cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Katinlieko
Ulkonäkö ja koko
Suomessa katinlieosta tavataan kahta alalajia: metsäkatinlieko (subsp. clavatum) ja pohjankatinlieko (subsp. monostachyon). Kookkaammalla metsäkatinlieolla lehdet ovat siirottavia ja lehden kärkikarva on 2–4 mm pitkä, ja itiötähkät ovat pareittain tai kolmittain ja niiden perät ovat 3–12 cm pitkiä. Pohjankatinlieolla puolestaan lehdet ovat jokseenkin varrenmyötäisiä ja lehden kärkikarva on 1,5–3 mm pitkä, ja itiötähkät ovat yksittäin ja niiden perät ovat 0,5–3 cm pitkiä. Varsinkin Pohjois-Suomessa esiintyy alalajien välimuotoja.
Janus Putkonen
Elämä
Hän on asunut Donetskissa heinäkuusta 2015 lähtien, jonne hän on perustanut Donetskin kansantasavallan asioista kertovan englanninkielisen Doni news -uutistoimiston. Syyskuussa 2016 hän nousi julkisuuteen tarjottuaan Ilja Janitskinille poliittista turvapaikkaa Donetskin kansantasavallasta.
Katinlieko
Levinneisyys
Katinliekoa tavataan laajalti pohjoisen pallonpuoliskon havu- ja lehtimetsävyöhykkeellä. Lajia tavataan koko Euroopassa Islantia, Pyreneiden niemimaata, Etelä-Ranskaa ja -Italiaa, Kreikkaa, Itä-Balkania ja Etelä-Ukrainaa lukuun ottamatta. Levinneisyysalue jatkuu laikuttaisena läpi Siperian Tyynelle valtamerelle ja Japaniin saakka, sekä edelleen Alaskaan, Yhdysvaltojen pohjoisosiin ja Kanadan etelä- ja keskiosiin. Suomessa katinliekoa tavataan koko maassa. Alalajeista metsäkatinliekoa tavataan Etelä-Lapin korkeudelle ja pohjankatinliekoa noin Oulun korkeudelta pohjoiseen.
Elinympäristö
Katinlieko suosii valoisia kasvupaikkoja, jotka usein ovat muodostuneet ihmisen toiminnan seurauksena. Tyypillisesti lajia esiintyy tuoreissa, kuivahkoissa ja kuivissa kangasmetsissä, kaskikoivikoissa, tunturikankailla, hakamailla ja metsäpolkujen läheisyydessä.
Janus Putkonen
Elämä
Vuodesta 2019 hän on ollut MV-median päätoimittaja. Venäjän rahoittamat Doni-news ja MV-media ovat Putkosen aikana keskittyneet Donetskin kansantasavaltaan liittyneeseen venäläismieliseen propagandaan.
Katinlieko
Käyttö
Katinlieon itiöpöly on riidenlieon itiöpölyn tapaan hienojakoista, keltaista pulveria, jota on käytetty kansanlääkinnässä haavojen ja ihotautien hoitoon. Pölyä on käytetty myös apteekeissa pillereiden päällystämiseen, jotta ne eivät takertuisi rasioissa toisiinsa.
Myös katinlieon – samoin kuin riidenlieon – itiöpölyä on kutsuttu myös kärpäsruudiksi, koska se palaa räiskähdellen. Itiöt sisältävät runsaasti helposti syttyvää öljyä. Ilmaan heitetty kourallinen itiöpölyä syttyy humahdusmaisesti yhdestä tulitikusta, mitä ominaisuutta on aikoinaan hyödynnetty esimerkiksi valokuvauksessa ja teatteriesityksissä.
Janus Putkonen
Elämä
Putkonen on osallistunut suomalaisten rekrytoimiseen Itä-Ukrainan sotaan Venäjän puolella.
Katinlieko
Käyttö
Kasvilla on myös muita käyttötarkoituksia. Ruotsissa riidenliekoa käytetään yhä joulukoristeina esimerkiksi seppeleissä, ja sen pitkistä varsista on aikaisemmin kudottu mattoja.
Katinlieon itiöt sisältävät mm. lykopodiinia (C16H25NO) ja annotiniinia (C16H21NO3). Itiöistä valmistettavaa tuotetta kutsutaan kasvirikiksi, jota käytetään ihojauheissa, ruudin lisäaineena ja peräpuikkojen päällysteenä.
Janus Putkonen
Elämä
Putkosen omaelämäkerta Patriootin päiväkirja 1 ilmestyi vuonna 2023 Johan Bäckmanin yhtiön kustantamana. Monet kirjakaupat kieltäytyivät myymästä sitä.
Yksityiselämä
Putkosen vanhemmat ovat oopperalaulaja Marko Putkonen ja teatteriohjaaja Tuovi Putkonen. Hänellä on kaksi siskoa, joista vanhempi Krista Putkonen-Örn on näyttelijä.
Geojitmal-ui geojitmal
Geojitmal-ui geojitmal on televisioyhtiö Channel A:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Lee Yoo-ri ja Yeon Jung-hoon.
Endosymbioosi
Endosymbioosi on kahden eliön välinen symbioottinen suhde, jossa symbiootti elää isäntäeliön kudoksissa tai soluissa. Monissa tapauksissa endosymbioosi on välttämätön sekä isäntäeliön että symbiontin selviämiselle, toisinaan taas symbioosista hyötyvät molemmat osapuolet, jotka eivät kuitenkaan ole riippuvaisia toisistaan. Joissakin tapauksissa endosymbioosista on hyötyä vain toiselle osapuolelle ja se saattaa myös olla haitallista toiselle eliöistä.
Esimerkkejä endosymbioosista ovat hernekasvien juurinystyröissä elävät typpeä sitovat bakteerit (rhizobia), riuttaa rakentavien korallien sisällä elävät yksisoluiset levät (zooxanthellae), sekä monille hyönteisille välttämättömät symbionttibakteerit.
Evoluutiossa endosymbioosilla on ollut hyvin keskeinen merkitys. Nykyään hyväksytyn endosymbioositeorian mukaan aitotumaisten solujen soluelimistä mitokondriot ja kasvisolujen viherhiukkaset olivat alun perin bakteereita, joita varhaiset aitotumaiset solut ottivat sisäänsä endosymbionteiksi. Viherhiukkaset ovat olleet alun perin syanobakteereja, mitokondriot puolestaan lienevät purppurabakteereja. Endosymbionttisten viherhiukkasten syntyminen on helposti todettavissa monien yksisoluisten levämäisten eliöiden solurakenteissa, joissa saattaa endosymbiontteina esiintyä enemmän tai vähemmän surkastuneita yhteyttäviä yksisoluisia eliöitä. Tällaisia endosymbiooseja on ilmeisesti tapahtunut evoluution kuluessa useaan otteeseen.
Jakokulma
Jakokulma on matemaattinen menetelmä, jolla voi jakaa kaksi reaalilukua. Saman tyylistä menetelmää eli algoritmia käytetään, kun jaetaan polynomeja keskenään.
Esimerkiksi osamäärä 900 jaettuna 4 on 225 merkitään näin:
Algoritmi
Algoritmin muistisääntöjä ovat esimerkiksi: "jaa, kerro, vähennä, luku alas pudota, alusta taas aloita" ja "jaa, kerro, vähennä, pudota".
Seuraavissa esimerkeissä jakaja on yksinumeroinen. Tällöin kirjoitetaan aluksi jaettava (tässä esimerkissä 900) jakokulman sisään ja jakaja (4) sen kylkeen:
1. Jaa – etsitään jakajan (4) suurin monikerta, joka on pienempi kuin jaettavan ensimmäinen numero (9). Jos jakaja on suurempi kuin jaettavan ensimmäinen numero, otetaan mukaan toinenkin numero (tässä se olisi 0). Tässä tapauksessa 9 on kuitenkin suurempi kuin 4 ja sen suurin 9:ää pienempi monikerta on 8. Kirjoitetaan tämä monikerran kerroin (8 / 4 = 2) viivan yläpuolelle ensimmäisen numeron kohdalle osamääräksi.
2. Kerro – kerrotaan osamäärän ensimmäisellä numerolla (2) jakaja (4) ja merkitään tulo  (2*4 = 8) jaettavan alle.
3. Vähennä – vähennetään jaettavan ensimmäisestä numerosta (9) tulo (8). Saadaan erotukseksi 1.
4. Luku alas pudota – pudotetaan jaettavan seuraava numero (0) erotuksen viereen.
5. Alusta taas aloita – nyt jaettavaksi otetaan viivan alle saatu luku (10). Sitä pienempi 4:n suurin monikerta on 2*4 = 8. 2 siirretään osamääräksi, kerrotaan sillä jakaja 4 ja sijoitetaan tulo jaettavan (10) alle. Vähennetään.
Toistetaan näin kohtia 1-5 kunnes päästään viimeiseen lukuun asti. Jos viimeinen erotus on muu kuin 0, voidaan merkitä jakojäännös (katso alla) tai jatkaa desimaaliosiin (katso alla).
Jakojäännös
Jos erotukseksi jää muu kuin 0, kun pudotettavia ei enää ole, on erotus jaettavan jakojäännös.
Desimaalit
Algoritmia voidaan jatkaa desimaaleihin, jos ei haluta jakojäännöstä. Tällöin pudotetaan erotuksen viereen jaettavasta 0 ja merkitään väliin pilkku.
Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla
Jakokulman avulla jakolasku voidaan suorittaa silloinkin, kun jakaja on kaksi- tai useampinumeroinen. Seuraavassa esimerkissä luku 1260256 jaetaan luvulla 37. Ensin tehtävä kirjoitetaan seuraavaan muotoon:
Jaettavan (tässä tapauksessa 1260257) alusta otetaan niin monta numeroa, että niiden muodostama luku on suurempi tai yhtä suuri kuin jakaja (37). Luvut 1 ja 12 ovat pienempiä kuin 37, mutta 126 on suurempi. Sen jälkeen etsitään suurin jakajan (37) monikerta, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin tämä luku (126). Tässä tapauksessa 3 · 37 < 126, mutta 4 · 37 > 126. Saatu tulo 111 kirjoitetaan luvun 126 alle ja kerroin 3 ylös tulosriville osamäärän ensimmäiseksi numeroksi:
3        37)1260257        111
Luku 111 vähennetään sitten sen yläpuolella olevan luvun alkupään numeroiden muodostamasta luvusta. Kauempana oikealla olevat numerot jätetään tässä vaiheessa huomioon ottamatta:
3        37)1260257        111          15
Tämän jälkeen jaettavan seuraava numero kopioidaan alas saadun erotuksen 15 jatkoksi:
3        37)1260257        111          150
Tämän jälkeen menetellään samoin kuin edellä. Luvusta 150 vähennetään suurin jakajan (37) monikerta joka on pienempi tai yhtä kuin 150. Se on 148, joka on 4 · 37, minkä vuoksi numero 4 lisätään tulosriville. Sen jälkeen luku 148 vähennetään 150:stä, ja saadun erotuksen loppuun lisätään jakajan seuraava numero:
34       37)1260257        111          150         148            22
Tommy Gunn (täsmennyssivu)
Tommy Gunn on hahmo elokuvassa Rocky V.
Jakokulma
Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla
Suurin luvun 37 monikerta, joka on pienempi tai yhtä kuin 22, on kuitenkin 0 · 37 = 0. Koska 22 - 0 on edelleen 22, tämä vähennyslasku jätetään yleensä merkitsemättä. Sen sijaan jakajasta kopioidaan alas saman tien vielä seuraavakin numero:
Tommy Gunn (täsmennyssivu)
Tommy Gunn voi viitata myös:
Jakokulma
Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla
340      37)1260257        111          150         148            225
Minäkäsitys
Minäkäsitys eli minäkuva on mielle omasta itsestä, ihmisen käsitys siitä, millainen hän on.
Jakokulma
Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla
Näin jatketaan, kunnes jaettavan viimeinenkin numero on kopioitu alas.
Minäkäsitys
Minäkäsitys on osa yksilön maailmankuvaa. Se on läpi elämän muuttuva kuva itsestä ja suhteesta ympäristöön. Siihen vaikuttava tekijä on toisten ihmisten suhtautuminen yksilön toimintatapoihin ja persoonallisuuteen. Esimerkisi se, että kehitysvammaisten kyseessä ollen yleensä kiinnitetään huomiota vain heidän taitamattomuuteen eikä heidän kykyihinsä, saa kehitysvammaisten minäkäsityksen muodostumaan jokseenkin negatiiviseksi. Sen sijaan muiden ihmisten hyväksyvä ja arvosteleva palaute tukee ihmisen henkistä hyvinvointia ja se voi esimerkiksi auttaa toipumaan psyykkisistä ongelmista. Minäkuvaa voidaan katsoa kolmesta näkökulmasta. Ensinnäkin on ihanneminäkuva, joka käsittää yksilön mielikuvan siitä, millainen hän haluaisi olla ja millaisia toiveita hänellä on itsensä suhteen. Toiseksi on normatiivinen minäkäsitys, joka kuvaa ihmisen käsitystä siitä, että millaisen ympäristö haluaa hänen olevan ja mitä ympäristö odottaa häneltä. Kolmanneksi on todellinen minäkuva, joka käsittää ihmisen mielikuvan siitä, että millainen hän oikeasti on ja millaisia rooleja hänellä on eri yhteisöissä ja tilanteissa.
Jakokulma
Jako kaksi- tai useampinumeroisella jakajalla
34061     37)1260257        111          150         148            225           222              37
Suurin luvun 37 kerrannainen, joka on pienempi tai yhtä suuri kuin 37, on tietenkin 1 37, joten tulosrivin loppuun lisätään luku 1. Koska 37 - 37 = 0, todetaan, että jako menee tasan.
Muita merkintätapoja
Angloamerikkalainen jakokulma otettiin Suomessa käyttöön 1970-luvun alussa, koska aiemmin käytetyssä italialaisessa tavassa tehtiin virheitä desimaalipilkun sijoittamisessa. Italialaisella tavalla 9 : 2 = 4,5 merkitään:
Anglo-amerikkalaisessa mallissa taas desimaalipilkku sijoittuu osamäärässä oikein (suoraan jaettavan desimaalipilkun yläpuolelle), mutta jaettava ja jakaja taas ovat käänteisessä järjestyksessä. Se on tuottanut kouluopetuksessa jonkin verran hankaluuksia; sanallisissa tehtävissä ei ole aina ollut oppilaalle selvää, kumpi kahdesta luvusta pitää jakaa kummalla, ja luvut ovat voineet mennä jakokulmaan väärin päin.
Joissakin 2000-luvun suomalaisissa oppikirjoissa on luovuttu jakokulman piirtämisestä ja laskettu algoritmi laskutehtävän alle saksalaiseen ja unkarilaiseen tapaan.
Kaikissa tavoissa algoritmi on sama, vain merkintätavat vaihtelevat.
Rossija Molodaja
right|thumb|Rossija Molodajan logo Rossija Molodaja (, suom. Nuori Venäjä) on Venäjän keskusjohdon, Kremlin luoma apujärjestö. Järjestöllä on nationalistinen ohjelma sekä sanomalehti RUMOL.RU.
Muita vastaavia järjestöjä ovat Naši (Meikäläiset), Molodaja Gvadrija (Nuori kaarti) ja Mestnyje (Paikalliset).
Rossija Molodaja osallistui 27. huhtikuuta – 4. toukokuuta 2007 välisenä aikana Viron Moskovan suurlähetystön saartoon. Mukana olivat myös Yhtenäisen Venäjän Nuori Kaarti (Molodaja Gvardija), Mestnyje sekä Naši. Syynä oli Pronssisoturi-patsaskiista.
Anna Sahlstén
Anna Sofia Sahlstén (22. syyskuuta 1859 Iisalmi – 21. elokuuta 1931 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari, joka kuuluu Suomen kultakauden ajan maalareihin. Hän omaksui realistisen ulkoilmamaalauksen ja naturalismin ja alkoi saada vähitellen jalansijaa muotokuvamaalarina. Hänen maalauksensa ovat aiheiltaan tyypillisiä 1800-luvun töitä: kukkia, lapsia, perhe-elämää ja säätyläistyttöjä.
Elämänvaiheet
Sahlsténin vanhemmat olivat kamarineuvos Clas Vilhelm Sahlstén ja Edla Elisabeth o.s. Heinricius. Perhe muutti Helsinkiin Annan ollessa 8-vuotias. Hän kävi ruotsalaista tyttökoulua, josta hän sai päästötodistuksen vuonna 1877. Hän opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1877–1880 ja Yliopiston piirustussalissa sekä Adolf von Beckerin yksityiskoulussa vuosina 1880–1882 ja sen jälkeen Pariisissa Courtois'n, Rixanin ja Delancen johdolla talvikaudet vuosina 1884–1885 ja 1889–1890 pohjoismaalaisten suosimassa Académie Colarossissa. Vuonna 1896 Pariisiin suuntautuva opintomatka kulki Pietarin ja Berliinin kautta. Sahlstén teki taiteilijan debyyttinsä vuonna 1884, ja hänen töitään oli esillä Suomen Taiteilijain näyttelyissä vuosina 1892–1898 sekä 1902, 1908, 1930 ja 1932.
Sahlstén aloitti opetustyön jo 21-vuotiaana ja toimi oppikoulun piirustuksenopettajana vuosina 1882–1926 yhteensä 46 vuotta. Vuonna 1906 hän oli mukana perustamassa Suomen Piirustusopettajayhdistystä, joka on nykyisin Kuvataideopettajat ry ja vuotta myöhemmin sen jäsenlehden Styluksen. Yhdistys oli maamme ensimmäinen aineenopettajayhdistys. Hänestä tuli yhdistyksen ensimmäinen ja pitkäaikainen puheenjohtaja. Liitossa oli aluksi 116 jäsentä, joista helsinkiläisiä oli 30. Hän teki opintomatkoja Venäjälle, Pohjoismaihin ja Italiaan. Hän maalasi kansantyyppejä, savolaisia ja pohjalaisia usein tupa- tai kirkkoympäristössä. Lisäksi hän maalasi alttaritauluja. Häntä pidetään psykologisen realismin taitajana. 1900-luvulla töihin tuli huumoria. Pauligin kahvin erikoispussin Kolme kahvia juovaa mummoa tulivat ihmisille tutuiksi. Taulun omistaja Robert Paulig on valmistanut sen perusteella erityisen kahvimerkin "Anna Sahlsténin kahvi". Olvi-säätiö omistaa yhden Sahlsténin näistä mummoista maalaamista tauluista. Tästä taulusta oli tehty näyttelyjuliste vuonna 2009 pidettyyn juhlanäyttelyyn.
Sahlstén kuoli 72-vuotiaana.
Arja Saijonmaa on Anna Sahlsténin veljen Pekan pojantytär.
Tertenia
Tertenia on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 936 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 117,65 neliökilometriä. Se sijaitsee 129 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Hwayang-yeonhwa
Hwayang-yeonhwa on televisioyhtiö tvNin esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yoo Ji-tae, Lee Bo-young, Park Jinyoung ja Jeon So-nee.
Magnar Estenstad
Magnar Estenstad (27. syyskuuta 1924 Hølonda – 13. toukokuuta 2004 Hølonda) oli norjalainen hiihtäjä, jonka uran huippuvuodet ajoittuivat 1950-luvulle.
Vuonna 1952 Estenstad hiihti Oslon olympiakisoissa pronssille 50 kilometrin kilpailuissa ja saavutti viestijoukkueessa hopeaa. Samana vuonna hän voitti Holmenkollenin 50 kilometrin kilpailun.
Maansa mestaruuskilpailuissa Estenstad mm. voitti viidesti 50 kilometrin hiihdon, ensimmäisen kerran jo 23-vuotiaana.
The Uncanny Counter
The Uncanny Counter on televisioyhtiö OCNin esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Jo Byung-gyu, Yoo Jun-sang, Kim Se-jeong ja Yeom Hye-ran.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Loue (Tervola)
Loue on kylä Tervolan kunnassa. Se sijaitsee nelostien varrella, noin kolmentoista kilometrin päässä Tervolan kuntakeskuksesta pohjoiseen. Matkaa Rovaniemelle on kylästä noin 65 kilometriä. Kylän asutus rajoittuu Kemijoen, Louejoen, Vaajoen sekä vanhan ja nykyisen Nelostien varsille.
Sana loue tarkoittaa retkeilymajoitetta. Sanan toinen merkitys on joessa olevan kosken poukama. Louen kylän alueella virtaavat Louejoki sekä Vaajoki. Louella on aikoinaan sijainnut rautatieasema, jonka liikenne loppui lättähattuliikenteen loputtua.
Vahterus
Vahterus on vuonna 1990 perustettu levylämmönsiirtimiä valmistava yritys, joka on hitsatun levylämmönsiirrinteknologian kehittäjä ja markkinajohtaja. Vuonna 1990 perustettu perheyritys työllistää yli 250 henkilöä Suomessa ja tytäryhtiöissään Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa, Saksassa ja Kiinassa. Vahteruksen suunnittelemia ja valmistamia levylämmönsiirtimiä käytetään yli 50 maassa energia-, prosessi ja kemianteollisuuden sekä kylmätekniikan sovelluksissa.
Loue (Tervola)
Suurimmat työllistäjät kylässä ovat maatalous sekä Lapin Marmori. Ammattiopisto Lappian maatalous- ja käsityöalan toimipiste sijaitsee Louella. Louella järjestetään elokuun viimeisenä viikonloppuna Maaseudulta käsin -messut.
Vahterus
Historia
Vahterus on Mauri ja Sinikka Konnun perustama suomalainen perheyritys, joka kehittää ja valmistaa lämmönsiirtimiä tulevaisuuden tarpeisiin. Yritys perustettiin vuonna 1990 Vakka-Suomessa sijaitsevaan Vahteruksen kylään, jonka mukaan se myös nimettiin. Ensimmäinen toimipaikka oli vanha maatila. Lähes kolmenkymmenen vuoden liiketoiminnan, kansainvälistymisen ja kasvun jälkeen yritys työllistää 330 henkilöä Suomessa ja tytäryhtiöissään Yhdysvalloissa, Iso-Britanniassa, Saksassa ja Kiinassa.
Loue (Tervola)
Louella on vuonna 1910 perustettu koulu, jossa on vuosiluokat 0–6, ja S-ryhmän Sale-kauppa, jossa on asiamiesposti, ABC-automaattiasema sekä Tervolan Apteekin lääkekaappi.
FC Baník Ostrava
Football Club Baník Ostrava on jalkapalloseura Ostravan kaupungista. Seura on perustettu syyskuussa 1922. Baník Ostrava pelaa kaudella 2018–2019 Tšekin pääsarjassa Synot ligassa. Tšekin mestaruuden seura on voittanut kertaalleen. Tämä tapahtui vuonna 2004.
Vahterus
Toimialat
Vahteruksen suunnittelemia ja valmistamia levylämmönsiirtimiä käytetään yli 50 maassa energia-, prosessi ja kemianteollisuuden sekä kylmätekniikan sovelluksissa.
Palkinnot
Vuonna 2010 Vahterukselle myönnettiin Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto ja Turun kauppakamarin vientipalkinto. Vuonna 2012 Turun kauppakorkeakoulun johtamiskoulutusyksikkö TSE exe valitsi Vahterus Oy:n toimitusjohtaja Mauri Konnun vuoden johtajaksi.
Vuonna 2015 Vahterus sai Tasavallan Presidentin kansainvälistymispalkinnon.
Scars on Broadway
Daron Malakian and Scars On Broadway (aikaisemmin pelkästään Scars on Broadway) on losangelesilainen rock-yhtye, joka perustettiin vuonna 2003, mutta yhtye aloitti varsinaisesti vasta vuonna 2006. Yhtyeen debyyttilevy Scars on Broadway julkaistiin 28. heinäkuuta 2008. Laulaja/kitaristi Daron Malakian sekä rumpali John Dolmayan ovat aikaisemmin toimineet yhtyeessä System of a Down, joka on vuodesta 2006 asti ollut tauolla, mutta palasi toimintaan vuonna 2011. Tuolloin Malakian alkoi työskentelemään tulevan seuraavan levyn parissa, mutta hyllytti projektin, kun palasi työstämään System of a Downin tulevaa levyä. Levyä hiottiin parikin vuotta, kunnes sekin hyllytettiin ja Malakian viimeisteli Scarsin levyn, joten tuleva albumi - nimeltään Dictator - on ensimmäinen kymmeneen vuoteen.
Akageran kansallispuisto
thumb|right|Maisema Akageran kansallispuistossa thumb|right|[[Kirahvi|Kirahveja Akageran kansallispuistossa]] Akageran kansallispuisto on kansallispuisto Ruandassa. Se kattaa 1 122 neliökilometrin alueen ja koostuu muun muassa savannista, vuoristometsistä ja suoalueista. Akageran kansallispuisto sijaitsee Ruandan koillisosassa maan Tansanian vastaisella rajalla, Kagerajoen länsipuolella.
Belgian hallinto perusti Akageran kansallispuiston vuonna 1934. Aikoinaan kansallispuisto kattoi jopa 2 500 neliökilometrin alueen. Ruandan kansanmurhan (1994) jälkeen Akageran kansallispuistoa uhkasi vakava ympäristölle aiheutunut tuho, mutta alue on huomattavasti elpynyt sittemmin. Vuonna 2010 African Parks solmi Ruandan kehityslautakunnan (Rwanda Development Board, RDB) kanssa sopimuksen, jonka nojalla perustettiin Akagera Management Company, jonka alla Ruandan kehityslautakunnan ja African Parksin edustajat ovat tehneet yhteistyötä kansallispuiston hoitamisessa. Salametsästys saatiin käytännössä loppumaan viidessä vuodessa. Alueelle suojelun piiriin saatiin leijonia vuonna 2015 ja sitten pensassarvikuonoja vuonna 2017. Kaksi leijonaurosta tuotiin vuonna 2017 lisää populaation geneettisen monimuotoisuuden lisäämiseksi. Myös lisää pensassarvikuonoja tuotiin alueelle vuonna 2019 Euroopan eläintarhoista. Villieläinyksilöiden määrät kasvoivat alle 5 000:sta (2010) yli 13 000:een (vuoden 2021 tieto).
Vuonna 2019 Akageran kansallispuisto kattoi kustannuksensa 90-prosenttisesti itsenäisesti. Käyntejä alueelle tehtiin lähes 50 000; 50 % kävijöistä oli ruandalaisia. Vuonna 2020 koronaviruspandemia aiheutti 68 %:n pudotuksen kävijämäärissä.
Järvet
Akageran kansallispuistossa sijaitsevia järviä ovat:
Pauli Perttula
Pauli Perttula (s. 10. elokuuta 1954 Kauhava) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Uransa aikana hän edusti Ylihärmän Junkkareita sekä Kauhavan Wisaa ja hänen valmentajanaan toimi Alpo Sihvonen.
Kalevan kisoista Perttula saavutti pituushypypn pronssia vuonna 1980. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla 7,42 metriä (1980) ja hallissa 7,19 metriä (1981). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1982 jälkeen.
Oranssiperhokala
Oranssiperhokala (Chaetodon declivis) on perhokaloihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö
Oranssiperhokala kasvaa 12 cm korkeaksi. Sen vartalo on litteä, valko-harmaa-keltakuvioinen. Silmän läpi kulkee keltainen juova. Selkäevä ja takapuoli ovat joko kirkkaankeltaiset tai likaisen oranssinsävyiset – tummempaa värimuotoa tavataan vain Kiribatin saaren läheisyydessä.
Alkuperä
Oranssiperhokala elää luonnossa Joulusaaren ympäristössä.
Käyttäytyminen
Oranssiperhokala on arka ja tarvitsee akvaariossa paljon piilopaikkoja. Se kaipaa myös elävää kiveä, josta nyppii ruokaa itselleen. Samalla lailla se nyppii myös korallien polyyppejä ja merivuokkoja, ja siksi se ei sovi riutta-akvaarioon.
Vesiolot
Oranssiperhokalaa pidetään suolavedessä meriakvaariossa.
Marshallin avaruuskeskus
pienoiskuva|Ilmakuva Marshall Space Flight Centerin testialueesta. Marshallin avaruuskeskus (lyh. MSFC,, koko nimi George C. Marshall Space Flight Center) oli Nasan alkuperäinen päätoimipaikka ja nykyisin sen propulsiokeskus. Se vastaa avaruussukkulain propulsio-osista: Space Shuttle Main Enginestä, Space Shuttle External Tankista ja Space Shuttle Solid Rocket Boosterista.
Avaruuskeskus sijaitsee Redstone Arsenalissa Alabaman Huntsvillessä ja on nimetty kenraali George Marshallin mukaan. MSFC:ssä sijaitseva Huntsville Operations Support Center (HOSC) on yksi Nasan ohjauskeskuksista.
Historia
pienoiskuva|Seremonia, jossa keskus siirtyi armeijalta Nasalle 1. heinäkuuta 1960.
MSFC oli alkujaan Yhdysvaltain Army Ballistic Missile Agencyn (ABMA) ja Army Ordnance Missile Commandin (AOMC) toimintakeskus.
Nykyisiä ja tulevia projekteja
Vuonna 2006 MSFC:n Exploration Launch Projects Office aloitti toiminnan Project Constellation -ohjelman Ares I - ja Ares V -rakettien sekä Orion-aluksen parissa. MSFC vastaa näiden rakettien suunnittelusta, kehittämisestä ja testauksesta, mutta Johnson Space Centerillä Houstonissa on päävastuu kehittämisestä.
Polynomin jakokulma
Polynomin jakaminen jakokulmassa on tavallisen jakokulman tapainen algoritmi, jolla voi jakaa kaksi polynomia.
Jakolasku
Toinen tapa laskea polynomin juuria on synteettinen jako.
Algoritmi
Halutaan laskea:
Merkitään jaettava ja jakaja jakokulmaan (huomaa, että vaikka termiä x ei ole, merkitään se kerrottuna nollalla):
Vinkiänjärvi
Vinkiänjärvi eli myös Kylänjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Vinkiän kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Polynomin jakokulma
Algoritmi
1. Jaetaan jaettavan ensimmäinen termi (x3) jakajan suurimmalla termillä (x). Siirretään osamäärä kulman ylle (x3 ÷ x = x2).
Vinkiänjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,1 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se on joen laajentuma eli läpivirtausjärvi Pääskylänjoessa. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta, josta toinen sijaitsee Haanjoen suussa ja toinen on pieni luoto. Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat ovat puoliksi peltomaata ja metsämaata. Peltoaiden asutus muodostaa Vinkiän kulmakunnan, jonka läpi kulkee yhdystie 3280.
Polynomin jakokulma
Algoritmi
2. Kerrotaan jakaja (x-3) juuri saadulla osamäärällä (x2). Kirjoitetaan tulo ensimmäisten kahden termin alle (x2 * (x-3) = x3 - 3x2).
Vinkiänjärvi
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99,8 metriä mpy. Siihen on johdettu yksi kuivatusoja. Järvi on läpivirtausjärvi Pääskylänjoessa. Joella on karttojen mukaan eri osuuksilla kaksi muutakin nimeä. Tuleva joenosuutta kutsutaan Haanjoeksi ja lähtevää osuutta Luukkaanjoeksi.
Teulada
Teulada on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 3 604 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 246,19 neliökilometriä. Se sijaitsee 50 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Polynomin jakokulma
Algoritmi
4. Toistetaan kohdat 1-3 mutta käytetään nyt jaettavana erotusta, joka juuri saatiin.
5. Toistetaan kunnes ei ole pudotettavaa.
Polynomi, joka saatiin viivan yläpuolelle, on osamäärä ja (-123) jakojäännös.
Tämä tapa on tavallisen ala-asteella opetettavan jakokulman tyyppinen.
Synteettinen jako
Synteettisessä jaossa, jota joskus kutsutaan myös Ruffinin säännöksi keksijänsä (1809) Paolo Ruffinin mukaan, metodi on lyhyempi, mutta sen taustalla ovat samat laskutoimitukset. Synteettinen jako toimii kuitenkin vain binomeilla jaettaessa.
Otetaan termien kertoimet. Jakajabinomista x + b otetaan palkin vasemmalle puolelle -b, jotta voidaan laskutoimituksissa käyttää helpompaa lisäämistä eikä vähentämistä.
Vaihdettiin -3 siis 3:ksi. Pudotetaan ensimmäinen luku alas kolmannelle riville.
Kerrotaan pudotettu luku (1) jakajalla (3) ja sijoitetaan se seuraavan luvun alapuolelle toiselle riville.
Lisätään sarakkeen luvut toisiinsa ja sijoitetaan summa kolmannelle riville.
Toistetaan edellisiä, ja lopuksi saadaan seuraavaa:
Luvut tarkoittavat osamäärän termien kertoimia, ja viimeinen luku on jakojäännös. Ensimmäinen luku (1) tarkoittaa tässä toisen asteen termin kerrointa, toinen luku ensimmäisen asteen ja kolmas nollannen asteen eli vakion kerrointa. Termien asteet luetaan siis kasvavasti oikealta vasemmalle, ja jakojäännöksen vasemmalla puolella olevan luvun aste on 0.
Jakolaskun tulos on siis:
Merja Vuorinen
Merja Hannele Vuorinen (s. 23. huhtikuuta 1959 Helsinki) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pika- ja keskimatkojen juoksija. Hän edusti Leppävaaran Sisua ja hänen valmentajinaan toimivat Virve Mikkola ja Martti Kempas.
Kalevan kisoista Vuorinen saavutti 400 metrin juoksusta pronssia vuonna 1981 sekä 800 metrin juoksusta hopeaa vuonna 1979 ja pronssia vuonna 1981. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän oli mukana voittamassa 4 x 400 metrin viestijuoksusta kultaa vuosina 1980 ja 1981 sekä pronssia vuonna 1982 ja 3 x 800 metrin viestijuoksusta kultaa vuonna 1980, hopeaa vuosina 1977, 1979 ja 1981 ja pronssia vuonna 1976. Sisäratojen SM-kilpailuista Vuorinen voitti pronssia 800 metriltä vuonna 1977.
Ennätyksikseen Vuorinen juoksi 200 metrillä ajan 25,5 (1979), 400 metrillä ulkona 54,62 (1981) ja hallissa 58,7 (1980), 800 metrillä ulkona 2.05,20 (1981) ja hallissa 2.12,6 (1979), 1 500 metrillä 4.53,1 (1974) sekä 3 000 metrillä 11.47,2 (1977).
Virallisiin kilpailuihin Vuorinen ei ole osallistunut vuoden 1983 jälkeen.
Geneve
thumb|250px|Geneve sijaitsee Genevenjärven lounaisnurkassa. Geneve on Sveitsin toiseksi suurin kaupunki. Se on Geneven kantonin pääkaupunki.
Sijainti ja ilmasto
Geneve sijaitsee Genevenjärven lounaisrannalla, Rhônen joenniskassa, Ranskan rajan tuntumassa. Se sijaitsee vuoristojen ympäröimässä laaksossa, mistä on pystynyt hyvin vartioimaan sveitsiläisiä solia Alppien ja Juravuoriston välillä ja teitä Alppien läpi Italiaan.
Geneven ilmastoon vaikuttavat sekä Genevenjärvi että kaupunkia ympäröivät vuoristot. Järvi leudontaa ilmastoa, ja Juravuoret vaikuttavat sateiden pääsyyn. Tammikuun keskilämpötila on noin 0 astetta ja heinäkuun noin 18 astetta. Vuosittainen sadanta on keskimäärin 930 millimetriä.
Kaupunkikuva
Geneven kaupunkialueen halkaisevat järvilaakso ja Rhônejoki. Sen kaupunkikuva noudattelee vanhojen eurooppalaisten kaupunkien klassista kaavaa: alkuperäisen keskustan ympärille on kasvanut kaupunginosavöitä.
Rhônen eteläisellä rannalla on vanhakaupunki. Sen tyypilliset keskiaikaiset tai renessanssiaikaiset rakennukset ovat kapeiden katujen varrella. Vanhankaupungin kukkulan juurella on ostoskeskittymä ja vanhan linnoituksen paikalla on 1800-luvulla rakennettu esikaupunkialue. Vanhankaupungin lounaispuolella sijaitsee yliopistokaupunginosa Plainpalais. Rhônen pohjoisella rannalla on monia suuria hotelleja ja siitä edelleen pohjoiseen monien kansainvälisten järjestöjen päämajat.
Geneven näkyvin maamerkki on Jet d’eau, vesisuihku Genevenjärvessä. 140 metriä korkea suihku näkyy koko kaupungissa.
Historia
Geneve oli kelttien asuttama ennen joutumistaan Rooman valtaan. Latinankielinen nimi ”Genua” mainitaan ensimmäisen kerran Julius Caesarin gallialaissodista kertovassa kirjassa. Rooman valloituksen jälkeen kaupunki kuului Rooman Provincia Romana (Gallia Narbonensis) -provinssiin. 800-luvulla Genevestä tuli Burgundin pääkaupunki. Vaikka burgundit, frankit ja Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta taistelivat alueesta, Geneve oli pääasiassa omien piispojensa hallitsema. Jean Calvinin reformaation yhteydessä Genevestä tuli tasavalta.
Uskonpuhdistajien vaikutuksesta Geneveä on kutsuttu protestanttien Roomaksi; 1500-luvulla kaupunki oli kalvinismin keskus ja Pyhän Pietarin kirkko (Temple de Saint-Pierre) Calvinin kotikirkko.
Seppo Lahtela
Seppo Tapio Lahtela (s. 16. kesäkuuta 1947 Vehkalahti) on suomalainen maanviljelijä, yrittäjä, entinen kansanedustaja ja kunnallispoliitikko. Kansanedustajana hän toimi vuosina 1999–2007 keskustan ja kokoomuksen eduskuntaryhmissä. Kunnallispolitiikassa Lahtela oli Vehkalahden kunnanvaltuustossa vuosina 1996–2002 ja Vehkalahden ja Haminan kuntaliitoksen jälkeen Haminan kaupunginvaltuustossa 2003–2004.
Geneve
Historia
Yksi tärkeimmistä tapauksista Geneven historiassa on Escalade, Savoijin viimeinen yritys vallata Geneve. Savoijin herttua Kaarle Emanuelin hyökkäys tapahtui yöllä 11.–12. joulukuuta 1602. Voittoa juhlitaan edelleen tuonaikaisilla asuilla, hevosin ja tykein varustetuilla paraateilla ja näytöksillä Geneven vanhassakaupungissa (Fête de l’Escalade).
Seppo Lahtela
Eduskuntaan Lahtela valittiin vuoden 1999 vaaleissa keskustan listalta. Hän ilmoitti 16. kesäkuuta 2006, ettei lähde ehdolle keskustan listalta vuoden 2007 vaaleihin, koska häntä mustamaalataan Kymen vaalipiirissä, ja muiden puolueiden tunnustelujen vuoksi. Lahtela ilmoitti 25. kesäkuuta 2006, että jättää eduskunnan kokonaan ainakin seuraavaksi vaalikaudeksi ja että hän pysyy keskustan jäsenenä. Kokoomuksen eduskuntaryhmään Lahtela ilmoitti siirtyvänsä 26. lokakuuta 2006. Lahtela oli ehdokkaana kevään 2007 vaaleissa kokoomuksen listoilta Kymen vaalipiirissä, muttei tullut valituksi.
Geneve
Historia
Nykyisen Geneve on samannimisen kantonin (virallisesti: Geneven tasavalta ja kantoni; République et Canton de Genève) pääkaupunki vuodesta 1815 lähtien, vapauduttuaan Napoleonin vallasta.
Seppo Lahtela
Lahtela avioitui 1977 Tuula Takin kanssa. Heillä on kaksi lasta: Juho, 1981 ja Ville, 1984. Lahtela on sotilasarvoltaan majuri (ylennetty 1996). Koulutukseltaan hän on maanviljelysteknikko.
Geneve
Hallinto
Geneven kaupungin toimeenpaneva taho on hallintoneuvosto ja lakiasäätävä taho kaupungin parlamentti. Hallintoneuvostossa on viisi neljän vuoden välein valittavaa jäsentä, kun taas parlamentissa on 80 neljän vuoden valittavaa jäsentä. Parlamentti tekee säädökset, joita sitten hallintoneuvosto ja muu hallintokoneisto toimeenpanee. Hallintoneuvoston puheenjohtaja toimii myös kaupungin pormestarina.
Virkakaudella 2017–2018 hallintoneuvoston puheenjohtajana ja Geneven pormestarina toimii Rémy Pagani. Parlamentin jäsenet eivät ole ammattipoliitikkoja, mutta he saavat palkkion osallistumisestaan.
Kansainvälinen merkitys
thumb|[[Palace of Nations, edustalla maamiinojen ja rypälepommien vastainen monumentti Broken Chair.]] Geneve tunnetaan erityisesti monien kansainvälisten organisaatioiden pääpaikkana. Siellä on myös järjestetty merkittäviä konferensseja ja solmittu sopimuksia. Ensimmäinen Geneven sopimus solmittiin vuonna 1864 taistelukentällä haavoittuneiden suojelemisesta.
Genevestä ja lähiseudulta johdetaan muun muassa seuraavia järjestöjä:
Liikenne
Geneven ja koko kantonin julkisesta liikenteestä vastaa suurimmalta osin kantonin omistama Transports publics genevois (TPG) -yhtiö. Geneven kansainvälinen lentoasema on Sveitsin toiseksi vilkkain lentoasema. Geneven päärautatieasemalta, Gare de Cornavin’n asemalta on kattavat yhteydet sekä Sveitsin muihin osiin että naapurimaihin. Genevestä lähtee moottoritie kolmeen suuntaan: Autobahn A1 koilliseen Lausanneen, kaakkoon (Annecy/Chamonix) ja länteen (Lyon/Mâcon).
Väestö
Kaupungissa oli joulukuussa 2019 yhteensä 203 909 vakinaista asukasta, joista noin 48 prosenttia oli ulkomaalaisia. Osuus on maan suurimpia.
Kulttuuri
Geneve on tunnettu eurooppalainen klassisen musiikin keskus. Orchestre de la Suisse Romande konsertoi säännöllisesti Victoria Hallissa. Grand Théâtre de Genève on kaupungin oopperatalo. Kaupungissa on myös monia teattereita. Bâtiment des Forces motrices (BFM) on teatteri- ja konserttitila, joka on rakennettu käytöstä poistetun voimalaitoksen tiloihin.
Geneven tunnetuimpia museoita ovat luonnonhistoriallinen museo, Musée d’art et d’histoire, modernin ja nykytaiteen museo, Kansainvälinen Punaisen Ristin ja Punaisen Puolikuun museo ja Ariana-museo.
Geneven merkittävin tapahtuma on Fêtes de Genève, joka pidetään vuosittain elokuun kahden ensimmäisen viikon aikana. Sen aikana on monenlaista tapahtumaa sekä ulko- että sisätiloissa.
Sisyphus: The Myth
Sisyphus: The Myth on televisioyhtiö JTBC:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Cho Seung-woo ja Park Shin-hye.
Suomessa sarja alkoi samanaikaisesti Netflixissä.
Arto Ali-Eskola
thumb|200px|Arto Ali-Eskola, [[Pyhä Martti|Pyhän Martin patsas, betoni.]]
Arto Ali-Eskola (s. 1948) on suomalainen Marttilassa asuva ITE-taiteilija ja kuvanveistäjä, joka on tunnettu betoniveistoksistaan.
Ali-Eskola tekee betoniveistoksia itse kehittämällään valutekniikalla. Hän kaivaa maahan suuren kuopan, jonne hän pystyttää aluksi veistoksen valussa tarvittavat tukirakenteet, ja sen jälkeen kaataa muottiin betonin. Veistoksen viimeistelyssä Ali-Eskola käyttää vielä savea. Ali-Eskola on tehnyt tällä tekniikalla luonnollista kokoa olevia hirvi- ja hevospatsaita ja suuren norsupatsaan. Ali-Eskola kaivertaa myös puisia reliefejä käyttäen valokuvia mallina.
Taiteilijan kotikunnassa Marttilassa esillä olevia taiteilijan julkisia teoksia ovat Pyhän Martin patsas Marttilan kunnantalon edustalla, joka perustuu Marttilan vaakunaan, Härkävankkurit-patsas Hämeen Härkätien varrella Marttilan keskustassa, Kyntäjä-patsas Marttilan Ollilan kylässä valtatien 10 ja Kyröntien risteyksessä sekä Presidenttireliefit Marttilan kunnantalon aulassa.
Paitsi taiteilijana Ali-Eskola on tunnettu myös sääprofeettana ja kilpakyntäjänä.
Enojärvi (Orivesi, Längelmäki)
Enojärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Längelmäen kirkonkylässä sijaitseva järvi.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 90,4 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsäojaa ja sen laskuoja, joka lähtee sen etelärannasta, laskee 450 metrin päässä Pääskylänjokeen. Ojalle tulee pudostusta tällä matkalla 6,1 metriä.
Phylicia Rashād
Rashād, Debbie Allenin sisko, valmistui Howardin yliopistosta. Hän sai Tony-palkinnon vuonna 2004 roolista näytelmässä A Raisin in the Sun. Vuonna 2005 hänestä tuli Brownin yliopiston kunniatohtori.
Rashād on ollut ehdolla kahden Emmy-palkinnon saajaksi. Hän on ollut kolmesti naimisissa.
Särkijärvi (Orivesi, Myllykulma)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,1 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Paljasvuoren kaakkoispuolella olevan Särkivuoren juurella. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä ja sen pohjoisrannat ovat peltomaata ja eteläiset rinteiset rannat ovat metsämaata. Sen lähiympäristössä sijaitsee kaksi maatilaa ja sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Vinkiän kautta kulkevalta yhdystieltä 3289.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pääskylänjoen suualueeseen (35.761) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 99 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- ja pelto-ojaa. Sen laskuoja lähtee järven eteläpäästä ja se laskee 650 metrin päässä Luukkaanjokeen.
Yle Fem
Yle Fem (aiemmin YLE FST5, YLE FST ja Finlands Svenska Television) on Yleisradion ruotsinkielinen ohjelmakokonaisuus, joka lähettää uutisia, asia- ja lastenohjelmia sekä kulttuuria, urheilua ja viihdettä. Ruotsinkielisiä ohjelmia esitettiin alun perin vuodesta 1988 lähtien omilla ohjelmapaikoilla TV1 ja TV2-kanavilla, ennen kuin ruotsinkielinen ohjelmakokonaisuus sai oman kanavapaikan YLE Teeman ja YLE24 rinnalle elokuussa 2001.
Yle Fem toimii jaetulla kanavapaikalla 5. Muutos tapahtui 24. huhtikuuta 2017, kun Yle Teema muutti samalle kanavapaikalle Femin kanssa. Päätös asiasta tehtiin lokakuussa 2016. Uuden kanavapaikan nimi on Yle Teema & Fem. Lisäksi Yle Fem löytyy Yle Areenasta omana kokonaisuutenaan. Hankintaohjelmistossa painottuivat pohjoismaiset ja eurooppalaiset elokuvat, sarjat ja yhteistuotannot. Useimpiin ohjelmiin oli saatavissa myös suomenkielinen tekstitys.
Yle Fem HD aloitti lähetyksensä 28. tammikuuta 2014. Kanava tarjosi lähetykset teräväpiirtomuodossa. Tarjolla oli myös tilaääni, kun sellainen on saatavilla. Yle Teeman muuttaessa samalle kanavapaikalle Yle Femin kanssa, jaettiin samalla HD-kanava samalle kanavapaikalle.
Historia
thumb|left|200px|Yle Femin uutisstudio vuosina 2007–2013 Erityistä ruotsinkielistä ”rannikkokanavaa” oli suunniteltu jo 1970-luvun alkupuolella, mutta hanketta oli pidetty epärealistisena. FST:n (Finlands svenska television) toiminta alkoi vuonna 1988, jolloin Yleisradion ruotsinkielinen TV-ohjelmatuotanto sai oman brändinsä. Sitä ennen oli myös lyhenteellä RTV tunnettu ruotsinkielinen ohjelmayksikkö.
Alun perin kanavan ohjelmaa lähetettiin suomenkielisissä Yle TV1:ssä ja Yle TV2:ssa sille varatuilla ohjelmapaikoilla. Niinpä esimerkiksi koko TV2:n maanantai-ilta sekä TV1:n tiistain myöhäisilta pääuutisten jälkeen oli varattu FST:n ohjelmistolle. Maanantai-illat TV2:ssa olivat ruotsinkielisiä tammikuusta 1970 alkaen aina elokuuhun 2007 asti; maanantait olivat suurimman osan 1970- ja 1980-luvusta kokonaan ruotsinkielisiä lukuun ottamatta uutislähetystä kello 21.00/20.30 sekä MTV:n Kymmenen uutisia kello 22.00.
FST sai oman kanavapaikan digitaalitelevision lähetysten alkamisen myötä 27. elokuuta 2001, jolloin ohjelmatarjonta lisääntyi. Tällä lähetettiin ohjelmia, joita ei pääkanavilla näkynyt. 17. elokuuta 2006 kanavan nimeksi vaihdettiin YLE FST5.
Kaikki FST5:n ohjelmat siirtyivät omalle kanavalleen 3. syyskuuta 2007, kun Suomen antenniverkossa siirryttiin 1. syyskuuta 2007 digitaalisiin televisiolähetyksiin.
Kanava nimettiin Yle Femiksi koko Ylen visuaalisen ilmeen uudistamisensa yhteydessä maaliskuussa 2012. Yhtiön mukaan FST:tä ei koettu katsojien keskuudessa kanavan nimeksi vaan ainoastaan kirjainyhdistelmäksi. Yle Fem -nimestä päätti lopullisesti Svenska Ylen johto ja Ylen toimitusjohtaja Lauri Kivinen.
Yle Femin kanavapaikalta oli voinut seurata myös ruotsalaisen SVT World-kanavan ohjelmistoa 1. syyskuuta 2011 alkaen. SVT Worldin ohjelmiston näkyvyysalue antenniverkossa kattoi kuitenkin aluksi vain osan Suomesta. Yle oli ilmaissut haluavansa SVT Worldin näkyviin koko maassa. Syyskuussa 2013 SVT Worldin näkyvyys laajeni koko Suomeen. SVT päätti syksyllä 2016 SVT World -kanavan lakkauttamisesta, sillä kanavan ylläpito ei ollut kaupallisesti kannattavaa. Yle jatkaa suosituimpien SVT:n ohjelmien lähettämistä osana Yle Femin ohjelmatarjontaa.
Kanavan johtajat
Koko ruotsinkielistä ohjelmayksikköä (radio mukaan lukien) johti Christoffer Schildt vuodesta 1957 vuoteen 1980 asti, jonka jälkeen tehtävään siirtyi Bengt Bergman.
Ruotsinkielisen TV:n, FST(5):n ja Yle Femin ohjelmapäälliköt, vuosina 1994–2005 ohjelmajohtajat: Vuonna 2007 perustettiin kanavapäällikön virka Gunilla Ohlsin alaisuuteen. Vuonna 2011 nimikkeeksi muutettiin jälleen ohjelmapäällikkö.
Ohjelmistoa
Joskus kanava esitti myös I Mumindalen (suomeksi Muumilaakson tarinoita) nimistä animaatiosarjaa, kunnes sarjan esitysoikeudet Suomessa siirtyi MTV:lle.
Tunnukset
Vuosina 1988–1992 käytetyssä FST:n ensimmäisessä tunnuksessa kirjaimet kokoontuivat harmaan ympyrän eteen.
Vuosina 1993–2001 tunnuksessa zoomattiin eri värien läpi, jonka jälkeen FST-kirjaimet rakentuivat, ja sen alle tuli teksti "Finlands Svenska Television".
Kapteeni Planeetta ja maapartio
Kapteeni Planeetta ja maapartio (Kolmoskanavan televisioesityksessä käytetty nimi) (alkuperäiseltä nimeltä Captain Planet and the Planeteers) on miljonääri Ted Turnerin 1990-luvun alussa luoma vuosina 1990–1996 valmistunut yhdysvaltalainen animaatiosarja, jonka tuottivat Turner Broadcasting System ja DIC Entertainment. Sarjan tarkoitus oli levittää tietoisuutta ympäristön saastuttamisesta. Sarjaa esitettiin Yhdysvalloissa ensi kerran vuosina 1990–1993. Menestyksen myötä siitä tehtiin spin-off-sarja The New Adventures of Captain Planet, jota esitettiin vuosina 1993–1996.
Juoni
pienoiskuva|Mies [[cosplay|pukeutuneena sarjan päähenkilöksi Kapteeni Planeetaksi.]] pienoiskuva|Sarjan suosion myötä julkaistiin muun muassa lautapeli. Maanhenki Gaia herää pitkän horroksen jälkeen, kun ihmiset alkavat vahingoittaa planeettaa. Huomatessaan että tuho on laajamittainen, hän luo viisi taikasormusta, joista jokainen hallitsee eri luonnon elementtiä. Gaia lähettää sormukset viidelle valitulle nuorelle Kwamelle, Wheelerille, Linkalle, Gille ja Ma-Tille ympäri maailmaa. Heidän tehtävänään on pelastaa maapallo suurimmilta katastrofeilta. Gaia käyttää myös kykyään nähdä, missä milloinkin tapahtuu pahimmat tuhot, ja lähettää nuoret ratkaisemaan ongelmat. He käyttävät paikasta toiseen kulkemisessa auringon voimaa välttääkseen saastuttamista. Tukalissa tilanteissa, jos he eivät itse kykene selvittämään pulmaa, nuoret voivat yhdistää voimansa ja kutsua esiin Kapteeni Planeetan, joka hallitsee viisikon kaikkia voimia. Nuoret eivät kuitenkaan voi enää käyttää omia yksilöllisiä voimiaan. Kapteeni Planeetta kykenee muokkaamaan omaa molekyylirakennettaan muuntautuakseen luonnon erilaisiksi voimiksi. Hänellä ei myöskään ole varsinaisesti sankarin asua eikä hän edusta mitään kulttuuria, vaan hänen eri osansa kuvaavat eri luonnonelementtejä. Hänen vihreät hiukset kuvaavat ruohoa, sininen iho taivasta, ruskeat silmät maata, punainen rintakehä, hanskat ja saappaat tulta sekä keltainen maapallo aurinkoa. Kaikista voimistaan huolimatta Kapteeni Planeetta on altis saastuttamiselle ja radioaktiiviselle säteilylle, jotka heikentävät hänen voimiaan.
Olivier Grouillard
Olivier Grouillard (s. 2. syyskuuta 1958, Ranska) on entinen ranskalainen kilpa-autoilija. Hän osallistui 62:een Formula 1 -osakilpailuun ja saavutti niissä yhden MM-pisteen.
Grouillard voitti Ranskan Formula 3 -mestaruuden vuonna 1984. Sen jälkeen hän pääsi Formula 3000 -sarjaan, jossa hän kilpaili vuosina 1985–1988.
Grouillardin F1-ura alkoi vuonna 1989 Ligier -tallin autolla Brasilian GP:sta. Kauden kohokohta oli kuudes sija Ranskan GP:ssa, joka jäi myös hänen uransa parhaaksi sijoitukseksi. Kaudeksi 1990 hän siirtyi Osella talliin, mutta suurempaa menestystä ei tullut. Parhaimmillaan hän oli 13. Kanadan ja Australian GP:ssä.
Grouillard kilpaili kahdessa eri tallissa kaudella 1991. Ensin kausi alkoi Fondmetalilla ja kauden kolmanneksi viimeisenkilpailun hän ajoi AGS-tallin autolla. Kausi 1992 jäi Grouillardin viimeiseksi. Tyrrell -tallin auto ei ollut kovinkaan luotettava ja parhaaksi tulokseksi jäi kahdeksas sija Imolasta. Keskeytyksiä sen sijaan kertyi peräti 12, kun kilpailuja kaudella oli 16.
Thiesi
Thiesi on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Sassarin maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 986 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 63,25 neliökilometriä. Se sijaitsee 461 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Tervakauppa
Suomen tervakaupan keskuksia olivat Viipuri, Turku ja Pohjanmaan rannikkokaupungit. 1600-luvulla tervaa poltettiin runsaasti Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Pohjanmaalla ja Järvi-Suomessa. Järvi-Suomen tervanpoltto tyrehtyi melkein kokonaan 1700-luvulla tärkeimmän kauppasataman eli Viipurin menettämisen ja huonojen liikenneyhteyksien takia. Pohjanmaa jäi 1700-luvulla päätuotantoalueeksi. 1800-luvulla tervanpolton pääalueeksi muodostui Kainuu osittain Oulujoen liikenneyhteyden ja osittain sen takia, että Kainuun seutu oli hallanarkaa ja köyhät saivat elantonsa helpommin tervaa polttamalla. 1900-luvun alussa tervaa poltettiin Itä-Kainuun lisäksi jonkin verran vielä Kaakkois-Pohjanmaalla.