cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kauhajoen kapina
Muut kostotoimet
Kidutuksen jälkeen mies hirtettiin, ja ruumis roikkui hirsipuussa kymmenkunta päivää. Venäläisten tiedetään lisäksi raiskanneen paikallista väestöä Suomen sodan aikana ainoastaan Kauhajoella. Heinäkuun puolivälissä kasakat poistuivat hetkeksi Kauhajoelta mutta palasivat 29. heinäkuuta eli Parjakannevan taistelun aikana. Orlov-Denisovin kasakoiden tilalle tuli pieni majuri Jagodinin johtama venäläisosasto, joka tappoi kaksi kauhajokista. Kurikka säästyi virolaissyntyisen sotilaan saaman hoivan vuoksi. Ilmajoki puolestaan säästyi hävitykseltä suurimmaksi osaksi herastuomari Pietari Västin ansiosta, sillä hän kannatti kasakoille ja hevosille vettä. Lisäksi kasakoille annettiin viinaa. Ilmajoen kirkkoherra kertoi puolestaan ranskaksi venäläisten päällikölle, että Ilmajoella ei ollut sekaannuttu kapinaan. Kapinapäälliköistä Qvist pakeni von Otterin sotajoukkoihin Isoonkyröön ja Hanelles Ruotsiin.
Perimätiedon mukaan Kauhajoen kirkon kello piilotettiin kapinan aikana erääseen Sahankylässä sijaitsevaan lampeen, eikä ole tiedossa, onko kello yhä lammessa. Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen ja pappilan lopulta 1. syyskuuta 1808.
Pitkäaikaisia seurauksia
Heinä- ja elokuun aikana Kauhajoella käytiin kolme pienempää kahakkaa sekä Kauhajoen ja Nummijärven taistelut. Taistelut ja kapinat aiheuttivat Kauhajoelle puutetta ja jopa nälänhätää, sillä kesän sato oli pääasiassa tuhoutunut eikä syksylläkään ollut juuri siemeniä kylvettäväksi saatikka hevosia kylvötöihin. Vuonna 1808 ja 1809 kuolleisuus Kauhajoella oli suurta, mikä johtui vähäisestä ja yksipuolisesta ravinnosta sekä taudeista, joihin metsässä asuneet helposti sairastuivat. Syntyneitä oli paljon vähemmän kuin kuolleita. Kauhajoen asukkaat eivät myöskään pystyneet maksamaan veroja Venäjän kruunulle, minkä vuoksi siltä anottiin verovapautusta. Venäjä olisi kerännyt verot, mutta kauhajokisilla ei ollut mitään maksuksi kelpaavaa. Toisaalta kauhajokiset eivät myöskään saaneet Venäjältä korvauksia Suomen sodan tuhoista.
Rudolf I (Baijerin herttua)
thumb|[[Vaaliruhtinas|Vaaliruhtinaita Henrik VII:n keisarinvaalissa, Rudolf kuvassa oikealla. Yksityiskohta käsikirjoituksen kuvituksesta 1300-luvulta.]] Rudolf I Baijerilainen (4. lokakuuta 1274 Basel – 12. elokuuta 1319 Englanti) oli Wittelsbachin sukuun kuulunut Baijerin herttua ja Reinin pfalzkreivi vuosina 1294–1317. Hänen isänsä oli Baijerin herttua Ludvig II ja äitinsä Matilda, kuningas Rudolf I Habsburgilaisen tytär.
Perhe
Rudolf I vihittiin 1. syyskuuta 1294 Nürnbergissä kuningas Aadolf Nassaulaisen tyttären Mechtild Nassaulaisen kanssa. He saivat kuusi lasta:
Cirrus spissatus
thumb|right|Cirrus spissatus -pilvi [[Linköpingissä, Ruotsissa.]]
Cirrus spissatus on yläpilviin kuuluva tiheä untuvapilvi. Pilvi on ulkonäöltään silkinhohteisen valkoinen tai lievästi harmahtava, jonka läpi ei erotu sinistä taustataivasta. Ominaista pilvelle on, että se muodostaa taivaalle selvärajaisia laikkuja tai alueita. Ulkonäöltään pilven voi mahdollisesti sekoittaa vastaavanlaisiin keski- tai alapilviin, vaikkakin tiheä untuvapilvi sijaitsee näitä huomattavasti korkeammalla.
Lännenkynsisammal
Lännenkynsisammal (Dicranum leioneuron) on pystykasvuinen ja tanakka sammallaji. Lännenkynsisammal kuuluu Dicranaceae -heimoon ja kynsisammalten sukuun. Se on yksi Suomen 51 vastuulajista lehtisammalissa. Yleisväriltään lännenkynsisammal on ruskeanvihreä.
Levinneisyys
Lännenkynsisammalta esiintyy Luoteis-Euroopassa ja Pohjois-Amerikan koillisosissa sekä Skandinavian eteläosissa. Suomessa esiintymät ovat paikoittaisia ja harvinaisia ja kanta on elinvoimainen ainoastaan Länsi-Suomessa. Lännenkynsisammalta on kuitenkin havaittu Koillismaalla asti.
Elinympäristö
Lännenkynsisammal kasvaa soiden mättäillä.
Candan Erçetin
pienoiskuva|Candan Erçetin vuonna 2012.Candan Erçetin (s. 10. helmikuuta 1963 Kırklareli, Turkki) on turkkilainen laulaja. Hän edusti Turkkia vuoden 1986 Eurovision laulukilpailussa.
Massiivi
Massiivi  voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Lähteet
Geologisch massief
Atulapyrstökolibri
Atulapyrstökolibri (Thaumastura cora) on eteläamerikkalainen kiitäjälintu. Se on sukunsa ainoa laji. Sen esiintymisalue ulottuu Perun länsiosan Piurasta ja Lambayequesta Tacnajaan, sekä Chilen pohjoisosan. Yksi havainto on tehty myös Ecuadorin lounaisosan Lojasta. René Primevère Lesson ja Prosper Garnot kuvailivat lajin holotyypin Perun Callaon ja Liman väliltä vuonna 1827.
Saarimakrilli
Saarimakrillia tavataan pääosin Indopasifiselta merialueelta Aasiasta ja Oseaniasta. Saarimakrilli kasvaa yleensä noin 15 senttimetrin mittaiseksi ja painaa noin 0,5 kilogrammaa. Suurin tavattu yksilö oli 20 cm pitkä ja painoi 0,75 kg. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee saarimakrillin puutteellisesti tunnetuksi lajiksi.
Timo Kaukonen (täsmennyssivu)
Timo Kaukonen -nimisiä merkittäviä henkilöitä:
Nueva Espartan lippu
thumb|230px|Nueva Espartan lippu Nueva Espartan lippu on Venezuelan Nueva Espartan osavaltion tunnus. Se on jaettu kolmeen vaakasuoraan raitaan. Ylin keltainen raita ja sen puoliympyrä symboloivat Karibian aurinkoa ja rikkautta. Vihreä raita symboloi luontoa ja maata ja sen kolme tähteä saaria Margarita, Coche ja Cubagua. Sininen raita symboloi Karibian merta.
Cirrus castellanus
thumb|right|Cirrus castellanus -pilvi kuvan yläosassa.
Cirrus castellanus on yläpilviin kuuluva vallinharjamainen untuvapilvi. Untuvapilvien tapaan myös vallinharjauntuvapilvet esiintyvät korkealla ilmakehässä. Pilvi esiintyy untuvapilvestä lievästi nousevina tornimaisina rakenteina.
Askolan kunnanvaltuusto
Askolan kunnanvaltuusto on Askolan kunnan korkein päättävä elin. Askolan kunnanvaltuustoon valitaan 27 valtuutettua.
Vuoden 2021 vaaleissa äänestysprosentti oli 51,5 %. Kokoomus sai yhdeksän paikkaa, keskusta kuusi paikkaa, SDP ja perussuomalaiset kumpikin viisi paikkaa sekä vihreät ja RKP kumpikin yhden valtuutetun.
Sarmizegethusan piiritys
Sarmizegethusan piiritys käytiin kesä-heinäkuussa 106 keisari Trajanuksen johtamien roomalaisten joukkojen ja daakialaisten välillä, antiikin Daakiassa, Transylvaniassa, nykyisessä Romaniassa. Vaikka ei ole täysin varmaa käytiinkö piiritys todella, vai luopuivatko daakialaiset pääkaupungistaan ja polttivat sen ennen lähtöään, monet historioitsijat ovat sitä mieltä, että piiritys todella käytiin.
Askolan kunnanvaltuusto
Kunnallisvaalit
Suomessa on pidetty yleiset ja yhtäläiset kunnallisvaalit 1918, 1919, 1920, 1921 ,1922, 1923, 1924, 1925, 1928, 1930, 1933, 1936, 1945, 1947, 1950, 1953, 1956, 1960, 1964, 1968, 1972, 1976, 1980, 1984, 1988, 1992, 1996, 2000, 2004, 2008, 2012, 2017 ja 2021.
Sarmizegethusan piiritys
Taustaa
Daakialaiset olivat traakialainen kansa, joka oli jo vuosikausia tehnyt ryöstöretkiä Tonavan yli Rooman hallitsemaan Moesian provinsseihin. Keisari Domitianus oli sotinut daakialaisia vastaan vuosina 85–89, mutta hän oli lopulta joutunut solmimaan Rooman kannalta heikot rauhanehdot Daakian kuningas Decebaluksen kanssa. Vuonna 101 keisari Trajanus hyökkäsi Daakiaan suuren armeijan kanssa tavoitteenaan palauttaa Rooman arvovalta. Sotaretki oli menestyksekäs ja seuraavana vuonna Decebalus joutui antautumaan. Hän joutui luovuttamaan roomalaiset sotavangit ja loikkarit sekä lopettamaan armeijansa varustamisen. Vuonna 105 puhkesi kuitenkin toinen Daakian sota, ja Trajanus joutui jälleen lähtemään Daakiaan. Daakialaiset olivat pahasti alivoimaisia, ja joutuivat perääntymään kohti Daakian pääkaupunkia Sarmizegethusaa. Sillä välin roomalaiset valtasivat daakialaisten linnoituksen yksi kerrallaan. Kesällä Trajanus pääsi kaupungin porteille asti.
Askolan kunnanvaltuusto
Sotia edeltävät kunnallisvaalit
Ennen sotia viimeiset kunnallisvaalit järjestettiin 1936. Vaalit olisi pitänyt järjestää 1939 ja 1942, mutta niitä ei voitu järjestää talvisodan ja jatkosodan vuoksi. Vuodesta 1956 alkaen kunnallisvaaleja alettiin järjestää neljän vuoden välein. Vuosina 1918–1925 kunnallisvaalit järjestettiin täytevaaleina vuosittain siten, että kolmasosa kunnanvaltuustosta valittiin uudelleen.
Sarmizegethusan piiritys
Piiritys
thumb|300px|Toisen Daakian sodan kartta.
Askolan kunnanvaltuusto
Sotienjälkeiset kunnallisvaalit
Moskovan välirauhan jälkeen tuli mahdolliseksi kommunistien osallistuminen vaaleihin. Vaalikelpoisuus oli poistettu 1930. Vuonna 1918 Moskovassa perustettu Suomen Kommunistinen Puolue järjestäytyi yhteistyöhön vasemmistososialidemokraattisten kansandemokraattien kanssa Suomen Kansan Demokraattiseksi Liitoksi, mistä yhteistyöstä muodostui Vasemmistoliitto.
Sarmizegethusan piiritys
Piiritys
Roomalaiset lähestyivät kaupunkia lännestä ja idästä ja piirittivät sen. Auxilia-joukot hyökkäsivät ensin lännestä joidenkin legioonalaisten ja linkomiesten tukemana. Pian legioonalaiset hyökkäsivät myös idästä tikkaiden kanssa. Taistelu oli kovaa, mutta lopulta roomalaiset onnistuivat murtamaan muurin ja etenemään kaupunkiin. Jotkut daakialaisista antautuivat ja anoivat armoa Trajanukselta. Jotkut kuitenkin valitsivat mieluummin itsemurhan tai pakenemisen. Trajanuksen pylväässä olevat kohokuvat näyttävät erään daakialaisen päällikön juovan myrkkyä ja jakavan sitä myös sotilaille. Tosin toisen teorian mukaan, tämä saattaa kertoa vedenpuutteesta. Roomalaiset tapasivat usein katkaista juomavesiyhteyden kaupunkiin piirityksessä. Legioonalaisten tunkeuduttua yhä syvemmälle kaupunkiin, useimmat daakialaisista päättivät paeta ja sytyttivät kaupungin talot palamaan. Lähtijöiden joukossa oli myös Decebalus, joka pakeni vuorille eloonjääneiden miestensä kanssa.
Askolan kunnanvaltuusto
Askolan kunnanvaltuutetut 2021–2025
Lähde:
Sarmizegethusan piiritys
Piiritys
Roomalaisten vallattua kaupungin, Trajanus käski sen ryöstettäväksi ja poltettavaksi. Tämän jälkeen paikalle rakennettiin roomalainen varuskunta. Decebalus taas jatkoi vielä sissisotaa roomalaisia vastaan syksyyn asti, kunnes hänet jäljitettiin ja saatiin kiinni. Hän ehti kuitenkin tehdä itsemurhan, ennen kiinniottoa. Sota päättyi ja Daakiasta tehtiin Rooman provinssi.
Askolan kunnanvaltuusto
Askolan kunta Itä-Uudenmaan hyvinvointialueella
Askolan kunta kuuluu Itä-Uudenmaan hyvinvointialueeseen. 23. tammikuuta 2022 järjestetyssä vaalissa kuusi askolalaista valittiin aluevaltuustoon. Askolassa oli 3790 äänioikeutettua Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen 79 249:stä äänioikeutetusta eli 5,01% äänioikeutetuista. Aluevaltuutetuista askolalaaiset saivat 6/59 eli 10,17%.
Ruotsin ralli 2016
pienoiskuva|[[Kris Meeke Ruotsin rallissa 2016.]] Ruotsin ralli 2016 (viralliselta nimeltään Rally Sweden 2016) oli MM-rallikauden 2016 toinen osakilpailu, joka ajettiin 12. helmikuuta – 14. helmikuuta. Rallin kilpailukeskuksena toimi tavalliseen tapaan Karlstadin kaupunki Värmlannin maakunnassa. Rallin reitti kulki osittain myös Norjan sisällä. Alun perin suunnitelluista 21 erikoiskokeesta kahdeksan jouduttiin keliolosuhteiden vuoksi peruuttamaan jo ennen rallin alkua ja rallin aikana tehtiin vielä päätös ek20:n peruuttamisesta.
Sarmizegethusan piiritys
Piiritys
Trajanus perusti 40 kilometrin päähän Sarmizegethusasta uuden roomalaisen kolonian, Colonia Ulpia Traiana Augusta, jota alettiin pian kutsua Sarmizegethusaksi.
Ruotsin ralli 2016
Vuoden 2015 kilpailu oli järjestyksessään historian 64. Ruotsin ralli.
Kilpailun voittajaksi ajoi avauskilpailun tapaan hallitseva maailmanmestari Sébastien Ogier, joka johti rallia heti ensimmäisestä erikoiskokeesta alkaen. Voitto oli Ogierille jo kaikkiaan kolmas ja toinen perättäinen.
Ensimmäinen kilpailupäivä
Kilpailu oli perinteiseen tapaan tarkoitus avata torstai-iltana 11. helmikuuta Karlstadin raviradalla ajetulla 1,9 kilometrin mittaisella yleisöerikoiskokeella. Erikoiskoe kuitenkin peruttiin koska keli oli koko viikon ollut nollan yläpuolella ja raviradan pinta ei mitenkään olisi kestänyt ralliautojen kulutusta.
Perjantain lenkiltä oli jouduttu keliolosuhteiden vuoksi tiputtamaan pois Norjan Kirkenærin erikoiskoe. Aamun lenkillä parasta vauhtia piti odotetusti Sebastian Ogier, mutta iltapäivän paluulenkillä Ogier sai tunnustaa Citroenin Kris Meeken ja Hyundain Hayden Paddonin nopeammakseen. Suomen Jari-Matti Latvalan ralli meni käytännössä pilalle jo ensimmäisellä ajetulla erikoiskokeella. Volkswagenin vetoakseli rikkoutui ja auto muuttui takavetoiseksi. Päivän aikana ei ollut huoltotaukoa eikä autokunnalla myöskään ollut mukanaan ylimääräistä vetoakselia. Päivän viimeisellä erikoiskokeella Latvala joutui vielä keskeyttämään ja ottamaan 10 minuutin aikasakon Volkswagenin pyöränripustuksen vaurioiduttua. Myös Citroen-kuljettaja Meeke joutui keskeyttämään EK:lla 8 Citroenin osuessa tiestä nousseeseen maakiveen ja rikottua oikean etupyörän ripustuksen. Se pudotti Meeken voittotaistelusta sijalle 35.
Kolmas kilpailupäivä
Lauantain lenkiltä oli päätetty pudottaa pois Hagforsin sprintti sekä ajaa Rämmenin ja Fredriksbergin erikoiskokeet vain yhteen kertaan. Aamulla Fredriksberg 1:llä nopeinta vauhtia piti totutusti Ogier, mutta päivän toinen ajettu erikoiskoe, Vargåsen sujui sitten Jari-Matti Latvalan komennossa. 9 ja puolen sekunnin pohja-aika ennen Kris Meekeä ei tosin juuri lohduttanut, sillä ensimmäisen päivän tekniikkamurheiden vuoksi Latvala lähti päivään sijalla 37 liki 16 ja puoli minuuttia kärjen takana. Aamulla ajamatta jätetylle Rämmenin erikoiskokeelle pohjat ajoi myös Latvala vajaan kaksi sekuntia Meekeä nopeampana. EK16 pohjat ajoi vuorostaan Ogier, mutta Latvala oli vain sekunnin häntä hitaampi. Päivän päätteeksi päästiin ajamaan lyhyt 1.6 kilometrin pyöritys Karlstadin raviradalla. Lyhyellä EK:lla ei juuri eroja päässyt syntymään mutta silti Latvala kirjautti historiankirjoihin rallin kolmannen pohja-aikansa. Toiseksi ajoi yllättäen WRC2 luokan Skoda R5:lla ajanut debytantti Teemu Suninen 2.6 sekuntia Latvalaa hitaampana. Päivän päätteeksi Latvala oli noussut kokonaiskilpailussa sijalle 26 mutta ero kärkeen oli hieman kasvanut. Koska päätöspäivänä ei ajettaisi kuin ainoastaan kilpailun päättävä Power Stage, oli selvää että Latvalalla ei olisi mitään mahdollisuuksia nousta tuloslistalla.
Power Stage
Power Stage -erikoiskokeena ajettiin kilpailun päättänyt Värmullsåsen 2.
Lopputulokset
Kilpailuun osallistui yhteensä 50 autokuntaa, joista maaliin selvisi 38.
Oheisluokkina kilpailussa ajettiin WRC2-luokassa, jonka voitti yleiskilpailun yhdeksänneksi sijoittunut Elfyn Evans. Suomalaiset Esapekka Lappi ja Teemu Suninen ajoivat luokassaan sijoille neljä ja kaksi. Koska Suninen ei Ruotsissa ajanut WRC2 MM-pisteistä, Lappi kuittasi itselleen kolmatta sijaa vastaavat pisteet.
Pickeringia montana
Pickeringia montana on hernekasvien heimoon ja monotyyppiseen Pickeringia-sukuun kuuluva kasvilaji, jonka on äskettäin osoitettu kuuluvan luokittelemattomaan, monofyleettiseen Cladrastis-kladiin. Laji on nimetty amerikkalaisen antropologin ja luonnontieteilijän Charles Pickeringin mukaan.
Ulkonäkö ja koko
Pickeringia montana muodostaa matalia, tiheitä, piikkisiä pensaikkoja. Sillä on kiiltävät, tummanvihreät lehdet. Keväällä ja kesällä kasvi kukkii kirkkaan magentanvärisillä kukilla, joista kypsyy hernemäisiä siemeniä sisältäviä palkoja. Kasvi lisääntyy siemenistä harvoin; useimmiten se kasvattaa uusia versoja emokasvin ulkopuolelle ulottuvista juurista.
Delfin Basket
thumb|right|250px|Muun muassa [[Sammon keskuslukion liikuntasali on toiminut Delfin Basketin peliareenana. ]] Delfin Basket on jokakesäinen ympäri Tamperetta pelattava, Tampereen Pyrinnön ja Raholan Pyrkivän järjestämä Suomen suurimpiin lukeutuva koripalloturnaus. Sitä pidetään uuden koripallokauden avajaistapahtumana. Vuoden 2015 Delfin Basket oli 273 joukkueellaan ja noin 3 000 pelaajallaan historian suurin.
Pickeringia montana
Levinneisyys
Pickeringia montana kasvaa kotoperäisenä Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa, jossa sen levinneisyysalue ulottuu Kalifornian rannikkovuorilta Kalifornian niemimaan vuorille sekä Sierra Nevadaan. Lajia tavataan myös Santa Cruzin saarella.
Delfin Basket
Delfin Basket järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1988 53 joukkueen voimin. Turnauksen perustamisen taustalla olivat Teuvo Tuominen, Jarmo Rantanen ja Erkki Axen. Se kasvoi nopeasti Suomen suurimmaksi: vuonna 1990 turnaukseen osallistui jo yli sata ja vuonna 1997 yli 200 joukkuetta. Vuonna 1994 mukana oli myös 43 joukkuetta ulkomailta. Ulkomaisia joukkueita on osallistunut Delfin Basketiin muun muassa Ruotsista, Virosta, Latviasta, Venäjältä, Puolasta, Englannista, Taiwanista ja Israelista. Turnauksen kuuluisimpien junioriosallistujien joukkoon kuuluvat muun muassa Hanno Möttölä, Damon Stoudamire ja Teemu Rannikko. Vuonna 2016 Delfin Basketissa pelattiin ensimmäisen kerran myös kehitysvammaisten pelaajien ja partneripelaajien unified-koripallo-otteluita. Korinaviruspandemiakesänä 2020 Delfin Basket järjestettiin mutta ilman oheistapahtumia ja korotetuilla hygianiajärjestelyillä.
Turnauksen yhteydessä Tampereella on pelattu myös juniorimaaotteluita ja Suomen miesten maaotteluita, joihin Delfin Basketiin aikaisin ilmoittautuneet ovat myös päässeet katsojiksi. Vuonna 2015 Suomi voitti loppuunmyydyssä Hakametsässä hallinneen Euroopan mestarin, kuukausi myöhemmin EM-pronssia voittaneen Ranskan, ja vuonna 2016 se voitti Belgian.
Pickeringia montana
Elinympäristö
Pickeringia montana on yksi harvoista chaparralissa kasvavista hernekasveista. Kasvin typensidontakyky auttaa sitä selviytymään kivisessä, hiekkaisessa maaperässä, jossa ei ole juurikaan ravinteita. Kasvi sopeutuu hyvin myös vuorille, kukkuloille ja äskettäin palaneille alueille; sen juuret leviävät nopeasti ja auttavat kiinnittämään irrallisen maaperän hidastaen eroosiota.
Luokittelu
Pickeringia montana -lajilla on kaksi alalajia:
Leonie Maier
Leonie Maier (s. 29. syyskuuta 1992 Stuttgart, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 70 maaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän pääsi vaihtopelaajana kentälle puolivälieräottelussa Ruotsia vastaan. Hän voitti alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2011 ja naisten Euroopan-mestaruuden 2013.
Seuratasolla Maier edustaa englantilaista Arsenalia, jonne hän siirtyi kesällä 2019 Bayern Münchenistä. Hänen aiempia seurojaan ovat VfL Sindelfingen ja SC 07 Bad Neuenahr.
Bon kirkko
Bon kirkko on kirkkorakennus Ruotsissa Hallsbergin kunnassa. Kirkko on peräisin vuodelta 1733 ja se on läänin parhaiten säilynyt karoliininen kirkko. Se on valkoiseksi maalatulla lautapaneelilla päällystetty ristinmuotoinen hirsikirkko, jossa on kattoratsastaja ristin keskikohdan päällä. Kirkon sisustukselle ei ole tehty paljoa muutoksia, sieltä puuttuu esimerkiksi sähkövalaistus.
Aaro Vallinmäki
Aaro Juho Vallinmäki (sukunimi aik. Filander; 21. kesäkuuta 1878 Laihia – 22. kesäkuuta 1932 Lehtimäki) oli suomalainen kanttori, kirjailija ja liikemies.
Vallinmäen vanhemmat olivat Juho Filander ja Maria Jakku. Hänen vanhempi veljensä Aleksander Filander tunnettiin paremmin nimellä Santeri Alkio. Isä Juho Filander toimi käsityöläisenä, kauppiaana ja maanviljelijänä. Vuonna 1869 perhe muutti Istan torpasta Laihian Jakkukylään ja 1879 Juho Filander luopui maanviljelystä rakennettuaan liiketalon Laihian Ratikylään. Juho Filanderin kuoltua 1882 vanhin veli Santeri Alkio piti perheen kauppaa aina vuoteen 1904 saakka ja hän koulutti myös nuoremmat veljensä Aaron ja Aappon.
Aaro Vallinmäki meni naimisiin 1907 Miina Sunellin kanssa.
Urbania
Urbania on kunta Italiassa Marchen alueella olevassa Pesaro e Urbinon maakunnassa. Se sijaitsee Metaurojoen varrella. Urbania on keskiaikainen kaupunki, joka tunnettiin vuoteen 1631 saakka nimellä Casteldurante. Silloin se sai uuden nimen paavi Urbanus VIII kunniaksi.
Nähtävyyksiä
Kaupunki on tunnettu keramiikastaan. Urbanian kuuluisin nähtävyys on kuoleman kirkko, Chiesa dei Morti, jossa on esillä 18 muumiota.
Palazzo Ducalessa on museo ja historiallinen kirjasto. Vuonna 1470 valmistuneen palatsin on suunnitellut Francesco Di Giorgio Martini Montefeltron ja Della Roveren suvuille. Lopullisen muotonsa palatsi sai Girolamo Gengan suunnitelmista. Museon kokoelmiin kuuluu muun muassa kaksi Gerhard Kremerin karttapalloa vuosilta 1541 ja 1551.
Ernie Harwell
William Ernest ”Ernie” Harwell (25. tammikuuta 1918 – 4. toukokuuta 2010) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja. Hänet muistetaan erityisesti baseball-joukkue Detroit Tigersien otteluiden selostajana.
Ennen tuloaan Detroit Tigersien vakioselostajaksi vuonna 1960, Harwell oli selostanut muun muassa Brooklyn Dodgersien, New York Giantsien ja Baltimore Oriolesin otteluja. Tigersien otteluja hän selosti eläkkeelle jäämiseensä asti vuonna 2002, lukuun ottamatta vuotta 1992, jolloin hänet korvattiin nuoremmalla selostajalla, mutta jouduttiin ottamaan yleisön vaatimuksesta takaisin seuraavana vuonna.
Poncho
Poncho on päällysviitta, joka tehdään perinteisesti nelikulmaisesta kankaasta leikkaamalla sen keskelle aukko pääntieksi. Viitan kulmat voivat olla joko sivuissa tai suoraan edessä ja takana, jolloin viitan muodoksi tulee vinoneliö. Ensimmäisinä ponchoja käyttivät latinalaisen Amerikan alkuperäiskansat.
Ernie Harwell
Ernie Harwell nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1998.
Ensio Lumes
Lumes aloitti uransa Suomi-Filmissä toimimalla apupoikana Kaikki rakastavat -elokuvan (1935) kuvauksissa. Koskenlaskijan morsian -elokuvaa kuvattaessa 1937 hän oli Vilho Auvisen näyttelemän Kulku-Matin sijaisena koskenlaskukohtauksessa. Lumes opiskeli sitten äännitystä ja miksausta äänittäjä Pertti Kuuselan opastuksella. Hän toimi äänittäjän apulaisena useissa elokuvissa ja sotavuosina hän oli mukana Puolustusvoimain uutiskatsausten äänityksessä ja miksauksessa. Lumes oli 1940-luvulla äänitysassistenttina monissa Teuvo Tulion elokuvissa ja vuonna 1947 hän oli ensimmäisen kerran itsenäisenä äänittäjänä valmistettaessa Tulion Levoton veri- ja Intohimon vallassa -elokuvien ruotsinkielisiä rinnakkaisversioita.
1950-luvulla Lumes oli päätoimisesti Suomi-Filmin Finlandia-katsausten ja tilauselokuvien äänittäjänä mutta hän osallistui edelleen myös useiden pitkien elokuvien äänitykseen. 1960-luvun alussa Lumes siirtyi Fennada-Filmin palvelukseen äänittäjäksi. Hän oli äänittäjänä muun muassa Maunu Kurkvaaran elokuvissa, Risto Jarvan Työmiehen päiväkirja -elokuvassa (1967), Matti Kassilan kahdessa elokuvassa Vodkaa, komisario Palmu (1969) ja Haluan rakastaa, Peter (1972) sekä Edvin Laineen ohjaamissa elokuvissa Täällä Pohjantähden alla (1968) ja Akseli ja Elina (1970). Viimeiset pitkät elokuvansa Luottamus ja Kuumat kundit Lumes äänitti vuonna 1976. Hän jatkoi kuitenkin äänittäjänä muissa tehtävissa aina 1980-luvun lopulle saakka.
Svenja Huth
Svenja Huth (s. 25. tammikuuta 1991 Alzenau, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Saksan maajoukkueessa syyskuun 2022 puoliväliin mennessä 74 maaottelua ja tehnyt niissä 14 maalia. Hän kuului Saksan kultaa voittaneeseen EM-kisajoukkueeseen 2013 mutta ei pelannut lopputurnauksessa yhtään ottelua. Hän voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa 2016. MM-kilpailuissa 2019 hän pelasi avauskokoonpanossa Saksan kaikissa viidessä ottelussa. EM-kilpailuissa 2022 hän pelasi Saksan kaikki kuusi ottelua ja saavutti hopeaa Englannille loppuottelussa kärsityn jatkoaikatappion jälkeen.
Huth edustaa VfL Wolfsburgia. Hänen aiempia seurojaan ovat TSG Kälberau, FC Bayern Alzenau, kausina 2007–2015 1. FFC Frankfurt ja kausina 2015–2019 1. FFC Turbine Potsdam.
Jusva
Jusva on kylä, maalaiskunta ja Jusvan piirin hallinnollinen keskus Permin aluepiiriin kuuluvassa Permin Komin piirikunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Invan sivujoen Jusvan varrella 26 kilometriä Kudymkarista itään. Asukkaita on 4 700 henkeä (vuonna 2002).
Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1579. Vuonna 1647 se oli kirkonkylä, 1860-luvulta lähtien Solikamskin kihlakuntaan kuuluneen volostin ja vuodesta 1925 Jusvan piirin keskus.
Jusvassa toimii maatalousyrityksiä, meijeri, leipomo, metsäteollisuusyritys ym. Kylässä on keskikoulu, ammattikoulu, lasten luomistyön keskus, musiikkikoulu, piirin kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja kansatieteellinen museo.
Impaled Nazarene / Driller Killer
Impaled Nazarene / Driller Killer on suomalaisen black metal -yhtyeen Impaled Nazarenen ja ruotsalaisen punkyhtyeen Driller Killerin split-albumi, joka on julkaistu vuonna 2000.
Kappaleet
Impaled Nazarene
Luettelo Umberto Econ teoksista
Tämä on luettelo Umberto Econ teoksista.
Tietokirjat
Esseistiikan ja tieteellisen tuotannon rajamaille sijoittuvat:
Pinnekjött
thumb|Norjalainen pinnekjött-annos perunoiden ja lanttusoseen kera Pinnekjött, ”tikkuliha”, on norjalainen perinteinen jouluruoka. Ruoka valmistetaan lampaan kyljestä, jonka osat höyrytetään koivutikkujen (joista ruokalaji on saanut nimensä) tai metalliritilän päällä. Ruoka tarjoillaan usein lanttusoseen ja keitettyjen perunoiden kanssa.
Valmistus
Lampaan kyljet säilötään suolanesteeseen pariksi viikoksi, tai ne voidaan myös kuivasuolata. Tämän jälkeen ne kuivataan 6–8 viikon ajan tai pidempäänkin. Kylkiosat voidaan haluttaessa myös savustaa. Näin säilöttynä lihat pysyivät elintarvikekelpoisina aitassa pitkään.
thumb|Kypsää pinnekjöttiä Päivää ennen valmistusta kylki leikataan pitkin kylkiluita ja lihat upotetaan kylmään veteen yön yli. Liotetut kylkiosat höyrytetään kattilassa koivutikkujen (tai metalliritilän) päällä, noin 3–4 tuntia, kunnes liha on mureaa. Koivu ei tartuta makua lihaan. Nykyisin lihan esikypsytys tapahtuu teollisesti.
Alkuperä ja merkitys
Ruokalaji on kotoisin Vestlandetista, mutta sen suosio kasvaa myös muualla. Jouluaattona noin 31 % norjalaisista syö pinnekjøttiä. 82 % sanoo syövänsä ruokaa perinteen vuoksi.
Takimmainen ylempi etuhammas
thumb|300px|Takimmaiset ylemmät etuhampaat pysyvinä ja maitohampaina Takimmaiset ylemmät etuhampaat ovat ihmisen hampaita lähellä yläleuan keskiosaa. Ne sijaitsevat keskimmäisten ylempien etuhampaiden takana ja ylempien kulmahampaiden edessä. Kuten kaikkien etuhampaiden, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.
Takimmaisten ylempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.
Hammaslääkärikielessä kaikki takimmaiset etuhampaat tunnetaan "kakkosina".
Olha Saladuh’a
Olha Valerijivna Saladuh’a (, s. 4. kesäkuuta 1983 Donetsk) on ukrainalainen kolmiloikkaaja ja poliitikko.
Saladuha oli toinen Izmirin universiadeissa 2005. Vuonna 2006 hän oli neljäs Göteborgin EM-kilpailuissa tuloksella 14,38 m. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 14,60 m. Bangkokin universiadeissa hän voitti kultaa tuloksella 14,79 m. Vuonna 2008 hän oli kuudes Valencian sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 14,32 m ja yhdeksäs Pekingin olympialaisissa tuloksella 14,70 m. Barcelonassa 2010 hän voitti Euroopan-mestaruuden tuloksella 14,81 m. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän voitti maailmanmestaruuden tuloksella 14,94 m. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Helsingissä 2012 ennätyksellään 14,99 m. Lontoon olympialaisissa hän sai pronssia tuloksella 14,79 m.
Keskimmäinen alempi etuhammas
thumb|300px|Keskimmäiset alemmat etuhampaat pysyvinä ja maitohampaina Keskimmäiset alemmat etuhampaat ovat ihmisen hampaita alaleuan keskiosassa. Hampaat sijaitsevat takimmaisten alempien etuhampaiden edessä. Kuten kaikkien etuhampaiden, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.
Olha Saladuh’a
Göteborgin EM-hallikilpailuissa 2013 hän voitti mestaruuden Ukrainan ennätyksellä 14,88 m. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 Saladuha sijoittui kolmiloikassa pronssille tuloksella 14,65 m. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän sai hopeaa tuloksella 14,45 m. Hän voitti kolmannen peräkkäisen Euroopan-mestaruuden Zürichissä 2014 tuloksella 14,73 m. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 ja Amsterdamin EM-kilpailuissa 2016 hän sijoittui kuudenneksi. Hän karsiutui loppukilpailusta Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 ja Berliinin EM-kilpailuissa 2018. Hän saavutti pronssia sisäratojen EM-kilpailuissa Glasgow'ssa 2019 tuloksella 14,47 m. Hän sijoittui viidenneksi saman vuoden Dohan MM-kilpailuissa. Vuonna 2021 järjestetyissä Tokion olympialaisissa hän karsiutui kolmiloikan loppukilpailusta.
Keskimmäinen alempi etuhammas
Takimmaisten alempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja, kuten se, että maitohammas on jonkin verran suurempi.
Hammaslääkärikielessä kaikki keskimmäiset etuhampaat tunnetaan "ykkösinä".
Olha Saladuh’a
Saladuh’a on valmistunut Donetskin terveystieteen, liikuntatieteen ja urheilun valtioninstituutista. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa hänet valittiin Ukrainan parlamenttiin Verh’ovna Radaan Kansan palvelija -puolueen listan 57:ntenä, sitoutumattomana ehdokkaana. Hän on Verh’ovna Radan nuoriso- ja urheiluvaliokunnan jäsen.
Toukokuussa 2023 Saladuh’aa vastaan nostettiin syyte kansanedustajan ilmoitusvelvollisuuden laiminlyömisestä: hän oli vuonna 2020 jättänyt ilmoittamatta omistamallaan kiinteistöllä sijaitsevan keskeneräisen rakennuksen Kolonštšynan kylässä Kiovan lähellä. Saladuh’an mukaan kyseisellä kiinteistöllä ei tuolloin ollut rakennuksia, mutta vuonna 2019 otettu ilmakuva osoitti, että rakennus oli jo silloin rakenteilla. Syytteestä kuitenkin luovuttiin, koska rikos oli ehtinyt vanhentua.
Keskimmäinen ylempi etuhammas
thumb|300px|Keskimmäiset ylemmät etuhampaat pysyvinä ja maitohampaina Keskimmäiset ylemmät etuhampaat on ihmisen hampaita yläleuan keskiosassa. Ne ovat yleensä suun näkyvimpiä hampaita. Hampaat sijaitsevat takimmaisten ylempien etuhampaiden edessä. Kuten kaikilla etuhampailla, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa. Maitohampaina näiden hampaiden muodostuminen alkaa usein 14 viikon ikäisenä.
Keskimmäisten ylempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja. Maitohampaan muodostuminen alkaa noin 14 viikon ikäisenä ja se tulee näkyviin keskimäärin 6 kuukauden (joillakin 3-18 kuukauden) ikäisenä. Maitohammas korvautuu pysyvällä hampaalla 7-8 vuoden ikäisenä. Pysyvä hammas on jonkin verran suurempi ja pidempi. Keskimmäiset ylemmät etuhampaat kohtaavat kasvojen keskikohdassa. Kuten muillakin hampailla, näiden hampaiden koko, muoto ja väri vaihtelevat henkilön mukaan.
Hammaslääkärikielessä kaikki keskimmäiset etuhampaat tunnetaan "ykkösinä".
Takimmainen alempi etuhammas
thumb|200px|Takimmainen alempi etuhammas thumb|300px|Takimmaiset alemmat etuhampaat pysyvinä ja maitohampaina Takimmaiset alemmat etuhampaat ovat ihmisen hampaita lähellä alaleuan keskiosaa. Hampaat sijaitsevat keskimmäisten alempien etuhampaiden takana ja alempien kulmahampaiden edessä. Kuten kaikilla etuhampailla, niiden tehtävänä on irrottaa ruuasta paloja ja pilkkoa niitä pureskelun aikana. Näillä hampailla ei ole myöskään varsinaista purupintaa.
Takimmaisten alempien etuhampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on joitakin pieniä eroja.
Hammaslääkärikielessä kaikki takimmaiset etuhampaat tunnetaan "kakkosina".
Tyler (Texas)
Tyler on kaupunki Texasin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Se on Smithin piirikunnan hallintokeskus. Tyler syntyi 1840-luvulla vauraan maanviljelysseudun keskuspaikaksi ja se nimettiin presidentti John Tylerin mukaan. Tylerin kehitys yhdeksi itäisen Texasin aluekeskuksista alkoi öljylöydöistä 1930-luvulla.
Maantiede
Tyler sijaitsee Smithin piirikunnan länsiosassa, piirikunta sijaitsee Texasin koillisosassa ja Texas Yhdysvaltain eteläosassa. Tylerin lähikaupunkeja ovat muun muassa Lindale luoteessa ja Whitehouse kaakossa. Noin 55 kilometriä itäkoilliseen on Longview'n öljykaupunki. Tylerin tilastollinen metropolialue käsittää Smithin piirikunnan, jonka väkiluku on noin neljännesmiljoona.
Tylerin etäisyys Dallasista on noin 160 kilometriä itäkaakkoon ja Houstonista noin 290 kilometriä pohjoiseen.
Ilmasto
Tylerissa vallitsee kostea subtrooppinen ilmasto. Vuotuinen keskilämpötila on 18,7 °C, lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, viileintä on joulu- ja tammikuussa. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 1 185 millimetriä, sateisinta on kesäkuussa ja syyskuussa. Korkein Tylerissa mitattu lämpötila on 46 °C (2011) ja matalin −19 °C (1930).
Historia
Tyler sai virallisesti alkunsa 11. huhtikuuta 1846. Sijainti valittiin läheltä Smithin piirikunnan maantieteellistä keskustaa, nimenantajana oli Yhdysvaltain kymmenes presidentti John Tyler. Tylerin ensimmäinen asemakaava käsitti 40 hehtaaria ja 28 korttelia, jotka rakennettiin keskusaukion ympärille. Ympäröivän maaseudun vauraus avitti Tylerin kasvua Smithin piirikunnan kaupalliseksi keskukseksi, jonne perustettiin myös teollisia yrityksiä. Muun Itä-Texasin tapaan Tyler oli sangen riippuvainen orjatyövoimasta: vuonna 1860 runsas kolmannes kaupungin tuhannesta asukkaasta oli orjia. Tylerin äänioikeutetut olivat vahvasti liittovaltiosta eroamisen kannalla, ja paikalliset miehet liittyivät sankoin joukoin Konfederaation armeijaan. Sisällissodan jälkeen orjuus lakkautettiin ja koko Smithin piirikunnan talous ajautui sen myötä lamaan. 1870-luvulla rautatieyhteydet nostivat Tylerin lamasta, kaupunki sai ensimmäisen pankkinsa ja runsaasti uutta yritystoimintaa. Erinäisistä tuhoisista tulipaloista huolimatta kantakaupunki kasvoi ja 1880-luvulla rakennettiin useita oppilaitoksia ja kirkkoja. Vuonna 1907 Tyler virallistettiin kaupungiksi ja vuonna 1910 väkiluku oli kohonnut yli 10 000:n.
Rautatien lisääntyvästä merkityksestä huolimatta Tylerin talouselämän perusta pysyi agraarisena. Erityisen tärkeä tulonlähde oli puuvilla. 1900-luvun taitteessa kauppapuutarhat nousivat huomattavaan asemaan. Kukoistava persikoiden viljely tyrehtyi kasvitauteihin ja tilalle tuli ruusujen viljely. 1940-luvulle tultaessa yli puolet Yhdysvaltojen ruusuista kasvatettiin Tylerissa ja sen lähiympäristössä. Voimakkaimman kasvusysäyksensä Tyler sai kuitenkin öljyesiintymästä, joka löydettiin 1930-luvulla. Öljy- ja kaasuteollisuuden yritykset perustivat toimistojaan Tyleriin, ja kaupungin väkiluku nousi toisen maailmansodan kynnyksellä lähes 30 000:een. Sodan jälkeen öljyteollisuus syrjäytti maanviljelyn Tylerin merkittävimpänä elinkeinona. Muut teollisuuden alat, kuten metalliteollisuus, nousivat öljyteollisuutta suuremmiksi työllistäjiksi 1960-luvulla, mutta öljy tuotti edelleen eniten liikevaihtoa. Monipuolisen teollisuuden siivittämänä myös palvelualat kehittyivät, Tyleriin syntyi useita oppilaitoksia ja sairaaloita. Vuonna 1970 Tylerin väkiluku oli noin 58 000. Erittäin nopea kasvu jatkui edelleen 1980-luvulla, ja 2000-luvun taitteessa väkiluku oli noin 84 000.
Tylerin vuosittaisia tapahtumia ovat muun muassa syyskuisin järjestettävä East Texas State Fair ja lokakuisin pidettävä Texas Rose Festival, joka vaali paikallista ruusutarhaperinnettä.
Talous ja liikenne
Tylerin pääelinkeinot ovat öljyteollisuus ja terveydenhuoltoon liittyvät toiminnot. Myös ruusujen kasvatuksella on edelleen tärkeä merkitys, ja kaupungissa toimii Yhdysvaltain suurin ruusutarha. Tyleria kutsutaan lisänimellä "Rose Capital of the Nation". Maaliikenteen keskeinen väylä on 2 470-kilometrinen Interstate 20, joka kulkee läntisestä Texasista Etelä-Carolinan Florenceen. Alueellinen lentoasema, Tyler Pounds Regional Airport, sijaitsee kymmenisen kilometriä keskustasta länteen. Lähin kansainvälinen lentoasema on Dallasin kansainvälinen lentoasema.
Hamburg Freezers
Hamburg Freezers oli vuonna 2002 perustettu saksalainen jääkiekkoseura. Joukkueen paras sijoitus Saksan DEL-liigassa on vuodelta 2004, jolloin joukkue saavutti pronssia. Joukkue toimi ennen vuotta 2002 Münchenissä nimellä München Barons. Hamburg Freezersin kotiareenana toimiva Barclaycard Arena sijaitsee Bahrenfeldin kaupunginosassa Hampurissa. Toukokuussa 2016 Freezersin omistajatahona toimiva amerikkalainen Anschutz Entertainment Group ilmoitti ettei se hae lisenssiä alkavalle kaudelle ja lakkauttaa toiminnan taloudellisesti kannattamattomana.
Koronas-Foton
Koronas-Foton, tunnetaan myös nimellä Coronas-Photon on Venäjän avaruusjärjestön 30. tammikuuta 2009 Plesetskin kosmodromilta laukaistu Aurinkoa tutkiva tiedesatelliitti. Sen toiminta päättyi vuoden 2009 lopussa joko paristo- tai tietoliikennevaurioon.
Satelliitti kuuluu Koronas-satelliittien sarjaan – Coronas-akronyymi kertoo avaruuslennon luonteesta: Complex Orbital Observations Near-Earth of Activity of the Sun. Sarjan kaksi aiempaa satelliittia, Koronas-I ja Koronas-F laukaistiin vuosina 1994 ja 2001.
Koronas-Foton tutkii vapaan energian kertymistä ja muuntumista auringon kaasukehässä. Se tutkii auringon alimyrskyjä ja auringon aktiivisuuden ja Maan kohtaamien magneettisten myrskyjen välistä korrelaatiota. Se mittaa energiahiukkasia, joita syntyy auringon purkauksissa. Mittausalue yltää ultravioletista gammasäteilyyn. Satelliitin toiminta-aika on vähintään kolme vuotta.
Valkokauluskottarainen
Valkokauluskottarainen (Grafisia torquata) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu. Se on sukunsa ainoa laji.
Levinneisyys
Valkokauluskottaraista tavataan laajalla alueella Kamerunissa, Keski-Afrikassa, Tšadissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Gabonissa. Lajin on kuvattu olevan paikallinen ja harvinainen, ja sen kannankehitys on laskeva. Sen levinneisyysalue on kuitenkin laaja, eikä vähentymisen katsota vielä vaarantavan lajia, joten se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Pagodipuut
Pagodipuut (Styphnolobium) on hernekasvien heimon Faboideae-alaheimoon kuuluva kasvisuku. Suku sisältää kolme tai neljä pientä puu- ja pensaslajia, jotka on aiemmin luokiteltu laajempaan helmipalkojen (Sophora) sukuun. Äskettäin suvun on osoitettu kuuluvan luokittelemattomaan, monofyleettiseen Cladrastis-kladiin. Pagodipuut eroavat Dermatophyllum-suvusta kesävihannilla lehdillään sekä aksillaarisilla (eikä terminaalisilla) terttukukinnoillaan. Pagodipuiden lehdet ovat sileäkarvaisia, 9–21-lehdykkäisiä. Niiden kukat kasvavat riippuvissa kukinnoissa, jotka muistuttavat valeakaasian (Robinia pseudoacacia) vastaavia.
Tieteellinen nimi Styphnolobium tulee muinaiskreikan sanoista styphno-, stryphno- ("hapan, supistava") ja lobion ("palko") viitaten tuoreiden palkojen makuun.
Lajit
Pagodipuiden suku sisältää seuraavat lajit:
Sektio Oresbios
Sektio Styphnolobium
Käyttö
Pagodipuita käytetään laajalti koristekasveina, erityisesti bonsaina. "Rikollisen oppineen puu" eli Zuihuai oli Pekingin Jingshan Parkissa sijainnut historiallinen pagodipuu, johon Ming-dynastian viimeinen keisari Chongzhen hirttäytyi. Japaninpagodipuu (, aiemmin Sophora japonica) puolestaan on yksi viidestäkymmenestä perinteisen kiinalaisen lääketieteen käyttämästä yrtistä. Nimestään huolimatta japaninpagodipuuta kasvaa pääasiassa Kiinassa.
Eksemestaani
Eksemestaani (C20H24O2) on steroidaalinen rintasyövän hoidossa käytettävä lääke. Eksemestaania käytetään pitkälle edenneen hormoniriippuvaisen rintasyövän hoidossa vaihdevuosien jälkeen. Sen vaikutus perustuu aromataasientsyymin toiminnan estämiseen.
Synteesi
Eksemestaanin kehittivät italialaisen Farmitalia-Carlo Erba SpA:n tutkijat. Synteesin lähtöaineina toimivat paraformaldehydi ja dimetyyliamiinihydrokloridi. Syntyvä tuote reagoi boldenonin kanssa ja hapetetaan eksemestaaniksi.
Toimintamekanismi
Aromataasi on entsyymi, joka katalysoi estrogeenihormonien tuotantoa androgeeneista. Rintasyöpä on usein hormoniriippuvainen, eli estrogeenihormonit voimistavat kasvaimen kehittymistä. Eksemestaani on aromataasin inhibiittori, eli se estää sen toiminnan kiinnittymällä entsyymin aktiiviseen kohtaan.
Ensimmäisenä lääkehoitona rintasyöpään on usein tamoksifeeni. Eksemestaanihoito aloitetaan useimmiten muutaman vuoden kuluttua tamoksifeenihoidon aloittamisesta. Liitännäishoito kestää viisi vuotta. Eksemestaanin on todettu pienentävän taudin uusiutumisen ja siihen kuolemisen riskiä jonkin verran paremmin kuin tamoksifeenin.
Haittavaikutukset
Koska ihmisen elimistön estrogeenipitoisuus laskee eksemestaanihoidon vaikutuksesta, kasvaa osteoporoosin ja luunmurtumien riski. Osalla eksemestaanin aineenvaihduntatuotteista on androgeenisiä ominaisuuksia, jotka ehkäisevät luun tiheyden pienentymistä, ja aineen vaikutus luun haurastumiseen on pienempi kuin esimerkiksi letrotsolilla, joka on myös aromataasin estäjä. Riski sairastua osteoporoosiin on kuitenkin suurempi eksemestaania käytettäessä kuin pelkällä tamoksifeenihoidolla.
Mahdollisia sivuvaikutuksia ovat kuumat aallot, huono olo, nivelsärky, väsymys ja unettomuus.
1983–2011
1983–2011 on vuonna 2012 ilmestynyt Yön kokoelma-albumi. Valittujen Palojen julkaisema kokoelma sisältää 36 yhtyeen tunnetuimpiin kuuluvaa kappaletta. Sen mukana tulevan kirjasen tekstin on laatinut Ilpo Rantanen, joka on kirjoittanut myös Yön 30-vuotishistoriikin sekä Olli Lindholmin elämäkerran.
Pajula (Somero)
thumb|300px|[[Hämeen härkätietä Pajulan kylän historiallisen kylätontin luona. Vasemmalla Pruukan talo.]] Pajula on kylä ja aiempi koulupiiri Hämeen Härkätien (yhdystie 2802) varressa Somerolla. Kylän väkiluku vuonna 2011 oli 133, mikä teki siitä Someron väkiluvultaan seitsemänneksitoista suurimman kylän. Pajulan naapurikyliä ovat Kultela, Ylenjoki, Hirsjärvi, Kivisoja ja Somerniemen Palikainen Somerolla sekä Torro, Patamo ja Letku Tammelassa.
Nimi Pajula tulee niittyä tarkoittaneesta sanasta paju, joka esiintyy niitynnimien perusosana muun muassa Somerolla ja Jokioisilla. Lähtökohtana nimelle lienevät olleet kylän alapuolitse virtaavan Pajulanjoen laakson laajat niityt, jotka nykyään on kokonaan raivattu pelloksi. Isossajaossa Pajula muodosti oman jakokuntansa, mutta varhemmin sen on päätelty kuuluneen samaan jakokuntaan Ihamäen ja Kultelan kanssa, Ihamäen ollessa jakokunnan kantakylä ja Kultelan ja Pajulan tytärkyliä.
Pajulan keskiaikainen kylätontti on sijainnut Hämeen Härkätien varressa paikalla, jossa vielä ovat Juoten ja Pruukan talot, ja taloista myös Torkkomäki oli jo isonjaon ajankohtana nykyisellä paikallaan näiden läheisyydessä. Muita kylän kantataloja ovat Maasilta, Markkula ja Saksa, jotka on eri yhteyksissä siirretty omille jakolohkoilleen kylän vanhoilla kotitiluksilla vanhan kylätontin ympäristössä. Taloista Juoten rakennukset ovat historiallisesti ja maisemallisesti merkittäviä, Markula on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä kokonaisuus, Pruuka on maisemallisesti ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja Torkkomäki muodostaa maisemallisesti ja kulttuuri- ja rakennushistoriallisesti merkittävän kokonaisuuden. Isossajaossa muodostuneita uudistaloja on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla; näistä 2000-luvulla matkailuyrityksenä toimiva Kärsälä on rakennus- ja paikallishistoriallisesti merkittävä ja hyvin säilynyt kokonaisuus, ja Pelto-Koivula on paikallishistoriallisesti merkittävä.
Maisemallisesti Pajulan kylä sijoittuu Tammelan ylängön suurten suhteellisten korkeuserojen luonnehtimalle reunavyöhykkeelle, missä hallitsevia pinnanmuotoja ovat saven täyttämät kallioperän murroslaaksot, jollaisessa virtaa myös Pajulanjoki. Murroslaaksojen väliin jää korkeita kallioalueita, jollaisia Pajulassa on kylän pohjoisosassa Vahlionkulmalla. Siellä kallioiden välissä on myös paljon pieniä lampia.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1962
Vuoden 1962 Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Helsingissä Helsingin Olympiastadionilla 2. ja 3. elokuuta.
Päällyskasvi
Päällyskasvi eli epifyytti on kasvi tai sieni, joka kasvaa toisen kasvin päällä tai muutoin siihen kiinnittyneenä. Sana epifyytti tulee kreikan kielestä: epi- ('päällä') ja phyton ('kasvi').
Elinympäristö
Päällyskasvien etuna on saada maan pinnalla kasvavia kasveja enemmän valoa. Ravinteensa päällyskasvit saavat esimerkiksi satunnaisista kasvinjätteistä, sateesta tai symbioottisilta sieniltä (kämmekkäkasvit).
Tunnetuimpia päällyskasveja ovat monet sammalet ja jäkälät, jotkin trooppiset kämmekkäkasvit sekä ananaskasvit. Trooppisissa metsissä niitä tunnetaan noin 28 000 lajia. Myös monet levät kasvavat päällyskasveina muilla vesikasveilla.
Boreaalisella ja hemiboreaalisella vyöhykeellä, jollaisia Suomen metsätkin ovat, ei juurikaan näe muita epifyyttejä kuin sammalia, viherleviä ja jäkäliä. Sammalia ja jäkäliä elää puidemme rungoilla ja oksilla kymmeniä lajeja. Täällä putkilokasviepifyyttien puuttuminen johtuu talvesta. Suojattomina puiden oksilla kylmä ja hyvin kuiva ilma imee epifyyttien versoista kaiken kosteuden, ja pitkät pakkaskaudet kuivaavat ne ja kasvit kuolevat, koska eivät saa korvaavaa vettä tilalle. Sammalilla ja jäkälillä on putkilokasveihin verrattaessa yksi ominaisuus, joka mahdollistaa niiden kasvun epifyytteinä boreaalisissa metsissä; ne kestävät täydellisen kuivumisen.
Slovakian Extraliga -kausi 2014–2015
Slovakian Extraliga -kausi 2014–2015 oli Tipsport Extraligan 22. kausi. Kausi alkoi 14. syyskuuta 2014 ja päättyi 11. huhtikuuta 2015. Runkosarjan voitti HC Košice, jolle runkosarjan voitto oli sille historian seitsemäs. Runkosarjan pistepörssin voitti HKm Zvolenin Kamil Brabenec.
Runkosarja
HK Orange 20 eli Slovakian alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue pelasi kauden aikana 20 ottelua tilastoin 1–2–0–17 (maalierotus 29–68).
Energiapolar
Energiapolar Oy oli suomalainen sähkönmyyjä. Energiapolar Oy oli perustettu vuonna 1995. Yhtiön pääkonttori sijaitsi Rovaniemellä. Asiakaspalvelupisteitä oli myös Pellossa, Kittilässä, Kemijärvellä, Sodankylässä, Muoniossa, Enontekiöllä, Utsjoella ja Ivalossa. Energiapolar Oy oli lappilaisten sähköntuottajien omistama: osakkaita olivat Rovakaira Oy (34,21 %), Napapiirin Energia ja Vesi Oy (24,34 %), Tornionlaakson Sähkö Oy (17,81 %), Koillis-Lapin Sähkö Oy (15,79 %), Muonion Sähköosuuskunta (3,29 %), Enontekiön Sähkö Oy (2,63 %) ja Pellon Sähkö Oy (1,93 %).
Energiapolar yhdisti sähkönmyyntiliiketoimintansa Loiste Oy:n kanssa Loiste Sähkönmyynti -nimiseksi yhtiöksi alkuvuonna 2019.
Historiaa
Energiapolar syntyi vuonna 2003 Isommus-Energia Oy:n ja Suomen Energiakauppa Oy:n fuusiossa. Aluksi pohjoissuomalaisilla jakeluyhtiöillä oli osakkeista 69,2 prosenttia ja valtakunnallisella Fortum Markets Oy:llä 30,8 prosenttia. Fortum myi osuutensa vuonna 2010.
Energiapolarin myymä vesivoima ja tuulivoima on tuotettiin Lapissa. Vuonna 2016 yhtiön myymästä sähköstä 13 % oli tuotettu uusiutuvista energianlähteistä, 45 % fossiilisista energianlähteistä ja turpeesta ja 42 % ydinvoimalla. Vuodesta 2014 lähtien Energiapolar osti asiakkailtaan pientuotannon ylijäämäsähkön.
Friedrich Leybold
Friedrich Leybold (1827–1879) oli saksalainen luonnontutkija.
Leybold asui Bolzanossa Italiassa vuosina 1852–1854, ja tutki alueen kasvistoa. 1865 hän matkusti Chileen, missä hän tutki Maulejoen alueen tuliperäistä maaperää, kasvistoa ja eläimistöä. 1871 hän suoritti tutkimusretken Andien vuoristoon, ja kävi myös Argentiinan San Carlosissa. Retken tuloksista hän kirjoitti teoksen ''Excursión a las pampas arjentinas. Hojas de mi diario. Febrero de 1871''.
Leybold luokitteli sekä kasveja että eläimiä, linnuista muun muassa lähdekolibrin alalajin atacamensis vuonna 1869.
Hänen nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Leyb..