pääsarjassa Sutinen pelasi yhteensä 251 ottelua tehoin 152+180.
A-maajoukkueessa Sutinen pelasi tasan 100 ottelua. Näissä kertyi saldo 20+22. MM-kisaedustuksia hänelle tuli neljä. Sutinen on Jorma Valtosen ohella ainoa pelaaja, joka on valittu forssalaisseurasta arvoturnaukseen.
Toukokuussa 2008 Forssan Lehdelle antamassaan haastattelussa Sutinen kertoi Berliinin vuosinaan käyttäneensä efedriiniä. Sutisen mukaan sen käyttö oli yleistä.
Hudson (joki)
Hudson on joki New Yorkin osavaltiossa Yhdysvaltain itäosissa. Se on 507 kilometriä pitkä ja laskee Atlanttiin New Yorkin kaupungin kohdalla.
Kulku
thumb|Jokea nimitetään Hudsoniksi siitä alkaen, kun se laskee Hendersonjärvestä. Hudson saa alkunsa Adirondackvuorilta ja virtaa etelään kohti Atlanttia. Sen valuma-alueeseen kuuluu suurin osa New Yorkin osavaltion itäosista.
Hudson voidaan jakaa neljään osuuteen. Yläjuoksu virtaa 0,26 prosentin kaltevuudella 150 kilometrin matkan Adirondackin metsien läpi. Vesi on kirkasta, ja joenpohjana on soraa ja kiviä. Veden määrä on suurimmillaan keväällä lumien sulaessa vuorilta. Virtaamaa säädellään Indian Laken tekojärvellä.
Kolmas osuus alkaa 250 kilometriä ennen merta Mohawk-sivujoen haarasta ja on 100 kilometrin mittainen. Joenuoma on keskimäärin 8 metriä syvä ja 900 metriä leveä, eikä kallistusta käytännössä ole lainkaan. Vuorovesi nostaa joen pintaa 0,8–1,6 metrillä, jolloin virtaus kääntyy takaisinpäin. Joenpohja on hiekkaa, mutaa ja kasvillisuutta. Kesäisin veden lämpötila nousee yli 26 asteen, ja talvella joki saa jääpeitteen.
Joen viimeiset 100 kilometriä Newburghista New York Cityyn on murtovettä uomassa, joka on syvimmillään 66 metriä ja leveimmillään viisi kilometriä.
Historia
Hudson on nimetty englantilaisen tutkimusmatkailijan ja merenkulkijan Henry Hudsonin mukaan, joka Alankomaiden lipun alla löysi joen vuonna 1609.
Joen uomaa on muokattu voimakkaasti etenkin keskijuoksulla, jotta jokea olisi helpompi liikennöidä. Joessa on useita vesivoimaloita, ja sen keskijuoksulla on 14 patoa. Erien kanava, joka avattiin 1825, loi Hudsonjoelta kulkuyhteyden Suurille järville. Kanava teki New Yorkista tärkeimmän sataman Euroopan viennille ja tuonnille sekä siirtolaisuudelle.
thumb|Hudsonin suuta. Oikealla [[Manhattan, vasemmalla Jersey City.]] Hudsonia hyödynnetään nykyisin virkistäytymiseen, kalastukseen, tavaraliikenteeseen ja juomavedeksi. Joki oli vielä 1970-luvulla melko saastunut, mutta nykyisin se on saatu pitkälti puhdistettua.
"Hudsonjoen ihmeeksi" kutsutaan 15. tammikuuta 2009 tapahtunutta hätälaskua, jolloin US Airwaysin lento 1549 joutui tekemään hätälaskun Hudsonjokeen. Kaikki koneen 155 ihmistä selvisivät hengissä.
Eläimistö
Hudsonissa ja sen rannoilla on rikas eliöstö. Joessa elää yli 200 kalalajia, joista noin puolet ovat merikaloja ja elävät joen alajuoksulla. Yläjuoksun kylmässä vedessä elää vain muutama kalalaji. Suurimpia nisäkkäitä ovat majavat ja merinisäkkäät kuten hylkeet, delfiinit ja valaat.
Saamelaisten kotiseutualue
thumb|upright|Saamelaisten kotiseutualue Suomen kartalla.
Saamelaisten kotiseutualue (,, ja ) on Suomen perustuslaissa edellytetty ja saamelaiskäräjistä annetussa laissa tarkemmin määritelty saamelaisten kulttuurillinen ja kielellinen autonominen alue, joka sijaitsee Suomen pohjoisosassa. Saamelaisten kotiseutualueeseen kuuluvat Enontekiön, Utsjoen ja Inarin kunnat sekä Sodankylän pohjoisosassa sijaitseva Lapin paliskunnan alue.
Suomen perustuslain mukaan saamelaisilla on kotiseutualueellaan kieltään ja kulttuuriaan koskeva itsehallinto, josta tarkemmin säädetään lailla. Nykyisin kuitenkin vain noin kolmasosa Suomen saamelaisista asuu koti­seutu­alueellaan.
UniSport (yliopistoliikunta)
UniSport on Aalto-yliopiston, Hanken Svenska handelshögskolanin ja Helsingin yliopiston organisaatio, joka tuottaa liikunta- ja hyvinvointipalveluita. Se palvelee näiden yliopistojen opiskelijoita ja henkilökuntaa alennettuun hintaan mutta sen palvelut ovat tarjolla muillekin.
Lucius Cornelius Cinna
Lucius Cornelius Cinna (?–84 eaa.) oli populaarien johtajia Rooman tasavallassa. Hän on tunnetuin Cornelius-suvun Cinna-haaran jäsenistä. Hän oli yhtäjaksoisesti konsulina vuodesta 87 eaa. aina vuoteen 84 eaa. asti. Hän oli yksi Mariuksen suurimpia kannattajia Mariuksen mittelössä Sullaa vastaan.
Mariuksen murhautettua Sullan kannattajat ja otettua vallan Roomassa, Cinna toimi hänen kumppaninaan. Mariuksen yllättäen kuoltua vuoden 86 eaa. alussa, Cinna nousi hallitsemaan Lucius Valerius Flaccuksen kanssa. Tämän jouduttua yllättäen murhatuksi Cinnan rinnalle nousi hallitsemaan Gnaeus Papirius Carbo. Kun Cinna valmistautui kohtaamaan Sullan vuonna 84 eaa., hänet tapettiin yllättäen kapinassa.
Cinnan tytär Cornelia oli naimisissa Julius Caesarin kanssa vuosina 84 eaa.–69 eaa. Sulla yritti usein pakottaa heidät eroamaan, mutta Caesar pysyi vaimonsa rinnalla aina tämän kuolemaan asti vuoteen 69 eaa.
Stina Blackstenius
Emma Stina Blackstenius (s. 5. helmikuuta 1996 Vadstena, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelaa Englannin Superliigassa Arsenalin joukkueessa, johon hän siirtyi tammikuussa 2022 ruotsalaisseura BK Häckenistä. Kotimaansa lisäksi hän on aiemmin pelannut kaksi vuotta Ranskassa.
Blackstenius voitti jalkapallon naisten alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa 2015 kultaa Ruotsin joukkueessa. Hän saavutti olympiahopeaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ja oli samana vuonna alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa viidellä maalillaan turnauksen paras maalintekijä yhdessä kahden muun pelaajan kanssa. MM-kilpailuissa 2019 hän saavutti pronssia ja pelasi avauskokoonpanossa kuudessa ottelussa ja teki voittomaalin neljännesvälierässä Kanadaa vastaan sekä puolivälierässä Saksaa vastaan. EM-kilpailuissa 2022 Ruotsi ylsi välieriin ja Blackstenius pelasi joukkueen kaikki viisi ottelua. Hän teki maalin alkulohko-ottelussa Portugalia vastaan. Hän on syyskuun 2022 loppuun mennessä pelannut Ruotsin naisten maajoukkueessa 83 maaottelua ja tehnyt niissä 28 maalia
Sertifikaatti
Sertifikaatti on todistus, jolla tarkoitetaan joko:
Luettelo Portugalin puolueista
Tämä artikkeli on luettelo Portugalin puolueista.
M/S Birka Shipper
M/S Birka Shipper on ahvenanmaalaisen Birka Cargo Ab:n omistukseen rekisteröity ro-ro-rahtialus. Alus on rakennettu vuonna 1992 Mačvanska Mitrovicassa, Serbiassa ja Fosen Mekaniske Verksted-telakalla Fosenissa, Norjassa alus on varustettu. Kuollutta painoa Birka Shipperillä on 5 745 tonnia ja jääluokitus on 1A eli se pystyy useimmissa jääolosuhteissa kulkemaan yksin. Alus on rekisteröity Suomen lipun alle ja kotisatama on Maarianhamina.
Birka Shipperin sisaraluksia ovat M/S Birka Transporter, M/S Birka Exporter, M/S Ahtela, M/S Aknoul ja M/S Amber.
Käyttöhistoria
Vuonna 1992 alus luovutettiin Rederi AB Gustav Eriksonin omistukseen, joka rekisteröi aluksen Suomen lipun alle. Kotisatamaksi tuli Maarianhamina. Tuolloin aluksen nimi oli Styrsö. Tämän jälkeen Transfennica aloitti liikennöinnin aluksella Suomen ja Länsi-Euroopan välillä. Vuonna 1995 Styrsö rekisteröitiin United Shippingin omistukseen. Kotisatama säilyi Maarianhaminana. Vuonna 1996 alus siirtyi Hangon ja Lyypekin väliseen liikenteeseen. Tammikuussa 2000 ruotsalainen Korsnäs Ab vuokrasi aluksen Ruotsin ja Länsi-Euroopan väliseen liikenteeseen.
Nykyisen omistajan, Birka Cargo Ab:n haltuun laiva rekisteröitiin tammikuussa 2002. Saman vuoden heinäkuussa alus sai nykyisen Birka Shipper -nimensä. Finnlines liikennöi aluksella vuodenvaihteeseen 2009/10 jonka jälkeen alus sai 5+1-vuotisen rahtauksen ruotsalaiselta Holmen Paperilta. Mainittavaa myös on aluksen 4-kuukautinen rahtaus vuoden 2009 lopulla Finnlinesin alaisuudessa tanskalaiselle Nordanalle, jossa alus liikennöi Välimerellä.
Cincinnatus
thumb|Cincinnatus kutsutaan auran äärestä diktaattoriksi [[Alexandre Cabanelin maalauksessa vuodelta 1843.]]
Lucius Quinctius Cincinnatus oli antiikin roomalainen kansalaiskunnon ja vaatimattomuuden perikuva. Roomalaisen historiankirjoituksen mukaan hän pelasti diktaattorina Rooman voittamalla eekvit vuonna 458 eaa. ja oli uudelleen diktaattorina 439 eaa. Vaikka Cincinnatus on ollut historiallinen henkilö, monet legendat hänen elämästään ovat suuresti liioiteltuja. Hänen mukaansa on nimetty Cincinnati-nimiset kaupungit ainakin Italiassa, Ohiossa ja Iowassa.
Vuonna 1888 ilmestyneen lukemiston sekä vuoden 2004 MS Encarta -tietosanakirjan mukaan Cincinnatuksen aikana kansalaisriidat repivät Roomaa ja kaupunki kävi alinomaa sotia naapureitaan, varsinkin pieniä latinalaiskansoja eekviläisiä ja volskilaisia vastaan. Cincinnatus sai mainetta sekä poliittisesta toiminnastaan että taisteluissa noita ulkoisia vihollisia vastaan. Vuonna 458 eaa. konsuli Minuciuksen johtama roomalainen sotajoukko joutui Algidus-vuorella suureen hätään, kun eekviläiset piirittivät sen. Roomassa pelästyttiin tapahtunutta ja päätettiin nimittää Cincinnatus diktaattoriksi.
Cincinnatus oli pienellä maatilallaan kyntämässä, kun senaatin lähettiläät tulivat ilmoittamaan hänelle nimityksestä. Hän riisui heti työvaatteensa, otti ylleen toogan ja riensi kaupunkiin. Siellä hän kokosi viipymättä sotajoukon ja riensi Algidus-vuorelle.
Heti perille saavuttuaan Cincinnatus hyökkäsi. Piiritetyt roomalaiset elpyivät myös saadusta avusta ja tekivät voimakkaan hyökkäyksen, jolloin vihollinen jäi kahden tulen väliin. Moni surmattiin ja jäljelle jääneet piiritettiin. He rukoilivat nyt nöyrästi Cincinnatukselta armoa. Hän vastasi, ettei tarvitse eekviläisten verta, ja salli heidän lähteä tiehensä. Mutta heidän täytyi ensin antaa pois aseensa ja omaisuutensa ja astua puolialastomina ikeen alitse, joka tehtiin kahdesta pystytetystä keihäästä ja kolmannesta keihäästä, joka oli sidottu niiden päihin. Sellaista pois marssimista pidettiin suurena häpeänä.
Voitetun saaliin jakoi Cincinnatus omille sotamiehilleen, mutta Minuciuksen sotamiehet eivät saaneet mitään. Heille hän sanoi: "Teille ei mitään saalista tule viholliselta, jonka saaliiksi itse olitte vähällä joutua, ja sinä, Minucius, johda alempana päällikkönä legioonia, kunnes osoitat konsulille sopivaa rohkeutta."
Päätettyään sodan onnellisesti Cincinnatus palasi riemusaatossa Roomaan. Sitten hän luopui oma-aloitteisesti diktaattorin virasta, vaihtoi toogan työasuun ja palasi maatilalleen jälleen kyntämään. Tällaisella käytöksellä hän kuvasti roomalaista valtiolle uhrautuvan ja vaatimattomuuteen nojautuvan kansalaisen ihannetta.
Taiteessa Cincinnatus kuvataan usein auransa kanssa.
Clavering
pienoiskuva|St. Mary & St. Clementin kirkko. Clavering on noin asukkaan kylä ja kunta (civil parish) Essexin kreivikunnassa, Itä-Englannissa. Kylän nimi tarkoittaa "paikkaa, jossa apila kasvaa".
Somnam
Somnam on vuonna 2005 perustettu suomalainen yhden miehen kokeellinen dark ambient-yhtye. Yhtyeen ainoa jäsen on Antti O. Vaheri, joka tunnetaan myös nimellä Modnar. Somnam on julkaissut kaksi demoa ja yhden albumin, Melancholy's Masqueraden, joka julkaistiin jouluaattona 2007.
Claudius Claudianus
Claudius Claudianus (n. 370–404) oli Rooman keisari Honoriuksen hovirunoilija. Hänen pääteoksensa ovat eepos Proserpinan ryöstöstä ja ns. omistusrunot. Hän oli myöhäisantiikin huomattavimpia runoilijoita sekä viimeisiä ei-kristittyjä roomalaisia runoilijoita. Hänen runonsa ovat tärkeä, joskin epäluotettava lähde ajan tapahtumista.
Luettelo pikkuplaneetoista: 4 001–5 000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 4001:stä ja päättyen 5000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Aadukalam
Aadukalam on vuonna 2011 ilmestynyt intialainen tamilinkielinen draamaelokuva, jonka on ohjannut ja kirjoittanut Vetrimaaran. Pääosia näyttelevät Dhanush, Kishore, Taapsee Pannu ja V. I. S. Jayabalan. Elokuva sai ensi-iltansa 14. tammikuuta 2011 ja sai positiivisia arvosteluja.
Aadukalam voitti kuusi National Film Awards -palkintoa, muun muassa parhaasta ohjauksesta, käsikirjoituksesta ja miespääosasta. Se voitti myös viisi Filmfare Awards South -palkintoa. Se esitettiin muun muassa Toronton elokuvajuhlilla ja Montrealin elokuvajuhlilla.
Luettelo ammattitutkinnoista
Tämä artikkeli on luettelo ammattitutkinnoista. Enemmän aiheesta on artikkelissa ammatilliset tutkinnot. Luettelossa niistä ammattitutkinnoista, jotka ovat samalla ammattinimikkeitä, on jätetty pois liite "ammattitutkinto" (at). Se on kuitenkin jätetty niihin tutkintoihin, joilla on sama nimike kuin vastaavalla ammatillisella perustutkinnolla tai erikoisammattitutkinnolla.
Humanistinen ja kasvatusala
Vapaa-aika ja nuorisotyö
Kielitieteet
Muu humanistinen ja kasvatusala
Kulttuuriala
Käsi- ja taideteollisuus
Viestintä- ja informaatiotieteet
Teatteri ja tanssi
Yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala
Liiketalous ja kauppa
Damian Szymański
pienoiskuva|Damian Szymański Ahmat Groznyin pelaajana huhtikuussa 2019. Damian Dawid Szymański (s. 16. kesäkuuta 1995 Kraśnik) on puolalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja ja pituudeltaan 182-senttimetrinen. Hän edustaa Kreikan Superliigassa pelaavaa AEK Ateenaa.
Luettelo ammattitutkinnoista
Luonnontieteiden ala
Tietojenkäsittely
Tekniikan ja liikenteen ala
Arkkitehtuuri ja rakentaminen
Kone-, metalli- ja energiatekniikka
Sähkö- ja automaatiotekniikka
Tieto- ja tietoliikennetekniikka
'''Graafinen ja viestintätekniikka
Elintarvikeala ja biotekniikka
Prosessi-, kemian- ja materiaalitekniikka
Tekstiili- ja vaatetustekniikka
Ajoneuvo- ja kuljetustekniikka
Muu tekniikan ja liikenteen ala
Luonnonvara- ja ympäristöala
Maatilatalous
Puutarhatalous
Kalatalous
Metsätalous
Luonto- ja ympäristöala
Muu luonnonvara- ja ympäristöalan koulutus
Sosiaali-, terveys- ja liikunta-ala
Sosiaaliala
Terveysala
Kuntoutus ja liikunta
Tekniset terveyspalvelut
Kauneudenhoitoala
Matkailu- ravitsemis- ja talousala
Matkailuala
Majoitus- ja ravitsemisala
Kotitalous- ja kuluttajapalvelut
Puhdistuspalvelut
Pakistanin maantiede
Pakistanin maantiede kertoo Pakistanin maantieteeseen liittyvistä asioista. Pakistan sijaitsee Aasiassa Afganistanin ja Intian välissä.
Pinnanmuodot ja vesistöt
Pakistanissa virtavia jokia ovat Indus ja osa sen sivujoista. Jokilaaksoissa on maanviljelylle soveltuvaa maata. Jokilaaksot ulottuvat Karakorumin vuoriston lähiseudulta Arabianmerelle, ja niiden seudulta avautuu laajoja tasankoja. Pakistanin alueeseen kuuluu osia Karakorumin, Hindukušin ja Himalajan vuorijonoista. Pakistanin ja Kiinan rajalla on maailman toiseksi korkein vuori, 8 608 metriä korkea Godwin-Austen, joka tunnetaan myös nimellä K2. Indusjoen laaksoa lähellä on Himalajan länsiosassa vuori nimeltä Nanga Parbat. Indusjoki saa alkunsa Tiibetistä, ja se muuttaa suuntaansa Nanga Parbatin yhteydessä olevan massiivin luona kohti etelää Punjabin tasangoille. Himalajalta alkunsa saavia, Punjabissa Indukseen yhtyviä sivujokia ovat Jhelum, Beas, Chenab, Ravi (joki) ja Sutlej.
Lähellä Afganistanin rajaa sijaitsevia laaksoja ovat Peshawar, Bannu ja Koharat. Maan luoteisosassa sijaitsevat Salt Range -vuoristo ja Potwarin ylänkö. Afganistanin ja Iranin alueella oleva Baluchistanin ylänkö jatkuu hieman Pakistanin puolelle. Tämä alue on Pakistanin kuivinta ja karuinta aluetta. Alueelta koilliseen on Sulaimanin vuoristo.
Ilmasto
Induksen laakson alankomailla vallitsee subtrooppinen ilmasto. Alueella kesämonsuunikausi alkaa kesäkuun lopulla ja päättyy syyskuun alussa. Talvimonsuunin aikana vuoristojen lähiseudulla sataa vielä enemmän. Vuoriston yläosassa vallitsee mannerilmasto, ja siellä lämpötila on talvisin pakkasella.
Paholaisen asianajaja (elokuva)
Paholaisen asianajaja on Taylor Hackfordin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1997. Elokuvan pääosissa ovat Keanu Reeves, Al Pacino ja Charlize Theron. Elokuva perustuu Andrew Neidermanin romaaniin.
Pakistanin maantiede
Ilmasto
Sulaimanin vuoret suojaavat Intian valtamereltä tulevilta tuulilta.
Paholaisen asianajaja (elokuva)
Elokuvan nimi tulee katolisen kirkon työntekijästä (lat. advocatus diaboli), joka tutkii ihmeiden aitoutta. Al Pacinon hahmon nimi taas juontuu Kadotettu paratiisi -nimisen runoelman kirjoittajasta John Miltonista. Elokuva sisältää myös viittauksia kyseiseen teokseen — sitaatti "Parempi herrana Helvetin kuin orjana Taivaan" — ja helvetin liekehtiviin piireihin, joita Dante Alighieri kuvaili Jumalaisessa näytelmässään.
Pakistanin maantiede
Luonto
Pakistanin kasvillisuusvyöhykkeet vaihtelevat subtrooppisista ja trooppisista autiomaista ja aroista vuoristojen yläosien metsiin ja alppiniittyihin. Baluchistanin alueella on enimmäkseen ruoho- ja pensasaroa. Induksen jokilaaksossa olevalla Karachin seudulla on mangrovekasvillisuutta. Vuoriston metsäalueella esiintyviä puita ovat silkkiäispuut, banianpuut ja eukalyptuspuut.
Paholaisen asianajaja (elokuva)
Maailmanlaajuisesti Paholaisen asianajaja tuotti 152 miljoonan dollarin lipputulot.
Juoni
Elokuva kertoo nuoresta floridalaisesta lakimiehestä Kevin Lomaxista, joka ei ole hävinnyt vielä yhtäkään oikeudenkäyntiä. Kevin puolustaa opettajaa, jota syytetään oppilaansa hyväksikäytöstä. Oikeudenkäynnin aikana Kevin vakuuttuu opettajan syyllisyydestä mutta pitää hurjassa nousujohteessa olevaa uraansa tärkeämpänä ja voittaa lopulta jutun.
Vaikutusvaltainen Milton, Chadwick & Waters -nimisen lakifirman omistaja John Milton ottaa yhteyttä Keviniin ja tarjoaa tälle suurta palkkiota saadakseen tämän valitsemaan valamiehiä erääseen tärkeään oikeudenkäyntiin. Kevin suostuu ja muuttaa tyttöystävänsä Mary Annin kanssa New Yorkiin. Ensimmäisessä jutussa Kevin puolustaa Phillipe Moyezia jota syytetään eläinten uhraamisesta. Kevin voittaa jutun ja viettää aikaansa paljon töissä ja Miltonin kanssa, kun taas Mary Ann viettää aikaansa yksin kotona.
Seuraava juttu koskee rikasta Alexander Cullenia, jota syytetään perheensä murhasta. Tehtävä etäännyttää Keviniä entistä enemmän Mary Annista. Jatkuva yksinäisyys saa Mary Annin näkemään näkyjä, jotka viittaavat Mary Annin mahdollisiin mielenterveysongelmiin. Kun Milton huomaa Mary Annin ongelmat, hän ehdottaa että Kevin vetäytyisi jutusta, mutta Kevin jatkaa oikeustaistelua vakavin seurauksin.
Aunettarha
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Pannijoen valuma-alueeseen (14.253) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,6 metriä mpy.
Kesäsiirtola
pienoiskuva|Helsingin [[Sompasaari|Sompasaaressa toimi 1920-luvulta 1970-luvulle Elannon henkilökunnan lasten kesäsiirtola. ]] Kesäsiirtola on pääosin kouluikäisille lapsille tarkoitettu leirinomainen kesäloman viettopaikka. Suomessa kesäsiirtolatoiminta oli 1900-luvulla suosittua, sotien jälkeen jopa lakisääteistä lastensuojelutoimintaa. Sen avulla kunnat huolehtivat lapsista kesäisin, jolloin koululaisten loma-ajat ovat työssäkäyvien vanhempien vuosilomia pidempiä. Kuntien lisäksi kesäsiirtoloita järjestivät monet järjestöt ja eräät suuret työnantajat.
Yhteiskunnan kustantama lasten kesäleiritoiminta sai alkunsa Keski-Euroopan teollistuneista ja kaupungistuneista maista 1800-luvulla, kun alettiin kiinnittää huomiota kaupunkien epäterveellisiin elinoloihin etenkin lasten kannalta. Toiminta Suomessa alkoi vuonna 1889, jolloin järjestettiin ensimmäinen kesäsiirtola ”kivulloisille turkulaisille kansakoululaisille”. Mallia otettiin Ruotsista, jossa kesäsiirtolat (, puhekielessä kollo) olivat suosituimmillaan 1930–1950-luvulla, Suomessa vähän myöhemmin. Ruotsissa kesäsiirtoloita rakennettiin varta vasten erityisesti länsirannikolle ja Tukholman saaristoon, kun taas Suomessa leirejä järjestettiin usein käytöstä pois jääneissä isoissa huviloissa, maalaiskansakouluissa, pappiloissa ja maatilarakennuksissa. Sotien ja pulavuosien jälkeen Suomeenkin alkoi syntyä niitä paremmin suunniteltuja leirikeskuksia, kun taas Ruotsissa kesäsiirtoloiden rakentaminen tyrehtyi 1960-luvulla.
Kuntien lisäksi kesäsiirtoloita ylläpitivät ja tukivat muun muassa Pelastusarmeija, Mannerheimin Lastensuojeluliitto, työväenjärjestöt ja muut yhteiskunnalliset järjestöt. Valtio alkoi tukea kesäsiirtolatoimintaa 1910-luvulla, ja sotien jälkeen toiminta oli kansakoululain säätelemää: toimintaa kutsuttiin usein ”kansakoulujen kesäsiirtoloiksi”, siirtoloiden johtajina oli usein opettajia ja niissä saattoi työskennellä muutakin kouluväkeä, kuten keittäjiä. Kesäsiirtolat oli tarkoitettu erityisesti vähävaraisille kaupunkilaislapsille, joilla ei ollut muuta kesänviettopaikkaa, kuten isovanhempien ”mummolaa” maalla. Vielä 1980-luvulla etusija kesäsiirtolaan pääsyssä oli terveydellisistä ja sosiaalisista syistä kesävirkistystä tarvitsevilla lapsilla.
Oman asuinkunnan kesäsiirtola saattoi sijaita kaukana toisella paikkakunnalla, jonne lapset kuljetettiin linja-autolla. Lyhyempiä kuljetuksia tehtiin kuorma-auton lavalla puupenkeissä istuen. Kesäsiirtoloita perustettiin yleensä järvien ja merien rannoille luonnonkauniisiin paikkoihin, joissa lapset saivat luontokokemuksia ja heitä tutustutettiin ulkoilmaelämään kuten uintiin, ulkoleikkeihin ja erätaitoihin. Konkreettisena terveyshyötynä nähtiin D-vitamiinin puutoksesta aiheutuvan riisitaudin ehkäisy auringonvalon avulla. Lapset saattoivat viettää siirtolassa useita viikkoja, ja viikonloppuisin vanhemmilla saattoi olla mahdollisuus vierailla lastensa luona. Oli myös vierailukieltoja ja toiveita, ettei lapsille lähetetä paketteja, jotta kaikki lapset olisivat samanlaisessa asemassa. Kesäsiirtolaan lähtiessä ja palatessa lapsille pidettiin lääkärintarkastus, johon kuului muun muassa punnitus. Lähellä kaupunkia sijaitsevissa kesäsiirtoloissa saatettiin käydä vain päiväseltään tai viettää arkipäivät siellä ja viikonloput kotona.
Elintason ja vaatimusten kohotessa 1960-luvulla kesäsiirtoloita alettiin myös kritisoida. Ne sijaitsivat usein vanhoissa syrjäisissä puurakennuksissa, joiden paloturvallisuus oli heikko. Henkilöstömäärän pienuus saattoi heikentää myös muuta turvallisuutta ja yli sadan lapsen ryhmät viihtyvyyttä. Alle kouluikäisten kesäsiirtoloista haluttiin luopua, ja isompienkin lasten jopa pari kuukautta kestäneiden siirtolajaksojen kestoa lyhentää, jotta lapset ehtisivät viettää kesää myös vanhempiensa kanssa.
Vuonna 1979 noin 21 000 suomalaislasta vietti maksutonta lomaa kesäsiirtoloissa, joita oli 93 suomenkielistä ja 9 ruotsinkielistä. Helsinkiläislapsia riitti 11 kesäsiirtolaan, turkulaisia kahdeksaan ja tamperelaisia kuuteen.
Kunnille vapaaehtoiseksi muuttunut kesäsiirtolatoiminta loppui monessa paikassa Suomen 1990-luvun alun lamavuosina. Nykyisin kesäsiirtolat ovat korvautuneet lasten vapaaehtoisilla kesäleireillä, joita järjestävät kunnat, seurakunnat, partiojärjestöt, urheiluseurat ja erityisesti tätä toimintaa varten perustetut järjestöt kuten Lasten Kesä ry, Parasta Lapsille ry ja Leirikesä ry.
Monille lapsille tuttuja kesäleirejä ovat myös partiojärjestön Kiljavan Leirikesät muillekin kuin partiolaisille, Pojista miehiä -leirit Lohjan Leppäkorvessa, NMKY:n poika- ja NNKY:n tyttöleirit sekä Partaharjun kristilliset leirit.
Gaspard Mudiso Mundla
Mudiso Mundlasta tuli 1. kesäkuuta 1999 Kengen piispa.
Amerikan Samoan lippu
thumb|230px|Amerikan Samoan lippu
Amerikan Samoan lippu on Amerikan Samoan tunnus vaakunan ohella. Lippu on otettu käyttöön 17. huhtikuuta 1960. Ennen lipun käyttöönottoa Amerikan Samoa käytti Yhdysvaltojen lippua. Lipun mittasuhteet ovat 10:19. Lipussa esiintyvät punainen, sininen ja valkoinen väri ovat Amerikan Samoan perinteiset värit.
Lipun kotka
Lipussa oleva kotka on valkopäämerikotka. Kotka on lentoasennossa, asento on nimeltään volant. Kotkan värit ovat lipussa samat kuin luonnossa. Sen vasemmanpuoleissa kynsissä on valtikka ja oikeassa nuija, jota käytetään Amerikan Samoalla rituaalitansseissa.
Backus–Naur-muoto
Backus–Naur-muoto (BNF, Backus–Naur form) on metakieli, jota käytetään ilmaisemaan kontekstiriippumattomia kielioppeja. BNF on nimetty sen kehittäneiden John Backuksen ja Peter Naurin mukaan. Kieltä oli aluksi kutsuttu myös nimellä "Backus Normal Form" mutta nimi muutettiin Naurin mukaan seurauksena Donald Knuthin kirjeestä Communications of the ACM:lle (1964). Knuthin mukaan Backus–Naur form nimi:
Backus–Naur-muotoa käytetään usein ohjelmointikielien, tiedostomuotojen ja protokollien kielioppien esitysmuotona. Sitä käytetään myös esittämään osia luonnollisten kielten kieliopeista. Useimmat ohjelmointikielien oppikirjoista dokumentoivat kielen BNF-muodossa. Joillain muunnelmilla on omat kielioppinsa.
Augmented Backus–Naur (ABNF) -muodosta on IETF:n määrittelyt (korvaa ) ja sen päivitetty versio
Jokioisten seurakunta
Jokioisten seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Jokioisten kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Tammelan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Jyrki Koivisto. Vuonna 2017 seurakunnassa oli 4 397 jäsentä.
Jokioisten seurakunta perustettiin Tammelan seurakuntaan kuuluneena kappeliseurakuntana vuonna 1631. Itsenäiseksi seurakunnaksi se muutettiin vuonna 1893.
Tervolankirkko
Tervolankirkko on Savonlinnan Pakarilanmäessä sijaitseva Suomen suurimpiin kuuluva siirtolohkare. Se on muodostunut paikalla olleen valtavan kokoisen siirtolohkareen lohjettua kolmeen suureen kappaleeseen. Lohkareiden välissä on luolamaisia solia.
Lähteet
61.92639°N, 28.53444°W
Purmojärven kahakka
Purmojärven kahakka käytiin isovihan aikana 21. maaliskuuta 1715 Purmojärven Ruosteenojalla venäläisten kasakoden ja suomalaisten Kortesjärveltä ja Evijärveltä kotoisin olleiden talonpoikaississien välillä. Suomasiten pakosaunan luona käydyssä kahakassa kaatui kaksi suomalaista talonpoikaa ja yksi kasakoiden vangiksi jäänyt talonpoika poltettiin ladon mukana Eikkulanniemessä.
Kasakat surmasivat Kortesjärvellä ja Evijärvellä piilopirteille paenneita sivilejä ja he veivät myös aikuisia ja lapsia vankeina mukanaan Venäjälle.
Purmojärven kahakan muistomerkki paljastettiin Ruosteenojalle 23. syyskuuta 1959.
Ylinen Tervalammi
Maantietoa
Lampi on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee noin kolme kilometriä kaakkoon Ikaalisten Vahojärvestä pitkänomaisessa painaumassa Tervavuoren pohjoispuolella. Lampea ympäröi kapeareunainen suo. Siihen laskee etelästä kaksi metsäojaa. Läntisempi oja tuo Sorsalammin ja Kallionevan vesiä. Itäisempi oja tuo vettä sekä Metsävuoren takaa esimerkiksi Vääräjärvestä että Honkanevan ja Honkalammin vesiä pohjoisemmasta. Itäisemmälle ojalle on kaivettu myös Tervalammin ohittava oja. Lammin laskuoja Tervaoja lähtee sen pohjoispäästä ja kulkee Alisen Tervalammin ohitse ja se laskee kuljettuaan noin kolme kilometriä Hihkiönjoen alajuoksulle. Hihkiönjoki laskee Vahojärveen. Lammen ympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa, mutta rannat ovat autiot. Vapaa-ajan asunnot on rakennettu ylemmäksi mäelle. Niille johtaa pieni kylätie, joka haarautuu pois yhdystieltä 13284 Vahojoen lähellä.
Wirelesscabin
WirelessCabin on hanke, jonka tavoitteena on mahdollistaa lennonaikaiset kännykkäpuhelut sekä langattoman lähiverkon (WLAN) käyttö lennon aikana. Henkilökohtaisten puhelujen ja pakettidatan lähettämiseen käytetään UMTSia ja IP-yhteyksien luomiseen Bluetoothia ja WLANia (IEEE 802.11b standardi), Bluetoothin käyttöliittymää voidaan käyttää myös joidenkin UMTS-palveluiden välittämiseen. Koneiden matkustamoista löytyy myös kiinteät liittymät IP-yhteyksien muodostukseen, mikäli matkustajan kannettava tietokone ei tue WLANia. Hankkeessa ovat mukana German Aerospace Center, Inmarsat, Airbus, Ericsson, Siemens, Kid Systeme, ESYS, Triagnosys ja Bradfordin yliopisto Englannissa, hanke on EU:n tukema.
Hankkeen on käynnistänyt ajatus, että lentokoneet ja lentomatkustaminen ovat viimeisiä alueita, joissa ei ole ollut mahdollista liittyä Internetiin sekä suorittaa henkilökohtaisia matkapuhelinpuheluita matkustamisen lomassa. Lentoyhtiöt haluavat tarjota matkustajalle mahdollisuuden etätyön tekemiseen ja lennonaikaiseen multimediaviihteeseen sekä puheluihin matkustajan omilla henkilökohtaisilla laitteilla. Yhteyksien tulee toimia plug-and-play periaatteella, eli käyttäjän tulee saada yhteys Internetiin vain avaamalla henkilökohtainen päätelaitteensa ilman monimutkaisia konfigurointeja.
Hankkeen päätutkimuskohteet ovat järjestelmäarkkitehtuuri, henkilökohtaisten viestintälaitteiden aiheuttamat häiriöt lentokoneen hallintalaitteisiin, matkustamon topologian suunnittelu sekä Markkinatutkimus ja liiketoimintamallin luominen.
Hallintalaitteisiin kohdistuvia häiriöitä pyritään estämään sijoittamalla tukiasemia matkustamoon siten, että tiedon eteenpäin lähettäminen edellyttää mahdollisimman pientä lähetystehoa. Koneessa olevat tukiasemat kuljettavat informaation lentokoneen rungossa olevalle satelliittilähetin-vastaanottimelle, joka puolestaan välittää informaation eteenpäin lähimmälle järjestelmässä mukana olevalle tietoliikennesatelliitille.
Wirelesscabinin pääprotokollat ovat SIP; jota käytetään istunnon avaamiseen, RADIUS; jota käytetään käyttäjän tunnistamiseen ja varmentamiseen sekä RSVP; jota käytetään satelliittien resurssien varaamiseen ja säästämiseen sekä QoS:n hallintaan. Pääprotokollien ohella toimii joukko tavallisimpia tiedonsiirtoprotokollia.
Wirelesscabinin toiminnallinen arkkitehtuuri on jaettu kolmeen pääsegmenttiin:
Matkustamosegmentissä olevaa useiden yhtäaikaisesti liikkeessä olevien käyttäjien muodostamaa verkkoa, joilla on useita erilaisia liityntätapoja verkkoon kutsutaan CMHN-verkoksi (Collectively Mobile Heterogeneous Network). Pääasiallisesti matkustamosegmentti koostuu Service Integrator Domainista (SID) ja kolmesta Local Access Domainista (LAD). Kukin LAD tukee yhtä matkustamon tiedonsiirtoteknologiaa (GSM/GPRS/UMTS, WLAN ja Bluetooth). CMHN-verkon oleellisin osa on Service Integrator, joka kerää erilaisista laitteista tulevan informaation yhdistäen sen yhdeksi tietovirraksi ja lähettää sen eteenpäin satelliittiverkkoon. Service Integrator toimii siis ikään kuin multipleksinä, joka yhdistää ulospäin lähtevän datan ja purkaa sisäänpäin tulevan datan.
Satelliittisegmentti toimii kuljetusmediana, jolla on suurin mahdollinen peitto globaalisti ajatellen.
Maasegmentti toimii datan jakelijana tavallisessa maanpäällisessä verkossa. Saapuessaan maanpäälliseen verkkoon data menee ensin Wirelesscabin palvelimeen, jossa tapahtuu multipleksatun datan purku, purkamisen jälkeen data välitetään joko Internet- tai matkapuhelin verkkoon riippuen sen tyypistä.
Luettelo Kalifornian maanjäristyksistä
Tämä on luettelo Kaliforniassa tapahtuneista maanjäristyksistä.
Suomen metsätalous
Suomen metsätalous käsittelee Suomen valtion alueella harjoitettavaa metsätaloutta. Suomessa on metsää noin 230 000 neliökilometriä eli 78 prosenttia pinta-alasta. Metsien osuus pinta-alaan suhteutettuna on Euroopan valtioista suurin ja maailman valtioista kymmenes. Suomen metsien lajimäärä ei ole suuri. Yleisimmät puut ovat mänty (50 %), ja metsäkuusi (30 %). Muita yleisiä lajeja ovat hieskoivu, rauduskoivu, kotipihlaja, haapa, harmaaleppä, tervaleppä, raita ja kataja. Etelä-Suomessa esiintyy myös jaloja lehtipuita (metsävaahtera, metsälehmus, tammi, saarni, vuorijalava ja kynäjalava).
Metsänhoitoyhdistyksien pakkojäsenyys poistui vuoden 2014 alussa ja metsänhoitomaksun kerääminen veromuotoisena poistui vuoden 2015 alusta.
Kasvaneet puut myydään puunostajille, joita ovat muun muassa metsäyhtiöt. Puuta käytetään yleisimmin sellun- ja paperinvalmistuksen raaka-aineena sekä puutavaran tuotannossa. Puusta voi tehdä myös puupolttoaineita, kuten polttopuita ja pellettejä. Tähän tarkoitukseen käytetään yleensä puuta, joka ei käy teollisuuden käyttöön esimerkiksi pienen läpimitan tai huonon runkomuodon vuoksi. Myös hakkuutähteet, eli oksat ja kapeat latvukset, kannot kootaan usein energiakäyttöön.
Rahatalous
Metsätalous on sanansa mukaisesti taloudellista toimintaa, jolla tuotetaan uusiutuvaa raaka-ainetta metsäteollisuuden ja energiateollisuuden käyttöön. Hyvä metsänhoito takaa omistajalle parhaan puunmyyntitulon, koska sen ansiosta taloudellinen tulos on paras mahdollinen. Investointien kannattavuuslaskennassa käytetään yleisesti investointikustannusten diskonttausta eli tulevaisuudessa saatavien tulojen siirtämistä nykyaikaan.
Sadat tuhannet suomalaiset metsänomistajat saavat metsätaloudesta merkittäviä tuloja. Vuonna 2018 bruttokantorahatuloja laskettiin saatavan 2,66 miljardia euroa, mistä yksaityisten metsänomistajien osuus oli yli 2,3 miljardia euroa.
Suunnittelu
Metsänhoidon järjestelmällisyyttä helpottaa metsäsuunnitelma. Se sisältää kartan metsäalueesta, metsäalueen jaon kuvioihin, käsittelyehdotukset kullekin kuviolle sekä ennusteen metsikön tulevasta kasvusta, kehityksestä sekä tuotoksesta. Kuviolla tarkoitetaan metsikköä, joka on iältään, puulajiltaan ja kasvupaikkatyypiltään samankaltaista, eli jolle voidaan ehdottaa yhtä ja samaa käsittelyvaihtoehtoa. Kuviot on numeroitu. Metsänhoidolliset toimenpiteet tehdään aina koko kuviolle ja kuvioittain. Metsäsuunnitelma ei ole pakollinen. Se tehdään yleensä noin kymmeneksi vuodeksi kerrallaan, mutta suositellaan päivitettäväksi tätä lyhyemmällä aikavälillä.
Uudistaminen
Metsänhoitoon kuuluu maanmuokkaus ja puiden istutus, kylvö tai luontaisen uudistumisen odottaminen, taimikon perkaus ja hoito, ensiharvennus, harvennus ja lopuksi päätehakkuu. Päätehakkuun jälkeen huolehditaan uuden puuston syntymisestä joko istuttamalla taimia tai jättämällä siemenpuita hakkuualueelle. Uusien taimien nousu siemenistä tehostuu, jos metsämaan pintarakenne rikotaan, jotta siemenpuiksi jätetyistä puista karisevat siemenet päätyisivät suoraan kivennäismaahan. Metsälaki (1093/1996) määrittelee, kuinka tiheäksi taimikko tulee perustaa ja missä ajassa uusi metsä on saatava kasvamaan hakkuun jälkeen.
Ojitus ja metsäautotiet
Metsätalouteen kuuluvat myös soistuvien metsien ja soiden ojitus ja kunnostusojitus, sekä metsäautoteiden rakentaminen ja niiden kunnossapito. Metsäautotieverkosto on Suomessa maailman tiheimpiä, ja sen rakentamista on tuettu ja tuetaan verovaroin metsätalouden kannattavuuden parantamiseksi. Ojituksia Suomessa on tehty runsaimmin 1970-luvulla. Suometsien kasvatuksen ekologinen kestävyys on viime aikoina asetettu kyseenalaiseksi, sillä turpeen ravinnevarat hiipuvat karuimmilla suotyypeillä nopeasti. Tuhkalannoitus on todettu tehokkaaksi tavaksi lisätä ravinteita turvemaille.
Neuvonta
Metsänomistajan neuvojaksi ja toimenpiteiden tekijäksi on perustettu metsänhoitoyhdistyksiä. Samoja tehtäviä suorittavat myös monet yritykset. Valtion viranomaisina toimivat alueelliset metsäkeskukset neuvovat, ohjaavat ja valvovat metsissä tapahtuvaa taloudellista toimintaa.
Metsätalouden kestävä kehitys
Suomen metsätaloudessa tapahtui raju käänne 1990 -luvulla, kun metsäluonnon monimuotoisuuden vähenemiseen herättiin. Tästä alkoi monimuotoisuustyö, joka jatkuu edelleen. Metsälaki, luonnonsuojelulaki, sertifiointi, luonnonhoidon koulutukset, uudet toimintamallit ja kevyemmät hakkuutavat ja maanmuokkaukset ovat saaneet talousmetsien monimuotoisuuden hyvään kehitykseen. 2019 julkaistu uhanalaisarviointi (punainen kirja) paljasti, että talousmetsien osalta uhanalaisella lajistolla menee paremmin, kuin millään muulla alueella. Metsälajien määrä oli vähentynyt vuodesta 2010 yli 5 % kaikista uhanalaisista. Suomen metsätaloudessa otetaan laajasti huomioon kaikki kestävän kehityksen osa-alueet.
Ekologinen kestävyys
Ekologinen kestävyyden huomioiminen on tullut metsätalouteen viime vuosikymmeninä. Nykyisissä metsänhoidon suosituksissa on 1990-luvulta lähtien pyritty ohjaamaan metsänomistajia käsittelymenetelmiin, joista koituisi vähemmän haittaa metsäluonnolle ja sen monimuotoisuudelle. Nykyiset suositukset sisältävät monipuolisesti erilaisia käsittelytapoja, joilla voidaan muun muassa parantaa monimuotoisuudelle tärkeitä rakennepiirteitä hakkuiden yhteydessä. Suosituksia on tehty erilaisiin olosuhteisiin ja eri lajeja ajatellen. Esimerkiksi riistametsänhoidolle on omat suosituksensa. Tätä kutsutaan talousmetsien luonnonhoidoksi. Metsälaki ja -asetus (1200/1996) sekä Luonnonsuojelulaki (1096/1996) ja -asetus (160/1997) määrittelevät vaaditun luonnonhoidon minimitason.
Talousmetsä on puuntuotannollista aluetta, jossa ihmisen toiminta vaikuttaa myös metsän lajistoon. Muutokset metsäelinympäristöissä arvioidaan ensisijaiseksi uhanalaisuuden syyksi 733 lajille ja uhanalaisista lajeista lähes kolmasosa elää metsissä. Yleisimpiä muutosten syitä ovat metsien uudistamis- ja hoitotoimet sekä vanhojen metsien, kookkaiden puiden ja lahopuun väheneminen. Metsien elinympäristöistä uhanalaisia lajeja löytyy etenkin erilaisista lehtometsistä ja vanhoista metsistä.
Metsälajistolle arvokasta lahopuuta ei talousmetsissä juuri esiintynyt aiemmin, mutta nykyään metsätaloustoimissa pyritään lisätään lahopuuta aktiivisesti mm. säästöpuuryhmien, kuolleiden puiden jättämisellä metsään sekä tekopökkelöiden tekemisellä. Lahopuun määrä toimii hyvin luonnon monimuotoisuutta kuvaavana indikaattorina, sillä kaikista metsälajeista joka neljäs on lahopuusta riippuvaisia ja uhanalaisista metsälajeista joka kolmas. Lahopuun määrän väheneminen on merkittävin metsissä elävien lajien uhanalaisuuden aiheuttaja. Etelä-Suomen oloissa luonnonmetsien lahopuun määräksi on arvioitu 60–120 m³/ha ja koko maan suojelualueiden metsä- ja kitumaalla on lahopuuta keskimäärin 13 m³/ha. Talousmetsässä on lahopuuta vain 2–10 m³ hehtaarilla.
Luonnonhoidon laadun seurannan tulosten valossa talousmetsien luonnonhoito on 20 vuoden aikana heijastellut sille lainsäädännössä ja sertifioinnissa asetettuja kriteereitä. Toisaalta luonnonhoidon taso ei suosituksista ja neuvonnasta huolimatta ole 2000-luvun alusta lähtien parantunut, vaan taso on päinvastoin laskenut 2010-luvulla. Tarkastelujakson viimeisten viiden vuoden (2014–2018) aikana luonnonhoidon taso on määrällisissä muuttujissa keskimäärin noin 20 prosenttia heikompi kuin se oli 2000-luvulla, ja lähes 30 prosenttia heikompi kuin se on ollut parhaalla viisivuotisjaksolla aikavälillä 1998–2009.
Suomessa on käytössä kaksi metsätalouden sertifiointijärjestelmää: ympäristöjärjestöjen luoman Forest Stewardship Councilin FSC ja yleisempi PEFC, joka kattaa lähes kaikki Suomen metsät.