cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ethan Hawke
Ura
Hawke näytteli ensimmäisen kerran 14-vuotiaana elokuvassa Explorers – tutkimusmatkailijat (1985). Läpimurron hän teki neljän vuoden päästä elokuvalla Kuolleiden runoilijoiden seura.
Myöhemmin Hawke on näytellyt useissa merkittävissä elokuvissa, kuten Tahdon voitto (1992), Elossa (1993), Reality Bites (1994), Gattaca (1997), Loistava tulevaisuus (1998) sekä Richard Linklaterin ohjaamissa Rakkautta ennen aamua (1995), Legendaariset Newtonin pojat (1998), Rakkautta ennen auringonlaskua (2004) ja Rakkautta ennen keskiyötä (2013). Hän näytteli vuonna 1991 elokuvassa Valkohammas. Vuonna 2001 hän oli Oscar-ehdokkaana parhaasta sivuosasta elokuvassa Training Day.
Yksityiselämä
Hawke oli vuoteen 2005 saakka naimisissa näyttelijä Uma Thurmanin kanssa. Parilla on kaksi lasta; Maya (s. 1998) ja Levon (s. 2002). Kesällä 2008 Hawke avioitui Ryan Shawhughesin kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta.
Pupienus
Marcus Clodius Pupienus Maximus (noin 164 tai 178 – 29. heinäkuuta 238 ) oli Rooman keisari noin kolmen kuukauden ajan vuonna 238.
Konsulina ja prefektinä
Pupienus, jota kreikkalaiset historioitsijat yleensä kutsuvat Maximukseksi ja roomalaiset Pupienukseksi, oli todennäköisesti noin 60-vuotias noustuaan valtaan vuonna 238. Hän eteni urallaan nopeasti, pääasiassa sotilasviroissa. Pupienus toimi muun muassa vanhempana centuriona (primus pilus), sotilastribuunina, preettorina, Bithynian, Achaean ja Gallia Narbonensiksen provinssien prokonsulina sekä Ylä- tai Ala-Germanian legaattina, jolloin hän oli Herodianoksen mukaan erittäin suosittu. Uransa aikana hän sai voittoja germaaneista ja sarmaateista. Noin vuosina 207 ja 234 hän toimi myös konsulina. Vuonna 234 hän oli myös Rooman kaupunginprefekti. Pupienuksella oli tytär Pupiena Sextia Paulina Cethegilla ja ainakin yksi poika, Tiberius Clodius Pupienus Maximus, joka toimi konsulina vuonna 236. Pupienuksella saattoi olla myös toinenkin poika nimeltään Marcus Pupienus Africanus mutta tämä ei ole varmaa.
Maaliskuun 238 lopulla African provinssissa nousi kapina keisari Maximinus Thraxia vastaan. Kapinoitsijat murhasivat keisarillisen verojenkerääjän ja julistivat sitten keisariksi provinssin iäkkään maaherran, Marcus Antonius Gordianuksen. Gordianus otti samannimisen poikansa Gordianus II:n kanssahallitsijakseen ja lähetti Roomaan viestinviejän kertomaan kapinasta. Rooman senaatti ilmoitti heti tukevansa Gordianuksia, julisti Maximinuksen valtionviholliseksi ja mahdollisesti myös julisti edesmenneen keisari Severus Alexanderin jumalaksi. Samalla Gordianusten kannattajat murhasivat Maximinusta kannattaneen pretoriaanikaartin prefektin Vitalianuksen. Senaatti nimitti 20 entistä konsulia erityisvirkaan käymään sotaa Maximinusta vastaan. Näihin kuului myös Pupienus.
Nousu keisariksi Balbinuksen kanssa
Huhtikuussa 238 African naapuriprovinssi Numidian maaherrana toiminut Capelianus kuitenkin hyökkäsi ja kukisti Gordianusten armeijan Karthagon lähellä käydyssä taistelussa. Gordianus II sai surmansa ja hänen isänsä Gordianus I teki itsemurhan. Samaan aikaan Maximinus oli koonnut armeijansa ja saapunut Pohjois-Italiaan. Senaatti päätti kuitenkin jatkaa kapinaa. Se valitsi näiden 20:n miehen joukosta Pupienuksen ja Decimus Caelius Calvinus Balbinuksen uusiksi keisareiksi. Ensimmäistä kertaa Rooman valtakunnassa oli kaksi täysin samanarvoista keisaria. Molemmat saivat arvonimen pater patriae ja pater senatus.
Pupienuksen ja Balbinuksen poistuessa Juppiter Optimus Maximuksen temppelistä, missä uudet keisarit oli valittu, heitä vastassa oli vihainen väkijoukko, joka ajoi uudet keisarit henkivartioineen takaisin temppeliin. Kansalaiset eivät pitäneet Pupienuksesta, joka oli osoittautunut ankaraksi toimiessaan kaupunginprefektinä ennen Gordianusten kapinaa. He myös vaativat, että edesmenneen Gordianus I:n 13-vuotias tyttärenpoika Marcus Antonius Gordianus nimitettäisiin caesariksi. Tähän suostuttiin, jolloin väkijoukko rauhoittui.
Sota Maximinusta vastaan ja paluu Roomaan
Pupienus palasi takaisin Roomaan juhlimaan voittoaan vaikkei ollut kertaakaan kohdannut Maximinuksen armeijaa taistelussa. Roomassa Maximinuksen kuolemaan suhtauduttiin innokkaasti ja pian Maximinusta kannattaneet provinssit asettuivat tukemaan uutta hallintoa. Voitosta huolimatta Pupienuksen ja Balbinuksen asema heikentyi koko ajan. Keisareilla oli vaikeuksia maksaa palkkoja sotilaille ja lahjoituksia kansalaisille. Idässä persialaiset hyökkäsivät Mesopotamiaan ja Tonavan alajuoksulla gootit uhkasivat Rooman provinsseja. Aquileian puolustukseen osallistunut Tullius Menophilus lähetettiin Moesia Inferioriin organisoimaan puolustusta gootteja vastaan.
Sillä aikaa kun Pupienus oli Ravennassa, Roomassa oli suuria levottomuuksia kansalaisten ja pretoriaanikaartin sotilaiden taistellessa keskenään, jolloin suuri osa kaupungista paloi. Pupienuksen palatessa Roomaan tilanne rauhoittui mutta kahden keisarin välit alkoivat huonontua. Pupienus oli tuonut Roomaan germaaneista koostuvan henkivartiostonsa, jolloin Balbinus pelkäsi Pupienuksen käyttävän niitä häntä vastaan. Pretoriaanit olivat tyytymättömiä senaatin valitsemiin keisareihin ja pelkäsivät, että Pupienus korvaisi koko kaartin omalla henkivartiollaan.
Kuolema
Vuoden 238 tapahtumien kronologia on osoittautunut poikkeuksellisen vaikeaksi ristiriitaisten papyruksien ja piirtokirjoitusten takia. On esitetty, että Pupienuksen ja Balbinuksen hallituskausi alkoikin jo tammi-helmikuussa ja päättyi toukokuussa. Nykytutkijat ovat kuitenkin päässeet yhteisymmärrykseen asiasta ja Robin Mc Mahon esittää seuraavat päivämäärät: 12. huhtikuuta Gordianus I ja Gordianus II saavat surmansa hallittuaan 20 päivää, 22. huhtikuuta Pupienus ja Balbinus julistetaan keisareiksi Roomassa, 24. kesäkuuta Maximinus ja hänen poikansa murhataan Aquileian edustalla ja 29. heinäkuuta Pupienus ja Balbinus murhataan.
Elvīra Ozoliņa
Elvīra Ozoliņa (, s. 8. lokakuuta 1939 Leningrad) on latvialainen, Neuvostoliittoa edustanut keihäänheittäjä. Hän voitti kultaa vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa tuloksella 55,98 m. Vuoden 1964 kesäolympialaisissa Tokiossa hän sijoittui viidenneksi tuloksella 54,81 m ja suoritukseensa pettyneenä ajatti päänsä kaljuksi heti kilpailun jälkeen.
Ozoliņa oli naimisissa keihäänheiton olympiavoittajan, huhtikuussa 2020 kuolleen Jānis Lūsisin kanssa. Heidän poikansa Voldemārs Lūsis on myös keihäänheittäjä, joka kilpaili vuosien 2000 ja 2004 kesäolympialaisissa.
Pakkokeinot Suomessa
Pakkokeinot ovat pakkokeinolaissa esitutkintaviranomaisen käyttöön annettuja menetelmiä, joilla oikeutetaan muutoin lailla suojatut puuttumiset henkilöihin ja omaisuuteen, kun se on esitutkinnassa tarpeen. Pakkokeinoja saadaan käyttää vain, jos pakkokeinon käyttöä voidaan pitää puolustettavana ottaen huomioon tutkittavana olevan rikoksen törkeys, rikoksen selvittämisen tärkeys sekä rikoksesta epäillylle tai muille pakkokeinon käytöstä aiheutuva oikeuksien loukkaus ja muut asiaan vaikuttavat seikat.
Pakkokeinojen käyttöä on rajoitettu yleisillä periaatteilla ja lisäksi kullekin pakkokeinolle on laissa asetettu omat edellytyksensä. Myös perustuslaissa on rajauksia sen suhteen, millaisia pakkokeinoja lailla voidaan säätää. Eduskunnan oikeusasiamiehellä on erityistehtävänä valvoa, miten poliisi käyttää telepakkokeinoja ja peitetoimintaa.
Osa pakkokeinoista on esitutkintaviranomaisen käytössä vain tuomioistuimen luvalla. Osasta pakkokeinoja tuomioistuin päättää esitutkintaviranomaisen hakemuksesta.
Pakkokeinolain viimeisin mittava uudistus tuli voimaan vuoden 2014 alussa, jolloin täysin uusina pakkokeinoina lisättiin seitsemän pakkokeinoa: tietojen hankkiminen telekuuntelun sijasta, henkilön tekninen seuranta, tekninen laitetarkkailu sekä suunnitelmallinen tarkkailu, peitelty tiedonhankinta, tietolähteen ohjattu käyttö ja valvottu läpilasku.
Pakkokeinojen jaottelu
Pakkokeinot jaetaan perinteisesti rikos-, siviili- ja hallintoprosessuaalisiin pakkokeinoihin. Tässä artikkelissa käsiteltävät asiat ovat rikosprosessuaalisia pakkokeinoja.
Siviiliprosessuaalisia pakkokeinoja kutsutaan myös turvaamistoimiksi. Niillä tarkoitetaan oikeudenkäynnin aikana käytettäviä pakkokeinoja, joilla voidaan väliaikaisesti, ennen lopullisen tuomion antamista turvata asianosaisen väittämää oikeutta. Turvaamistoimia on kolmea tyyppiä: takavarikko saatavan turvaamiseksi, takavarikko niin sanotun paremman oikeuden turvaamiseksi ja yleinen turvaamistoimi muun oikeuden turvaamiseksi.
Hallintoprosessuaalisia pakkokeinoja eli hallintopakkokeinoja ovat esimerkiksi ympäristönsuojeluviranomaisten käyttämät: keskeyttämisuhka, teettämisuhka, uhkasakko ja toiminnan välitön keskeyttäminen.
Salaisen tiedonhankinnan porttiteoria
Salaisen tiedonhankinnan porttiteoria on havaittu Suomessa todelliseksi ilmiöksi. Sen mukaan kerran poliisille myönnetty valtuus alkaa laajeta yhä laajemmalle kansalaisten yksityiselämän suojan ja perusoikeuksien alueelle sekä synnyttää rinnalleen täysin uusia valtuuksia, jotka puolestaan alkavat laajeta tahollaan.
Poliisille säädetty uusi salaisen tiedonhankinnan toimivaltuus johtaa myöhemmin toimivaltuuden soveltamisalan laajentamiseen ja usein kokonaan uuteen toimivaltuuteen sekä näiden toimivaltuuksien laajentumiseen myös muiden esitutkintaviranomaisten kuin poliisin käyttöön. Salaisen tiedonhankinnan toimivaltuuksien laajentaminen johtaa vastaavasti myös valvontasäännösten soveltamisalan laajentamiseen koskemaan näitä uusia toimivaltuuksia.
Salaisen tiedonhankinnan porttiteorian avulla voidaan tarkastella näiden toimivaltuuksien syntymisen ja käyttöalan laajentumisen ketjua. Kerran avattua tiedonhankinnan porttia ei enää suljeta, ja siitä alkavat myöhemmin kulkea muutkin kuin poliisi, jolle portti alun perin avattiin. Toimintaympäristön muuttuessa tulee paineita saada salaisen tiedonhankinnan toimivaltuus laajennettua koskemaan myös muiden rikosten torjuntaa kuin niiden, joiden torjuntaan toimivaltuus alun perin säädettiin. Rikoslain uudistumiskehityksen myötä salaisen tiedonhankinnan toimivaltuuksien soveltamisalan piiriin tulee yhä uusia rikosnimikkeitä, vaikka poliisi- ja pakkokeinolain säännöksiin ei tehtäisikään muutoksia. Tällöin kyse on uudesta tietyn rangaistusasteen ylittävästä kriminalisoinnista, joka mahdollistaa tietyn toimivaltuuden käytön.
Esimerkkitapaus
Puheluliikenteen tunnistetietojen hankkiminen rikosten selvittämiseksi (teletoimintalaki 676/1992). Toimivaltaa sai käyttää, kun tutkittiin rikosta, jossa rangaistusminimi oli vähintään vuosi vankeutta, tai törkeä huumausainerikos (1992). Tämä toimivaltuus johti seuraavaan laajentumisvaiheeseen: televalvontaan (1995). Teletunnistetietojen saamista laajennettiin samalla merkittävästi, kun rangaistusminimiä laskettiin vuoden vankeudesta neljän kuukauden vankeuteen. Samalla laskettiin myös valtuus kattamaan myös tavalliset huumausainerikokset sekä lisättiin tietotekniikkarikokset. Molemmista edellä mainituista sallittiin samalla myös rangaistavat yritykset.
Silke Renk
Silke Renk (s. 30. kesäkuuta 1967 Erfurt) on saksalainen keihäänheittäjä.
Pakkokeinot Suomessa
Esimerkkitapaus
Televalvonta johti myös kokonaan uuden valtuuden haaran luomiseen: matkaviestimien sijaintitiedon hankkimiseen (2004). Perusteeksi riitti epäily rikoksesta, jossa ankarin mahdollinen rangaistus olisi vähintään kaksi vuotta.
Silke Renk
Seuraavissa kesäolympialaisissa Barcelonassa hän voitti keihäänheiton olympiakultaa tuloksella 68,34 m.
Pakkokeinot Suomessa
Esimerkkitapaus
Vuonna 2011 aiemmista on edelleen johdettu uusia toimivaltuuksia ja annettu vanhoille uusia termejä. Myös soveltamisaloja on edelleen laajennettu. Esimerkkeinä: televalvonta teleosoitteen tai telepäätelaitteen haltijan suostumuksella, sijaintitietojen hankkiminen epäillyn ja tuomitun tavoittamiseksi, tukiasematietojen hankkiminen sekä teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkiminen.
Kehityksessä sallittiin myös puhelujen salakuuntelu eli telekuuntelu (1995). Sitten listaa rikoksista, joihin sitä sai käyttää, laajennettiin merkittävästi vuosina 2003 ja 2004. Vuonna 2005 sallittiin myös rikosten paljastaminen ja estäminen (ei vain tosiasiassa tapahtuneiden rikosten tutkinta) poliisilain muutoksella. Valtuudet myönnettiin alun perin vain poliisille, mutta myöhemmillä muutoksilla myös Tullille ja Rajavartiolaitokselle.
Vastaava kehitys on huomattavissa muissakin salaisen tiedonhankinnan valtuuksissa.
Yleiset periaatteet
Pakkokeinojen käytön yleisten ja erityisten edellytysten lisäksi jokaista pakkokeinoa harkittaessa on otettava huomioon pakkokeinojen käyttöön liittyvien periaatteiden asettamat rajoitukset. Uuden vuonna 2014 voimaan tulleen pakkokeinolain I luvussa säädetään keskeisimmistä pakkokeinojen käytössä sovellettavista periaatteista, joita ovat suhteellisuusperiaate, vähimmän vähimmän haitan periaate ja hienotunteisuusperiaate. Vanhassa pakkokeinolaissa oli säädetty ainoastaan suhteellisuusperiaatteesta. Uudistuksen yhteydessä pakkokeinojen käyttöä koskevat merkittävimmät periaatteet keskitettiin selvyyden vuoksi pakkokeinolain 1 lukuun. (HE 222/2010 vp s. 2, 14 ja 245.)
Suhteellisuus-, hienotunteisuus- ja vähimmän haitan periaatteet ovat käytännössä ainakin osittain päällekkäisiä.
Kohtuuttoman pidättämisen ja vangitsemisen kielto
Lainkohdat: pakkokeinolain 2 luvun 6 § ja 13 §"Ketään ei saa pidättää, jos pidättäminen olisi kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn iän tai muiden henkilökohtaisten olosuhteiden vuoksi.""Ketään ei saa vangita tai määrätä pidettäväksi edelleen vangittuna, jos se olisi kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn tai tuomitun iän tai muiden henkilökohtaisten olosuhteiden vuoksi."Kaikkia esitutkintalain 4 luvun periaatteita ei sisältönsä tai luonteensa puolesta pidetty tarpeellisena tai perusteltuna sijoittaa uudelleen pakkokeinolain yhteyteen. Nämä periaatteet on kuitenkin otettava huomioon pakkokeinojen käytössä. Näitä periaatteita ovat esimerkiksi tasapuolisuusperiaate, syyttömyysolettama ja oikeus olla myötävaikuttamatta rikoksensa selvittämiseen. (HE 222/2010 vp s. 72.)
Suhteellisuusperiaate
Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 2 §
Suhteellisuusperiaatteen mukaan pakkokeinoja saadaan käyttää vain, jos pakkokeinon käyttöä voidaan pitää puolustettavana ottaen huomioon tutkittavana olevan rikoksen törkeys, rikoksen selvittämisen tärkeys sekä pakkokeinon käytöstä rikoksesta epäillylle tai muille aiheutuva oikeuksien loukkaaminen ja muut asiaan vaikuttavat seikat. Tämä periaate ilmenee myös kohtuuttoman pidättämisen ja vangitsemisen kielloista silloin, kun pidättäminen tai vangitseminen on kohtuutonta asian laadun taikka rikoksesta epäillyn tai tuomitun iän tai muiden henkilökohtaisten olojen vuoksi. (HE 222/2010 vp s. 72 ja 245.)
Vähimmän haitan periaate
Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 3 §
Suhteellisuusperiaatteen lisäksi toinen keskeinen periaate on vähimmän haitan periaate, jonka mukaan pakkokeinon käytöllä ei saa puuttua kenenkään oikeuksiin enempää kuin on välttämätöntä käytön tarkoituksen saavuttamiseksi. Pakkokeinon käytöllä ei saa myöskään aiheuttaa kenellekään tarpeettomasti vahinkoa tai haittaa.
Vähimmän haitan periaatteeseen liittyy se, että rikoksesta epäiltyä tai muuta toimenpiteen kohteeksi joutuvaa henkilöä kuullaan toimenpiteen edellytyksiä harkittaessa niissäkin tapauksissa, joissa kuulemisesta ei nimenomaisesti säädetä.
Usein toimenpiteen kohteena olevalla henkilöllä voi olla edellytysten arvioinnin kannalta olennaisia tietoja, jotka liittyvät nimenomaan pakkokeinon käytöstä aiheutuvaan haittaan. Näillä tiedoilla tarkoitetaan muun muassa pakkokeinojen kohteena olevan henkilön terveydentilaan, työhön, perhetilanteeseen tai opiskeluun liittyviä sellaisia olosuhteita, jotka on otettava huomioon harkittaessa esimerkiksi vapaudenmenetyksen kestoa tai vaihtoehtoisten lievempien pakkokeinojen käyttöä. Kuuleminen voi esimerkiksi koskea vapaudenmenetysajan keston kohtuullisuusarviointia. Kohtuullisuutta arvioitaessa voidaan verrata pakkokeinoilla saavutettavia etuja esimerkiksi siihen, että henkilö voi menettää työpaikkansa. (HE 222/2010 vp s. 72 ja 245.)
Hienotunteisuusperiaate
Lainkohta: pakkokeinolain 1 luvun 4 §
Hienotunteisuusperiaatteella tarkoitetaan sitä että pakkokeinoja käytettäessä on vältettävä aiheettoman huomion herättämistä ja toimittava muutenkin hienotunteisesti. Pakkokeinojen käytössä on vaarana pakkokeinojen kohteeksi joutuvan henkilön leimautuminen silloin, kun pakkokeinojen käyttäminen saattaa tulla ulkopuolisten tietoon. Pakkokeinojen käytöstä voidaan tehdä johtopäätöksiä niiden kohteena oleviin henkilöihin kohdistuvista rikosepäilyistä. (HE 222/2010 vp s. 72 ja 245.) Hienotunteisuusperiaatetta voidaan myös pakkokeinojen käytön puolella pitää itsenäisenä periaatteena siitä huolimatta, että henkilön joutumista epäilyn alaiseksi tulee arvioida samalla myös vähimmän haitan periaatteen näkökulmasta. Huomioon tulee ottaa esimerkiksi henkilön ikään tai terveydentilaan taikka häveliäisyysnäkökohtiin liittyvien seikkojen huomioon ottamista. (HE 222/2010 vp s. 72 ja 245.)
Itsekriminointisuoja
Itsekriminointikiellon vaikutukset pakkokeinojen käyttöön ovat olleet usein esillä. Oikeuskäytännössä on erotettu todisteet, jotka perustuvat henkilön tahtoon, ja todisteet, jotka ovat olemassa henkilön tahdosta riippumatta. Itsekriminointikielto ei esimerkiksi estä hankkimasta ja käyttämästä rikosasiassa sellaista aineistoa, joka on saatu syytetyltä pakkokeinoin, mutta jonka olemassaolo ei ole riippunut hänen tahdostaan (velvoittamisesta aktiiviseen toimintaan). Tällaisia ovat esimerkiksi etsintämääräyksen nojalla hankitut asiakirjat, puhalluskokeen tulokset, veri-, virtsa-, hius- ja ääninäytteet tai DNA-testiä varten otetut kudosnäytteet. Itsekriminointikielto ei siten vapauta velvollisuudesta alistua laillisten pakkokeinojen käyttöön ja niiden passiiviseen sietämiseen. Sen sijaan aktiivisiin toimiin oman syyllisyyden selvittämiseksi ei voida pakottaa.
Rikoksettomien tutkintojen pakkokeinot
Kun tutkintaa ei suoriteta rikoksen johdosta, puhutaan poliisitutkinnasta. Se on eri asia kuin esitutkinta, joka suoritetaan aina rikoksen johdosta. Tämän vuoksi poliisitutkinnan pakkokeinojen käyttömahdollisuudet ovat hyvin erilaiset.
Poliisitutkintaa on siis esimerkiksi Poliisitutkinnaksi ei voida katsoa rikoksen esitutkintaa niissäkään tapauksissa, joissa tiedetään jo tutkinnan alkaessa, että ketään ei voida asettaa syytteeseen.
Koska poliisitutkinnassa tutkittavana ei ole rikosta, ei rikosprosessuaalisia pakkokeinoja voi käyttää. Poliisitutkinnankin turvaamiseksi on kuitenkin joitakin pakkokeinoja.
Nouto ja poistumisen estäminen
Poliisitutkinnassa voivat tulla sovellettaviksi uuden esitutkintalain 6 luvun säännökset tutkintatoimenpiteiden viivytyksettömästä aloittamisesta (esitutkintalain 6:4), läsnäolon kestosta (esitutkintalain 6:5) ja poistumisen estämisestä (esitutkintalain 6:6). Läsnäolon keston osalta on huomattava se, että poliisitutkinnassa kuultavakin on yleensä velvollinen olemaan läsnä tutkinnassa enintään 6 tuntia kerrallaan. Henkilö, johon nyt kysymyksessä olevan poliisilain 6 luvun 2 §:n 2 momentin mukaisesti sovelletaan rikoksesta epäiltyä koskevia säännöksiä, on kuitenkin velvollinen olemaan läsnä kerrallaan enintään 12 tuntia. Pidättämisen edellytyksiä pelkästään poliisitutkinnan perusteella ei voi syntyä ja siksi henkilöä ei voida velvoittaa olemaan läsnä yli 12 tuntia.
Muut poliisitutkinnan pakkokeinot
Poliisimiehellä on oikeus poliisitutkinnan suorittamiseksi päästä paikkaan tai alueelle, missä tutkinnan kohteena oleva tapahtuma on sattunut, tarkastaa esineitä tai asiakirjoja, joilla voi olla merkitystä tutkinnan suorittamiselle, tehdä tutkinnan suorittamiseksi tarvittavia kokeita sekä ottaa tutkimuksia varten tarvittavia näytteitä (poliisilain 6:4.1). Toimenpiteen edellytyksenä on lisäksi, että sillä voidaan perustellusti olettaa olevan suuri merkitys asian selvittämisessä. Pakkokeinolain 7 luvun 3 §:ssä säädetyt takavarikoimis- ja jäljentämiskiellot on poliisilain 6 luvun 4 §:n 1 momentin mukaan soveltuvin osin otettava huomioon asiakirjoja tarkasteltaessa. Vaikka kysymys ei ole rikostutkinnasta, salassapitovelvollisuuteen ja oikeuteen liittyvät näkökohdat on perusteltua ottaa mahdollisuuksien mukaan huomioon myös poliisitutkinnassa. Toimenpiteistä on laadittava pöytäkirja tai tehtävä merkintä muuhun asiakirjaan.
Vakituiseen asumiseen käytettävään tilaan pääseminen poliisitutkinnan suorittamiseksi edellyttää päällystöön kuuluvan poliisimiehen määräystä. Poliisimiehellä on oikeus kieltää tai rajoittaa esineiden siirtämistä taikka määrätä esine siirrettäväksi yleisesti käytetyllä paikalla, jos se on tarpeen poliisitutkinnan turvaamiseksi. Poliisilla on myös oikeus poliisitutkinnan turvaamiseksi eristää, sulkea tai tyhjentää yleisesti käytetty paikka tai alue taikka kieltää tai rajoittaa siellä liikkumista.
Salaiset pakkokeinot
Salaisille pakkokeinoille on yhteistä se, että niitä käytetään salassa niiden kohteilta. Esitutkinnan aikana tai viimeistään sen päätyttyä on näistäkin pakkokeinoista ilmoitettava niiden kohteille. Tuomioistuin voi kuitenkin tietyissä tilanteissa myöntää esitutkintaviranomaiselle luvan olla ilmoittamatta pakkokeinon käytöstä.
Salaisia pakkokeinoja ovat: Kohdat 7 ja 10–15 ovat tulleet voimaan 1.1.2014 alkaen pakkokeinolain uudistuksen myötä.
Poliisi kirjaa käyttämänsä salaiset pakkokeinot Salpa-tietokantaan.
Salaisia pakkokeinoja saavat käyttää poliisin lisäksi rajavartio-, tulli- ja sotilasviranomaiset sen mukaan kuin siitä laissa erikseen säädetään. Kuitenkin peitetoimintaa, valeostoa ja tietolähteen ohjattua käyttöä saavat käyttää vain poliisi, puolustusvoimien tiedusteluosasto (ent. Viestikoelaitos) sekä sotilaspoliisi..
Käytön edellytykset
Lainkohdat: pakkokeinolain 10 luvun 2 §
Tässä puhutaan salaisista pakkokeinoista rikosten esitutkinnassa eli rikosten selvittämiseksi. Salaisista pakkokeinoista, joita käytetään rikosten estämiseksi tai paljastamiseksi, säädetään poliisilaissa.
Food Force
thumb|250px|Ensimmäinen tehtävä käynnissä. Kuva pelin [[PC-versiosta.]] Food Force on YK:n Maailman ruokaohjelman (WFP) vuonna 2005 julkaisema, 8–13-vuotiaille lapsille ja nuorille suunnattu opetuksellinen tietokonepeli. Pelaajien tehtävänä on hoitaa ruoanjakelua nälänhädästä kärsivässä maassa ja auttaa maata pääsemään jaloilleen sekä saada sen omavaraisuus takaisin. Samalla pelaaja oppii nälästä ja WFP:n työstä sen ehkäisemiseksi.
Kehitys, historia ja versiot
Pelin kehittäjät ovat brittiläinen Playerthree ja italialainen Deepend. Food Force julkaistiin Bolognassa 14. huhtikuuta 2005. Se on ladattavissa ilmaiseksi verkkosivustolta. Sekä Windowsille että Macintoshille on omat versionsa. Pelaajia kannustetaan polttamaan peli CD:ille ja jakamaan kavereille. Erikielisiä versioita on tällä hetkellä jo seitsemän. Toukokuussa 2007 ilmestyi suomenkielinen versio.
Pakkokeinot Suomessa
Käytön edellytykset
Salaisten pakkokeinojen käytön yleisenä edellytyksenä on, että käytöllä voidaan olettaa saatavan rikoksen selvittämiseksi tarvittavia tietoja (pakkokeinolain 10 luvun 2.1). Toisena pakkokeinojen käytön yleisenä edellytyksenä on lisäksi, että niillä voidaan olettaa olevan erittäin tärkeä merkitys rikoksen selvittämiselle (pakkokeinolain 10 luvun 2.2). Erittäin suurta merkitystä rikoksen selvittämiselle ei kuitenkaan edellytetä televalvonnan, tukiasematietojen hankkimisen, peitellyn tiedonhankinnan, muun teknisen seurannan kuin henkilön teknisen seurannan sekä teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkimisen osalta. Peitetoiminnan, valeoston ja asuntokuuntelun käyttäminen edellyttää lisäksi, että se on ehdottoman välttämätöntä rikoksen selvittämiseksi.
Food Force
Peli
Pelin tapahtumapaikkana on Sheylan, Intian valtamerellä sijaitseva kuvitteellinen saarivaltio, joka kärsii kuivuudesta ja sisällissodasta. Pelaajan hahmo on YK:n ammattilaisten mukaan päässyt keltanokka. Pelissä on kuusi tehtävää, jotka on suunniteltu havainnollistamaan ruoka-avun jaon eri vaiheita.
Food Force – Bowl 2006
Food Forcen kilpailuversio Bowl 2006 julkaistiin 2006. Sen tavoitteena on rohkaista useampia lapsia pelaamaan ja oppimaan nälästä maailmassa. Bowlissa 40 miljoonaa pistettä kerännyt pelaaja pääsee mukaan arvontaan jossa voi voittaa liput Super Bowliin kahdelle.
Pakkokeinot Suomessa
Telekuuntelu
Telekuuntelulla voidaan kerätä tietoja kuten sähköpostiosoite, IP-osoite, käyttäjätunnus ja salasana, profiili tai muu televerkkoon sisältyvä tieto, jonka avulla tele- tai datayhteyden osapuolet voidaan yksilöidä. Myös puhelimen sarjanumero (IMEI-koodi) taikka muu päätelaitteen suoraan yksilöivä tai sen yksilöimiseen johtava tieto sisältyy telekuuntelun määritelmän piiriin.
Tietojen hankkiminen telekuuntelun sijasta
Kun viestiä ja siihen liittyviä tunnistamistietoja ei ole enää saatavissa telekuuntelulla, voidaan käyttää tietojen hankkimista telekuuntelun sijasta. Esitutkintaviranomaisille voidaan tällaisessa tilanteessa antaa lupa takavarikoida tai jäljentää tiedot teleyrityksen tai yhteisötilaajan hallusta. Kysymys on tapauksista, joissa telekuuntelutoimivaltuudella saatava viesti on hävinnyt, mutta se on vielä teknisesti saatavissa teleyritykseltä tai yhteisötilaajalta. Yhteisötilaajia ovat esimerkiksi oppilaitokset tai yritykset, jotka tarjoavat työntekijöille tai oppilaille sähköposti- tai puhelinpalveluita. Näin heilläkin voi olla luottamuksellisia viestejä, tunnistamistietoja ja paikkatietoja.
Sääntelyn tarkoituksena on myös estää telekuuntelun käyttöedellytyksien kiertäminen (HE 222/2010 vp s. 319). Tämä pakkokeino on poliisilain 5 luvun 6 §:n mukaan käytettävissä myös rikoksen estämiseksi. Pakkokeinolain 10 luvun 4 §:n 2 momentissa on säädetty lisäksi, että jos tietojen hankkiminen kohdistetaan viestin sisällön selvittämiseksi telepäätelaitteeseen välittömästi yhteydessä olevaan viestin lähettämiseen ja vastaanottamiseen soveltuvaan henkilökohtaiseen tekniseen laitteeseen tai tällaisen laitteen ja telepäätelaitteen väliseen yhteyteen, esitutkintaviranomaiselle voidaan antaa lupa tietojen hankkimiseen telekuuntelun sijasta, jos telekuuntelulle säädetyt edellytykset täyttyvät. Säännöksen tarkoituksena on estää se, että telekuuntelun soveltamiskynnys muodostuisi tavanomaista alemmaksi silloin, kun kuuntelu voidaan toteuttaa kohdistamalla esimerkiksi teknistä kuuntelua puhelun välityksessä käytettävään henkilökohtaiseen apulaitteeseen (esimerkiksi bluetooth-kuuloke). Pakkokeinon kohteena oleva henkilö voi näissä tapauksissa kuitenkin perustellusti olettaa, että viestintä on yhtä luottamuksellista kuin puhuttaessa suoraan matkapuhelimeen (HE 222/2010 vp s. 319). Kaiutinpuhelun tai muun kovaäänisen puhelun kuuntelu ei vaadi telekuuntelulupaa, koska tällöin kuuntelu ei kohdistu viestintävälineiden väliseen yhteyteen. Tällainen kuuntelu voi kuitenkin vaatia luvan muiden säännösten perusteella, esimerkiksi teknisen kuuntelun ehtojen perusteella käytettäessä teknistä kuuntelua.
Televalvonta
Televalvonnalla selvitetään viestinnän osapuolia, viestinnän lähettäneiden laitteiden sijainnit ja/tai estetään tilapäisesti laitteiden viestintä.
Sähköisen viestinnän tietosuojalain mukaan viesti sekä tunnistamis- ja paikkatiedot ovat luottamuksellisia, jollei kyseisessä tai muussa laissa toisin säädetä. Viesti ei ole luottamuksellinen, jos se on saatettu yleisesti vastaanotettavaksi. Viestiin liittyvät tunnistamistiedot ovat kuitenkin luottamuksellisia. Verkkoviestin eli radioaaltojen, sähköisen viestintäverkon tai muun vastaavan teknisen järjestelyn avulla yleisön saataville toimitetun tiedon, mielipiteen tai muun viestin tunnistamistietojen luovuttamisesta säädetään puolestaan sananvapauden käyttämisestä joukkoviestinnässä annetun lain (260/2003) 17 §:ssä. Sähköisen viestinnän tietosuojalain 4 §:n momentissa säädetty luottamuksellisuus tarkoittaa sitä, että viestejä sekä tunnistamis- ja paikkatietoja saa käsitellä vain erikseen laissa säädetyssä tarkoituksessa. Säännös antaa suojaa kaikille viestintäverkossa liikkuville viesteille.
Telepakkokeinoista päättäminen
Tuomioistuin päättää telekuuntelusta ja tietojen hankkimisesta telekuuntelun sijasta pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Lupa voidaan antaa enintään kuukaudeksi kerrallaan.
Televalvonnasta ja sijaintitiedon hankkimisesta päättävästä viranomaisesta on säädetty pakkokeinolain 10 luvun 9 §:ssä. Tuomioistuin päättää perusmuotoisesta televalvonnasta, pakkokeinolain 10 luvun 7 §:n 1 momentin 1, 4 ja 5 kohdassa ja 2 momentissa säädetystä suostumukseen perustuvasta televalvonnasta sekä sijaintitietojen hankkimisesta epäillyn ja tuomitun tavoittamiseksi pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Jos asia ei siedä viivytystä, pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää televalvonnasta siihen asti, kunnes tuomioistuin on ratkaissut luvan myöntämistä koskevan vaatimuksen. Asia on saatettava tuomioistuimen ratkaistavaksi heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 24 tunnin kuluttua pakkokeinon käytön aloittamisesta. Laissa tarkemmin määritelty poliisiviranomainen päättää televalvonnasta, jos sen välitön toteuttaminen on välttämätöntä henkeä tai terveyttä uhkaavan vaaran torjumiseksi (poliisilain 5:10.3). Pidättämiseen oikeutettu virkamies päättää suostumukseen perustuvasta televalvonnasta silloin, kun tutkitaan rikosta, jonka johdosta teleosoite tai telepäätelaite on oikeudettomasti toisen hallussa taikka silloin, kun tutkitaan teleosoitetta tai telepäätelaitetta käyttäen tehtyä lähestymiskiellon rikkomista, ilkivaltaa tai kotirauhan rikkomista (pakkokeinolain 10:7.1, 2 ja 3).
Pidättämiseen oikeutettu virkamies päättää myös poliisilain 5 luvun 9 §:n 2 ja 3 kohdassa tarkoitetusta televalvonnasta. Lupa televalvontaan voidaan antaa enintään kuukaudeksi kerrallaan ja se voidaan myöntää koskemaan myös päätöstä edeltänyttä määrättyä aikaa, joka voi olla kuukautta pidempi.
Tuomioistuin päättää tukiasematietojen hankkimisesta pidättämiseen oikeutetun virkamiehen vaatimuksesta. Jos asia ei siedä viivytystä, pidättämiseen oikeutettu virkamies saa päättää tukiasematietojen hankkimisesta siihen asti, kunnes tuomioistuin on ratkaissut luvan myöntämistä koskevan vaatimuksen. Asia on saatettava tuomioistuimen ratkaistavaksi ratkaistavaksi heti, kun se on mahdollista, kuitenkin viimeistään 24 tunnin kuluttua pakkokeinon käytön aloittamisesta (pakkokeinolain 10:11 ja poliisilain 5:12). Teleosoitteen tai telepäätelaitteen yksilöintitietojen hankkimisesta päättää pidättämiseen oikeutettu virkamies (pakkokeinolaki 10:25.3).
Peitetoiminta
Lainkohta: pakkokeinolain 10:27.1
Peitetoiminnalla tarkoitetaan tiettyyn henkilöön tai hänen toimintaansa kohdistuvaa suunnitelmallista tiedonhankintaa. Tiedon hankkimiseksi käytetään soluttautumista, jossa tiedonhankinnan edellyttämän luottamuksen hankkimiseksi tai tiedonhankinnan paljastumisen estämiseksi käytetään vääriä, harhauttavia tai peiteltyjä tietoja tai rekisterimerkintöjä taikka valmistetaan tai käytetään vääriä asiakirjoja. Peitetoimintaa ei ole siis esimerkiksi nettipoliisin toiminta, kun hän esittäytyy poliisiksi ja koko nimellään.
Toimintaa kuvataan soluttautumiseksi. Puhekielessä tällä tarkoitetaan henkilön liittymistä organisaatioon tai muuhun ryhmään tarkoituksena hankkia tietoja sisältä päin tai vaikuttaa ryhmän toimintaan (HE 34/1999 vp). Soluttautuminen salataan kohteelta ja ulkopuolisilta. Soluttautujan on yleensä toimittava tarkkailtavassa kohteessa ja kohteeksi riittää yksikin henkilö.
Peitetoiminnassa yleensä
Lainkohdat: pakkokeinolain 10 luku 2§, 10 luku 3§, ja 10 luku 27§
Rikoksesta epäiltyyn saa kohdistaa tavallista peitetoimintaa, jos tätä on syytä epäillä lapsipornon levittämisestä (rikoslain 18 luku 17§) tai pakkokeinolain 10 luvun 3 §:ssä tarkoitetusta rikoksesta, paitsi törkeästä tulliselvitysrikoksesta.
Edellytyksenä on lisäksi, että tiedonhankintaa on rikollisen toiminnan suunnitelmallisuuden, järjestäytyneisyyden tai ammattimaisuuden taikka ennakoitavissa olevan jatkuvuuden tai toistuvuuden vuoksi pidettävä tarpeellisena. Peitetoiminnan yleisenä edellytyksenä on lisäksi, että sen käyttäminen on välttämätöntä rikoksen selvittämiseksi.
Peitetoiminnassa tietoverkossa
Poliisi saa kohdistaa epäiltyyn peitetoimintaa myös internetissä tai muussa tietoverkossa, jos tätä on syytä epäillä rikoksesta, josta säädetty ankarin rangaistus on vähintään kaksi vuotta vankeutta tai kun henkilö pitää hallussaan lapsipornoa (rikoslain 17:19).
Tiedonhankinnan kohteena olevat henkilö tai henkilöt tulisi pystyä yksilöimään ainakin heidän rooliensa tai tehtäviensä kautta, vaikka he olisivat poliisille vielä henkilöllisyydeltään tuntemattomia. Jokaisen tiedonhankinnan kohteena olevan henkilön osalta tulee erikseen arvioida, onko edellytyksiä kohdistaa peitetoimintaa juuri tähän henkilöön.
Tietoverkoissa tapahtuvan peitetoiminnan alempaa kynnystä on perusteltu lain esitöissä (HE 222/2010 vp s. 339). Tietoverkossa tapahtuva viestintä on luonteeltaan anonyymiä ja toiminta on jälkikäteen helposti kontrolloitavissa. Tietoverkossa työskentely on myös poliisille turvallisempaa kuin muu peitetoiminta.
Valeosto
Peitetoiminnasta ja valeostosta rikoksen estämiseksi on säädetty poliisilaissa. Edellytykset vastaavat muutoin sitä, mitä on säädetty näiden keinojen käytöstä rikosten esitutkinnassa.
Keskeisiä pakkokeinojen rajoituksia
Telekuuntelua, tietojen hankkimista telekuuntelun sijasta, teknistä kuuntelua ja teknistä katselua ei saa koskaan kohdistaa:
... mutta saa kohdistaa seuraaviin, jos ja vain jos, tutkittavana on niin vakava rikos, että siitä säädetty ankarin rangaistus on vähintään kuusi vuotta vankeutta:
Conquer Online
Conquer Online on asiakasohjelmalla pelattava MMORPG-peli, jonka on tuottanut TQ Digital Entertainment. Se on täysin ilmainen, sillä valmistaja hankkii tuottonsa myymällä T-paitoja, ConquerPoints:eja ja muista omistamistaan peleistä.
TQ Digital Entertainment on julkaissut peliin ilmaisen lisäosan, Conquer Online 2, joka on ladattavissa samalta sivulta. Nykyään Conquer Online 1:tä ei voi enää ladata eikä pelata. Nykyisin peliä on päivitetty siten, että on uusia hahmoluokkia, esineitä, reittihaku, automaattinen vihollisten tappaminen, voi ratsastaa ja ulkoisestikin sitä on paikoin muutettu.
Ninja
Ninjojen ase, armori ja muiden tavaroiden myyntipuoli on vähäisempi kuin muilla luokilla. Ninjat on tehty PK hahmoiksi joten ne ovat PK:ssa Trojanien luokaa. Ninjojen aseissa on paras fyysinen iskuvoima ja ninjat voivat käyttää kahta asetta, kuten trojanitkin. Heidän kestävyytensä pelissä on erittäin heikko, joten rahat kuluvat pääsääntöisesti parantaviin esineisiin. Ninja saa alkutasoina Fatal Strike -kyvyn, jolla ninja iskee oma dmg 5x monstereihin, mutta ei vaikuta pelaajiin. Ninjat saavat myös Toxic Fog hyökkäyksen joka vähentää vastustajan elinvoimaa 3 sekunnin välein. (parhaillaan puolittaa hp)
Warrior
Warrior saa alussa XP skill supermanin, joka kymmenkertaistaa monstereihin ja tuplaa pelaajiin kohdistuvan iskuvoiman. Warrior voi käyttää tason 40 jälkeen toisessa kädessä kilpeä. Warriorin iskunkestävyys on hyvä, se tuottaa keskiverrosti vahinkoa, ja rahaa kuluu vain vähän, joten hahmoa on sikäli nopea kehittää.
Trojan
Trojan pystyy käyttämään kahta asetta yhtä aikaa, samoin kuin ninja. Puolustuskyky on keskiverto, hahmo tuottaa aina suurta vahinkoa ja sillä on kaikista korkein määrä HP:ta eli elämänvoimaa. Trojanit pystyvat tekemään kaikkein suurinta vahinkoa, jos pelaaja osaa pelata.
Archer
Archerilla on kaikista vähiten elinvoimaa ja huono iskunkestävyys, mutta kestää taoistien hyökkäykset suhteellisen hyvin, koska archerilla on toiseksi paras magic defense. Sen lisäksi varusteiden puolustustaso on hieman parempi kuin taoistien varusteiden. Archereiden vahinko on matalahko, mutta ne ovat nopeita iskemään ja pystyvät tekemään pitkänmatkan hyökkäyksiä.
Archer pystyy tason 23 jälkeen käyttämään Scatter-kykyä, jossa nuolet lähtevät moneen kohteeseen samaan aikaan. Alussa Archer pystyy lentämään hieman, mikä kehittyy tason noustessa. Kallis mutta nopea kehittää 100-levelille asti. Jokaisella hyvällä pelaajalla on yleensä oma archer, koska sillä voi helposti hankkia rahaa tappamalla alempien tasojen vihollisia meteoreja, +1 tavaroita, korkeatasoisia esineitä sekä dragon balleja.
Water Taoist
Water Taoist pystyy herättämään toisen pelaajan henkiin tason 40 jälkeen XP-skillinä. Levelin 70 jälkeen pystyy siihen manan avulla. Pystyy myös asettamaan hyviä aputaikoja muille pelaajille, esimerkiksi stigma joka nostaa täydellä tasolla kohteen vahinkoa 30%, star of accuracy joka lisää osumatarkkuutta ja magic shield, joka nostaa puolustusta. Water taoist eivät suoraan ylennyksessään saa Fire-taikaa toisin kuin Fire taoist, mutta voivat ostaa sen Marketista. Water taoist pystyy myös muuttumaan Water Elfiksi tasolla 50, jolloin se muistuttaa kalaa. Tämä lisää Water taoist fyysistä iskuvoimaa. Tasolla 54 Water taoist pystyy muuttumaan Divine Hareksi joka mahdollistaa nopean liikkumisen.
Quality
Conquer Onlinessa on viisi eri quality- eli laatutasoa, jotka vaikuttavat esineestä riippuen esimerkiksi iskuvoimaan, suojaukseen, maagiseen suojaukseen tai maagiseen iskuun. Nämä ovat huonoimmasta parhaimpaan: Normal (3 eri tasoa), Refined, Unique, Elite ja Super. Fixed-esineitä ei voi kehittää eikä tehdä Dragon Balleilla tai Meteoreilla, ainut keino saada on tappaa joko Aide tai Messenger.
Meteorit ja Dragon Ballit
Meteoreilla pystyy värjäämään pukua/armoria sekä nostamaan esineiden käyttötasoa, esimerkiksi tason 35 aseesta tulee meteorin avulla taso 40. Jos kokeilee nostaa esineen käyttötasoa se voi myös epäonnistua. Dragon Ballit, joita voi myös ostaa luottokortilla, voivat parantaa aseen laatua (quality). Esimerkiksi Refined muuttuu Uniqueksi. Dragon Balleja voi myös muuttaa Conquer pointseiksi, joita voi käyttää lotteryssä (lotto) tai ostaa marketilla (kaupassa) tavaraa.
Socket
Socket-esineet ovat hyvin arvokkaita ja vaikeita saada, lukuun ottamatta aseita. Socketit ovat esineissä olevia ns. reikiä, joihin voi lisätä Gemin. Socketteja voi olla yhdestä kahteen kappaletta. Socketteja voi tulla kun nostaa esineen tasoa meteorilla, mutta tämä on erittäin harvinaista.
Gemit
Gemit ovat jalokiviä, joita voi saada joko mainaamalla kaivoksissa, satunnaiselta monsterilta ja tehtävistä. Gemit parantavat ominaisuuksia.
Gemeillä on myös luokat: Normal (=normaali), Refined (=jalostettu) ja Super (=paras). Gemejä on kaiken kaikkiaan kymmenen: Dragon-, Phoenix-, Rainbow-, Moon-, Violet-, Fury-, Kylin-, Tortoise-, Thunder-, ja Glorygem.
Gemien laatua voi parantaa yhdistämällä 15 alemman luokan Gemiä.
Plus-ominaisuudet
Esineiden ominaisuuksia voi parantaa enemmänkin kuin qualityä. +1-esineillä voi saada aikaan lisää iskuvoimaa tai suojausta, esineestä riippuen. +1-esineet liitetään aseeseen tietyn NPC:n avulla. Maksimi plusmäärä on +12.
Esineiden + ominaisuutta voidaan nostaa + kivillä.
Mitä plus-ominaisuudet antavat hahmollesi:
Blessed-esineet
Blessit eli siunaukset parantavat iskunkestävyyttä, samalla lailla kuin Tortoisegem. Blessed-esineitä voi löytää, tai tehdä Super Tortoisegemien avulla tavalla. Blessed-ominaisuuden voi saada pelin valitsemaan varusteeseen uudelleensyntymisessä, jolloin menettää mahdollisuuden saada super gem. Blessed tasot ovat -1%, -3%, -5% ja -7%.
Conquer Points
Conquer Pointsit eli CP:t ovat rahayksikkö Conquer Onlinessa. CP:eillä saa esim:
Muuta löytää marketista Great Merchantilta (213,179)
Reborn
Kun pelaaja saavuttaa tietyn tason, hän voi syntyä uudelleen (reborn). Tämä on mahdollista jo tasolla 110—120 hahmosta riippuen. Pelin maksimitaso on tällä hetkellä 140. Jokainen hahmo voi uudelleensyntyä myös silloin. Mitä myöhemmällä tasolla pelaaja uudelleensyntyy, sitä enemmän hän saa käyttöönsä attribute-pisteitä, joilla pitää kehittää hahmoaan. Pelaaja voi itse valita tekeekö tavallisen vai blessed rebornin. Normaalin rebornin yhteydessä saa super gemin sekä myrkytetyn aseen tai manaa/hp antavia taoisteille tarkoitettuja aseita. Blessed rebornissa saa kamaan sattumanvaraisesti -damage sekä aseen. Uudelleensyntyminen ei ole rajattu yhteen kertaan. Toisella kerralla siihen on vaatimuksena tehtävän suorittaminen.
Onigiri
Onigiri tai omusubi  on japanilainen, riisistä tehty välipala, joka on tavallisesti kolmion tai soikion muotoinen ja nori-merilevällä ympäröity. Onigiri on yksi suosituimmista välipaloista Japanissa, ja sen eri muunnoksia myydäänkin useimmissa kaupoissa.
Onigirin yksinkertaisin muoto sisältää pelkkää suolattua riisiä (shiomusubi), mutta siinä voidaan käyttää lukuisia erilaisia täytteitä: usein umeboshia, suolattua lohta, kanaa, tonnikalaa ja majoneesia, mätiä (tarako ja mentaiko), soijakastikkeella maustettua katsuobushia, konbu-merilevää, tsukemono-pikkelsejä tai jopa juustoa. Myös riisiä voidaan maustaa eri tavoin. Yleinen variantti on azukipavuilla punaiseksi värjätty sekihan, ruskea riisi (genmai) ja erilaisia jyviä sisältävä riisi (zakkokumai). Riisiin voidaan sekoittaa myös muun muassa wakame-merilevää, pieniä shirasu-kaloja, shiso-yrttiä ja niin edelleen.
Onigireinä pidettyjen riisipallojen jäänteitä on löydetty jo Yayoi-kaudelta ajanlaskun alun tienoilta, mutta nykyisen kolmiomaisen muotonsa merileväkääreineen ruoka sai Edo-kaudella. Onigiri on Japanissa lohturuokaa, jota syödään usein lounaaksi, piknikeillä ja tapahtumissa. Ruoan nimi tuo mielleyhtymiä läheisyyteen ja ihmisten välisiin yhteyksiin: nigiru tarkoittaa ’tarttua’, musubu ’sitoa yhteen’, ’yhdistää’.
Onigireitä valmistetaan usein kotona lounaaksi, mutta niitä voi ostaa myös kaikista ruokakaupoista. Kaupoissa myytävät onigirit on pakattu niin, että merilevä ei koske riisiin ennen pakkauksen avaamista ja säilyy siten rapeana. Suolan ansiosta onigiri säilyy jääkaapin ulkopuolella syömäkelpoisena jopa kuusi tuntia, umeboshilla maustettuna kahdeksan tuntia.
Åbergin Linja
Åbergin Linja on vuonna 1953 perustettu pääkaupunkiseudun linja-autoliikenteen perheyritys, jota hoidetaan nyt kolmannessa sukupolvessa.
Alkuajat
Autoilijasuvusta lähtöisin oleva, taksiautoilijana aiemmin toiminut Nils Åberg osti 1952 ensimmäisen linja-autonsa ja alkoi ajaa alihankintana olympiakisojen ajan Helsinki–Oulunkylä-linjaa. Myöhemmin syksyllä Åberg ajoi muun muassa Laaksolahden ja Siikajärven linjoja.
Vuotta myöhemmin Åberg osti yhdessä Oiva Laurilan (Laurilan Linja Oy) kanssa Tuomarilan linjan Arne Sacklenin omistamalta Matkustajain Auto Oy:lta.
YTV- ja HSL-aika
Åbergin Linja rakensi 1988 Espoon Suomenojalle omat varikko- ja toimistotilat. Varikolla oli aluksi yhtiön omien autojen lisäksi vuokralla Laurilan Linjan autoja. Laurilan Linjan autot vaihtuivat yrityskaupan mukana Suomen Turistiauton autoiksi. Myöhemmin vuokralaiseksi tuli yritysfuusion myötä Helsingin Bussiliikenne Oy. Käytännössä vuokralainen vaihtui vasta vuonna 2016, kun Helb lopetti linjan 195 liikennöinnin Suomenojalta ja uudeksi vuokralaiseksi tuli Nurmijärven linja (Korsisaari).
Åbergin Linja teki 1999 yhteistarjouksen Suomen Turistiauton kanssa. Yritys sai uusina linjoina liikennöitäväkseen Espoon sisäiset linjat 87 ja 88 (nyk. 28). Lisäksi liikennöinti Espoon linjoilla 19 ja 85 jatkui. Linjojen 154 ja 156 liikennöinti puolestaan päättyi ensimmäisiin kilpailutuksiin.
Syksyllä 2004 päättyi yli 50 vuotta ajettavana olleen Nuuksion linjan liikennöinti, kun Nobina, silloinen Concordia Bus, voitti linjat 85, 28 ja 87. Tämä merkitsi samalla sitä, että yhtiö oli syksystä 2004 alkaen ensi kertaa historiansa aikana ilman omia linjoja. 2004–2005 Åbergin Linja ajoi linjaliikennettä alihankintana Westendin Linjalle linjoilla 213 ja 315. Syksyllä 2005 alkoi liikenne kilpailutuksessa voitetulla linjalla 105. Näihin ajanjaksoihin mahtuu alihankintatyötä myös palvelulinjojen saralta, Helsingin Bussiliikenteen linjalla P2 Helsingissä ja Taksikuljetuksen linjalla 16 Espoossa.
Keväällä 2011 Åbergin Linja osti Turun Turistiauto Oy:n, joka oli voittanut syysliikenteen 2011 alusta seutulinjan 530 Espoon keskuksesta Martinlaaksoon. Yhtiön nimeksi tuli omistajamuutoksen myötä Bus Travel Åbergin Linja Oy. Liikennöintiä varten yhtiö hankki kolme uutta Scanian alustalla ja Lahden Autokorin korilla varustettua Lahti Scala -bussia, jotka teipattiin uuden käytännön mukaisesti sinivalkoiseen HSL-tilaajaväritykseen.
Lokakuussa 2012 Westendin Linjan konkurssin takia järjestetyssä tarjouskilpailussa Åbergin Linja voitti seutulinjan 105, jota se oli jo aikaisemmin ajanut alihankintana Westendin Linjalle yhdellä autolla.
Keväällä 2016 Åbergin Linjan autoihin asennettiin HSL-alueen ensimmäiset uudet LIJ-järjestelmän matkakorttilaitteet koekäyttöä varten.
Tällä hetkellä Åbergin Linja ajaa linjoja 583(K) ja 584 yhdessä Tammelundin Liikenteen kanssa sekä osaa Espoon sisäisen linjan 544 liikenteestä alihankintana Taksikuljetukselle.
Tilausliikenne
Tilausajotoimintaa yhtiö harjoittaa 60-, 50-, 34-, 17-, ja 9-paikkaisilla autoilla, lisäpalveluina mm. opastukset ja catering-palvelut. Åbergin Linja on lisäksi kuluttajaviraston hyväksymä matkatoimisto, joka hoitaa matkanjärjestelypalveluita, yhteistyökumppaneinaan muun muassa Tallink ja Viking Line. Kesäisin yritys järjestää Espoon kartanokierroksia yhdessä Visit Espoon kanssa. Tilausliikenteessä Åbergin Linja on myös Valtion sopimuskuljettaja Hansel Oy:n puitesopimustoimittajana.
Jean-Noël Augert
Jean-Noël Augert (s. 17. elokuuta 1949 Saint-Jean-de-Maurienne, Ranska) on ranskalainen uransa lopettanut alppihiihtäjä.
Augert voitti pujottelun maailmanmestaruuden Val Gardenan maailmanmestaruuskilpailuissa 1970. Sapporon talviolympialaisissa 1972 hän sijoittui viidenneksi sekä pujottelussa että suurpujottelussa.
Urallaan Augert voitti kolme pujottelun lajicupia ja yhteensä 15 maailmancupin osakilpailua. Vuonna 1969 hän sijoittui maailmancupin loppupisteissä toiseksi.
Augert lopetti uransa 24-vuotiaana vuonna 1973 ja meni naimisiin alppihiihtäjä Françoise Macchin kanssa vuonna 1975.