cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suzanne Rogers
Rogers tunnetaan parhaiten televisiosarjan Päivien viemää (Days of our Lives) Maggie Hortonina, jota hän on näytellyt vuodesta 1973 saakka. Hänen hahmonsa murhattiin 2003 Salemin sarjamurhaajan kolmantena uhrina.
Rogersilla todettiin lihassairaus myasthenia gravis vuonna 1984.
Zeroconf
Zeroconf eli Zero Configuration Networking (tunnetaan myös nimellä APIPA eli Automatic Private IP Addressing) on joukko tietoliikenneprotokollia, joiden tarkoituksena on mahdollistaa ad hoc-tietoverkkojen yksinkertainen luominen ja laitteiden kytkeminen olemassa oleviin lähiverkkoihin ilman erillistä konfiguraatiota. Ilman Zeroconfia käyttäjä joutuu määrittelemään verkon laitteiden IP-osoitteet ja antamaan nille DNS-nimet ja muut asetukset; Zeroconfin avulla tietokone voi esimerkiksi hakea lähiverkkoon kytkettyjä tulostimia, ja laite vastaa kutsuun automaattisesti. Protokollajoukko ratkaisee kolme ongelmaa: Laitteen IP-osoitteen automaattisen valitsemisen, verkon laitteille annettujen nimien löytämisen ja laitteiden tarjoamien palveluiden löytämisen.
Zeroconfin pääkehittäjä on Apple, joka kehitti protokollan siirryttäessä suljetuista AppleTalk-verkoista TCP/IP-pohjaisiin verkkoihin. Applen oman toteutuksen nimi on Bonjour (aikaisemmin Rendezvous). Linuxissa toteutus Applen zeroconf-prokollasta on Avahi.
Paavo Niskanen
Paavo Niskanen (Niskakoski) (1. kesäkuuta 1836 Iisalmi – 8. elokuuta 1916 Nivala) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Niskasen vanhemmat olivat herännäisjohtaja, talollinen Vilhelm Niskanen ja Anna Alm ja puolisot vuodesta 1859 Fredrika Oja (k. 1909) ja vuodesta 1910 Maria Loviisa Marjoniemi, o.s. Niemi (k. 1921). Niskanen muutti 1842 Ylivieskaan ja seuraavana vuonna Nivalaan. Hänestä tuli veljensä kanssa isäntä Niskakosken tilalle, jota laajennettiin useilla maakaupoilla. Niskanen palkittiin suonviljelyksestä Talousseuran palkinnolla ja maanviljelyksestä hopeamitalilla. Niskanen harjoitti myös meijeritoimintaa ja piti nahkuriliikettä. Hän oli kunnallislautakunnan jäsen vuodesta 1867, kun Nivalan kunta perustettiin, ja kunnallislautakunnan puheenjohtaja 1873–1885. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Nivalan edustajana. Vuonna 1876 hän oli kirkolliskokouksen jäsen. Lautamies Niskanen oli 1871–1887, herastuomarin arvon hän sai 1878. Niskasella oli monia muitakin luottamustehtäviä, esimerkiksi Nivalan kunnan kassanhoitajana hän toimi 16 vuotta ja oli paikkakunnan säästöpankin perustajia sekä pankin ensimmäisen johtokunnan, hallituksen ja isännistön jäsen. Hän itse oli Nivalan suurimpia yksityisiä rahanlainaajia.
Niskanen oli talonpoikaissäädyssä Piippolan tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1872. Hän oli valtiopäivillä talousvaliokunnan jäsen.
Erkan Nasib
”Nasse” saavutti jääkiekossa myös junioreiden SM-hopean vuonna 1963 ja SVUL:n Varsinais-Suomen piirin tekniikkamestaruuden vuonna 1967.
Nasib toimi Ilveksen johtokunnan jäsenenä, perinneyhdistys Ilves Takkuturkit -puheenjohtajana, Ilveksen A-junioreiden valmentajana jääkiekossa, TaPa:n juniorivalmentajana jalkapallossa ja Oriveden Fortunan pelaajavalmentajana. Nasib palkittiin Suomen Jääkiekkoliitto ry:n kultaisella ansiomerkillä.
Yksityiselämä
Erkan Nasib kuului Suomen tataariyhteisöön. Myös hänen isänsä Naim ja setänsä Lotfi pelasivat jääkiekkoa Ilveksessä.
Saarinen (Multia)
Saarinen on Keski-Suomessa Multialla ja Saarijärvellä Väätäiskylänn lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 41 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä. .
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
You Bet Your Life
thumb|Groucho Marx juontamassa ohjelmaa 1950-luvulla. You Bet Your Life oli yhdysvaltalainen visailuohjelma, jota esitettiin radiossa 1947–1956 ja televisiossa 1950–1961. Ohjelman juontajana toimi Groucho Marx. Radiossa ohjelmaa lähetettiin alun perin ABC:n asemien kautta. Myöhemmin sarja siirtyi CBS:lle ja lopulta NBC:lle. Televisioversion lähetyksestä vastasi NBC.
You Bet Your Life sai vuonna 1948 Peabody -palkinnon. Vuonna 1988 sarja nimettiin Radio Hall of Fameen.
Sarjaa on yritetty herättää henkiin myöhemminkin. Vuoden 1980 versiossa juontajana toimi Buddy Hackett ja vuoden 1992 versiossa Bill Cosby. Molemmat yritykset jäivät lyhytikäisiksi.
Norrmalm (kaupunginosa-alue)
Norrmalm on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman 14 kaupunginosa-alueesta. Se rajoittuu etelässä Strömmeniin ja pohjoisessa Brunnsvikeniin. Siihen kuuluvat Norrmalmin, Vasastanin ja Skeppsholmenin kaupunginosat ja se käsittää sisäkaupungin (innerstaden) pohjoisosat. Norrmalmilla asuu yli 62 000 asukasta, alueella on 123 000 työpaikkaa ja sen pinta-ala on 4,95 neliökilometriä. Norrmalmin rajanaapurina on pohjoisessa Solnan kunta.
Nykyään Norrmalmin eteläosaa pidetään kaupungin keskustana, jota kutsutaan nimellä Stockholms city. Historiallisesti Brunkebergsåsen-kukkula jakoi kaupunginosan kahtia, mutta ajan myötä maasto on tasaantunut, kun maata on viety alueelta pois. Vuosina 1602–1635 Norrmalm oli jopa oma kaupunkinsa omine pormestareineen, ennen kuin se liitettiin takaisin Tukholmaan.
Kirgisian lippu
right|250px|thumb|Kirgisian lippu. Kirgisian lippu on Kirgisian tunnus vaakunan ja kansallislaulun ohella. Se otettiin virallisesti käyttöön 3. maaliskuuta 1992, jolloin se korvasi Kirgiisien sosialistisen neuvostotasavallan lipun. Lipun mittasuhteet ovat 3:5. Kirgisian lipussa on punaisella pohjalla keltainen aurinko, joka on valon ja puhtauden symboli. Sen neljäkymmentä sädettä kuvaavat neljääkymmentä eri kirgiisiheimoa. Kaksi auringon halki kulkevaa nauhaa symboloivat jurtan huippua. Jurtta on kirgiisien paimentolaisteltta.
Sjasski tselljulozno-bumažnyi kombinat
Sjasski tselljulozno-bumažnyi kombinat on pehmopaperitehdas, joka sijaitsee  Venäjällä Leningradin alueen Sjasstroissa lähellä Laatokan kaakkoisrantaa. Tehdas aloitti tuotantonsa marraskuussa 1928 sulfiittiselluloosalla.
Tehtaalla on kaksi hienopaperikonetta sekä kartonkikone. Se valmistaa nyt erilaisia pehmopaperituotteita kuten WC-paperia, pöytäliinoja ja laudeliinoja sekä pohjapapereita. Työntekijöitä on noin 3000.
Yritys vie tuotteitaan 12 maahan. Yksityistämisen seurauksena se oli 1990-luvulla rahoitusyritysten hallussa, mistä sen hankki Olhavan alumiinisulatto vuosikymmenen lopussa. Yhtiön omistaa OOO Tselljulozno-bumažnaja kompanija, jonka pääomistajat puolestaan ovat brittiläiset Palmsprings Ltd 41 % osuudella ja Romtrade Ltd samoin 41 %:lla. Yhtiö omistaa OAO Vyborgskaja tselljulozan.
Yksikään todellinen skotti
– Yksikään skotti ei laita sokeria aamupuuroonsa.
– Sinun Angus-enosi ei sitten ole todellinen skotti.
– Yksikään pasifisti ei puukota ihmisiä.
– Minä tunnen yhden, joka puukotti pari tyyppiä hengiltä.
– Ystäväsi ei ollutkaan todellinen pasifisti.
Tällaisessa tapauksessa No True Scotsmanin analogia ei ole ehyt. Pasifismin määritelmään sisältyy väkivallan vastustaminen ja sen käytöstä pidättäytyminen. Ihmisten puukottaminen ja pasifismi ovat keskenään loogisesti ristiriidassa. Looginen johtopäätös siis on, ettei puukottaja todellisuudessa ollut pasifisti (vaikka saattoi väittää olevansa).
Other People’s Songs
Projekti lähti alun perin liikkeelle Bellin ajatuksesta tehdä soololevy, jolla olisi pelkästään Phil Spectorin säveltämiä lauluja. Lopulta levystä tuli kuitenkin molempien osapuolten valitsemista kappaleista koostuva, puhdasverinen Erasure-albumi.
Pyhän Ristin kirkko (Kuusamo)
Kirkko
Kirkon on suunnitellut arkkitehti Bertel Liljequist. Kirkkorakennus on 48 metriä pitkä ja 18,5 metriä korkea ja muodoltaan niin sanottu basilikatyyppinen pitkäkirkko. Sen itäpäässä on sakaristo ja länsipäässä urkuparvi. Kirkko rakennettiin amerikkalaisten luterilaisten kirkkojen rahallisella tuella. Istumapaikkoja siellä on noin 800 hengelle. Kirkon maalaukset on toteuttanut Paavo Leinonen ja Antti Salmenlinna yhteistyönä. Maalausten luonnokset ja suunnitelmat ovat Antti Salmenlinnan. Kirkon alttaritaulu "Vapahtaja Ristillä" on peräisin Kuusamon vanhasta kirkosta vuodelta 1824. Taulun on maalannut Johan Gustav Hedman. Kirkon vihki piispa Väinö Malmivaara 26. elokuuta 1951. Kirkkoa saneerattiin vuonna 1986, ja adventtina piispa Olavi Rimpiläinen omisti kirkon Pyhän Ristin muistolle.
Sankaripatsas
Kirkon viereisen sankarivainajien muistomerkin on veistänyt Mauno Juvonen, teos valmistui 1957.
Salt Laken piirikunta
Salt Laken piirikunta on Yhdysvaltain Utahin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 1 160 437 vuonna 2019 ja sen pinta-ala on 2 090 neliökilometriä. Piirikunnan hallintokeskus osavaltion pääkaupunki ja suurin asutuskeskus on Salt Lake City.
Piirikunta perustettiin 31. tammikuuta 1850.
Väestö
Piirikunnan asukkaista 70,4 prosenttia on valkoisia, 16,97 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 4,22 prosenttia aasialaisia. 22,2 prosenttia osaavat myös muita kieliä kuin englantia. 91,8 prosenttia asukkaista on Yhdysvaltain kansalaisia. Piirikunnan väestön keski-ikä on 32.9 vuotta.
Damaskoksen kansainvälinen lentoasema
Damaskoksen kansainvälinen lentoasema palvelee Syyrian pääkaupunkia Damaskosta. Sitä käytti vuonna 2004 noin 3,2 miljoonaa matkustajaa ja se on maan vilkkain lentoasema. Lentoasema otettiin käyttöön vuonna 1973 kun lähempänä keskustaa sijaitseva Mezzen lentoasema lakkautettiin.
Lentoasema sijaitsee Damaskoksen keskustasta kaakkoon. Sillä on kaksi kiitotietä, joista toinen on varattu sotilaskäyttöön. Matkustajaterminaalissa on useita matkamuistomyymälöitä, ravintoloita sekä internet-kahvila.
Lentoyhtiöt ja kohteet
Lentoasema toimii Syyrian kansallisen lentoyhtiön Syrian Arab Airlinesin solmukohtana. Alla lista Damaskokseen säännöllisesti liikennöivistä lentoyhtiöistä.
Maria Callas
Maria Callas (, syntymätodistuksessa Sophie Cecilia Kalos, ristimänimeltään María Ánna Sofía Sesilía Kalogeropoúlou,, ) oli yhdysvaltalais-kreikkalainen oopperalaulaja, äänialaltaan sopraano. Callas oli aikansa tunnetuin oopperalaulaja 1940-luvun lopulta 1960-luvulle.
Ylänkökiuru
Ylänkökiuru (Melanocorypha bimaculata) on aasialainen kiurujen heimoon kuuluva varpuslintu. Lajin entinen nimi oli isokiuru.
Maria Callas
Elämä ja ura
Callas syntyi kreikkalaiseen siirtolaisperheeseen New Yorkissa, Yhdysvalloissa. Isä oli liikemies ja vaihtoi perheen nimen Callasiksi edistääkseen sopeutumista. Maria muutti 13-vuotiaana äitinsä kanssa Ateenaan, Kreikkaan. Ateenassa Callas opiskeli musiikkia muun muassa kuuluisan oopperalaulajan, Elvira de Hidalgon johdolla.
Ylänkökiuru
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 16–18 cm, siipien kärkiväli 33–41 cm ja paino noin 50 g. Paksunokkainen avomailla asustava kiurulaji, jonka vatsa on valkoinen, rinnassa on kapea musta poikkiraita, selkäpuoli harmaanruskean kirjava ja pään kuviot selkeät. Lennossa näkyy pyrstön valkoinen kärkivyö ja siipien alapinnan ruskehtava sävy. Laulaa lennossa kuten kiuru, mutta laulun tempo on nopeampi ja karkeampi ja sisältää myös hiukan matkintoja. Sukupuolet ovat samannäköiset.
Maria Callas
Elämä ja ura
Callas esiintyi Kreikassa 1940-luvulla ahkerasti ja nousi kansalliseen maineeseen. Hän palasi vuonna 1944 Yhdysvaltoihin, mutta ei saanut siellä työtilaisuuksia yhtä hyvin kuin Kreikassa.
Ylänkökiuru
Koko ja ulkonäkö
Sekä vanhat että nuoret ylänkökiurut käyvät läpi täydellisen sulkasadon loppukesällä ja alkusyksyllä.
Levinneisyys
2 tai 3 alalajia tunnetaan. Nimialalaji bimaculata pesii Turkissa, Transkaukaasiassa ja Pohjois-Iranissa, torquata Turkmeniassa ja Iranin itäisemmissä osissa. Näiden kahden alalajin statuksesta on kiistaa. Rufescens esiintyy Lähi-idässä ja Vähän-Aasian keski– ja eteläosissa. Euroopan populaation koko on 2,1–4,3 miljoonaa yksilöä. Muuttolintu, jonka populaatiot talvehtivat Intiassa, Etelä–Iranissa, Arabian niemimaalla ja Koillis–Afrikassa.
Laji on tavattu Suomessa toistaiseksi neljästi: 12.1.–23.01.1960 Porissa, 26.–27.5.1996 Äänekoskella, 31.5.–3.6.1996 Pellossa ja 17.12.2000–17.1.2001 Porvoossa.
Elinympäristö
Pesii karuilla, kivikkoisilla puoliaavikoilla ja vuoristoseuduilla 2 kilometrin korkeudelle. Muuttoaikoina lajia tavataan erilaisilla avomailla, kuten riisipelloilla ja rannoilla, ja se muodostaa suuria, joskus jopa 3 000 yksilön parvia.
Lisääntyminen
Pesä on maassa mättään tai pensaan suojassa ja suojassa auringon paisteelta. Munia on tavallisimmin 3 tai 4. Muna painaa 4,04 g. Vain naaras hautoo 12–13 päivää. Molemmat emot ruokkivat poikasia, jotka lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 9 päivää vanhoina. Pesii joskus kahdesti kesässä.
Maria Callas
Elämä ja ura
Callas esiintyi vuonna 1947 Veronan oopperafestivaalilla, missä hänen äänensä teki yleisöön vaikutuksen. Hän otti managerikseen ja aviomiehekseen varakkaan liikemiehen Giovanni Battista Meneghinin ja aloitti nousunsa maailmankuuluksi laulajaksi.
Callas esiintyi 1950-luvulla Italian ja muun maailman tunnetuimmissa oopperataloissa, kuten Milanon La Scalassa, Pariisin Palais Garnier’ssa ja New Yorkin Metropolitanissa. Hänen ansiokseen voidaan ainakin osaksi lukea yleisen kiinnostuksen kasvu 1800-luvun alkupuolen italialaisia bel canto -oopperoita kohtaan. Callasin ohjelmistoon kuuluivat tärkeimmät oopperasäveltäjät Wagnerista koloratuuriklassikoihin. Häneen yhdistettiin erityisesti Luigi Cherubinin Medea ja Vincenzo Bellinin Norma. Callasin laulutaide oli harvinainen yhdistelmä dramaattista ilmaisuvoimaa ja teknistä taituruutta yhdistettynä laajaan äänialaan, minkä vuoksi hänen ohjelmistoonsa mahtui esimerkiksi niin Wagnerin Valkyyrian Brünnhilden kuin Bellinin Unissakävijän Aminankin osat. Tavallisesti näiden osien esittäjiksi tarvitaan kaksi täysin erityyppistä sopraanoa.
Callas oli ollut uransa alkuvuosien aikana huomattavan ylipainoinen, mutta 1950-luvun alkupuolella hän laihdutti kolmisenkymmentä kiloa. Hoikistuminen teki Callasista muoti-ikonin ja suositun lehtien kansikuvissa. Jotkut kriitikot tosin olivat sitä mieltä, että Callas oli menettänyt laihtumisensa myötä äänensä loistokkuuden.
Callas oli vaativa tähti, joka esitti suuria ja paljon mediajulkisuutta saaneita vaatimuksia oopperataloille. Ristiriidat Metropolitanin oopperajohtaja Rudolf Bingin kanssa johtivat siihen, että Callas jätti Yhdysvallat ja palasi Eurooppaan jatkamaan uraansa. La Scalassa hän järjesti skandaalin keskeyttämällä vuonna 1957 esityksensä, jota seuraamaan oli saapunut Italian presidentti.
Kriitikot olivat havainneet Callasin äänessä vuoteen 1957 mennessä kovuutta, metallisuutta ja epävakautta korkeissa äänissä. Tavattuaan laivanvarustaja Aristoteles Onassiksen hänen kiinnostuksensa laulamiseen väheni vuodesta 1959 alkaen. Kirjailija Nicholas Gagen mukaan Callas ja Onassis saivat lapsen 30. maaliskuuta 1960, mutta lapsi kuitenkin kuoli muutama tunti synnytyksen jälkeen. Tätä väittämää on kuitenkin kyseenalaistettu. Callasin ja Onassiksen yhdeksän vuotta kestänyt suhde loppui, kun Onassis tapasi Yhdysvaltain entisen presidentin John F. Kennedyn lesken, Jacqueline Kennedyn.
Björn Damstén
Opinnot
Hän kävi kahdeksan luokkaa Helsingin uudessa ruotsalaisessa yhteiskoulussa ja jatkoi opintojaan Böömissä Bodenbachin teknisessä korkeakoulussa sähköoppia vuosina 1912–1913 sekä Hampurin Grohnen instituutissa ja Breslaun kauppakoulussa vuosina 1913–1914. Hän oli J. C. Cronvall Oy:n palveluksessa ennen jääkärikoulutukseen lähtöään.
Maria Callas
Elämä ja ura
Callas esiintyi viimeisen kerran oopperan lavalla vuonna 1965 Pariisissa.
Kirgiisit
Kirgiisit ovat pääasiassa Kirgisiassa asuva etninen ryhmä. Kirgiisejä on arvioitu olevan noin 3,5–5 miljoonaa. Useimmat kirgiisit ovat sunnimuslimeja ja puhuvat äidinkielenään turkkilaisiin kieliin kuuluvaa kirgiisin kieltä.
Asuinalue
Suurin osa kirgiiseistä asuu Kirgisiassa, missä he muodostavat noin 70 prosenttia väestöstä (3 576 000). Lisäksi merkittäviä kirgiisivähemmistöjä on esimerkiksi Uzbekistanissa (225 000), Kiinassa (144 000), Tadžikistanissa (81 000), Venäjällä (32 000), Kazakstanissa (11 000) ja Ukrainassa (3 000).
Maria Callas
Elämä ja ura
1970-luvun alussa Callas antoi oppitunteja New Yorkin Juilliard Schoolin mestariluokalle. Vuonna 1973 Callas teki duokiertueen tenori Giuseppe di Stefanon kanssa. Sen jälkeen Callas ei enää esiintynyt. Hän asui viimeiset vuotensa eristäytynyttä elämää Pariisissa ja kuoli siellä vuonna 1977. Callasilta jäi noin yhdeksän miljoonan USA:n dollarin arvosta kiinteistöjä.
Pirkkala
Pirkkala (1922–1938 Etelä-Pirkkala, ) on noin 0 asukkaan kunta Pirkanmaalla. Vaikka Pirkkala ei virallisesti ole kaupunki, se on tilastollisesti kaupunkimainen kunta, koska sen taajama-aste on yli 90 %. Pirkkala on ollut 2000-luvun alussa Pirkanmaan väestöltään nopeimmin kasvava kunta. Pirkkalassa sijaitsevat Tampere-Pirkkalan lentoasema ja Satakunnan lennoston päätukikohta. Pirkkalan naapurikunnat ovat Tampereen ja Nokian kaupungit sekä Lempäälän ja Vesilahden kunnat. Pirkkala on Suomen tiheimmin asuttu kunta, joka ei käytä itsestään kaupunki-nimitystä.
Björn Damstén
Jääkäriaika
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania. Hän liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 55 muun miehen kanssa 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 2. komppaniaan. Myöhemmin 8. marraskuuta 1915 hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 3. komppaniaan ja edelleen 4. komppaniaan 21. joulukuuta 1915. Hänet siirrettiin 9. heinäkuuta 1917 pataljoonan 2. konekiväärikomppaniaan ja takaisin 4. komppaniaan 19. heinäkuuta 1917. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa sotakoulun B-kurssin vuonna 1917.
Pirkkala
Nimi
Nimi Pirkkala (ruots. Birkala) mainitaan ensimmäisen kerran Turussa 9. toukokuuta 1374 päivätyssä asiakirjassa, johon on kirjattu Ulvilan, Kokemäen ja Pirkkalan asukkaiden todistukset Peräpohjolan hiippakuntarajoja koskeneessa asiassa.
Ristilammit (Saarijärvi)
Ristilammit on Keski-Suomessa Saarijärvellä Puolimatkan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Pirkkala
Nimi
Nimen Pirkkala on arveltu liittyneen Ruotsissa sijainneeseen viikinkiaikaiseen kauppapaikkaan Birkaan, mutta tätä teoriaa pidetään epätodennäköisenä, koska Birka menetti merkityksensä jo 1000-luvulla. Vaihtoehtona pidetään nimen juontumista ensimmäisellä vuosituhannella käytössä olleesta vanhasta saksalaisesta henkilönimestä Biricke, joka on viitannut karhuun. Keskiajan historiaa laajasti tutkinut Seppo Suvanto pitää tätä teoriaa epätodennäköisenä, koska paikalliset asutus- ja henkilönimet eivät tue tätä käsitystä.
Ristilammit (Saarijärvi)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä. .
Björn Damstén
Suomen sisällissota
Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana yliluutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajaksi 1. Jääkärirykmentin 1. jääkäripataljoonan 4. komppaniaan, jonka päälliköksi hänet määrättiin 24. maaliskuuta 1918 alkaen, josta tehtävästä hänet siirrettiin komppanioineen 2. jääkärirykmentin 6. jääkäripataljoonaan, jossa komppanian järjestysnumeroksi tuli kolme. Hän otti osaa komppanioineen taisteluihin Kalevankankaalla, Tampereella ja Kuokkalassa.
Pirkkala
Nimi
Pirkkalan ensimmäisen kirkon rakensivat 1200-luvun alussa ulkomaalaiset kauppiaat Pyhäjärven itärantaan. Tähän vesiteiden risteykseen, jonne oli syntynyt haja-asutusta jo viikinkiaikana, muodostui huomattava kauppapaikka. Niin huomattava, että sille annettiin erillinen oikeusturva eli ”birk”. Pirkkala tutkija Olavi Horsman-Aho pitää todennäköisenä että Pirkkala nimi perustuu Pirkkala pitäjän birk-oikeuksiin.
Björn Damstén
Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen hänet siirrettiin päälliköksi Meripataljoonaan, jossa toimi 1. komppanian päällikkönä sekä loppuvuodesta 1918 pataljoonan komentajana. Hänet siirrettiin 31. tammikuuta 1919 Suomen valkoiseen kaartiin 1. komppanian päälliköksi ja edelleen 6. joulukuuta 1922 talouspäälliköksi Uudenmaan rykmenttiin. Hän erosi armeijasta 22. huhtikuuta 1925, Vuonna 1919 hän suoritti opintomatkat Ranskaan ja Englantiin. Armeijasta eronsa jälkeen hän matkusti Kanadaan ja Yhdysvaltoihin, mistä palasi Suomeen vuonna 1928 ja astui O. Grundströn Oy:n palvelukseen, jonka jälkeen hän oli perustamassa puutavaraliike Soinne & K:nia, ollen sen yhtiökumppanina aina vuoteen 1936 asti.
Ristilammit (Saarijärvi)
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Pirkkala
Suur-Pirkkala
‪Entisen Suur-Pirkkalan vanhimmat kivikautisen asuinpaikat ja esinnelöydöt ajoittuvat esikeraamiselle kaudelle, noin 8000–6000 vuoden taakse.‬ Pirkkalan merkittävin rautakautinen asuinpaikka on vanhan Pirkkalan kylän seutu. Kiinteää maanviljelykseen perustuvaa asutusta on ollut viimeistään 300–400-luvuilta. Pirkkalan kirkkopitäjä on perustettu tiettävästi vuosien 1209–1237 välisenä aikana, mutta ensimmäiset kirjalliset tiedot Pirkkalasta mainitaan 1300-luvulla. Suur-Pirkkalaan kuului yli puolet nykyisestä Pirkanmaasta. Ensin 1200-luvulta lähtien, kirkon ja kauppapaikan ansiosta, asutus keskittyi voimakkaasti nykyisen Pirkkalan kunnan aueelle. Sitä mukaa kun kirkollista järjestelmää levitettiin emäkirkolta ympäristöön, alkoi muodostua itsenäisiä seurakuntia ja pitäjiä, jolloin Pirkkala pieneni. Vuoteen 1346 mennessä siitä oli eronnut Vesilahden pitäjä. Vuonna 1366 erosi Kangasalan suurpitäjä, 1576 Ruovesi, 1666 Messukylä ja 1895 Ylöjärvi.
Björn Damstén
Talvi- ja jatkosota
Talvisotaan hän osallistui Intendenttitoimiston päällikkönä ja intendenttinä 1. Täydennysdivisioonan esikunnassa. Jatkosotaan hän osallistui toimistopäällikkönä Helsingin suojeluskuntapiirin esikunnassa vuoteen 1942 asti. Tämän jälkeen hän toimi liikemiehenä Helsingissä vuosina 1942–1953. Hänet on haudattu Helsinkiin.
Pirkkala
Suur-Pirkkala
Perinteisen käsityksen mukaan Pirkkalasta lähtivät pirkkalaiset verottamaan lappalaisia ja Gustaf von Numersin vuonna 1951 piirtämän kunnan vaakunan (Kilpi halkoinen ja turkiskorokatkoinen hopea-punainen) turkiseläinkuvio viittaa tähän kaupankäyntiin. Nykyisin pirkkalaisten yhteys Pirkkalaan on kyseenalaistettu.
Etelä- ja Pohjois-Pirkkala
Vuonna 1921 ryhdyttiin kunnan jakotoimiin. Etelä-Pirkkalan perustava kokous pidettiin 16. maaliskuuta Pappilassa Partolan kartanon omistajan Hannes Palmrothin kutsusta. Herastuomari K.E. Ollilla, Hannes Palmroth ja Hannes Pere ostivat vuonna 1921 Suupan tilan, jossa pidettiin Etelä-Pirkkalan ensimmäinen kunnanvaltuuston kokous. Kunnanvaltuuston ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Hannes Palmroth. Etelä-Pirkkala osti Suupan talon uuden kunnan kunnantaloksi vuonna 1922. Vuonna 1938 Pohjois-Pirkkalan nimi muutettiin Nokian kauppalaksi.
Pirkkala
Kun Etelä-Pirkkalan nimi haluttiin muuttaa vuonna 1937 pelkäksi Pirkkalaksi, kunnanvaltuuston puheenjohtaja Pentti Palmroth kävi keskustelemassa asiasta presidentti Kyösti Kallion kanssa. Yhtenä perusteluna nimen vaihdolla oli että Etelä-Pirkkalan puolelta oli löytynyt Suur-Pirkkalan keskiaikaisen kirkon perustuksia. Asiassa onnistuttiin ja nimi muuttui vuoden 1938 alussa. Etelä-Pirkkala sai ottaa historiallisen Pirkkalan nimen käyttöönsä.
Pirkkalaan asutettiin viime sotien jälkeen Sakkolan siirtoväkeä.
Pirkkalan sijainti oli liikenteellisesti melko syrjäinen 1970-luvulle saakka, kunnes vuonna 1973 valmistui uusi tieyhteys Pirkkalan ja Nokian välille Pyhäjärven yli. Kymmenkunta vuotta myöhemmin yhdystietä jatkettiin moottoriliikennetienä Tampereen Lakalaivaan saakka. Ennen pitkää liikennekuormitus kasvoi siinä määrin, että tie ruuhkautui yhä pahemmin ja varsinkin Pirkkalan ja Nokian väli muodostui yhdeksi Etelä-Suomen tieverkon pahimmista pullonkauloista, jonka vuoksi tieyhteyttä kehitettiin edelleen osana Tampereen kehätietä.
Alueellinen jako
pienoiskuva|200px|Pirkkalan kylät: 1-Partola, 2-Nuoliala, 3-Haikka, 4-Naistenmatka, 5-Sankila, 6-Kataisto, 7-Tanila, 8-Sionkylä, 9-Pappila, 10-Pirkkalankylä, 11-Toppari, 12-Ania, 13-Sorkkala. Vaaleankeltaiset kunnan ulkopuolisten kylien alueita.
Pirkkala jakaantuu kolmeen alueeseen: kuntakeskukseen kunnan pohjoisosassa, Nuolialan alueeseen Tampereen rajalla ja haja-asutusalueeseen.
pienoiskuva|Pirkkalan kunnan Vähäjärven alue panoraamakuvana.
Nuolialan alueeseen kuuluvat Nikkilänniemi, Loukonlahti, Pere, Killo, Pakkalankulma, Partolan kauppa-alue ja Toivio. Partolaan on 2000-luvulla rakennettu useita ostoskeskuksia. Toiviossa ja Loukonlahdessa sijaitsevat Toivion ja Nuolialan alakoulut.
Haja-asutusalueen Ania on Pirkkalan laajin alue kunnan lounaisosassa. Sen itäpuolella on lentokentän alue, jolla sijaitsee lentokenttä ja Satakunnan lennosto. Alueen muita alueita ovat Huovin teollisuusalue (Turkkirata), Ahvenisto, Vähä-Vaitti, Pirkkalankylä, Sankila, Hyrsinki, Koivisto ja Sääksjärvi. Pirkkalankylässä sijaitsee vanha kirkko, Sankilassa Kirkonkylän ala-aste ja Hyrsingissä Hyrsingin alakoulu.
Seurakunnat
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Pirkkalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Väestö
Pirkkala on yksikielinen suomenkielinen kunta, ruotsinkielisiä on 0,4 prosenttia väestöstä. Kunnan väkiluku on kasvanut 2000-luvun alussa parin prosentin vuosivauhtia. Vuonna 2007 kasvua oli 379 henkilöä eli 3,4 prosenttia. Vuodesta 1951 väkiluku on lähes nelinkertaistunut. Kunnan ikärakenne on nuori (2007: 0-14 v - 22,0 %; 15-64 v - 66,3 %; yli 65 v - 11,6 %). Vuoden 2004 väestöennusteen mukaan Pirkkalassa on asukkaita 17 241 vuonna 2010 ja 20 265 vuonna 2020. Pirkkalan vuoden 2004 työttömyysaste on 9,5 % ja työpaikkaomavaraisuus vähäinen: yli puolet eli 56,6 prosenttia asukkaista käy töissä toisella paikkakunnalla. Maa- ja metsätalouden työpaikkoja on 0,6 %, jalostuksen 30,6 % ja palveluiden 67,0 %. Väestö on hyvin koulutettua.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2020 tilanteen mukainen.
Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Pirkkalassa oli 19 803 asukasta, joista 19 212 asui taajamassa, 437 haja-asutusalueilla ja 154:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Pirkkalan taajama-aste on 97,8 %. Pirkkalan taajamaväestö kuuluu vain yhteen taajamaan. Pirkkalan keskuspaikka Naistenmatka ja muut kunnanosat eivät muodosta omia taajamiaan, vaan ne ovat osa Tampereen keskustaajamaa, joka ulottuu Pirkkalan lisäksi usean Tampereen lähikunnan alueelle, ja josta tämän kunnan alueella asui vuoden 2020 lopussa 19 803 asukasta. Yhteensä Tampereen keskustaajamassa on 349 523 asukasta ja sen pinta-ala on 290,30 neliökilometriä.
Kunnallishallinto
Kunnanvaltuustossa on 43 paikkaa kaudella 2009–2011. Paikkaluku nousi 35:stä 43:een vuoden 2008 vaaleissa. Valtuutetuista 25 on miehiä ja 18 naisia.
Pormestari
Vuoden 2008 kunnallisvaalissa valitut 43 valtuutettua valitsivat Pirkkalan kuntaan ensimmäisen ja Suomeen toisen pormestarin. Väistyvän kunnanjohtaja Risto Koiviston tilalle tuli pormestariksi kokoomuksen Antero Saksala. Saksala oli myös ensimmäinen pormestari, joka menetti valtuuston luottamuksen ja erotettiin; näin kävi maaliskuussa 2010. Helena Rissanen oli Pirkkalan toinen pormestari (2010-2017). Vuonna 2017 valittiin Pirkkalan kolmanneksi pormestariksi kokoomuksen Marko Jarva.
Nähtävyydet
Pirkkalassa on ollut kivi- ja rautakautista asutusta, ja alueella on tehty runsaasti muinaislöytöjä.
Punatiilisen vanhan kirkon on suunnitellut vuonna 1921 Ilmari Launis, ja se on tiettävästi rakennettu vanhan Pirkkalan pitäjän kirkon paikalle. Simo ja Käpy Paavilaisen suunnittelema valkoinen uusi kirkko vuodelta 1994 sijaitsee nykyisen keskustan tuntumassa. Ulkoasultaan moderni kirkko valittiin valmistumisvuonnaan arkkitehtuuriltaan kauneimmaksi uudeksi rakennukseksi Suomessa.
Vuosien 2001 ja 2003 kansainvälisten valurautasymposiumien taideteoksista on lähelle kuntakeskusta muodostettu Veistospuisto. Se koostuu nykytaiteen veistoksista, jotka on sijoitettu enimmäkseen Vähäjärven ympärille. Valurautasymposien idea on pirkkalalaisen taiteilijan, Virosta Suomeen muuttaneen Villu Jaanisoon. Vuoden 2003 tapahtumassa käytettiin muitakin materiaaleja. Nähtävyyksistä kenties näkyvimmällä paikalla on keskustan Suupantorin laidalla sijaitseva Jaanisoon Peruspirkkalalainen-patsas eli mallinsa mukaan Valte-patsas.
Liike-elämä
Pirkkalan yrityskeskittymät sijaitsevat Huovin ja Turkkiradan teollisuusalueella, kuntakeskuksessa, lentokentän ympäristössä ja Partolassa Tampereen rajalla. Erityisesti Partolasta on 2000-luvulla kehittynyt kauppakeskittymä, jossa on muun muassa K-Citymarket, Bauhaus sekä kauppakeskus Veska.
Pirkkalalaisia yrityksiä ovat muun muassa Hämeen Laaturemontti Oy, Voitelukeskus Tonttila Oy Ltd, Johnson Metall Oy Ab ja GaV Group Oy.
Ruokakulttuuri
Pirkkalan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla sisälmyssyltty ja höystösoosi.
Urheilu ja liikunta
Pirkkalassa on toistakymmentä palloilukenttää, joista monelle jäädytetään kaukalo talvisin. Kentistä kolme on nurmikenttiä, lisäksi keskuskentällä on kesällä 2016 valmistunut tekonurmi. Keskuskentän vieressä on kolme tenniskenttää ja liikuntatalo, ja puolen kilometrin päässä jäähalli Keva-areena. Kunta järjestää lapsille liikuntaohjausta kesäisin. Vähäjärven ympäristössä lähellä keskustaa on valaistu kuntoilureitti. Myös uimahallia, uutta yleisurheilukenttää sekä uusia ulkoilureittejä on suunniteltu rakennettavaksi vuosien 2008–2015 aikana.
Pirkkalassa toimivat urheiluseurat:
Koulutus
Pirkkalassa on kuusi alakoulua (Naistenmatkan, Nuolialan, Kirkonkylän, Toivion, Kurikankulman ja Hyrsingin alakoulut), yläaste ja yhteislukio sekä kansalaisopisto. Nuolialan koulua ollaan laajentamassa luokat 0-9 käsittäväksi yhtenäiskouluksi. Naistenmatkan koulu on yksi Suomen suurimmista ala-asteista lähes 700 oppilaallaan. Esiopetusta Pirkkalassa on järjestetty vuodesta 1971, jolloin alkoi esikoulukokeilu.
Liikenne
pienoiskuva|oikea|300px|[[Tampere-Pirkkalan lentoasema]] Pirkkalan läpi kulkee valtatie 3 Helsingistä Vaasaan. Valtatie parannettiin vuosina 2006–2008 moottoritieksi osana Tampereen läntistä kehätietä. Alkuperäinen, vuonna 1973 valmistunut tieyhteys Pyhäjärven yli on nykyisin Pirkkalan ja Nokian välisen paikallisliikenteen käytössä.
Pirkkalan itärajaa sivuaa Helsingin ja Tampereen välinen rautatie. Alustavissa suunnitelmissa on uuden, Tampereen ohittavan oikoradan rakentaminen Lempäälän Kuljusta Pirkkalan alueen kautta Ylöjärvelle, jolloin se kulkisi Tampere-Pirkkalan lentoaseman läheltä. Lentoasemalta Lempäälän Sääksjärvelle suunniteltua tieosaa kutsutaan Tampereen toiseksi kehätieksi.
Pirkkalan kunnan alueella joukkoliikenteen järjestämisestä vastaa Tampereen seudun joukkoliikenne. Naistenmatkantietä pitkin kulkee tiheällä vuorovälillä runkolinja 1 reitillä Pirkkala – Vatiala. Lisäksi Pereelle, Toivioon ja Kurikkaan on omat yhteytensä, ja poikittaisliikennettä on Nokian ja Hervannan suuntaan. Aiemmin ennen heinäkuun 2014 joukkoliikenneuudistusta kunnan reitistöstä vastasi Väinö Paunu, joka myös operoi reitit. Kunnan alueella on myös kaksi palveluliikennelinjaa.
Tampereen seudullisista pyöräilyn laatukäytävistä reitit 7 (Tampereelle), 12 (Lempäälään), 13 (Nokialle) ja 14 (Ylöjärvelle) lähtevät Pirkkalan keskustasta. Osa reittejä 7 ja 12 oleva Naistenmatkantien eteläpuolella kulkeva väylä Suupantien ja Tampereen rajan välillä peruskorjattiin osana seudullista laatukäytävien kehittämisprojektia kesällä 2015.
Tiedonvälitys
Pirkkalan paikallisuutisista kertoo Pirkkalainen. Kuntaan jaetaan myös Tamperelainen, Tori ja Pirkanmaan Sanomat. Seudullinen valtalehti on Aamulehti. Valtakunnallisten radioasemien lisäksi kunnassa kuuluvat myös Radio Moreeni ja Radio City Tampere.
Ystävyyskunnat
Pirkkalan ystävyyskunnat ovat Solna Ruotsissa, Ski Norjassa, Gladsaxe Tanskassa ja Valjala Virossa. Ystävyyskuntatoiminta näkyy muun muassa vierailuina puolin ja toisin.
Tulevaisuus
CLX-Pirkkala on projekti, jonka tavoitteena on luoda Pirkkalaan neljä seudullisesti merkittävää yritysaluetta: Partola, Linnakallio, Lentokenttä ja Lentokentän risteys. Näistä aktiivisimmin on kehittynyt Linnakallion alue, jonne muun muassa Posti ja Also ovat rakentaneet uudet terminaalinsa. Myös Partolaa on täydennysrakennettu.
Tunnettuja pirkkalalaisia
Luettelon henkilöt ovat syntyneet Pirkkalassa tai asuvat (tai ovat asuneet) siellä.
Wake-on-LAN
Wake-on-LAN on lähiverkkostandardi, joka sallii verkonvalvojan käynnistää valmiustilassa olevan tietokoneen lähettämällä verkkoliikennepaketin. Wake-on-LAN on Intelin tuote.
Wake-on-LAN-toiminnan laukaisee ns. ”Magic Packet” (AMD:n tavaramerkki), joka on määrämuotoinen Ethernet-paketti. Yleensä kehys sisältää tavut <tt>FFFFFFFFFFFF</tt>, joiden jälkeen tulee 16 toistoa kohdelaitteen MAC-osoitteesta sekä vaihtoehtoisesti neljä- tai kuusitavuinen salasana. Sisältö voi olla käärittynä minkälaiseen tahansa verkkopakettiin (esimerkiksi IP tai IPX). Herätyspaketteja voi luoda ilmaisilla työkaluilla, kuten Unix-ympäristöissä toimiva ether-wake.
Formaali kieli
Formaali kieli on tietojenkäsittelytieteessä, matematiikassa ja logiikassa äärellisen pituisten merkkijonojen joukko, jotka on muodostettu jostakin äärellisestä aakkostosta.
Wake-on-LAN
Jotta tietokone tukisi Wake-on-LAN-toimintaa, emolevyn täytyy olla yhteydessä verkkokorttiin erityisellä kolminastaisella kaapelilla. Wake-on-LAN pitää olla myös aktivoituna koneen BIOS-asetuksissa. Yhdyskaapelia ei välttämättä tarvita, mikäli verkkokortti on integroituna emolevyyn tai jos käytössä on PCI 2.2-standardin mukainen väylä ja sen kanssa yhteensopiva verkkokortti.
Formaali kieli
On huomattava, että aakkoston on oltava äärellinen joukko merkkejä ja jokaisen merkkijonon pituuden on oltava äärellinen, mutta kieli voi hyvin sisältää äärettömän määrän merkkijonoja (koska kieleen sisältyvien merkkijonojen pituutta ei välttämättä ole rajoitettu).
Esimerkki aakkostosta on {a,b}, jolloin tämän aakkoston merkkijono voisi olla vaikkapa ababba. Tämän aakkoston tyypillinen kieli (joka sisältäisi kyseisen esimerkkijonon) olisi niiden merkkijonojen joukko, joissa on sama määrä merkkejä a ja b. Tyhjä merkkijono on merkkijono, jonka pituus on nolla. Sitä merkitään yleensä epsilonilla ε tai lambdalla λ.
Wake-on-LAN
Vastaava tekniikka on olemassa myös koneen herättämiseen puhelinverkkomodeemin kautta, ja sitä kutsutaan nimellä ”Wake-on-Ring” tai ”Wake-on-Modem”.
Formaali kieli
Esimerkkejä
Esimerkkejä formaaleista kielistä:
Enok Nohteri
Talollinen, lautamies ja herastuomari Nohteri toimi Uskelan kunnallislautakunnan ja kuntakokousten esimiehenä. Uskelassa Nohteri omisti myös tiilitehtaan. Hän oli talonpoikaissäädyssä Halikon tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1877–1878. Valtiopäivillä hän oli lisätyn valtiovarainvaliokunnan jäsen ja talousvaliokunnan varajäsen.
Formaali kieli
Esimerkkejä
Formaali kieli voidaan muodostaa useilla tavoilla, esimerkiksi sisällyttämällä siihen
Operaatiot
Annetuista formaaleista kielistä voidaan tuottaa uusia kieliä useilla operaatioilla. Oletetaan, että A ja B ovat jonkin aakkoston kieliä.
Valkeinen (Saarijärvi, Puolimatka)
Valkeinen on Keski-Suomessa Saarijärvellä Puolimatkan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 36 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä.Järven tilavuudeksi on saatu 587 800 kuutiometriä eli 0,588 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys on 3,2 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä. .
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
1544 Vinterhansenia
1544 Vinterhansenia on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tanskalaisen tähtitieteilijän Julie Marie Vinter Hansenin (1890–1960) mukaan.
Vinterhansenian likimääräinen läpimitta on 20 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,37 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 8 kuukautta.
Anders Nordling
Anders Nordling (1811 – 1892) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Maanviljelijä Nordling oli talonpoikaissäädyssä Piikkiön ja Halikon alisen tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1867. Valtiopäivillä hän oli valtiovarain- ja suostuntavaliokuntien jäsen.
Mathilda Lagermarck
Hedvig Eva Mathilda Lagermarck (10. toukokuuta 1853 Turku – 28. marraskuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen laulaja (altto). Hän käytti taiteilijanimeä Mathilde Lagrini.
Mathilda Lagermarck opiskeli laulua eri puolilla Eurooppaa 1870–1880-luvulla, ja hänen opettajiaan olivat Tukholmassa O. Arnoldson, Milanossa Francesco Lamperti ja Silvia della Valle, Pariisissa Pauline Viardot-García ja Dresdenissä Eugen Hildach. Lagermarck esiintyi paitsi Suomessa myös Euroopassa. Hän oli kiinnitettynä 1878–1879 Suomalaiseen Oopperaan, 1880–1881 Göteborgin Suureen teatteriin ja 1881–1884 Tukholman Kuninkaalliseen teatteriin, ja hän teki laajoja kiertueita kotimaassaan ja ulkomailla.
Lagermarckin ääni oli laaja-alainen, ja hän saattoi laulaa niin draamallisia alttorooleja kuin koloratuuriosiakin.
Lagermarck lopetti laulajanuransa avioiduttuaan vuonna 1888.
News from Babel
News from Babel oli vuosina 1983–1986 englantilainen avantgarderock-yhtye. Se ehti julkaista lyhyeksi jääneen uransa aikana kaksi studioalbumia.
News from Babel teki yhteistyötä useiden vierailevien artistien, kuten Robert Wyattin kanssa. Yhtye julkaisi tuotantonsa Recommended Records -levymerkillä. Yhtye ei keikkaillut levytysuransa aikana, mutta Chris Cutler, Zeena Parkins ja Dagmar Krause esittivät yhtyeen musiikkia Lindsay Cooperin muistokonserteissa yhdessä muiden muusikoiden kanssa kolmessa konsertissa Englannissa ja Italiassa syksyllä 2014.
Grönlannin jalkapallomaajoukkue
Grönlanti ei ole FIFAn eikä minkään sen maanosaliiton jäsen, minkä vuoksi se ei myöskään voi osallistua maailman- tai maanosamestaruuskilpailuihin. Grönlanti on kuitenkin pelannut ystävyysotteluita pääasiassa Islantia ja Färsaaria vastaan sekä kohdannut monia muita FIFAan kuulumattomien liittojen joukkueita, kuten Ahvenanmaan, Tiibetin, Orkneyn ja Guernseyn.
Vuonna 2006 touko-kesäkuun vaihteen tienoilla joukkue osallistui FIFI Wild Cup 2006 -turnaukseen, jossa se hävisi molemmat ottelunsa.
Kate Brown
Brown astui kuvernöörin virkaan edeltäjänsä John Kitzhaberin eroamisen jälkeen. Hän oli Yhdysvaltain historian ensimmäinen biseksuaalinen kuvernööri.
August Samuel Nordström
August Samuel Nordström (17. maaliskuuta 1842 Viipuri – 25. toukokuuta 1914) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Iso Varsalampi
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Helsinki Cup
Helsinki Cup on Helsingissä vuosittain järjestettävä junioripelaajien jalkapalloturnaus, jota on järjestetty vuodesta 1976 lähtien. Se on Euroopan kolmanneksi suurin juniorijalkapalloturnaus. Helsinki Cup järjestetään joka kesä viikolla 28.
Turnauksen järjestää Helsinki Cup Oy, jonka omistajaseuroja ovat HJK ja FC Honka. Vuoteen 2011 saakka omistajana oli Hongan lisäksi Käpylän Pallo.
Ensimmäinen Helsinki Cup oli nykyiseen mittakaavaan verrattuna melko vaatimaton turnaus. Siihen osallistui 211 joukkuetta viidestä eri maasta. Vuoden 2018 turnaukseen osallistui 1320 joukkuetta 18 eri maasta. Osanottajamaiden määrän ennätys on 27 vuodelta 2005.
Suuri odaliski
thumb|right|350px|[[Jean Auguste Dominique Ingres, Grande Odalisque (Suuri odaliski), 1814.]] Grande Odalisque (Suuri odaliski), joka tunnetaan myös nimillä Une Odalisque ja La Grande Odalisque, on ranskalaisen taidemaalarin Jean Auguste Dominique Ingresin (1780–1867) vuonna 1814 valmistunut öljyvärimaalaus, joka kuvaa odaliskia eli jalkavaimoa. Maalaus on kooltaan 88,9 cm × 162,56 cm.
Ingresin aikalaiset pitivät maalausta Ingresin pesäeron tekemisenä uusklassismiin, mikä merkitsi siirtymistä kohti eksoottisempaa romantiikkaa. Suuri odaliski herätti ensimmäisessä taidenäyttelyssään laajaa kritiikkiä. Se on herättänyt huomiota erityisesti venytettyjen mittasuhteiden ja anatomisen realismin puuttumisen vuoksi. Maalaus kuuluu nykyisin Louvren kokoelmiin.
Living Colour
Living Colour on yhdysvaltalainen hard rock -yhtye.
Living Colour perustettiin New Yorkissa vuonna 1983. Yhtye sai vuonna 1987 levytyssopimuksen Epic Recordsilta ja julkaisi vuonna 1988 debyyttialbuminsa nimellä Vivid. Yhtyeen nimi yhdistetään usein Yhdysvalloissa 1980-luvun lopussa nousseeseen funk metal -liikkeeseen. Sen tunnetuimpia kappaleita ovat vuoden 1989 Grammy-voittaja "Cult of Personality" sekä parhaat listasijoitukset saanut "Type" (1990).
Living Colour valittiin vuonna 1989 "parhaaksi tulokkaaksi" MTV Video Music Awards -gaalassa. VH1:n sadan parhaan hard rock -esittäjän listalla yhtye sijoittui 70. sijalle.
Heerenveen
thumb|right|250px|Kartta Heerenveenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen). Heerenveen (friisiksi It Hearrenfean) on kunta Friisinmaalla, Alankomaissa. Kaupungin perustivat vuonna 1551 kolme isäntää, koska alueelta sai runsaasti turvetta.
1980-luvun lopulla Heerenveeniin rakennettiin yksi maailman ensimmäisistä pikaluisteluun tarkoitetuista halleista. Kaupungin jalkapallojoukkue SC Heerenveen pelaa Alankomaiden korkeimmalla sarjatasolla.
Asutuskeskukset
Asukasmäärät vuodelta 2002.
Joensuun ortodoksinen seurakunta
Joensuun ortodoksinen seurakunta on Suomen ortodoksisen kirkon toiseksi suurin seurakunta, ja sen jäsenmäärä oli vuoden 2022 lopussa 6 455 henkilöä. Seurakunta on perustettu 1893, ja sen pääkirkko on Joensuussa sijaitseva Pyhän Nikolaoksen kirkko. Joensuun ortodoksinen seurakunta kuuluu Kuopion ja Karjalan hiippakuntaan ja seurakunnan toiminta-alueena on Joensuun, Kontiolahden, Lieksan, Tohmajärven, Rääkkylän ja Kiteen kunnat sekä Ilomantsin kunta, joka muodostaa oman kappeliseurakuntansa. Seurakunnan kirkkoherrana on toiminut vuodesta 2015 alkaen Tuomas Järvelin.
Pyhäköt
Joensuun ortodoksisella seurakunnalla on 7 kirkkoa ja 14 tsasounaa eli rukoushuonetta eri puolilla Pohjois-Karjalaa, joiden lisäksi seurakunnan alueella on joitakin yksityisessä omistuksessa olevaa pyhäkköä sekä Ortodoksisen seminaarin pyhän apostoli ja evankelista Johannes Teologin kirkko.
Tsasounat eli rukoushuoneet
Joensuun ortodoksisen seurakunnan alueella yksityisessä omistuksessa olevat pyhäköt
Vadi
thumb|Kausivaihtelut [[Marokko|Marokon Atlasvuorilla (satelliittikuvassa tammi- ja huhtikuu) kuvastavat vadien syntyä.]] thumb|[[Nachal Paran]]
Vadi ( wādī) on kuivunut joenuoma, joka täyttyy vedellä vain rankkojen sateiden aikana. Vadien rannat ovat usein ihmisasutuksen keskuksia, sillä niistä löytyy maanalaista vettä. Termiä ”wadi” käytetään paljon arabialaisissa paikannimissä. Amerikassa vadeista käytetään espanjasta lainattua nimeä arroyo, Pohjois-Afrikassa ne tunnetaan nimellä oued.
Vadien rakenne ja koostumus
Vadit sijaitsevat usein melko tasaisessa hieman kaltevassa maastossa ja johtavat usein kuiviin järviin. Joen uoman poikkileikkaus on usein vadissa melko tasainen. Sen pohjalla on usein sedimenttiä, joka on irtonaista soraa ja hiekkaa ,jota huuhtoutuu tulvan aikana uomassa. Joskus sedimentti keräytyy yhteen paikkaan ja estää veden virtauksen, jolloin joki voi vaihtaa äkisti suuntaa. Sedimentin alla on usein tiheämpiä kerroksia, jotka eivät läpäise vettä hyvin, minkä vuoksi vesi ei imeydy kovin nopeasti maahan.
Vadien merkitys aavikoilla
Vadien ylittäminen saattaa olla vaarallista tiettyinä aikoina yllättävien tulvien takia. Tällaiset tulvat tappavat vuosittain useita ihmisiä arabimaissa.
Pieni Varsalampi
Pieni Varsalampi on Keski-Suomessa Multialla Väätäiskylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Pussijoen valuma-alueella (35.64), jonka Suolamminjoen valuma-alueeseen (35.643) se kuuluu.
Johan Henrik Hästesko
thumb|250px|Johan Henrik Hästesko Johan Henrik Hästesko af Målagård (24. helmikuuta 1741 Mikkeli – 8. syyskuuta 1790 Tukholma) oli suomalainen sotilas ja Ruotsin armeijan upseeri, joka osallistui Kustaa III:n sodan aikaiseen upseerikapinaan ja joka tästä syystä teloitettiin.
Johan Henrik Hästesko oli Savon rykmentin luutnantin Gustaf Hästeskon poika Mikkelistä. Hästesko osallistui Pommerin sotaan (1757–1762). Hän tuli kapteeniksi Savon jääkärirykmenttiin 1770, siirtyi Turun jalkaväkirykmenttiin 1774, ja hänet nimitettiin everstiksi ja rykmentin päälliköksi 1787. Kuningasmielinen kenraaliluutnantti Georg Henrik Jägerhorn, joka oli tunnettu muun muassa Porrassalmen taistelusta, oli hänen velipuolensa.
Historiaan Hästesko on jäänyt yhtenä Venäjän keisarinnalle Katariina II:lle 9. elokuuta 1788 lähetetyn niin sanotun Liikkalan kirjeen allekirjoittajista ja Anjalan liiton kapinallisena.
Liikkalan sotaleirissä kirjoitetussa kirjeessä upseerit kertovat huomanneensa, että aloitettu sota on Ruotsin kannalta oikeudeton. Kirjoittajat toivoivat Ruotsin ja Venäjän naapurisopua ja esittivät, että tämän edistämiseksi Venäjä luovuttaisi Ruotsille Turun rauhassa saamansa ns. Vanhan Suomen alueen Kaakkois-Suomesta. Rauhantahtoaan vakuuttaakseen upseerit olivat jo vetäneet joukkonsa Ruotsin puolelle rajaa.
Liikkalan nootin allekirjoittivat kenraalimajuri Carl Gustaf Armfelt, eversti Sebastian von Otter, eversti Johan Henrik Hästesko, kevyen jalkaväen pataljoonan päällikkö Per af Enehjelm, everstiluutnantti Otto Klingspor, yliadjutantti Karl Henrik Klick ja ratsuväen päällikkö Gustaf von Kothen. Kirjettä lähti viemää keisarinnalle majuri Johan Anders Jägerhorn.