cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Forsytein taru
Juoni
Kolmannessa osassa Vuokralla seurataan Soamesin tyttären Fleurin rakkauselämää serkkunsa Jonin ja aristokraattisen Michael Montin kanssa. Rakkausteeman lisäksi tarinassa on vahvasti läsnä niin sanotun vanhan vallan päättyminen, kun ensimmäinen maailmansota on tehnyt tuhojaan ja yläluokka alkaa menettää etuoikeuksiaan. Tarina päättyy viimeisen vanhan Forsyten, Timothy-sedän, kuolemaan sadan vuoden iässä.
Forsytein tarun keskeisiä tapahtumapaikkoja ovat muun muassa maakartano Robin Hill, Soamesin kartano Mapledurhamissa, Jamesin talo Park Lanella sekä Timothyn talo eli Forsytein juorupörssi Bayswater Roadilla.
Filmatisointeja
thumb|upright|Kuva vuoden 1967 versiosta. Forsytein tarusta on tehty kaksi TV-versiota: Forsytein taru 1967 ja Forsytein taru 2002. BBC:n vuoden 1967 versiossa pääosia näyttelivät Eric Porter, Nyree Dawn Porter, Kenneth More, John Bennett, June Barry, Susan Hampshire ja Martin Jarvis. Se oli 1960-luvun lopulla yksi katsotuimmista televisio-ohjelmista Suomessa. Esimerkiksi 27. huhtikuuta 1968 lähetetty jakso sai 1,7 miljoonaa katsojaa ja saavutti näin 46 prosenttia Suomen yli 12-vuotiaasta väestöstä. Granada-tv:n vuoden 2002 sovituksessa keskeisissä rooleissa näyttelivät Damian Lewis, Gina McKee, Rupert Graves, Ioan Gruffudd, Gillian Kearney ja Corin Redgrave.
Aiheesta muualla
Forsytein taru englanniksi Gutenberg-projektissa
Kokkola
Kokkola ( ent. Gamlakarleby) on Suomen kaupunki ja Keski-Pohjanmaan maakuntakeskus, joka sijaitsee Pohjanlahden rannikolla Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Kokkola sijaitsee noin 120 kilometriä Vaasasta pohjoiseen ja noin 200 kilometriä Oulusta etelään. Kokkolan perustamisesta tuli kuluneeksi 400 vuotta vuonna 2020.
Kokkolan naapurikunnat ovat Halsua, Kalajoki, Kannus, Kaustinen, Kruunupyy, Lestijärvi, Luoto sekä Toholampi. Pietarsaari sijaitsee 37 kilometriä Kokkolasta lounaaseen.
Kaupungissa asuu 0 ihmistä, joista miehiä 49,1 ja naisia 50,9 prosenttia. Kunta on kaksikielinen: 83,8 prosenttia asukkaista puhuu äidinkielenään suomea, 12,3 prosenttia puhuu ruotsia ja vieraskielisiä on 3,9 prosenttia. Kokkola on Suomen pohjoisin kaksikielinen kunta.
Nimen alkuperä
Vanhimmissa ruotsinkielisissä lähteissä Kokkola mainitaan nimellä Karlaby, minkä on päätelty tarkoittavan miesten, talonpoikien kylää. Suomenkielisen nimensä Kokkola lienee saanut kaupungin kohdalla olleesta kapeasta merenlahdesta, Kokkolahdesta, jonka rantakivillä kokkojen eli merikotkien kerrotaan istuskelleen. Toisen teorian mukaan nimi on peräisin vartiotulista, kokoista, joita poltettiin vihollisuuksien uhatessa.
Historia
Kokkolan kaupungin kohdalla lainehti meri vielä ajanlaskun alun paikkeilla. Nykyinen Kirkonmäki nousi merestä 800-luvulla, ja vähäinen selänne, jolle myöhemmin muodostui Ristirannan kylä ja Kokkolan kaupunki, erottui Pohjanlahdesta vasta 1100-luvulla. Maannousu alueella jatkuu yhä, ja se on noin 88 senttimetriä vuosisadassa.
Jo 1300-luvulla nykyisen Kirkonmäen (Kaarlela) alueella oli satama, kauppapaikka ja puukirkko. Kokkolan kappeliseurakunta sai alkunsa todennäköisesti vuonna 1467. Itsenäiseksi kirkkopitäjäksi Kokkola erosi Pedersören emäseurakunnasta viimeistään 1489. Nykyään Kaarlelan kirkoksi kutsuttu kivikirkko rakennettiin 1400-luvun lopulla – todennäköisesti samoihin aikoihin Kokkolan seurakunnan perustamisen kanssa.
Kaupungin perustaminen
Kokkola on Keski-Pohjanmaan maakuntakeskus ja Kokkolan seutukunnan keskus. Kokkolan kaupungin perusti Kustaa II Aadolf 7. syyskuuta 1620 Kaarlelan kirkonmäen länsipuolella sijainneen Ristirannan kylän paikalle, pääosin Sundin kartanon maille. Maannoususta johtuen vesiyhteys Kirkonmäeltä merelle oli jo huonontunut ja vaikutti edelleen huonontuvan. Kaupunki sai tuolloin nimekseen Gamlakarleby, ja sen vaakunassa paloi kolmiliekkinen, kumollaan oleva tervatynnyri. Samana vuonna perustettiin myös Uusikaarlepyy (Nykarleby), jonka vaakunassa esiintyy samoin kolmiliekkinen, mutta pystyssä oleva tervatynnyri.
Vuonna 1664 suuri tulipalo tuhosi kaupungin, minkä jälkeen J. Gedda laati kaupunkiin ruutuasemakaavan. Tuolloin laadittu ruutuasemakaava on vanhan kaupungin alueella pääosin säilynyt nykypäiviin asti.
Suureen Pohjan sotaan liittynyt isonvihan aika 1700-luvun alkupuoliskolla aiheutti Kokkolassa, kuten muuallakin Pohjanmaalla, tuntuvia tappioita ja menetyksiä. Vaikkakin osa väestöstä pääsi pakenemaan Ruotsiin, venäläiset sotajoukot surmasivat ja veivät vangeiksi suuren osan kaupungin väestöstä. Isonvihan päättyessä sodan ja ruton runtelemassa Kokkolassa oli vain 78 asukasta, mutta kaupunki elpyi nopeasti, ja 1750-luvulle tultaessa väkiluku oli jo miltei tuhat.
Tapulioikeudet Kokkola sai vuonna 1765, mikä takasi kaupungille mahdollisuuden tehdä kauppaa suoraan ulkomaisten kauppahuoneiden kanssa. Käytännössä tämä merkitsi sitä, että kokkolalaiset laivat purjehtivat yhä kauemmas maailman merillä ja laivojen koot kasvoivat samassa tahdissa.
Venäjän vallan aika
vasen|pienoiskuva|[[Claes Wilhelm Gyldén|C. W. Gyldénin asemakaavakartta Kokkolasta vuodelta 1838.]] Venäjän vallan alle siirtyminen tiesi Kokkolassa taloudellista kasvua. Ulkomaille vietiin puutavaraa, tervaa, voita ja juustoa sekä potaskaa. Kaupunki vaurastui vauhdilla ja Yläkaupunkiin, Oppistaniin, alkoi kohota komeita kaksikerroksisia valtaporvarien asuntoja. Vuonna 1842 kauppatorin, nykyisen Mannerheiminaukion, laitaan valmistui Carl Ludvig Engelin suunnittelema Raatihuone. Raatihuonetta vastapäätä oleva entinen Libeckin sairaala valmistui vuonna 1810. Työväki asui Alakaupungissa, Neristanissa, joka tunnetaan myös Kokkolan vanhana kaupunkina.
Laivanrakennuksen loistokausi ajoittuu Kokkolassa 1820- ja 1830-lukujen tienoille. Tuolloin koko maan kahdeksasta privilegioidusta laivaveistämöstä peräti kolme sijaitsi Kokkolassa, Kaustarinlahden rannalla.
1800-luvun puolen välin jälkeen Kokkolan taloudellinen kasvu hieman pysähtyi. Tähän olivat syynä mm. uudentyyppiset laivat, joiden suojaamiseen ei enää tarvittu tervaa. Höyrykoneiden yleistyessä myös rautarunkoiset laivat alkoivat yleistyä. Rautarunkoisten laivojen valmistukseen ei Kokkolassa ollut kuitenkaan mahdollisuutta ja niin myös laivanrakennus tyrehtyi. Samoihin aikoihin valmistunut Saimaan kanava heikensi myös osaltaan Kokkolan asemaa kauppasatamana, kun Sisä-Suomen ja Savon pitäjät alkoivatkin lähettää tuotteitaan uutta laivareittiä pitkin Suomenlahden keskuksiin. Taloudellisen taantuman seurauksena yhä useammat kokkolalaiset hakeutuivat Amerikkaan. Siirtolaisuuden huippu sijoittui vuosisadan vaihteen tienoille.
Rautatie saatiin Kokkolaan vuonna 1885. Kartasta katsottuna on helppo huomata, että Pohjanmaan rata tekee aikamoisen mutkan Kokkolan kohdalla. Kokkolassa tiedetäänkin kertoa, että rautatieverkkoa suunniteltaessa Venäjän keisari Aleksanteri II muisti Halkokarin kahakan ja urhoolliset kokkolalaiset ja heidät palkitakseen määräsi rautatien vedettäväksi Kokkolan kautta.
Kokkola 1900-luvulla
Suomen sisällissodan aikaisista tapahtumista Kokkolassa merkittävin oli venäläisen varuskunnan aseistariisuminen. Kokkolan valtaukseen osallistui valkoisten joukkoja myös lähikunnista. Punakaartiin liittyneet kokkolalaiset vangittiin jo aikaisessa vaiheessa ilman että varsinaisia taisteluja olisi ehditty käydä. Sodan päätyttyä elinkeinoelämä alkoi Kokkolassa elpyä.
1900-luvun alkupuolen oleellisimpia muutoksia Kokkolassa oli väestön suomalaistuminen. Kokkolan pohjois- ja itäpuolen maaseutukuntien suomenkielinen väestö hakeutui Kokkolaan, joka tarjosi tulokkaille työtä tehtailta, satamasta ja palvelusaloilta. Kieliriidoiltakaan ei vältytty.
Kaarlelan kunta, joka tunnettiin vuoteen 1927 nimellä Kokkolan maalaiskunta, liitettiin vuoden 1977 alussa Kokkolaan. Kaarlelaan oli jo aikaisemmin liitetty Öjan kunta, joka kuului osana Kruunupyyhyn aina vuoteen 1932, jolloin siitä tuli itsenäinen kunta. Kokkolan ja Kaarlelan kuntaliitoksen yhteydessä Kokkolan ruotsinkieliseksi nimeksi tuli Karleby. Kuntaliitoksen yhteydessä Kokkolan väkiluku kasvoi noin 50 prosentilla ja pinta-ala noin 1 100 prosentilla. Kuntaliitoksen myötä sulkeutui eräänlainen ympyrä: Kaarlelan Ristirannan kylästä sai alkunsa Kokkolan kaupunki, johon yli 300 vuotta myöhemmin Kaarlela liitettiin.
pienoiskuva|Kokkolan kuntaliitokset vuosina 1977 ja 2009. [[Öja|Öjan kunta liitettiin Kaarlelaan vuonna 1969.]]
Kuntaliitokset
Kaarlelan kunta liitettiin Kokkolaan vuonna 1977.
Lohtajan, Kälviän ja Ullavan valtuustot päättivät 3. joulukuuta 2007 kuntaliitoksesta Kokkolan kanssa. Liitos astui voimaan 1. tammikuuta 2009, jolloin nämä muodostivat uuden yli 45 000 asukkaan kaupungin. Uuden kaupungin nimeksi tuli Kokkola ja vaakunaksi Kokkolan nykyinen vaakuna. Koska Lohtaja, Kälviä ja Ullava olivat kaikki yksikielisesti suomenkielisiä kuntia ja Kokkola kaksikielinen (suomi enemmistökielenä), Kokkolan ruotsinkielisten asukkaiden prosentuaalinen osuus väheni jonkin verran, mutta kunta säilyi kuitenkin kaksikielisenä.
Luonnonolot
Kokkolan alueella on Suomen luonnontilaisimmat ja laajimmat dyynihietikot, reheviä jokilaaksoja sekä laajoja aapa- ja keidassoita. Luonnon monimuotoisuutta korostaa erilaisten luonnonsuojelualueiden laajuus, yhteensä noin 290 hehtaaria. Kasvillisuudessa ja eläimistössä kohtaavat pohjoinen ja etelä. Eläimistöön kuuluvat kaikki Suomen suurpedot sekä metsäpeura. Kokkolan korkeimmat kohdat Suomenselällä kohoavat yli 180 metriin merenpinnan yläpuolella.
Kokkolan vuotuinen keskilämpötila helmikuussa on −9,3 °C ja heinäkuussa +16,5 °C. Vuotuinen sademäärä on 545 millimetriä.
Kokkolassa on ulkoilureittejä ja luontopolkuja 108 kilometriä, lintutorneja 14 ja lintulavoja kaksi kappaletta. Erilaisia taukopaikkoja, kuten laavuja, autiotupia, kotia ja nuotiopaikkoja, on 55 kappaletta. Rantautumispaikkoja on 18, veneenlaskupaikkoja 20 ja vierasvenesatamia 16 kappaletta. Kokkolaa halkovassa Perhonjoessa lisääntyy luontaisesti meritaimen, jota joessa voi myös kalastaa. Merialueen saaliskaloja on meritaimenen lisäksi lohi, järvialueella hauki, ahven, kuha ja muut makeanveden kalat.
Kokkolan keskustaa halkoo maankohoamisen seurauksena kutistunut kaupungin salmi ”Sunti”, joka on useiden ruoppausten myötä saanut nykyisen pientä jokea muistuttavan muotonsa. Salmen pinnan korkeus on vakautettu padolla. Suntin valuma-alue on pinta-alaltaan 28 km2 ja keskivirtaus 250 litraa sekunnissa.
Kemianteollisuus
Kokkolassa sijaitsee Pohjoismaiden suurin epäorgaanisen kemian keskittymä. Kokkolan satama on myös yksi Pohjanlahden merkittävimmistä. Merkittävää kemianteollisuutta edustavat muun muassa Jervois Finlandin ja Umicore Finlandin kobolttitehtaat ja Boliden Kokkolan sinkkitehdas. Muita kemian alan yrityksiä Kokkolassa ovat mm. rehufosfaatin ja kaliumsulfaatin valmistaja Yara, kaasuvalmistaja Woikoski Oy ja kalsiumkloridin asiantuntija Tetra Chemicals
Yritykset
Kokkolan elinkeinorakenteessa ovat perinteisesti yhdistyneet kaupankäynti ja logistiikka. Kokkolan suurimpia työnantajia ovat Osuuskauppa KPO, Boliden Kokkola, Halpa-Halli, Umicore Finland sekä Jervois Finland. Kokkolan suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuuluivat vuonna 2021 myös autokoritehdas Tyllis Capital, logistiikka-alan Ahola Transport, Ekokuljetus JNH, matkailuautomyyjä Caravan Finland, metallin laserleikkaaja Kokkolan Laser Steel, energia-yhtiö Kokkolan Energia, tukkukauppa Pohjoismaiden Monituote, rakennusalan NSA Yhtiöt sekä veneveistämö Sarins Båtar. Kokkolassa on runsaasti metallituote-, vene-, elintarvike- ja puuteollisuutta sekä teollisia palveluja tuottavia yrityksiä.
Lohtajan kylässä entisen Lohtajan kunnan alueella Vattajanniemellä sijaitsee eräs Pohjanlahden laajimmista yhtenäisistä lentohiekka-alueista, jota on esitetty kansallispuistoksi. Siellä toimii Puolustusvoimien Lohtajan ampuma-alue. Asekoulu toimi kaupungissa vuodesta 1973 vuoteen 1996 saakka. Myös varikkoalue Keskusvarikko 8 on toiminut Kokkolassa.
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kokkolassa oli 47 723 asukasta, joista 41 611 asui taajamissa, 5 822 haja-asutusalueilla ja 290:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kokkolan taajama-aste on 87,7 %. Kokkolan taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Himangan kirkonkylä sijaitsee yhtä asukasta lukuun ottamatta Kalajoen kaupungin alueella.
Luterilaiset seurakunnat
Nämä seurakunnat kuuluvat Kokkolan seurakuntayhtymään. Kaustisen ja Ullavan seurakunta toimii myös Kaustisen kunnan alueella.
Entiset luterilaiset seurakunnat
Historiallisella ajalla on Kokkolan kaupungin nykyisellä alueella lakkautettu seuraavat luterilaiset seurakunnat:
Herätysliikkeet
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus, jolla on paikkakunnalla muun muassa opiskelijatoimintaa opiskelijajärjestönsä Evankelisten Opiskelijoiden kautta , herännäisyys , rauhansanalaisuus, jolla on siellä sekä suomenkielinen paikallisosasto Kokkolan Rauhan Sana että ruotsinkielisten Närvilän rukoushuone sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla toimii paikkakunnalla Kokkolan seudun rauhanyhdistys sekä Ullavan ja Kälviän Rauhanyhdistys. Lisäksi Kokkolassa toimii Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan seurakunta nimeltä Andreaksen luterilainen seurakunta.
Muut seurakunnat
Muita kirkkokuntia edustaa ensinnäkin helluntaiherätys, johon Kokkolassa kuuluvat Kokkolan helluntaiseurakunta, jolla oli vuonna 2008 yli 400 jäsentä, Lohtajan helluntaiseurakunta , Kälviän helluntaiseurakunta, jolla oli vuonna 2011 420 jäsentä , Ullavan helluntaiseurakunta, jolla oli vuonna 2011 84 jäsentä sekä ruotsinkielinen Karleby Betaniaförsamling. Näistä Kokkolan helluntaiseurakunta on Suomen Helluntaikirkon jäsen.
Lisäksi paikkakunnalla esiintyvät baptismi, jota edustavat itsenäinen Kokkolan baptistiseurakunta, jolla oli vuonna 2011 217 jäsentä sekä ruotsinkielinen Karleby Baptistförsamling, joka on Finlands svenska baptistsamfundin jäsen sekä adventismi, jota edustaa Suomen Adventtikirkon Kokkolan Adventtiseurakunta.
Tapahtumia
Kokkolassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Kokkolassa vuonna 1911 ja evankelisuuden evankeliumijuhlat vuosina 1971 ja 2001.
Nähtävyydet
pienoiskuva|Näkymä Neristanista pienoiskuva|Kokkolan pedagogio on vuodelta 1696.
Ruokakulttuuri
Kokkolan pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla kievarin kuupano eli perunapuuro, jossa on perunasosekeon kuoppaan laitettua sian- ja naudanlihaa, koristeena herneitä. Muiksi pitäjäruoiksi valittiin graavi siika, Kokkolan piparkakut ja krapsut eli rasvassa paistetut kampaleivonnaiset.
Urheilu
Kokkolan urheiluseuroista tunnetuin lienee pitkään Suomen pääsarjassa pelannut jalkapalloseura Kokkolan Palloveikot. KPV ja sen paikallisvastustaja, kaupungin ruotsinkielisten seura GBK pelaavat ottelunsa Kokkolan keskuskentällä. Kokkolassa on lukuisia jalkapallojoukkueita. Kaupungissa on yksi Suomen harvoista täysimittaisista jalkapallohalleista, Kippari-halli sekä lämmitetyt tekonurmet Keskuskentällä (valmis kesäkuussa 2020) ja Santahaassa.
Mestikseen takaisin noussut jääkiekkojoukkue Kokkolan Hermes pelasi 1950- ja 60-luvuilla Mestaruussarjassa.
Kokkolasta tulee myös vuonna 1974 nousuun lähtenyt lentopallojoukkue Kokkolan Tiikerit. Vuonna 2008 Tiikerit aloitti taas toimintansa pitkän tauon jälkeen ja on vakiinnuttanut paikkansa lentopalloliigassa. Tiikerit voitti Suomen mestaruudet 2013, 2014 ja 2016 ja Suomen Cupin 2013–2015. Vuoden 2013 mestaruus ratkesi 4 200:n maksaneen katsojan edessä Kokkolan jäähallissa. Kaupungin koripalloseura on Kokkolan NMKY. Kaupungin sisäpalloilua ja opiskelijaliikuntaa varten valmistui vuonna 2015 Kampushalli.
Kokkolan Veikot ja Gamlakarleby Idrottsförening ovat tunnetuimmat yleisurheiluseurat, jotka ovat tuottaneet useita menestyneitä urheilijoita Suomeen. Kokkolan Tenniskerho - Gamlakarleby Tennisklubb (KTK-GTK) on Länsi-Suomen menestyneimpiä junioriseuroja, joka on kasvattanut mm. useita suomenmestareita ja EM-mitalisteja. Seura pelasi muun muassa 1980-luvulla miesten SM-liigassa. Salibandyseura Nibacos pelaa 2. divisioonassa.
Karleby Goats toi neljännesvuosisadan tauon jälkeen amerikkalaisen jalkapallon takaisin kaupunkiin. Goats aloitti amerikkalaisen jalkapallon toiminnan vuonna 2019. Kaudella 2021 Karleby Goats edustaa amerikkalaisen jalkapallon II-divisioonaa.
Liikenne
pienoiskuva|[[Kokkolan rautatieasemaa. Kuva etelään päin.]] Kokkolassa risteää kolme valtatietä:
Seututie 749 on nimeltään Pohjoisväylä ja valtatie kahdeksan Eteläväylä.
Kaupungin satama sijaitsee Ykspihlajan kaupunginosassa ja on Suomen vilkkaimpia satamia. Kokkolasta on hyvät rautatieyhteydet sekä pohjoiseen – Ylivieskan ja Oulun suuntaan – että etelään, Seinäjoen ja Tampereen kautta Helsinkiin. Kruunupyyn kunnassa 19 kilometrin päässä Kokkolasta kaakkoon sijaitsee Kokkola-Pietarsaaren lentoasema.
Hallinto ja politiikka
Kaupunginjohtajaksi valittiin kesäkuussa 2016 KTM Stina Mattila. Hän aloitti tehtävässä syyskuun 2016 alussa. Tätä ennen, vuodesta 1991 alkaen kaupunginjohtajana oli HTM, kunnallisneuvos Antti Isotalus.
Kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa, ja sen puheenjohtajana toimii Tiina Isotalus. Kaudella 2021–2025 valtuuston paikkajako on seuraava:
Kaupunginhallituksessa on 12 jäsentä, ja sen puheenjohtajana toimii Sari Innanen. Kaudella 2021–2025 hallituksen paikkajako on seuraava:
Eiki Nestor
Eiki Nestor (s. 5. syyskuuta 1953 Tallinna) on virolainen poliitikko ja ammattiyhdistysjohtaja. Hän on toiminut kaksi kertaa ministerinä ja 2010-luvulla riigikogun puhemiehenä.
Opiskelu ja ura Neuvosto-Virossa
Eiki Nestor kasvoi Tallinnassa ja opiskeli tieliikenteen koneinsinööriksi Tallinnan ammattikorkeakoulussa, josta hän valmistui vuonna 1976. Sen jälkeen hän työskenteli Tallinnan lähellä Keilassa ajoneuvovaraston päällikkönä vuosina 1976–1982. Sen jälkeen hän työskenteli Viron tienrakennusliiton työsuojelutarkastustarkastajana vuosina 1982–1989. Nestor liittyi aivan Neuvosto-Viron loppuvaiheessa joulukuussa 1988 Viron kommunistipuolueeseen.
Poliitikon ura itsenäistyneessä Virossa
thumb|left|Nestor työssään riigikogun puhemiehenä. Itsenäistyneessä Virossa Nestor valittiin Viron tasavallan riigikoguun syksyllä 1992. Hän liittyi vuonna 1993 Sosiaalidemokraattiseen puolueeseen, ja hän toimi puolueen puheenjohtajana vuosina 1995–1996. Hänestä tuli Tarandin hallituksessa ministeri puolueen edustajana vastuualueenaan alueelliset asiat. Hän jatkoi riigikogussa, kun hänet valittiin vuoden 1995 riigikoguun. Samanaikaisesti hän oli myös Tallinnan kaupunginvaltuustossa vuosina 1996–1999. Toisen kerran ministeriksi Nestor nimitettiin Laarin II hallitukseen vuosiksi 1999–2002. Riigikogun edustus sosiaalidemokraattisena jäsenenä jatkui myös seuraavissa riigikoguissa. Vuonna 2015 Nestor valittiin riigikogun puhemieheksi. Riigikogun puhemiesura ja jäsenyys katkesi vuoden 2019 vaaleissa, jolloin hän putosi riigikogusta. Näin Nestor oli riigikogun jäsenenä uudelleen itsenäistyneessä Virossa kaikkiaan 27 vuotta.
Vuoden 2016 presidentinvaalissa Nestor oli sosiaalidemokraattien asettama ehdokas, ja vaalin ensimmäisellä äänestyskierroksella riigikogussa hän sai eniten ääniä eli 40, mutta se ei ylittänyt vaadittua 68 ääntä 101 riigikogun edustajalta. Toisella riigikogun kierroksella hän ei ollut enää ehdokkaana, vaan hän luopui jatkokierroksilta.
Muu toiminta
Nestor on parlamenttitoiminnan lisäksi toiminut vuodesta 1997 Viron liikennelaitosten työntekijöiden ammattiliiton puheenjohtajana. Hän on toiminut myös Viron jalkapalloliiton hallituksen jäsenenä.
Eiki Nestorille myönnettiin vuonna 2001 Valtionvaakunan ritarikunnan V luokan ja vuonna 2018 sen II luokka kunniamerkki. Vuonna 2016 hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun suurristi (SVR SR).
Ranskan Grand Prix 2001
Ranskan Grand Prix 2001 oli Formula 1 -kauden 10. osakilpailu, joka ajettiin 1. heinäkuuta 2001 Circuit de Nevers Magny-Coursilla Ranskassa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Michael Schumacher, jolle voitto oli kauden kuudes ja uran 50:s. Kilpailun nopeimman kierroksen ajoi David Coulthard – 1.16,088 (kierroksella 53).
Ralf Schumacher saavutti ensimmäisen paalupaikkansa ajalla 1.12,989.
Hurrikaani Jose
Hurrikaani Jose oli vuoden 2017 kymmenes nimetty trooppinen myrsky ja viides hurrikaani Atlantin hurrikaanikaudella. Viisiportaisella Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla se luokiteltiin toiseksi korkeimmalle tasolle neljä.
Se oli pitkäikäinen trooppinen sääjärjestelmä, joka heikkeni välillä mutta voimistui uudelleen.
Jose aiheutti tuulituhoja Karibialla Pienten Antillien alueella ja Yhdysvalloissa Uuden Englannin rannikolla. Myrskyvuoksi nosti merenpintaa Karibialla ja Kanadassa, kun Jose jatkoi matkaansa pohjoiseen.
Auringonnousu (albumi)
Auringonnousu on Jari Sillanpään vuonna 1997 julkaistu kolmas studioalbumi. Albumi nousi suoraan Suomen virallisen albumilistan ensimmäiseksi maaliskuussa 1997. Yhteensä se oli 40 myydyimmän albumin joukossa 24 viikkoa. Albumia on myyty yli 160 000 kappaletta.
Albumilta radiohiteiksi muodostuivat kappaleet ”Bum bum bum” sekä nimikappale ”Auringonnousu”, joista ensin mainittu nousi radiolistan toiseksi ja jälkimmäinen ensimmäiseksi.
Timber Sycamore
pienoiskuva|Jaysh al-Izzan taistelija laukaisee yhdysvaltalaisen panssarintorjuntaohjuksen. Kuva vuodelta 2017. Timber Sycamore oli CIA:n johtama salainen asehankinta- ja koulutusohjelma, jonka avulla rahoitettiin ja aseistettiin Syyrian sisällissodassa Syyrian hallitusta vastaan taistelleita joukkoja. Ohjelma käynnistettiin vuodenvaihteessa 2012–2013, mutta jo sitä ennen CIA toimitti Syyriaan aseita muun muassa Libyasta. CIA:n ohella toimintaa tukivat Saudi-Arabian ja Ison-Britannian tiedustelupalvelut. Vuonna 2017 Yhdysvallat ilmoitti, että Timber Sycamore lakkautetaan.
Verkkosivusto Salonin mukaan Saudi-Arabia on aseistanut Syyrian kapinallisia miljardien dollareiden arvosta. Samoin Qatar, Turkki ja Jordania ovat tukeneet kapinallisia rahallisesti. Yhdysvaltain viranomaiset ovat epäilleet, että osa aseistetuista ryhmistä on ollut sidoksissa Al-Qaidaan. Aseita on päätynyt Al-Nusran rintamalle sekä Islamilaiselle valtiolle, jonka riveissä on ollut CIA:n kouluttamia taistelijoita.
Yhdysvaltain ja Jordanian viranomaisten mukaan Jordanian tiedustelupalvelun virkailijat ovat varastaneet aseita miljoonien dollarien arvosta ja myyneet ne pimeille markkinoille.
Hillary Clinton
Hillary Diane Rodham Clinton (s. 26. lokakuuta 1947 Chicago, Illinois, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka toimi Yhdysvaltain ulkoministerinä Barack Obaman hallituksessa vuosina 2009–2013, New Yorkin nuorempana senaattorina vuosina 2001–2009 ja Yhdysvaltain ensimmäisenä naisena miehensä Bill Clintonin presidenttikausina vuosina 1993–2001. Hillary Clinton oli demokraattisen puolueen ehdokas vuoden 2016 presidentinvaaleissa ja hävisi republikaani Donald Trumpille.
Lapsuus, nuoruus ja koulutustausta
Hillary Diane Rodham syntyi Chicagossa 26. lokakuuta 1947. Hänen vanhempansa olivat isä Hugh Ellsworth Rodham, joka pyöritti pientä mutta menestyvää tekstiilitehdasta, ja äiti Dorothy Emma Howell Rodham. Hillaryllä on kaksi nuorempaa veljeä, Hugh (s. 1950) ja Anthony (s. 1954). Hän vietti lapsuutensa Park Ridge -nimisessä lähiössä noin 25 kilometrin päässä Chicagon keskustasta.
Nuorena konservatiivisessa perheessä kasvatettu Rodham oli aktiivinen republikaani, ja hän muun muassa kampanjoi republikaanisen presidenttiehdokkaan Barry Goldwaterin puolesta vuonna 1964. Hänen poliittiset näkemyksensä kuitenkin muuttuivat kansalaisoikeusliikkeen ja Vietnamin sodan myötä. Rodham liittyi demokraattiseen puolueeseen vuonna 1968, ja on pysynyt puolueen jäsenenä siitä asti.
Rodham valmistui Maine South High Schoolista vuonna 1965, ja jatkoi opintojaan Wellesley Collegessa, missä hän oli poliittisesti aktiivinen opiskelija. Hänet muun muassa valittiin oppilaitoksen nuorten republikaanien johtajaksi. Collegesta Rodham valmistui valtiotieteiden maisteriksi vuonna 1969. Seuraavaksi jatko-opinnot suuntautuivat Yalen yliopiston lakikouluun, missä hän tapasi vuonna 1971 myös lakia opiskelevan Bill Clintonin. Vuonna 1971 politiikasta kiinnostunut Rodham oli kesätyössä senaattori Walter Mondalen siirtotyöläisten ongelmia käsittelevässä komiteassa. Kesällä 1972 hän kampanjoi demokraattien presidenttiehdokaan George McGovernin puolesta. Rodham valmistui Yalesta suorittaen lakimiehen loppututkinnon, Juris Doctorin (alempi korkeakoulututkinto ) arvon vuonna 1973.
Valmistuttuaan Rodham suoritti vielä vuoden lasten lääketiedettä koskevia jatko-opintoja Yale Child Study Centerissä. Samanaikaisesti hän työskenteli myös Children's Defense Fundin asianajajana Cambridgessa Massachusettsissa sekä Carnegie Council on Childrenin konsulttina. Vuonna 1974 hän oli mukana myöhemmin presidentti Richard Nixonin eroon johtaneen Watergate-skandaalin tutkinnassa. Rodhamille ennustettiin tuolloin loistavaa poliittista uraa, joka kuitenkin joutui jäihin, kun hän muutti tulevan miehensä Bill Clintonin kanssa Arkansasiin sen sijaan, että olisi pysynyt Washingtonissa.
Arkansasin ensimmäinen nainen
200px|thumb|Hillary Clinton vuonna 1992 Rodham sai opettajan viran Arkansasin yliopiston oikeustieteen laitokselta Fayettevillestä, jossa myös Bill Clinton opetti. Hillary Rodham ja Bill Clinton menivät naimisiin 11. lokakuuta 1975. Pariskunnan ainoa lapsi, tytär Chelsea, syntyi 27. helmikuuta 1980.
Bill Clinton pyrki senaattiin vuonna 1974, muttei tullut valituksi. Hänet kuitenkin valittiin Arkansasin osavaltion oikeuskanslerin asemaan. Hillary puolestaan työskenteli Rose Law Firm -nimisessä lakiasiaintoimistossa patentti- ja tekijänoikeuslainsäädännon parissa. Vuonna 1978 Bill Clinton valittiin Arkansasin kuvernööriksi, mutta ei tullut uudelleenvalituksi vuonna 1980. Vuonna 1982 hänet valittiin uudelleen virkaan, ja hän jatkoi virassa voitettuaan vaalit myös vuosina 1984, 1986 ja 1990. Tällöin Hillary Clinton toimi Arkansasin ensimmäisenä naisena.
Sarvikkaankosket
Sarvikkaankosket ovat Sarvikkaan kylässä sijaitsevat viisi koskea. Niiden käsittämän vesireitin pituus on 3 600 metriä. Uuoman keskivirtaama on 8 m³/s, ylivirtaama 70 m³/s ja alivirtaama 1 m³/s.
Hillary Clinton
Arkansasin ensimmäinen nainen
Vuonna 1976 Clinton kampanjoi myöhemmin voitokkaan presidenttiehdokkaan Jimmy Carterin puolesta. Palkkiona kampanjatoiminnasta presidentti Carter nimitti Clintonin vuonna 1978 Legal Services Corporationin johtokuntaan. Vuonna 1983 Arkansasin ensimmäinen nainen Clinton nimitettiin osavaltion koulutuksen tasoa valvovan komitean johtoon. Virassa hän asetti osavaltion laajuiset standardit lukujärjestyksille ja luokkien ko'oille ja teki työtä hakevien opettajien kokeista pakollista. Vuosina 1982–1988 Clinton toimi American Bar Associationin sukupuolten tasa-arvoa käsittelevän komitean johdossa. Hän toimi myös useiden yritysten, kuten TCBY:n ja Wal-Martin, johtokunnissa.
Sarvikkaankosket
Sarvikas sijaitsee Alavuden kirkonkylän ja Kuortaneen kirkonkylän puolessa välissä Kuortaneen puolella. Kantatie 66:n vanha linjaus kulkee aivan koskialueen ylitse siltaa pitkin.
Sarvikkaankosket muodostavat kalastusalueen, jossa voi luvalla heittokalastaa ja perhokalastaa. Luontaisia kalalajeja ovat ahven, hauki ja taimen. Istustuskalalajeja ovat harjus ja kirjolohi.
Alueella on myös uimaranta, tulipaikka, laavu, kota sekä sauna.
Hillary Clinton
Bill Clintonin presidenttikausi
Miehensä presidenttikaudella Clinton muutti ensimmäisen naisen totuttua kuvaa osallistumalla aktiivisesti politiikkaan. Vuonna 1993 Bill Clinton nimitti hänet johtamaan kansallisen terveydenhuoltouudistuksen valmistelua. Uudistus oli kiistanalainen ja republikaanien vastustama. Suunnitelma hylättiin syyskuussa 1994. Epäonnistuneen uudistuksen uskotaan vaikuttaneen demokraattien suosion laskuun ja republikaanien menestykseen sekä senaatin että edustajainhuoneen vaaleissa, ja sen jälkimainingeissa Hillaryn näkyvyyttä lainsäädännöllisissä asioissa pienennettiin.
Vuonna 1997 Clinton kehitti lasten sairausvakuutusohjelman, joka paransi lasten terveydenhuollon kansallista saatavuutta. Hän myös otti kantaa rokotusten ja naisten pakollisten rintasyöpätutkimusten puolesta, ja rahoitti eturauhassyöpä- ja astmatutkimusta.
Kunnas (Lahti)
thumb|right|265px|Ahtialantietä Eskolanmäen osa-alueella Kunnaksessa. Kunnas on Lahden kaupunginosa, joka koostuu omakotitaloista. Se sijaitsee kaupungin koillisosassa, kahdentoista kilometrin päässä Lahden keskustasta. Kunnakseen kulkee keskustasta linja-autoliikennettä 20 minuutin välein.
Hillary Clinton
Bill Clintonin presidenttikausi
Samoihin aikoihin Clintonit osallistuivat myös kiistanalaisiin Whitewater-kiinteistöliiketoimiin, joissa käytetty pankki, Morgan Guaranty Savings and Loan, kaatui aiheuttaen liittovaltion hallitukselle 73 miljoonan dollarin tappiot. Whitewaterista tuli myöhemmin sekä itsenäisen että virallisen tutkinnan kohde.
Kunnas (Lahti)
Historia
Kunnaksen omakotitaloaluetta alettiin rakentaa 1980-luvulla. Alueelle rakentavat perheet perustivat Sydänkankaan Omakotiyhdistyksen yhteisen toiminnan järjestämistä varten. Yhdistys järjesti alkuvuosina ahkerasti karnevaaleja, kulttuuritapahtumia ja yhteisiä lomamatkoja. Se myi itsetehtyjä paitoja.
Kunnaksen päiväkoti
Kunnaksessa toimii 49 päivähoitopaikan Kunnaksen päiväkoti Ristimäenkatu 10:ssä, jonne pääsee linja-autovuoroilla 2 ja 3.
Hillary Clinton
Bill Clintonin presidenttikausi
Vuonna 1998 Bill Clintonin ja Monica Lewinskyn seksisuhteen aiheuttama skandaali ravisteli Valkoista taloa. Skandaalin aikana Hillary tuki julkisesti miestään. Skandaali johti lopulta virka­syytteeseen Bill Clintonia vastaan ja viraltapanomenettelyyn. Menettely kuitenkin kaatui senaatissa.
Kunnas (Lahti)
Kunnaksen peruskoulu
Kunnaksessa Ahtialantien varrella lähellä Nastolan entistä rajaa sijaitsee alakoulu, jossa on luokat 1-6. Koulussa on 250 oppilasta. Koulu yhdistyi vuoden 2021 syyslukukauden alussa Myllypohjan koulun kanssa Alasenjärven peruskouluksi.
Hillary Clinton
New Yorkin senaattori
thumb|200px|Senaattori Hillary Clintonin virallinen muotokuva Bill Clintonin toisen presidenttikauden päätyttyä Hillary alkoi tutkia mahdollisuutta tulla valituksi Yhdysvaltain senaattiin. Hän asettui ehdolle paikkansa jättävän New Yorkin pitkäaikaisen senaattorin Daniel Patrick Moynihanin seuraajaksi, ja 7. marraskuuta 2000 Clintonista tuli ensimmäinen Yhdysvaltain ensimmäinen nainen, joka oli valittu julkiseen virkaan. Clinton sai 55,3 % äänistä, kun hänen vastaehdokkaansa Rick Lazio sai 43,0 % äänistä.
Kunnas (Lahti)
Kunnaksen peruskoulu
Koulussa on tarjolla kolmannella luokalla alkavana A2-kielenä espanja, saksa ja kiina. Espanjan ja saksankieli toteutetaan yhteistyössä Myllypohjan koulun kanssa. Kiinaa opetetaan kaikille lahtelaisille opiskelijoille etäyhteyden kautta. 2021 alkaen neljännen luokan oppilaat voivat valita englannin A2-kieleksi, mikäli he aloittavat kolmannella luokalla toisen kielen.
Koulurakennuksessa on sisäilmaoireita. Osa koululaisista opiskelee parakkirakennuksissa koulun pihalla. Koulurakennusta on korjattu sekä vuonna 2015 että kesällä 2018. Korjausten tavoitteena oli lykätä peruskorjauksen tarvetta, mutta korjaukset eivät auttaneet.
Koulussa on toiminut vanhempainyhdistys. Se järjesti vuonna 2018 lakon koulun huonon sisäilman vuoksi, jossa sen tavoitteena oli vauhdittaa uusien parakkien hankkimista koululle tai korvaavien tilojen löytymistä.
Hillary Clinton
New Yorkin senaattori
Vuonna 2006 Clinton valittiin toiselle kaudelle Yhdysvaltain senaattiin. Hän sai 67,0 % äänistä ja vastustaja John Spencer 31,0 %. Tällä kaudella hän muun muassa vieraili Afganistanissa ja Irakissa tervehtimässä Yhdysvaltain joukkoja, kannatti julkisesti veteraanien terveys- ja muiden palveluiden parantamista ja johti demokraattien ja republikaanien yhteistoimia syrjäisten alueiden tietoliikenneyhteyksien parantamiseksi. Clinton onnistui viemään senaatissa läpi työttömyysturvaa pidentäneen lakimuutoksen. Hän myös vastusti Bushin hallituksen verovähennyksiä.
Kunnas (Lahti)
Koululaisten kerhotoiminta
Kunnaksen peruskoululla on toiminut ilmainen 1-3. -luokkalaisille tarkoitettu JuniorPelicansin pihapelikerho.
Hillary Clinton
New Yorkin senaattori
Vuonna 2003 Clinton julkaisi muistelmakirjansa Tahtonainen (Living History). Kirjaa myytiin maailmanlaajuisesti yli kolme miljoonaa kappaletta.
Kunnas (Lahti)
Koululaisten kerhotoiminta
Wellamo-opisto on järjestänyt 1.4. -luokkalaisille ilmaista puuha- ja askartelukerhoa Ahtialan koululla. Kerhossa piirrellään, maalaillaan ja rakennellaan kuvataiteellisia teoksia. Se järjestetään osana Suomen Harrastamisen malli -ohjelmaa.
Hillary Clinton
Presidentinvaalikampanja 2008
thumb|left|450px|Hillary Clintonin (vihreällä) ja Barack Obaman (violetilla) saamien äänimäärien ero demokraattisen puolueen esivaaleissa vuonna 2008. Clinton ilmoitti 20. tammikuuta 2007 tutkivansa mahdollista ehdokkuutta vuoden 2008 presidentinvaaleissa. Kyselyissä Clinton oli demokraattien johtava ehdokas koko alkuvuoden 2007, ja hänen tärkeimmät vastustajansa olivat senaattorit Barack Obama ja John Edwards. Yhtenä kampanjan suurimpina heikkouksista pidettiin Clintonin aiempaa kannatus presidentti Bushin Irakin sodalle, jota Obama oli vastustanut alusta asti. Sekä Clinton että Obama saavuttivat ennätyksellisiä rahankeruutuloksia kampanjoiden alkuvaiheissa.
Kunnas (Lahti)
Leikkipuisto ja urheilumahdollisuudet
Alueella on leikkipuisto sekä aidattu hiekkakenttä urheilun harrastamista varten. Aluetta ympäröivät entisen Nastolan puolella olevat metsiä käytetään ulkoiluun. Koulun pihalla on ollut jäädytetty luistelurata talvisin.
Hillary Clinton
Presidentinvaalikampanja 2008
Clinton johti kyselyissä suurinta osaa esivaalien varhaisista osavaltioista vielä syyskuussa 2007. Lokakuun lopussa tapahtuneen heikkona pidetyn väittelyesiintymisen ja Obaman kampanjan kerätessä voimaa Clinton kuitenkin menetti johtoasemansa joissakin osavaltioissa, ja varhaisesta esivaalikilpailusta tuli huomattavasti tiukempaa.
Kunnas (Lahti)
Sydänkankaan ja Kehräkankaan omakotiyhdistys
Kaupunginosassa toimii asukkaiden perustama Sydänkankaan Omakotiyhdistys Ry. Se on järjestänyt 2010-luvulla muun muassa maksuttoman elokuvanäytöksen Kino Iiriksessä, kylpylämatkan Tamperelle ja peräkonttikirppiksen Ahtialan koululla. Järjestön jäsenmaksu 2010-luvulla oli 10 euroa.
Hillary Clinton
Presidentinvaalikampanja 2008
Clinton sijoittui vasta kolmanneksi esivaalin ensimmäisessä osavaltiossa Iowassa jääden sekä Obaman että Edwardsin taakse. Seuraavan esivaalin hän kuitenkin voitti New Hampshiressä. Kolmannessa esivaalissa Etelä-Carolinassa Obama sai huomattavan voiton erityisesti osavaltion afroamerikkalaisen äänestäjäkunnan ansiosta. John Edwards luopui ehdokkuudestaan 30. tammikuuta 2008.
Kunnas (Lahti)
Sydänkankaan luonnonsuojelualue
Kunnaksessa sijaitsee sydänkankaan luonnonsuojelualue. Alueelta löydettiin merkittävä kangasvuokkoesiintymä, jonka vuoksi alue rauhoitettiin vuonna 1980. Kangasvuokko viihtyy valoisilla karuilla mäntykankailla. Suomessa sitä esiintyy lähinnä salpausselillä ja niiden välisillä harjuilla.
Alueella kasvaa tasaista puolukkatyypin kangasmaata. Se sijaitsee harjualueella, jolle tyypillistä on kallioperän murroslinjat ja mannerjään sulavesivirtojen lajittelemat maa-ainekset. Alueelle pääsee kävellen ja linja-autolla. Alue on rajattu riukuaidalla.
Hillary Clinton
Presidentinvaalikampanja 2008
Supertiistaina, jolloin yhteensä 26 osavaltiota ja muuta aluetta äänesti, Obama ja Clinton kohtasivat demokraattista puoluetta polarisoivassa kaksintaistelussa. Clinton voitti suurimmat osavaltiot, kuten Kalifornian, New Yorkin, New Jerseyn ja Massachusettsin. Obama kuitenkin voitti yhteensä enemmän osavaltioita. Äänimäärässä Clinton ja Obama olivat lähes tasoissa, mutta Obama sai puolelleen enemmän osavaltion valitsijamiehiä johtuen demokraattisen puolueen säännöistä, jotka suosivat pienempiä osavaltioita.
Kunnas (Lahti)
Vaalien tulos
Suomen Sosialidemokraattinen Puolue oli alueella ylivoimaisesti suosituin puolue vuoden 2021 kuntavaaleissa. SDP sai alueella 27% kannatuksen. Toiseksi eniten ääniä keräsi Kokoomus 19% kannatuksella. Alueella ääniä saivat myös Perussuomalaiset (16%), Pro Lahti -yhteislista (11%), sekä Kristillisdemokraatit, Keskusta, Vihreät ja Vasemmistoliitto saivat kukin noin 6% äänistä.
Hillary Clinton
Presidentinvaalikampanja 2008
Koska Clintonin presidenttikampanja oli laskenut supertiistaivoiton varaan, kampanja oli varautunut taloudellisesti ja logistisesti huonosti pitkittyneeseen kaksintaisteluun. Obama voitti seuraavat yksitoista osavaltiota putkeen, ja sai merkittävän valitsijamiesjohdon. 4. maaliskuuta 2008 Clinton kavensi johtoa voittamalla Ohion ja muita osavaltioita. Maaliskuusta kesäkuun alkuun Obama ja Clinton voittivat osavaltioita lähes vuorotellen Obaman säilyttäessä kuitenkin johtoasemansa.
3. kesäkuuta 2008 Obama oli kerännyt tarpeeksi valitsijamiehiä voittaakseen puolueen presidenttiehdokkuuden. Clinton päätti kampanjansa 7. kesäkuuta ja ilmoitti tukevansa Obamaa.
Yhdysvaltain ulkoministeri
Presidentti Barack Obama ilmoitti pian vaalivoittonsa jälkeen nimittävänsä Clintonin ulkoministeriksi. Clinton hyväksyi nimityksen, ja 21. tammikuuta 2009 hän astui virkaan Condoleezza Ricen seuraajana Yhdysvaltain 67. ulkoministerinä.
Ulkoministerikautensa aikana Clinton pyrki painottamaan ihmisoikeuksia ja tasa-arvokysymyksiä Yhdysvaltain ulkopolitiikaan avainasioina. Hän oli myös Libyan sotilasintervention keskushahmoja vuonna 2011. Clintonista tuli yksi Yhdysvaltain eniten matkustaneista ulkoministereistä. Hän myös kannusti sosiaalisen median käyttöön valtion ulkopoliittisten kantojen tiedottamisessa.
11. syyskuuta 2012 Yhdysvaltain Bengasin-konsulaattiin Libyassa kohdistui isku, joka surmasi Libyan-suurlähettiläs Christopher Stevensin ja kolme muuta henkilöä. Clintonin johtama ulkoministeriö joutui tutkinnan kohteeksi, ja itsenäiset tutkijat julkaisivat raportin, jonka mukaan Bengasin isku johtui ”ulkoministeriön hallinnon systemaattisista epäonnistumisista”.
1. helmikuuta 2013 John Kerry seurasi Clintonia ulkoministerin virassa.
Presidentinvaalikampanja 2016
thumb|left|250px|Hillary Clinton marraskuussa 2016. Clinton oli ehdokkaana Yhdysvaltain vuoden 2016 presidentinvaaleissa. Hän voitti kesäkuun 7. päivänä 2016 puolueensa presidenttiehdokkuuden saatuaan taakseen vaaditut 2 383 valitsijamiestä ja näin kohtasi vaaleissa republikaaniehdokas Donald Trumpin.
26. heinäkuuta 2016 demokraattien puoluekokouksessa Clintonin presidenttiehdokkuus varmistui. Hän oli Yhdysvaltojen ensimmäinen pääpuolueen naispresidenttiehdokas.
Demokraattisen puolueen Democratic National Committeen (DNC) tietoverkosta vietiin 27 000 viestiä ja asiakirjaa, jotka Wikileaks julkisti demokraattien ehdokasvalintakokouksen alla 22. heinäkuuta 2016. Sähköposteista selvisi, että Demokraattisen puolueen johto toimi toista presidenttiehdokasta Bernie Sandersia vastaan ja pönkitti Clintonin ehdokkuutta toimien näin omia sääntöjään vastaan. Jo aiemmin Politico oli paljastanut, että puolueen alueelliseen toimintaan kerätyt varat oli siirretty pääasiassa DNC:lle ja Clintonin presidentinvaalikampanjaan. Demokraattisen puolueen puhemies Debbie Wasserman Schultz joutui eroamaan, samoin puolueen toimitusjohtaja Amy Dacey, talouspäällikkö Brad Marshall ja viestintäjohtaja Luis Miranda. Tietomurrosta on epäilty Venäjää.
Heinäkuussa 2016 Clinton valitsi varapresidenttiehdokkaakseen senaattori Tim Kainen. thumb|right|200px|Hillary Clintonin kampanjan logo. Ennakkoarvioiden mukaan Clintonia kannattivat erityisesti naiset, nuoret, koulutetut ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvat. Vaalien jälkeisten ovensuukyselyiden tuloksissa Clinton oli kerännyt 88 % Yhdysvaltain mustien äänistä ja 65 % latinalaisamerikkalaisten äänestä — ja hävisi valkoisten äänet. Ainoa valkoisten ryhmä jossa Clinton sai enemmistön olivat valkoiset yliopistotutkinnon suorittaneet naiset. Näistä 51 % kannatti Clintonia ja 45 % Trumpia.
Presidentti Barack Obama ja hänen puolisonsa Michelle Obama kannattivat Clintonia. Obama kiersi kampanjoimassa Clintonin puolesta. Istuvan presidentin kampanjointi presidenttiehdokkaan puolesta oli ennennäkemätöntä USA:n historiassa.
Viihdeteollisuuden merkkihenkilöistä Clintonia tukivat muun muassa Madonna, J. J. Abrams, Christina Aguilera, Drew Barrymore, Cher, George Clooney, Bryan Cranston, Ellen DeGeneres, Robert De Niro, Lena Dunham, Jamie Foxx, Lady Gaga, Salma Hayek, Scarlett Johansson, Elton John, Kim Kardashian, Beyoncé Knowles, Samuel L. Jackson, John Legend, Eva Longoria, Demi Lovato, Ricky Martin, Julianne Moore, Jim Parsons, Katy Perry, Kate McKinnon, Shonda Rhimes, Amy Schumer, Sarah Silverman, Steven Spielberg, Meryl Streep, Kerry Washington, Reese Witherspoon, Kate Walsh, Oprah Winfrey, Stevie Wonder ja Pharrell Williams.
Clintonin tappio Donald Trumpille varmistui jo vaali-iltana, kun Trump sai kokoon voittoon vaaditut 270 valitsijamiestä. Clinton ei pitänyt tappiopuhetta enää vaali-iltana vaan seuraavana päivänä. Clintonin häviö aiheutti useissa USA:n kaupungeissa mellakoinniksi yltyneitä mielenosoituksia. Clinton sai häviöstään huolimatta enemmän ääniä. Tämä on viides kerta Yhdysvalloissa kun presidentinvaalit hävinnyt sai enemmän ääniä.
Verrattuna Obamaan Clinton menetti etenkin afroamerikkalaisten, latinoiden, nuorten sekä ei-koulutettujen valkoisten ääniä, hieman myös naisten ääniä. Clinton sai 6 miljoonaa ääntä vähemmän kuin Obama, Trump 1,5 miljoonaa ääntä vähemmän kuin Mitt Romney. Sukupuolen merkitys arvioitiin vähäiseksi.
Clinton antoi ensimmäisen haastattelunsa 10 kuukautta vaalien jälkeen. Hän syytti edelleen häviöstään seksismiä ja naisvihaa sekä Venäjän hakkerointia ja FBI:n johtaja James Comeyn aloittamaa tutkintaa Clintonin sähköposteista. Helmikuussa 2022 oikeusministeriön erityissyyttäjä John Durhamin tutkimuksissa selvisi Hillary Clintonin vaalikampanjan vakoilleen Donald Trumpia luodakseen tekaistuja yhteyksiä tämän ja Venäjän välille.
Clinton ilmoitti maaliskuussa 2019 ettei hän asetu ehdolle enää vuoden 2020 presidentinvaaleissa. .
Vuonna 2020 Clintonin elämästä ja urasta julkaistiin neliosainen dokumenttisarja Hillary Rodham Clinton, jonka keskiössä on vuoden 2016 presidentinvaalikampanja.
Haminan tasoristeysturma 1931
Haminan tasoristeysturma tapahtui aamulla 29. lokakuuta 1931 niin sanotulla Kuutin ylikäytävällä kahden kilometrin päässä Haminasta, kun Suur-Miehikkälän ja Haminan väliä ajanut linja-auto joutui postijunan n:o 731 murskaamaksi. Onnettomuudessa kuoli neljä linja-auton matkustajaa, yksi matkustaja loukkaantui vaikeasti ja kolme matkustajaa ja linja-auton kuljettaja saivat lievempiä vammoja.
Onnettomuus tapahtui avoimella peltoalueella sijainneella ylikäytävällä aamulla kello 7.20. Haminaan matkanneen postijunan veturinkuljettaja näki linja-auton olevan tulossa ylikäytävälle ja antoi autolle merkkejä veturin pillillä. Autonkuljettaja ei niitä kuullut ja lisäksi auton sivuikkunat olivat lumipyryn jäljiltä lumen ja huurteen peitossa, joten kuljettaja näki junan vasta kun linja-auto oli noin 10 metrin päässä tasoylikäytävästä. Kuljettaja yritti kaasuttamalla päästä ylikäytävän yli ennen junaa mutta tämä ei onnistunut vaan junan veturi osui auton oikeanpuoleiseen sivustaan murskaten sen ja paiskasi sitten auton vinosti noin 20 metrin päähän rautatietä reunustavan aidan viereen, jonne linja-auto päätyi ylösalaisin. Juna saatiin pysäytettyä ja autossa olleet kuljetettiin sitten junalla Haminaan saamaan hoitoa. Kaksi matkustajista kuoli jo junassa, yksi matkustaja kuoli Haminan rautatieaseman odotussalissa jossa loukkaantuneille annettiin ensiapua ja yksi matkustaja kuoli vielä Haminan kunnallissairaalassa.
Luettelo pikkuplaneetoista: 64001–65000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 64001:stä ja päättyen 65000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Mykolihapot
thumb|450px|Mycobacterium tuberculosis -bakteerin mykolihappojen rakenteita Mykolihapot ovat ryhmä pitkäketjuisia rasvahappoja. Niitä esiintyy mykobakteerien ja muiden niille läheistä sukua olevien bakteerien soluseinissä. Mykolihapot tekevät näiden bakteerien soluseinistä vastustuskykyisen kuivumiselle, hapoille ja useille muille kemikaaleille ja heikentävät antibioottien tehoa. Rakenteeltaan erilaisia mykolihappoja tunnetaan yli 500.
Rakenne ja ominaisuudet
Mykolihappoja eristettiin ensimmäisen kerran vuonna 1938 tuberkuloosia aiheuttavasta bakteerista Mycobacterium tuberculosis. Tämän jälkeen niitä on tavattu myös kaikista muista Mycobacterium-suvun lajeista sekä monista lähisukulaisista esimerkiksi Rhodococcus-, Gordonia-, Dietzia-, Nocardia-, Corynebacterium- ja Segniliparus-sukujen lajeista. Mykolihappojen rakenne koostuu haarautuneesta hiilivetyketjusta. Ketju haarautuu karboksyylihapporyhmään nähden ensimmäisestä hiiliatomista katsottuna lyhyemmäksi α-ketjuksi ja pidemmäksi ß-ketjuksi, jota kutsutaan myös meromykonaattiketjuksi. Yhdisteissä on karboksyylihapporyhmään nähden β-asemassa hydroksyyliryhmä. Meromykonaattiketjussa on vähintään yksi syklopropyyliryhmä ja lisäksi siinä voi olla myös metyyli-, metoksi-, ketoni- tai esteriryhmiä sekä tyydyttymättömiä kaksoissidoksia. Mykolihapoissa hiiliatomien lukumäärä vaihtelee välillä 20–100. Mykolihapot esiintyvät soluseinissä joko vapaina tai sitoutuneena arabinogalaktaanipolysakkaridiin.
Mykolihapot parantavat soluseinän rakennetta ja lisäävät virulenssia sekä stabiilisuutta kuivumista sekä happoja, emäksiä ja muita kemikaaleja vastaan. Myös antibioottien on vaikea tunkeutua mykolihappoja sisältävän soluseinän läpi, mikä lisää näiden bakteerien vastustuskykyä antibiooteille. Mykolihappoja tuottavat bakteerit muodostavat erikoistuneita rasvahapposyntaaseja, jotka muodostavat mykolihappojen komponentteja koentsyymi-A:n ja rasvahappojen komplekseista. Eräät antibiootit vaikuttavat estämällä mykolihappojen biosynteesiä ja tällaisia ovat isoniatsidi, etionamidi ja delamanidi
Marawin taistelu
Marawin taistelu käytiin Isis-järjestön kanssa liittouneen islamistisen Moron islamilaisen vapautusrintaman (MILF) ja Filippiinien asevoimien välillä huhti-lokakuussa 2017. Taistelut alkoivat 23. toukokuuta 2017 asemiesten vallattua Marawin kaupungin Filippiineille kuuluvalla Mindanaon saarella ja armeija valtasi kaupungin takaisin 154 päivää kestäneiden taistelujen jälkeen 23. lokakuuta. Taistelujen aikana sai surmansa 165 armeijan sotilasta ja 920 kapinallista, sekä 47 siviiliä. 360 000 siviiliä pakeni Marawista ja sen lähialueilta ja itse kaupunki kärsi mittavia vahinkoja ankarien katutaistelujen aikana.