cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Meg Griffin
Muut ihmissuhteet
Hänellä on nähty useita poikaystäviä. Useimmat heistä ovat jollain tapaa erikoisia, tai estyvät lopulta näkemästä tätä. Meg on tapaillut mm. vankilasta karannutta miestä, kuollutta ruumista, homoseksuaalia ja isänsä Peterin ystävää, Glenn Quagmireä. Meg on toisinaan muiden mielestä jopa niin vastenmielinen, että he ovat ampuneet itseään tai jopa tappaneet läheisiään etteivät vain joutuisi tekemisiin Megin kanssa. Mortin poika Neil on toisinaan erittäin mieltynyt Megiin.
Ääninäyttelijät
Megillä on ollut tähän mennessä seitsemän ääninäyttelijää.
Raija Kauttu
Raija Helena Hämetär Kauttu (o.s. Leuku, 12. huhtikuuta 1918 Oulu – 30. heinäkuuta 2001 Helsinki) oli suomalainen kirjailija, joka tunnetaan historiallisista romaaneistaan. Tampereella varhaislapsuutensa viettänyt Kauttu kirjoitti ylioppilaaksi Arkadian yhteislyseosta ja opiskeli myöhemmin Ateneumissa.
Kautun isä oli HL Kurun onnettomuudessa hukkunut Aamulehden toimitussihteeri Veikko Leuku.
Freddie Spencer
thumb|right|Freddie Spencer Frederick "Freddie" Burdette Spencer (s. 20. joulukuuta 1961 Shreveport, Louisiana) on kilpauransa lopettanut yhdysvaltalainen ratamoottoripyöräilijä. Hän on lajin kolminkertainen maailmanmestari. Spencer voitti 250-kuutioisten MM-sarjan vuonna 1985 ja 500-kuutioisten MM-sarjan vuosina 1983 ja 1985. Spencer teki historiaa voittamalla 250- ja 500cc -luokkien maailmanmestaruudet samana vuonna. Kukaan muu ei ole pystynyt vastaavaan. Hän oli 500-kuutioisten nuorin osakilpailuvoittaja ja nuorin maailmanmestari, kunnes espanjalainen Marc Márquez rikkoi molemmat ennätykset vuonna 2013.
Ura
Freddie Spencer, lempinimeltään Fast Freddie aloitti moottoripyöräilyuransa sorakisoissa. Ensimmäisen kerran hän kilpaili 5-vuotiaana. Ratakisaan Spencer osallistui ensimmäisen kerran vuonna 1972 11-vuotiaana 100-kuutioisella Yamahalla. Ammattilaiseksi hän siirtyi vuonna 1978. Spencer voitti USA:n Superbike -sarjan osakilpailun alle 19-vuotiaana ja on nuorin osakilpailuvoittaja. Vuosina 1980 ja 1981 hän osallistui villillä kortilla kahteen MotoGP-osakilpailuun, mutta ei päässyt kummallakaan kertaa maaliin. Ensimmäisen täyden MM-sarjan Spencer kiersi kaudella 1982, jolloin hän voitti ensimmäisen MM-osakilpailunsa alle 21-vuotiaana ja oli kokonaispisteissä kolmas. Seuraavalla kaudella Spencer voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden alle 22-vuotiaana. Hän voitti maanmiehensä Kenny Robertsin kahdella pisteellä. Kaudella 1984 Spencer voitti viisi osakilpailua ja oli kerran toinen, mutta niin monta osakilpailua jäi väliin, että hän oli kokonaispisteissä vasta neljäs. Freddie Spencerin paras kausi oli 1985 jolloin hän voitti sensaatiomaisesti sekä 250-kuutioisten että 500-kuutioisten maailmanmestaruudet. Hän voitti molemmissa luokissa seitsemän osakilpailua ja oli yhteensä 18 kertaa palkintopallilla. Spencer voitti viisi kertaa osakilpailun samana päivänä molemmissa sarjoissa.
Kilpauran jälkeen Freddie Spencer on toiminut televisiossa moottoripyöräkilpailujen asiantuntijakommentaattorina. Hän on myös pitänyt ajokoulua Las Vegasissa vuodesta 1997 lähtien.
Carl J. Danhammer
pienoiskuva|Carl Johan Danhammer, 1993 Carl Johan Danhammer (alk. Jouko Kalevi Juvonen; 13. heinäkuuta 1957 Pieksämäki – 31. elokuuta 2021 ) oli suomalainen yrittäjä, rikollinen ja julkisuuden henkilö.
Ura
Danhammer oli kotoisin Pieksämäeltä Siikamäen kylästä ja asui Ylöjärvellä. Pieksämäellä hän tehtaili useita pikkurikoksia ja päätyi poliisin rikoskortistoon jo 1980-luvun alussa muun muassa sekkiväärennösten takia. Hän esiintyi huonoa suomea puhuvana kanadansuomalaisena liikemiehenä, joka sujuvalla ja suurellisella käytöksellään huijasi helposti ihmisiä. Hän muun muassa asui Savonlinnassa hotellissa useita kuukausia rahatta, osti timantteja velaksi ja kihlasi paikallisen opettajan. Juvonen esiintyi rakennusinsinöörinä, vaikka hänen koulutuksensa oli vain kesken jäänyt ammattikoulun kirvesmieslinja.
Huijausten paljastuttua Juvonen hävisi maan alle. Myöhemmin 1980-luvulla hän jatkoi rikollista uraansa Ruotsissa, jossa hän myös vaihtoi nimensä Carl Danhammeriksi. Danhammerin oman kertomuksen mukaan nimi tuli hänen Ruotsissa tapaamaltaan baltiansaksalaiselta aatelismieheltä, joka adoptoi hänet. Danhammer-nimistä sukua ei löydy aatelisten tietokannoista. Tukholmassa Danhammerilla oli Ren och Riv -niminen siivous- ja purkufirma, joka työllisti parikymmentä työntekijää ja alihankkijaa.
Danhammer oli jonkin aikaa naimisissa Anu Saagimin kanssa. Vuonna 1990 Saagim jätti vankilassa istuneen Danhammerin tavattuaan Ristomatti Ratian. Ruotsissa saadun vankilatuomion jälkeen Carl Danhammer muutti Viroon ja toimi ravintolanpitäjänä sekä laulajana King Carl -nimellä. Hän oli naimisissa virolaisen Jana Saskon kanssa.
Danhammer muutti Suomeen Ylöjärvelle uuden puolisonsa Paula Danhammerin taloon. Vuosituhannen vaihteessa hän alkoi Matti Nykäsen manageriksi. Managerointisopimuksessa oli mukana myös ylöjärveläinen verkostomarkkinointiyrittäjä Petteri Jussila. Yhteistyö päättyi riitoihin. Danhammer sai Vuoden turhin julkkis -maininnan vuonna 2010.
Toukokuussa 2014 Danhammer tuomittiin petoksista ehdolliseen vankeuteen. Hän oli lainannut liikemies Vesa Keskiseltä noin 88 000 euroa vuonna 2010, joka oli kertomukseen mukaan tarkoitus käyttää Ghanasta tuotavan kultaerän tullimaksuihin. Lisäksi Danhammer oli vuosia huijannut iäkästä rovaniemeläismiestä ja oli hoitavinaan tämän matkailuyrityksen EU-tukiasioita. Lisäksi Danhammer oli kehitellyt joukon kuvitteellisia henkilöitä, jotka muka edistivät hänen liiketoimiaan ja tarvitsivat siihen rahaa. Oikeus tuomitsi Danhammerin korvaamaan miehelle 280 000 euroa.
Long Play julkaisi marraskuussa 2014 Danhammerista toimittaja Ilkka Pernun artikkelin. Aluksi Danhammer innostui jutunteosta ilmeisesti toivoen voivansa kääntää kielteisen julkisuuden myönteiseksi. Haastattelu Danhammerin kotona kesti viisi tuntia. Pernun tarkistaessa haastattelun jälkeen, pitivätkö Danhammerin kertomat paikkaansa, monet tarinat osoittautuivat vähintäänkin väritetyiksi. Kuultuaan puheluista Danhammer suuttui ja perui sovitut jatkohaastattelut. Hän halusi kieltää jutun julkaisemisen ja uhkasi Long Playta oikeustoimilla, joita ei kuitenkaan seurannut.
Maaliskuussa 2020 Danhammerille tehtiin maksansiirto HUSissa.
Danhammer kuoli 31. elokuuta 2021 COVID-19-tautiin palattuaan juuri matkaltaan Ghanasta. Paula Danhammerin mukaan hän oli ottanut kaikkiaan kolme koronarokotetta.
Politiikka
Danhammer osallistui vuoden 2004 kuntavaaleihin kotipaikakunnallaan Ylöjärvellä perussuomalaisten listoilta ja sai 37 ääntä, mikä ei riittänyt valtuustopaikkaan. Vuonna 2006 perussuomalaiset nimesi hänet ehdokkaaksi tuleviin eduskuntavaaleihin, mutta puoluehallitus sai kuulla Danhammerin 1980-luvulla Ruotsissa saamasta raiskaustuomiosta. Tämän vuoksi Danhammer poistettiin puolueen listoilta.
Danhammer ilmoitti joulukuussa 2011 eroavansa Ylöjärven vaalilautakunnasta, kun hänestä uutisoitiin useampi eri rikosepäily törkeistä petoksista.
Pyöräily kesäolympialaisissa 1936
100px|right
Vuoden 1936 kesäolympialaisten pyöräily järjestettiin 6. – 8. elokuuta 1936 Berliinissä. Tämä oli kymmenes kerta, kun pyöräily oli mukana olympialaisissa. Lajeja oli kuusi, joista jokainen oli miehille. Pyöräilyyn osallistui yhteensä 175 urheilijaa 30 eri maasta. Nuorin osanottaja oli alankomaalainen Chris Kropman (16 vuotta ja 302 päivää) ja vanhin brittiläinen Jack Sibbit (41 vuotta ja 126 päivää). Ranska sai eniten mitaleita kolmella kullallaan, kahdella hopeallaan ja kahdella pronssillaan. Suomalaisista pyöräilyyn osallistui Tauno Lindgren ja Thor Porko.
Jorge Solari
Jorge Solari (s. 11. marraskuuta 1941 Buenos Aires) on argentiinalainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Solari debytoi Argentiinan maajoukkueessa 1966. Hän kuului Argentiinan joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1966. Hän on pelannut 10 maaottelua.
Tenavatähti 1995
Tenavatähti 1995 on vuoden 1995 ja viimeisen Tenavatähti-lastenlaulukilpailun yhteydessä julkaistu kokoelma. Levyn kappaleet koostuvat pääsääntöisesti iskelmä- ja lastenmusiikista.
Portugali Eurovision tanssikilpailussa
Portugali osallistui kaikkien aikojen ensimmäiseen, Lontoossa, Isossa-Britanniassa vuonna 2007 järjestettyyn Eurovision tanssikilpailuun, jossa maa sijoittui sijalle 6. Portugalia edustivat tuolloin televisiojuontaja Sónia Araújo ja ammattilaistanssija Ricardo Silva.
Portugali oli koko kilpailun 6. pistemäärällä 74. Portugalille pisteitä antoivat seuraavat maat: Espanja (12), Sveitsi (12), Alankomaat (8), Kreikka (8), Saksa (8), Ruotsi (6), Venäjä (6), Iso-Britannia (3), Ukraina (3), Itävalta (2), Liettua (2), Suomi (2) ja Tanska (2).
Salamapallo
Salamapallo on rugbya muistuttava joukkuepeli, jossa kaksi joukkuetta pyrkii kuljettamaan rugbypallon muotoisen pallon vastustajan kenttapäädyssä sijaitsevalle maaliruudukolle (keskiruutu ja kaksi maaliruutua) ja painamaan sen siellä maahan tai lattiaan. Lajin kehittivät 1960-luvulla suomalainen Lauri "Tahko" Pihkala ja skotlantilainen James Hogg.
Salamapallossa joukkueet ovat tavallisesti kuusimiehisiä (myös kolmi- tai yhdeksänmiehiset joukkueet mahdollisia) ja kentän koko 70 x 35 metriä (kentän suhde 2:1). Vaihtopelaajia voi olla saman verran kuin kenttäpelaajia ja vaihdot tapahtuvat pelikatkojen aikana. Peliaika on miehillä 4 x 15 minuuttia ja naisilla sekä nuorilla 4 x 10 minuuttia. Taukojen pituudet ovat kaksi, kymmenen ja kaksi minuuttia.
Palloa kuljetetaan kantamalla sitä. Syötöt ovat sallittuja vain taaksepäin. Mikäli vastustaja kykenee polttamaan pallollisen pelaajan lyömällä tätä selkään, on tämän luovuttava pallosta viimeistään kolmannella askeleella ja kahden sekunnin kuluessa. Keskimmäiseen maaliruutuun tehty maali on kolmen ja laitaruutuihin tehty maali kahden pisteen arvoinen.
Abinsk
Abinsk on kaupunki Krasnodarin aluepiirissä Venäjällä. Se sijaitsee Krasnodarin ja Krymskin välisen rautatien varrella (Abinskajan asema) 75 kilometriä Krasnodarista lounaaseen. Kaupunki on Abinskin piirin keskus. Asukkaita on 34 900 henkeä (vuonna 2010).
Pohjois-Ossetian autonominen alue
Pohjois-Ossetian autonominen alue oli nykyisen Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan pääosan käsittänyt autonominen alue Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa vuosina 1924-1936. Se muodostettiin Vuoriston autonomiseen sosialistiseen neuvostotasavaltaan kuuluneesta Osseettien piirikunnasta. Sen naapureina lännessä oli Kabardien autonominen alue, pohjoisessa Balkaarien autonominen alue, idässä Inguušien autonominen alue ja Vladikavkazin (Ordžonikidzen) kaupunkialue sekä etelässä Georgian sosialistinen neuvostotasavalta ja siihen kuuluneeseen Etelä-Ossetian autonomiseen alueeseen.
Pohjois-Ossetian autonomisen alueen pääkaupunki oli Vladikavkaz (vuodesta 1931 nimenä Ordžonikidze), vaikkei kaupunki itse alueeseen kuulunutkaan. Vuonna 1933 autonomisen alueen pinta-ala oli 6 152 km² ja siellä oli 285 600 asukasta, joista 59,7 % oli osseetteja, 24,1 % venäläisiä, 4,4 % ukrainalaisia ja loput muita.
Pohjois-Ossetian autonominen alue oli nykyistä Pohjois-Ossetia-Alanian tasavaltaa pienempi. Sen ulkopuolelle jäivät nykyisen tasavallan pohjoisosan muodostava Mozdokin piiri, pääkaupunki Vladikavkaz lähiympäristöineen ja sen nykyisen Esikaupunkipiirin (Prigorodnyi raion) itäiset osat.
Avro Shackleton
Avro Shackleton on englantilainen meripartiointiin eli merialueiden tiedusteluun ja sukellusveneiden torjuntaan (ASW) tarkoitettu lentokone. Se oli 10-paikkainen. Konetyyppi oli edelleen kehitetty Avro Lancasterista (mm. vastaava runkorakenne ja peräsinten järjestely). Shackletonin toinen edeltäjä on Avro Lincoln.
Shackletonissa oli kaksoispotkurijärjestelmä. Koneen neljä Rolls-Royce Griffon -moottoria pyöritti kahdella eri kehällä olevia potkureita. Potkurikehät pyörivät eri suuntiin, jotta vääntömomentti kumoutuisi. Sama järjestely toteutettiin esimerkiksi Westland Wyvernissä ja Fairey Gannetissa.
Koneen puolustusaseistuksena oli 2x 20 mm tykkitornia, joissa oli Hispanon HS.404 konetykit. Tornit sijaitsivat koneen keulassa sekä ylhäällä keskirungossa. Myöhemmin nämä poistettiin. Shackleton kykeni kantamaan 8 165 kg asekuorman, kuten esimerkiksi syvyyspommeja sisäisesti pommikuilussa. Teknisesti katsoen, tämä pommikonetyyppi oli kykeneväinen atomipommin pudottamiseen, mutta sitä ei siihen tarkoitukseen olla milloinkaan käytetty. Matala lakikorkeus oli eräs rajoittava tekijä tässä yhteydessä. pienoiskuva|Etelä-Afrikan ilmavoimien (SAAF) Avro Shackleton. Koneen potkurijärjestely näkyy hyvin tässä.
Tekniset tiedot (MR.2)
pienoiskuva|Avro Shacketonin kolmitahopiirrokset (3D).
Speksi
pienoiskuva|Speksiesitys Speksi on interaktiivista musiikki- ja tanssinumeroilla höystettyä opiskelijateatteria. Speksit ovat juurtuneet osaksi korkeakoulujen kulttuuritarjontaa.
Tammisavikka
Tammisavikka (Dysphania botrys) on Euroopassa esiintyvä yksivuotinen tuoksusavikkalaji, jossa on voimakkaan aromaattinen tuoksu.
Työväenkulttuuri
Työväenkulttuuri muodostui, kun teollistumisen myötä (Suomessa noin vuosina 1870–1950) syntyi tehdastyöväestö ja kun se alkoi työväenliikkeen myötä saada vähitellen oikeuksia. Korjattiin pahimpia työväen kokemia epäkohtia, kuten lapsityötä ja ylipitkää työaikaa. Lisääntynyt vapaa-aika synnytti tehdaspaikkakunnille omaehtoista kulttuuria työväentalojen piirissä teattereineen, iltamineen ja symboleineen. Tämä työväenliike antoi vähävaraisille mahdollisuuden osallistua erilaisiin taide- ja liikuntamuotoihin.
Tammisavikka
Ulkonäkö ja koko
thumb|220px|vasen| Tammisavikka kuvattuna F. W. van Eeden teoksesa Flora Batava. Afbeelding en Beschrijving der Nederlandsche Gewassen Osa XVIII. (1889).
Työväenkulttuuri
Alkuaan tehtaan työnantaja muodosti holhoavan ja läheisen (patriarkaalisen) suhteen työntekijöihinsä. Se ilmeni niin, että työnantaja kustansi työntekijöille asuntoja, kouluja ja terveydenhoitoa. 1890-luvulta alkaen tämä suhde alkoi murtua, ja huolenpito siirtyi yhteiskunnalle ja työntekijän omalle vastuulle. Työväestö halusi ottaa vastuun ja vallan päättää asioistaan.
Tammisavikka
Ulkonäkö ja koko
Tammisavikka kasvaa 10–60 cm korkeaksi. Kasvi on tiheään nystykarvainen. Varsi on pysty ja usein runsashaarainen. Himmeänvihreät lehdet ovat varressa kierteisesti. Varren keskiosissa lehtilapa on soikea, alle 5 cm pitkä ja matalaan pariliuskainen, leveitä liuskoja on kahdesta neljään paria. Kukinnossa lehdet ovat ehyitä ja pienikokoisia. Kukinto on harsu ja muodostuu kaksihaaraviuhkoista. Kukinnon kehälehdet ovat pyöreäselkäisiä, selkäpuolelta nystykarvat ovat pitkäperäisiä. Suomessa tammisavikka kukkii syyskuussa. Pähkylä on kehän muodostaman hedelmäverhiön suojaama. Musta, pyöreä siemen on 0,7–10,8 mm pitkä, sileäpintainen ja tylppä- tai osin koverareunainen.
Työväenkulttuuri
Työväenkulttuuri on osa kansankulttuuria. Maaseudun kansankulttuuri pysyi työväenkulttuurin osana, mutta työväestö vieraantui siitä vähitellen. Työväellä oli voimakas halu sivistää ja kehittää itseään. Se ei kuitenkaan omaksunut eikä hyväksynyt yläluokan tai keskiluokan ajatusmaailmaa, vaan työväenkulttuuri oli niille rinnakkainen tai vastakkainen (vastakulttuuri tai alakulttuuri). Työväestö ei mielellään liittynyt esimerkiksi porvarillisiin urheiluseuroihin, vaan perusti työväen urheiluseuran.
Tammisavikka
Levinneisyys
Tammisavikka on eurooppalainen laji, joka on kotoisin Välimeren alueelta. Suomessa lajia on tavattu harvinaisena maan eteläosista.
Speksi
Historiaa
Speksin juuret juontuvat 1500-luvun Uppsalaan, jossa ylioppilaille opetettiin latinaa teatterin avulla. Näytelmät perustuivat klassisiin teemoihin, ja silloisesta opiskelijoiden sukupuolijakaumasta johtuen näyttelijät olivat kaikki miehiä. He esittivät niin historian suurmiehiä kuin hemaisevia kaunottariakin (mistä perinteestä jotkut pitävät vieläkin kiinni). Seuraavien 300 vuoden kuluessa ruotsalainen speksi sai nykyisen muotonsa. Perinne elää Ruotsissa voimakkaana, ja nykyään lähes jokaisella opiskelijainstanssilla on oma speksinsä.
Tammisavikka
Elinympäristö
Suomessa ja muualla Fennoskandiassa tammisavikka on hyvin harvinainen uustulokas, jota on tavattu myllyillä, puutarhoissa, rikkakasoilla, kaatopaikoilla ja erilaisilla joutomailla.
Työväenkulttuuri
Kulttuuri
Työväenkulttuuri jakautuu kolmijakoisesti, mutta sen myöhemmän ajanjakson tarkastelua vaikeuttaa liikkeen sisäinen jakautuminen, joka oli ajoittain hyvinkin vihamielistä. Työväenkulttuuriin on luettu työväenliikkeessä harjoitettu sivistystoiminta eri tasoineen sekä sen aatemaailmasta nousseet luovan kulttuurin, ajattelun ja taiteen ilmiöt.
Speksi
Historiaa
Suomeen speksin toivat ensimmäisenä 1930-luvulla teekkarit, jotka esittivät speksejä osana tempauksia. Sittemmin tämä perinne hiipui ja heräsi uudelleen vasta 1990-luvun alussa. Pisin katkeamaton speksiperinne Suomessa on Helsingin yliopiston ruotsinkielisten lääketieteen opiskelijoiden Thoraxilla, joka on esittänyt speksejä 1950-luvulta lähtien. 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla speksiperinne laajeni osaksi yliopistojen ja korkeakoulujen opiskelijakulttuuria ympäri Suomea. Suurin osa speksiryhmistä tuottaa näytelmän joka vuosi.
Työväenkulttuuri
Tausta ja työväenkulttuurin synty
Työväestön henkisen kulttuurin edelläkävijöitä Suomessa olivat nimettömät köyhälistörunoilijat ja -laulajat 1700- ja 1800-luvun vaihteesta sekä työväestön järjestötoiminta luku-, laulu-, soitto- ja näytelmäseurojen merkeissä 1860- ja 1870-luvuilta lähtien. Omaleimainen joukkoilmiö työväenkulttuurista syntyi 1800- ja 1900-luvun vaihteessa, jolloin marxilais-sosialistiset opit levisivät Suomeen, itsenäinen työväenpuolue syntyi ja työväenliike saavutti suurlakon myötä joukkoliikkeen luonteen. Ominaista liikkeelle oli yhtenäinen luokkaluonne.
Liikkeen jakautuminen
Vuoden 1918 sisällissodan jälkeen työväenliike jakautui marxilais-reformistiseen (SDP) ja marxilais-leniniläiseen (SKP, vasemmistososialistit) suuntaan, jotka kumpikin julistautuivat työväenluokan ainoaksi edustajaksi. Liikkeen jakautuminen merkitsi myös työväen kulttuuritoiminnan kahtiajakoa. Kahtiajakoa syvensi vielä myös se, että äärivasemmisto oli 1920-luvulla osin ja 1930–1944 kokonaisuudessaan julistettu laittomaksi. Vaikka kommunistit saivat vuonna 1944 täydet toimintaoikeudet takaisin, se ei pystynyt palauttamaan kulttuuritoiminnan yhtenäisyyttä.
Speksi
Omstart!
Speksissä yleisö voi ottaa osaa esitykseen huutamalla lavalle "Omstart!". Tämän lisäksi on mahdollista huutaa varsinaisen omstart-huudon perään tarkentavia ideoita siitä, mitä haluaisi näyttämöllä tapahtuvan, esimerkiksi "Omstart, enemmän naurua!". Tällöin speksin interaktiivista traditiota kunnioittava speksiteatteri reagoi huutoon ottamalla äskeiset tapahtumat uudestaan niitä jotenkin varioiden, tarkempien ideoiden tapauksessa uusia ideoita mahdollisuuksien mukaan toteuttaen. Jotta katsoja saa haluamansa ja esiintyjät voivat huomioida hänen toiveensa, tulee omstart-huudon olla selkeä, lyhyt ja ytimekäs. Lisäksi näyttelijöiden repliikkien päälle menevä huuto ei todennäköisesti tule huomioiduksi.
Omstart-huudon tulisi olla jotakin toteuttamiskelpoista ja vain kerran huudettua. Hyvää tai huonoa omstartia ei voida määritellä, vaan kyse on mielipiteistä. Eri speksiryhmien innokkuus toteuttaa omstarteja vaihtelee paljon.
Luettelo Suomen speksiteattereista
Lähde:
Sallila Energia
Sallila Energia Oy (alkujaan Sallilan Sähkölaitos Osakeyhtiö ) on vuonna 1914 perustettu, neljästä yhtiöstä koostuva energiayhtiöiden konserni, joka toimii Lounais-Suomessa. Yhtiön pääpaikka on Alastarolla, joka kuuluu Loimaan kaupunkiin. Sallila Energia Oy omistaa yhdessä Haminan Energia Oy:n, Keravan Energia Oy:n, Kokemäen Sähkö Oy:n, KSS Energia Oy:n, Köyliön-Säkylän Sähkö Oy:n, Nivos Energia Oy:n, Nurmijärven Sähkö Oy:n, Paneliankosken Voima Oy:n, Porvoon Energia Oy:n, Vatajankosken Sähkö Oy:n ja VSV-Energiapalvelu Oy:n kanssa Suomen Voima Oy:n, joka on yksi kahdeksastatoista suomalaisittain Fennovoimaa omistavan Voimaosakeyhtiö SF:n osakkaasta.
Emoyhtiö Sallila Energia Oy omistaa sataprosenttisesti kaksi tytäryhtiötä Sallila Sähköasennus Oy:n ja Sallila Sähkönsiirto Oy:n sekä 70 % Sallila Energiapalvelut Oy:stä. Konsernin liikevaihto vuonna 2021 oli 36,1 milj. € ja liikevoitto 1,7 milj. €.
Yhtiön nimi juontaa juurensa Loimijoessa sijaitsevaan Sallilankoskeen ja siihen vuonna 1911 rakennettuun Sallilan voimalaitokseen. Entisen Vampulan kunnan kirkonkylän nimi on Sallila. Yhtiön toinen voimalaitos 2000-luvulla on vuonna 1955 valmistunut Vuolteen voimalaitos Alastarolla. Myös Vesikosken voimalaitos Loimaalla oli 1980-luvun lopulta alkaen Sallilan sähkölaitoksen omistuksessa mutta myytiin pois vuonna 1999.
Avatar: The Last Airbender (videopeli)
Pelaaminen
Pelissä on neljä pelattavaa hahmoa: Aang, Katara, Sokka ja Haru. Jokaisella hahmolla on erilainen taistelutyyli ja yksilölliset kyvyt.
Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 5.9/10. Arvostelussa kehuttiin mielenkiintoista yhdistelmää toimintaa ja roolipelielementtejä, lisenssi ei tunnu teennäiseltä ja cel-shading grafiikat sopivat peliin. Arvostelussa kritisoitiin taistelun ja roolipelielementtien keskeneräisyyttä, yhteistyöpelin puutetta ja taaksepäin palaamista. Wii-versiota kritisoitiin epäystävällisestä ohjausmekanismista verrattuna muihin versioihin ja että peli ei aina reagoi käyttäjän syötteisin. Peliä kutsuttiin pettymykseksi, koska vaikka se on suunnattu lapsille se on niin vesitetty, että se ei ole haastava edes lapsille.
Kansalaistottelemattomuus
thumb|180px|[[Mahatma Gandhi kehotti intialaisia kansalaistottelemattomuuteen ja väkivallattomaan vastarintaan Brittiläisessä Intiassa.]] thumb|180px|[[Martin Luther King, Jr.|Martin Luther King kehotti kansalaistottelemattomuuteen Yhdysvaltain kansalaisoikeusliikkeen aikoina.]]
Kansalaistottelemattomuus on rauhanomaisen poliittisen protestin muoto, jossa kieltäydytään noudattamasta lakia tai aktiivisesti rikotaan sitä tavoitteena korjata koettu epäoikeudenmukaisuus. Kansalaistottelemattomuus on väkivallatonta suora toimintaa.
Määrittelyä
Kansalaistottelemattomuus on pyrkimystä yhteiskunnalliseen vaikuttamiseen julkisesti ja keskustelevaan sävyyn. Kansalaistottelemattomuuden kohteena voi olla julkinen valta tai yksityisen sektorin toimija, kuten yritys.
Kansalaistottelemattomuudessa ei pyritä kyseenalaistamaan lakia yleensä, vaan siinä vastustetaan vain jotain tiettyä lakia tai asiaa. Kansalaistottelemattomuuden harjoittajat ovat myös valmiita saamaan teostaan rangaistuksen.
Kansalaistottelemattomuus voi olla suoraa tai epäsuoraa. Suorassa muodossa laki, jota rikotaan, on itsessään protestin kohde. Epäsuorassa muodossa kohde on jokin muu. Aktiivisessa kansalaistottelemattomuudessa lakia rikotaan aktiivisesti omalla toiminnalla, passiivisessa lakia rikotaan jättämällä jotain tekemättä.
Kansalaistottelemattomuudessa pyritään minimoimaan väkivallan käyttö, eikä pyritä tietoisesti tuhoamaan omaisuutta, tosin omaisuusvahinkoa saattaa syntyä toiminnan yhteydessä. Yhden näkökulman mukaan kansalaistottelemattomuuteen ei kuulu lainkaan väkivaltaa. Toisen näkökulman mukaan siihen kuuluu henkilöiden suoja mutta ei omaisuuden suojaa. Kolmannen näkökulman mukaan rajallinen ja kontrolloitu itsepuolustus on hyväksyttyä, kunhan väkivalta on poliisin tai sivullisten aloittamaa.
Saksalais-yhdysvaltalaisen filosofin Hannah Arendtin mukaan historia osoittaa, että vain tilapäinen tottelemattomuus tuottaa tulosta.
Historiaa
Yhdysvaltalainen Henry David Thoreau kehitti kansalaistottelemattomuuden käsitteen kirjoituksessaan Resistance to civil government vuonna 1849. Hän vaihtoi myöhemmin nimeksi Civil disobedience. Kirjoituksen alkuperäinen ajatus oli riippumattomuus: hänen mielestään oli moraalisesti täysin oikeutettua irrottautua valtiosta. Jos henkilö ei saanut valtiolta mitään, ei henkilöllä myöskään ollut valtiolle velvoitteita. Esseessään Thoreau selittää, että kyse ei ollut verojen vastustamisesta vaan Meksikon sodan ja orjuuden vastustamisesta. Ajatuksena ei ollut väkivalta valtiota tai sen edustajia kohtaan.
Suomessa
Suomessa on käytetty kansalaistottelemattomuutta usein keinona painostaa poliittisia vallanpitäjiä. Nykypäivänä yleisimpiin kansalaistottelemattomuuden muotoihin kuuluu totaalikieltäytyminen ja talonvaltaus.
Venäjän vallan aikana suomalaiset kieltäytyivät kutsunnoista Venäjän armeijaan. Totaalikieltäytyminen ase- ja siviilipalveluksesta on edelleen aktiivinen kansalaistottelemattomuuden muoto. Aseistakieltäytyjäliiton mukaan vuosina 1999–2006 totaalikieltäytyjiä on ollut vuosittain noin 40–80.
Vuonna 1971 Suomen seksuaalirikoslaki uudistui ja homoseksuaalisuus dekriminalisoitiin mutta homoseksuaalisuuteen kehottaminen kriminalisoitiin. Vuonna 1981 Seta uhmasi kehotuskieltoa järjestämällä siihen asti suurimman homojen mielenosoitusmarssin mitä Helsingissä oli järjestetty. Mielenosoituksessa kehotettiin homoseksuaalisuuteen ja kulkueessa mukana olleet pistivät nimensä paperille, jossa tunnustivat rikoksen ja veivät sen poliisille. Mukana oli muun muassa asianajaja Ulf Månsson ja tähtitieteilijä Eva Isaksson. Silloinen Setan puheenjohtaja Tarja Halonen oli antanut aktivisteille neuvoja virkavallan kanssa toimimiseen. Homoseksuaalisuuden luokittelu sairaudeksi poistui samana vuonna mutta yllyttäminen homoseksuaaliseen tekoon poistui rikoslaista vasta vuonna 1999.
Suomessa tunnettu tapaus on myös Vihreän liikkeen aloittanut Koijärven suon kuivattamista vastaan tehty mielenosoitus, johon liittyi työkoneiden käytön estäminen. Koijärvi-liikkeen asiassa nostetun rikosjutun yhteydessä korkein oikeus on arvioinut kansalaistottelemattomuuden merkitystä rikoksen oikeuttamis- tai anteeksiantoperusteena. Vastaavanlainen tapaus sattui Ilomantsissa, kun ympäristöaktivistit ryhtyivät vastustamaan vesakoiden myrkytyslentoja. Vuonna 1979 Lappajärven patokapinassa paikalliset isännät tukkivat kivillä järven laskujoen suun järven veden pinnan laskettua paikallisten mielestä liian matalalle.
Vuonna 2013 suomalainen ympäristöaktivisti Sini Saarela oli mukana Greenpeacen arktisen alueen öljynporauksia vastustavassa mielenosoituksessa Petšoranmerellä ja tunkeutui venäläiselle öljynporauslautalle. Saarela sai teostaan tunnustusta Suomen ympäristöministeriltä Ville Niinistöltä.
2010-luvulla myös kannabista koskevan lainsäädännön kritisoijat ovat käyttäneet kansalaistottelemattomuutta. 2020-luvulla ilmastonmuutoksen hillitsemiseen ja sukupuuttojen estämiseen tähtäävän Elokapinan toiminnan pohjana on kansalaistottelemattomuus.
Pariisin arrondissementit
Pariisin arrondissementit eli piirit ovat Pariisin kaupungin hallinnollisia alayksikköjä. Pariisissa on kaksikymmentä piiriä, ja jokainen piiri jakautuu neljään kaupunginosaan eli kortteliin. Piirit on numeroitu spiraalinmuotoisesti sisältä ulospäin siten, että pienimmät numerot ovat keskellä. Piirit perustettiin 11. lokakuuta 1795, jolloin niitä oli kaksitoista. Nykyinen jako kahteenkymmeneen piiriin on Napoleon III:n perustama vuodelta 1860, kun Pariisiin liitettiin sen esikaupunkeja. Myöhemmin Pariisiin on liitetty myös kaksi silloisten rajojen ulkopuolella sijainnutta suurta puistoaluetta. Näistä Bois de Boulogne kuuluu virallisesti 16. ja Bois de Vincennes 12. piiriin, mutta ne jätetään usein esimerkiksi tilastoissa niiden ulkopuolelle.
Marseillen ja Lyonin kaupungit on Pariisin tavoin jaettu piireihin, Marseille kuuteentoista ja Lyon yhdeksään. Algerian kuuluessa Ranskalle myös Algerin kaupunki oli jaettu kymmeneen piiriin.
Ethelwulf
thumb|Ethelwulf Ethelwulf (myös Æthelwulf tai Aethelwulf) oli Wessexin kuningas vuosina 839–858. Hän oli kuningas Egbertin poika ja Alfred Suuren isä.
Noustuaan valtaistuimelle Ethelwulf antoi puolet valtakunnastaan – Kentin, Surreyn, Sussexin ja Essexin – vanhimmalle pojalleen Ethelstanille. Vuonna 851 Ethelwulf voitti tanskalaisten suuren armeijan Surreyn Acleassa. Tämän jälkeen hän yhdisti Wessexin ja Mercian kuninkaalliset suvut naittamalla tyttärensä Ethelswithin Mercian kuninkaalle Burgredille vuonna 853. Samana vuonna Ethelwulf lähetti poikansa Alfredin Roomaan ja seurasi itse perässä 855 jättäen kuningaskuntansa poikansa Ethelstanin huostaan. Palatessaan Roomasta yli viisikymmenvuotias Ethelwulf avioitui 12-vuotiaan Judithin kanssa, joka oli länsifrankkien kuninkaan Kaarle Kaljupään tytär. Saapuessaan Englantiin hänen poikansa Ethelstan oli kuollut ja valtakuntaa hallitsi hänen toinen poikansa Ethelbald. Ethelbald oli mukana salaliitossa, jonka päämääränä oli syöstä vallasta Ethelwulf. Ethelwulf pakotettiin luopumaan Wessexin kruunusta poikansa hyväksi. Ethelwulf säilytti kuitenkin asemansa Kentin sekä useiden itäisten provinssien kuninkaana kuolemaansa vuonna 858 saakka.
Fabien Noël
Fabien Noël (s. 5. tammikuuta 1959) on ranskalainen uransa lopettanut uimari. Hän edusti seuratasolla Dunkerque Natationia.
Noël osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Montréalissa 1976. Hän oli tuolloin 17-vuotiaana mukana maansa 4 × 200 metrin vapaauintiviestijoukkueessa, joka karsiutui ensimmäisellä kierroksella. Noël oli Ranskan joukkueessa samassa lajissa myös vuoden 1978 MM-kisoissa, joissa maalle heltisi seitsemäs sija. Hän ui Moskovan olympialaisissa 1980 sekä 200 metrin henkilökohtaisessa vapaauinnissa, jossa hän karsiutui ensimmäisellä kierroksella että lajin viestikilpailussa, jossa Ranska oli kahdeksas. Noël oli EM-kisoissa 1981 200 metrin vapaauinnin seitsemäs ajallaan 1.52,75.
Benishangul-Gumuz
Benishangul-Gumuz on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Asosa. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 50 699 neliökilometriä ja asukasluku 0,98 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan. Alueen nimi tulee kahdesta kansasta: bertat eli Benishangulit ja gumuzit.
Osavaltio sijaitsee Etiopian luoteisosassa, Sudanin ja Etelä-Sudanin vastaisella rajalla. Alueella on ollut etnisiä levottomuuksia, jotka vuonna 2018 johtivat kymmenientuhansien ihmisten maansisäiseen pakolaisuuteen. Väkivaltaisuudet muuttuivat vakavammiksi ja vuonna 2019 niitä kutsuttiin Metekelin konfliktiksi.
Alueen korkeus merenpinnasta vaihtelee 600 metristä Sudanin rajalla yli 2500 metriin. Suurimmat joet ovat Abay ja Akobo. Yhdessä useiden pienempien jokien kanssa ne tarjoavat mahdollisuuden kasteluviljelyyn ja vesivoiman tuotantoon.
Gryllos (Plutarkhos)
Gryllos eli Järjettömien eläinten järjenkäytöstä on Plutarkhoksen Moralia-kokoelmaan (kirja XII, 67) kuuluva humoristinen dialogi, joka käsittelee eläinten henkisiä kykyjä sekä vertailee ihmisiä ja eläimiä hyveen suhteen.
Sisältö
Plutarkhoksen dialogi käsittää yhdeksän lukua. Se on mahdollisesti Plutarkhoksen nuoruudentyö, mutta jotkut ovat myös epäilleet sen aitoutta. Tekstissä on jonkin verran aukkokohtia, ja se päättyy yht’äkkisesti.
Dialogi sijoittuu Kirken saarelle. Siinä keskustelevat Odysseus sekä hänen miehistöönsä kuuluva Gryllos, jonka Kirke on noitunut siaksi muun miehistön tavoin. Odysseus haluaisi palata kotiin, mutta Kirken mukaan siat ovat haluttomia lähtemään. Kirke valitsee Grylloksen miehistön puhemieheksi. Gryllos selittää, että miehistö valitsee mieluummin eläimen muodon kuin kotiinpaluun. Sen mukaan eläimillä on suurempi luonnollinen kyky hyveeseen kuin ihmisillä. Gryllos antaa useita esimerkkejä erilaisista hyveistä, kuten rohkeus ja kohtuus. Lisäksi se kuvaa eläinten ihanteellista yksinkertaista elämää, jonka niiden aistit ja äly mahdollistavat.
Teos kritisoi näin näkemystä, jonka mukaan ainoastaan kieltä ja retoriikkaa painottava paideia mahdollistaa älyllisyyden ja kulttuurin. Näin siinä voidaan nähdä kyynistä virettä, joka suuntautuu samalla stoalaisia ja epikurolaisia vastaan.
Sian nimi Gryllos on sanaleikki, joka viittaa toisaalta onomatopoeettisesti sikojen ääntelyyn, toisaalta tietynlaiseen samannimiseen vulgaariksi kuvattuun egyptiläiseen tanssiin  ja edelleen samannimiseen karikatyyriseen maalaustyyliin.
Taulumaalaus
thumb|300px|Poikaa esittävä Faijum-maalaus 200-luvulta, vahamaalaus puulle. Taulumaalaus eli staffliamaalaus on siirrettävissä oleva maalaus, joka on tehty irralliselle maalauspohjalle, tavallisesti puulle tai kankaalle. Pääosin taulumaalaus kehittyi öljymaalauksen myötä 1400-luvulla. Taulumaalausten lisäksi on olemassa tiettyyn paikkaan tehtyjä seinämaalauksia ja kiinteitä alttarilaitteita sekä esimerkiksi pergamentille maalattuja miniatyyrikuvituksia. Taulumaalauksesta käytetään myös nimeä paneelimaalaus, joka sisältää vain puulevylle ja vastaavalle pohjalle tehdyt maalaukset.
Apuna taulumaalauksessa on usein maalausteline, joten sitä nimitetään joskus stafliamaalaukseksi. Myös muita ratkaisuja on käytetty. Pierre Bonnard pingotti maalauskankaat suoraan seinään maalatessaan ja Jackson Pollock maalasi lattialla.
Taulumaalausta on väitetty vanhoilliseksi ja porvarilliseksi. Asiaa on pyritty korjaamaan niin monumentaali- ja seinämaalausten, taidegrafiikan kuin aineettomamman käsitetaiteen avulla. Taulumaalaus on silti säilyttänyt vankan asemansa ja perinteiset tekniikat ovat olleet ajoittain myös erityisen suosittuja.
Taulumaalaus länsimaissa
Taulumaalaus alkoi yleistyä 1500- ja 1600-luvulla. Länsimaisessa taulumaalauksessa on yhtymäkohtia eurooppalaiseen ajatukseen kuvasta, joka toimii ikkunana joko todelliseen tai kuviteltuun maailmaan. Taiteilijat eivät näköisyyden tavoittelusta huolimatta pyrkineet suoranaiseen illusionismiin tai harhauttamiseen, vaan tarjoamaan ikkunamaisia näkymiä, joten ei ole ihme, että kehystetty taulumaalaus sai vahvan aseman.
Taulumaalauksen kohoamisella vallitsevaksi taidemuodoksi oli vaikutuksia taiteilijan ja yleisön suhteeseen. Pääosa maalauksista oli maalattu 1500-luvulle asti tiettyyn tilaan ja hartauden harjoittamista varten. Teoksen lahjoittaja tilasi teoksen taiteilijalta ja määräsi myös aiheen, kuten seinämaalauksissa ja suurissa veistoksissa oli tapana myöhemminkin. Pienempiä ja irrallisia maalauksia taas oli mahdollista maalata itsenäisemmin. Niitä voitiin tehdä itseisarvoisina teoksina, joita ihailtiin taideteoksina ennemmin kuin esimerkiksi hartauden välineinä. Toisaalta maalauksista tuli siirreltävinä myös sisustuselementtejä ja esineitä, joita voitiin myydä. Siten taulumaalauksen yleistymisen myötä myös taidekauppa alkoi vakiintua.
Taulumaalauksen historiaa
thumb|Kreikan Pitsasta [[Korintti|Korintista löytynyt tuntemattoman tekijän taulumaalaus ohuelle puulevylle noin vuodelta 540-530 eaa.]] thumb| [[Andrei Rubljovin Pyhä kolminaisuus, 1400-luku.]] Taulumaalauksesta alkoi tulla normi 1500-1600-luvun jälkeen, mutta puulevyille oli maalattu jo pitkään. Antiikin Kreikan ja Rooman taulumaalauksia ei ole kuitenkaan säilynyt kuin muutamia. Vanhimpia tunnettuja ovat Kreikan Pitsasta löytyneet 500-luvulta eaa. peräisin olevat taulumaalaukset.
Faijum-maalauksia tehtiin paljon muumioinnin yhteydessä ajanlaskun ensimmäisillä vuosisadoilla. Egyptissä on säilynyt noin 900 Rooman keisariajan faijum-maalausta maan kuivien olojen ansiosta. Yksi varhainen hautauksiin liittymätön taulumaalaus oli Septimius-Severus-Tondo Rooman keisariajalta, noin vuodelta 200.
Puutaululle maalaaminen oli tavallista bysanttilaisessa ja sittemmin ortodoksisessa ikonien maalauksessa. Vanhimmat esimerkit tunnetaan 500-600-luvuilta. Temperaa ja enkaustiikkaa eli vahamaalausta käytettiin antiikissa. Vahamaalauksesta luovuttiin Bysantin aikoihin.
Länsi-Euroopassa taulumaalaus nousi alttarilaitteiden ohella suosioon 1100-luvun lopun jälkeen uusien liturgisten käytäntöjen ansiosta. Pappi toimi seurakunnan tavoin alttarin etupuolella, joten alttarille jäi tilaa. Italiassa 1200- ja 1300-luku olivat taulumaalauksen, etenkin alttaritaulujen aikaa, joskin yli 90 prosenttia tauluista oletetaan kadonneen. Myös Alankomaissa taulumaalaus nousi suosioon. Jan van Eyckiltä tunnetaan monia puulle maalattuja teoksia. Yksi vanhimpia säilyneitä kankaalle maalattuja öljymaalauksia on Berliinin Gemäldegaleriessä oleva ranskalainen maalaus Madonna ja enkeleitä noin vuodelta 1410.
Uusia suuntia taulumaalaukseen toivat Euroopan lisääntynyt vauraus, humanismi ja taiteen tarkoitusta sekä sen tukemista koskeneiden käsitysten muuttuminen 1400-luvulla ja myöhemmin. Maallinen taide antoi mahdollisuuden maalausten käyttöön muun muassa huonekaluissa.
Kangas tuli puulevyjen tilalle Italiassa 1500-luvun alkupuolella venetsialaisten, kuten Andrea Mantegnan johdolla. Noin vuosisataa myöhemmin kankaaseen siirryttiin myös Alankomaissa. Puulle maalaaminen säilytti kuitenkin asemiaan erityisesti Pohjois-Euroopassa. Puuta käytettiin myös pienissä maalauksissa esimerkiksi Hollannissa pienoismestarien aikaan. Pieniin kabinettimaalauksiin käytettiin myös kuparilevyjä, jotka usein olivat palvelleet jo kertaalleen grafiikan laattoina.
Rannikkoreitti
alt=Rannikkoreitin kartta|pienoiskuva|Rannikkoreitti Rannikkoreitti (ruots. Kustrutten, engl. Coastal Route) on noin 230 kilometriä pitkä pyöräilyreitti Etelä-Suomessa Salon, Kemiönsaaren, Hangon ja Raaseporin ympäristössä. Reitti yhdistää neljää ruukkikylää (Taalintehdas, Mathildedal, Teijo ja Kirjakkala) sekä kolmea kansallispuistoa (Saaristomeren kansallispuisto, Teijon kansallispuisto ja Tammisaaren saariston kansallispuisto). Noin 30 kilometriä reitistä matkataan saaristossa laivoissa. Reitti on nykyisessä muodossaan ollut olemassa vuodesta 2018 lähtien. Reitti on kauttaaltaan kyltitetty ja kulkee pääasiallisesti päällystettyjä rauhallisia maalaisteitä pitkän. Muutama kilometri reitistä kulkee silti vilkkaampia teitä pitkin, ja kolme tieosuutta ovat hyväkuntoisia sorateitä, näitä voi kuitenkin ohittaa käyttämällä muita lähellä olevia teitä.
Luettelo Viron kaupungeista
Luettelo Viron kaupungeista
Vuoden 2015 alussa Virossa oli 30 kaupunkia, joissa oli yhteensä 825 515 vakinaista asukasta. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa itsenäisten kaupunkien määrä väheni 15:een. Vuoden 2018 alussa kaupungeissa oli 810 443 asukasta.
Vain suurimmassa kaupungissa eli Tallinnassa asuu yli 100 000 henkeä. Keskikokoisia 30–100 tuhannen asukkaan kaupunkeja on neljä: Tartto, Narva, Pärnu ja Kohtla-Järve. Asukasluvultaan 10–30 tuhannen asukkaan kaupunkeja on seitsemän. Alle 10 000 hengen kaupunkeja on kolme.
Kuntaliitokset 2017: 1 Tartto ja Tähtveren kunta 2 Pärnu sekä Audrun, Paikusen ja Tõstamaan kunnat 3 Haapsalu ja Ridalan kunta 4 Paide sekä Paiden ja Roosna-Allikun kunnat 5 Narva-Jõesuu ja Vaivara
Luettelo Viron epäitsenäisistä kaupungeista
Vuoden 2015 alussa Virossa oli 17 epäitsenäistä kaupunkia, joista oli kuntaliitoksen myötä tullut osa jotakin kuntaa. Vuoden 2017 kuntauudistuksen jälkeen Virossa oli 37 epäitsenäistä kaupunkia.
Syli
Syli (taivutus: sylen, syltä) on vanha pituus- tai tilavuusmitta. Kansankielessä mittayksikön nimenä on esiintynyt myös syltä (taivutus: syllän, syltää).
Syli pituusmittana
pienoiskuva|upright|Regensburgin raatihuoneen seinällä Saksassa on mallina kaupungissa sovelletut pituusmitat syli, jalka ja kyynärä.
Pituusmittana syli osapuilleen vastaa levitettyjen käsien välistä etäisyyttä. Kirjallista materiaalia syltä vastaavan yksikön käytöstä veden syvyyden mittaamisessa on jo ensimmäiseltä vuosisadalta eaa., jolloin Poseidonios kirjoitti yli tuhannen sylen syvyysluotauksesta. Nykyään syli on käytössä lähinnä merenkulussa. Erityisesti yhdysvaltalaisissa merikartoissa syvyyslukemia on ilmoitettu sylinä, vaikka SI-järjestelmään siirtyminen on käynnissä. Nykyisissä anglosaksisissa yksiköissä syli on kaksi jaardia eli kuusi jalkaa eli 72 tuumaa eli 1,8288 metriä.
Eri maissa sylellä on aikojen kuluessa ollut lukuisia määritelmiä jotka ovat vaihdelleet noin 1,5 ja 3 metrin välillä. Antiikin Kreikassa syli eli orgyia määriteltiin kuudeksi jalaksi (pūs). Sen tarkka pituus vaihteli kaupungeittain. Attikalainen eli Ateenassa käytetty syli oli noin 1,77 metriä.
Useissa muissakin maissa syli tai sitä vastaava mittayksikkö on ollut kuusi jalkaa. Ranskassa sitä vastaava brasse oli kuitenkin viisi jalkaa.
Suomessa ja Ruotsissa pituusmittajärjestelmän perusyksikkö oli kyynärä (0,594 metriä). Kyynärän pituus oli vuodesta 1604 lähtien määritelty Tukholman raatihuoneen ovenpieleen kiinnitettyyn rautatankoon. Syli oli kolme kyynärää eli 1,78 metriä. Mittayksikkö säilyi käytössä vuosiin 1887–1892, jolloin siirryttiin metrijärjestelmään. Vielä metrijärjestelmän tultua käyttöön Suomessa käytettiin jonkin aikaa pituusyksikkönä metrin ohella myös syltä, mutta tämä ns. uusi syli määriteltiin nyt tasan kahdeksi metriksi.
Venäjän syli eli sažen (сажень) on pituudeltaan 2,1336 metriä eli seitsemän Venäjän jalkaa, joka taas on sama kuin Englannin jalka (0,3048 metriä). Venäläisten Suomesta laatimilla kartoilla korkeuskäyrien välit on laskettu saženeissa. Venäläisten (Suomesta ja muualta) tekemissä merikartoissa käytettiin kahdenlaisia saženeita. Pituudet ilmaistiin normaaleina eli "seitsemänjalkaisina" saženeina, mutta syvyydet ns. kuusijalkaisina saženeina, joka yksikkö on sama kuin Englannin syli eli fathom. Sažen käsitti kolme arsinaa (kyynärää) ja oli viidessadasosa Venäjän virstasta (1066,80 m).
Syli tilavuusmittana
Tilavuusmittana syltä on Suomessa käytetty halkojen mittauksessa. Ennen metrijärjestelmää käytössä ollut vanha syli oli eri suuruinen riippuen käytetystä puulajista. Koivuhalkoja mitattaessa se oli neljä kyynärää pitkä ja kolme kyynärää korkea pino viiden korttelin pituisia halkoja eli 3,14 kuutiometriä, havupuuhalkoja mitattaessa sen sijaan neljä kyynärää pitkä ja kolme kyynärää korkea pino kuuden korttelin pituisia halkoja eli 3,77 kuutiometriä. Myöhemmin käytössä ollut uusi syli eli metrinen syli oli kaksi metriä pitkä ja yhtä korkea pino metrin pituisia halkoja, tosin sanoen tasan neljä kuutiometriä eli mottia.
Teini
thumb|Japanilaisia teinejä. thumb|[[Saksan demokraattinen tasavalta|Itäsaksalainen teini-ikäiset Jugendweihen aikana, perinteinen täysi-ikäisyyden seremonia saksalaisille 14-vuotiaille, 1986.]]
Teini tarkoittaa nykykielessä murrosikäistä nuorta tai yleisemmin nuorta ihmistä. Aiemmin teini on tarkoittanut suomen kielessä opiskelijaa, ylempää koulua käyvää nuorukaista tai oppikoulun yläluokkien oppilasta.
Nykyinen teini-sanan käyttö perustuu suureksi osaksi kansanetymologiaan, jonka mukaan sana olisi lainaa 1900-luvun puolivälissä Yhdysvalloissa käyttöön otetusta teenager-sanasta, joka on johdettu lukujen 13–19 englanninkielisestä loppuosasta -teen (thirteen, fourteen jne.) tarkoittamaan vastaavaa ikäkautta. Oikeasti suomen teini-sanalla ei alkuaan ole ollut mitään tekemistä näiden englannin kielen sanojen kanssa, mutta kansanetymologia on johtanut siihen, että suomen sana teini usein tarkoittaa englannin sanan teen tapaan täsmälleen 13–19-vuotiaita nuoria.
Kreikan kieli
Kreikan sanasta diakonos ’palvelija’ (ks. diakoni) periytyy ruotsin kieleen sana djäkne. Tästä on johdettu suomeen käännös teini. Mikael Agricolan tiedetään käyttäneen teini-sanaa jo 1500-luvulla tarkoittaen sillä apupappia.
Germaaniset vastineet
Viime vuosina arkipäiväiseen käyttöön yleistynyt teini-ikä vastaa siis jotakuinkin 13–19-vuotiaita, kun taas vanhastaan teini on Suomessa ollut noin 16–22-vuotiaiden opiskelijoiden nimitys.
Ruostevyöhyke
thumb|Ruostevyöhyke kartalla punaisella. Ruostevyöhyke on Koillis-Yhdysvalloissa Suurten järvien ja Ohiojoen ympäristössä sijaitsevan Yhdysvaltojen perinteisen teollisuusalueen nykyinen kutsumanimi. Alue oli 1800-luvulla talouskasvultaan nopeinta ja vaurainta aluetta Uudella mantereella, mutta 1970-luvulta alkaen teollisuus alkoi hiipua alueella ja teollisuuskaupunkien väestö kääntyi laskuun. Näin alue alkoi vertauskuvallisesti ruostua.
Alois Brunner
Alois Brunner (8. huhtikuuta 1912 Rohrbrunn, Itävalta-Unkari – kuoli mahdollisesti 2010 Damaskos, Syyria, julistettiin kuolleeksi 2014 ) oli itävaltalainen natsisotarikollinen. Hän toimi Adolf Eichmannin sihteerinä.
Ruostevyöhyke
Historia
Teollisuus kehittyi 1800-luvun alulta alkaen alueelle, koska siellä oli teollisuudelle soveltuvia vesiväyliä raaka-aineiden kuljettamiseen, runsaasti kivihiiltä Appalakkien vuoristossa Pennsylvanian ja Länsi-Virginian alueilla sekä runsaasti rautamalmia Minnesotan koillisosassa. Nämä olivat tärkeitä siksi, että kivihiilestä saatiin käyttövoimaa tehtaille ja teräksen valmistuksessa tarvitaan sekä rautaa että kivihiiltä. Alueelle rakennettiin runsaasti rautateitä pääasiassa kivihiiltä kuljettavia junia varten.
Alois Brunner
SS-Hauptsturmführerin arvoinen Brunner järjesteli vankeja Vichyn Ranskasta ja Slovakiasta keskitysleireille. Häntä syytetään tuhansien juutalaisten murhista. Adolf Eichmann lähetti henkilökohtaisesti hänet vuonna 1944 Unkariin, missä hän järjesti juutalaisten kuljetuksen.
Ruostevyöhyke
Historia
Alueella tärkeitä kanavia ovat New Yorkiin vievä Erien kanava, Niagaran putoukset ohittava Wellandin kanava ja Saint Lawrencen meriväylä. Huomionarvoinen vesiväylä on myös Yläjärven ja Huronjärven väliset kosket ohittava Soo Locks, jonka läpi kulkee 10 000 laivaa vuodessa. Sähkön keksimisen jälkeen alueen vuoristojokia alettiin valjastaa vesivoiman tuotantoon. 1800-luvun lopulla rakennettiin muun muassa Niagaran putousten vesivoimala. Detroitista kehittyi autoteollisuuden keskus, jossa joka kuudes työntekijä työskenteli 1950-luvulla autoteollisuudessa.
Alois Brunner
Toisen maailmansodan jälkeen Brunner sanoi CIA:n palkanneen hänet, ja syynä olisi ollut se, että hän oli vahvasti neuvostovastainen. Brunner katosi ja pakeni vuonna 1954 luultavasti Syyriaan. Syyriassa hän antoi apua maan hallitukselle muun muassa teknisissä ja sotilaallisissa asioissa.
Natsien metsästäjän Simon Wiesenthalin mukaan Brunner asui Syyrian Damaskoksessa nimellä tohtori Georg Fischer. Hänet on tuomittu 1950-luvulla kahdesti poissa olevana kuolemaan.
Brunner tuomittiin Ranskassa vuonna 2001 poissaolevana elinikäiseen vankeusrangaistukseen.
Brunner menetti silmän ja sormiaan saatuaan kirjepommin Israelin salaiselta poliisilta Mossadilta. Joulukuussa 1999 huhuttiin hänen kuolleen vuonna 1996. Saksalainen journalisti kävi Syyriassa ja ilmoitti, että Brunner asuu yhä Meridian-hotellissa Damaskoksessa. Myös Brasilian poliisi selvitti tapausta, jossa erästä miestä epäiltiin Brunneriksi. Vuonna 2013 huhuttiin, että Brunner olisi ollut elossa Syyriassa.
Chicago Sun Timesin vuoden 1987 puhelinhaastattelussa, Brunner ei katunut lainkaan tekojaan ja sanoi: ”Kaikki juutalaiset ansaitsivat kuolla, koska he olivat paholaisten agentteja ja ihmisroskaa, en kadu mitään ja tekisin sen uudestaan.”
Kuilun hyppyrimäet
Kuilun hyppyrimäet on tärkeä nuorten harjoittelupaikka lähellä Kuopiota. Puijon Hiihtoseura ja Siilinjärven Ponnistus tekevät tiivistä yhteistyötä mäkihypyssä ja yhdistetyssä, sillä seuran jäsenet harjoittelevat Puijon ja Kuilun hyppyrimäistä. Vuosittain huhtikuun ensimmäisenä viikonloppuna käydään perinteiset kilpailut, joihin on osallistunut muun muassa Matti Hautamäki ja Jens Salumäe.
Vuonna 2007 kolmen pienimmän hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 49,0 metriä on hypännyt Tuomas Ahonen.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten mäkiennätyksen 41,5 metriä ovat hypänneet Julia Tervahartiala ja Annamaija Oinas.
K21
Hyppyrimäen K-piste sijaitsee 21 metrissä, vauhtimäessä on peltilatu ja alastulorinteessä muovitus.