cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suržyk
thumb|Suržykin levinneisyys Ukrainassa vuonna 2003 tehdyn sosiologisen kartoituksen mukaan. pienoiskuva|Ukrainalainen juliste, joka kannustaa välttämään suržykin käyttöä. Suržyk on nimitys, jota käytetään Ukrainassa yleisesti puhutusta ukrainan ja venäjän kielten seka- ja välimuodosta. Kielessä on tavallista ukrainalainen substraatti ja venäläinen superstraatti. Se, minkälaista sekoitusmuotoa käytetään, riippuu paikasta, tilanteesta ja puhujasta. Tavallista on kielen muuttuminen venäläisemmäksi itää ja etelää kohti mentäessä. Eniten sitä puhutaan maaseudulla lukuun ottamatta Donetskin, Harkovan, Luhanskin aluetta sekä Krimiä, missä maaseudun väestö puhuu melko puhdasta venäjää. Länsiosassa puhe sen sijaan alkaa jo muistuttaa ukrainan ja puolan sekoitusta.
Alkujaan nimitys "suržyk" tarkoitti sekajauhoista tehtyä leipää.
Suuri alueellinen vaihtelu ja sekoittuminen on aiheuttanut hankaluuksia. Neuvostoliiton romahduksen jälkeen ukrainan yleiskielestä on tullut kiistan aihe, koska eri tahot ovat halunneet yleiskielen muistuttavan omalla alueellaan puhuttua muotoa. Pääasiassa murteet ovat keskenään helposti ymmärrettävissä.
Joitakin vuosia sitten yhdistynyttä sosiaalidemokraattista puoluetta lähellä olevat tahot vaativat suržykin normittamista ja Ukrainassa puhutun venäjän murteesta virallista kieltä, mutta ajatus ei saanut kannatusta.
Vuonna 2003 tehdyn selvityksen mukaan suržykia puhutaan enimmäkseen Ukrainan keskiosissa, erityisesti Keski-Ukrainan itäosissa.
Luettelo Suomen kunnista
pienoiskuva|427x427px|Suomen kunnat vuonna 2021, kaupungit lihavoituna. 250px|thumb|right|Suomen väestötiheys kunnittain vuonna 2016.
Tämä artikkeli on luettelo Suomen nykyisistä kunnista. Kuntaliitosten yhteydessä hävinneet kunnat ovat sivulla luettelo Suomen entisistä kunnista ja tapahtuneet muutokset sivulla luettelo Suomen kuntamuutoksista. Vuoden 2021 alusta kuntia on 309, joista 107 käyttää kaupunki-nimitystä.
Kaupunki-nimitystä käyttävät kunnat on lihavoitu ja lisäksi kunnan käyttämä nimitys on mainittu nimitys-sarakkeessa. Luettelon viidennessä sarakkessa on ilmoitettu kunnan viralliset kielet. Luettelon kuudennessa sarakkeessa on mainittu se paikkakunta (yleensä taajama), jossa kunnan hallinnollinen keskus sijaitsee. Nämä ovat tavallisesti taajamia, mutta eräissä tapauksissa kuntakeskukset ovat kasvaneet yhteen toisen taajaman kanssa. Usean Ahvenanmaan kunnan (mukaan lukien Luhangan Manner-Suomessa) kuntakeskus ei muodosta taajamaa liian pienen väestöpohjan vuoksi. Luettelon seitsemännessä ja kahdeksannessa sarakkeessa on ilmoitettu mihin maakuntaan ja seutukuntaan kunta kuuluu. Väkilukutietojen ajankohta on. Kuntien kokonaispinta-alat ja maapinta-alat puolestaan ovat ajankohdalta. Merialueet eivät ole mukana kokonaispinta-aloissa. Väestötiheydet on laskettu väkilukujen ja maapinta-alojen perusteella.
Kuntien väkiluvun osalta mediaanissa on (0 asukasta). Kuntien pinta-alan osalta mediaanissa on (0 km²). Pinta-alaltaan suurin kunta, Inari, vastaa pinta-alaltaan lähinnä 17 363 neliökilometrin laajuista Swazimaata. Suomen pienin kunta, Espoon keskellä sijaitseva Kauniainen, puolestaan on kokoluokaltaan saman kokoinen kuin maailman toiseksi pienin valtio, Monaco. Kuntien mediaanissa väestötiheyden osalta on (0 as./km²). Korkein väestötiheys on Helsingissä (0 as./km²), ja alhaisin Savukoskella (0 as./km²).
Stojan Protić
thumb|Stojan Protić Stojan Protić (28. tammikuuta 1857 Kruševac – 28. lokakuuta 1923 Belgrad) oli serbialainen poliitikko ja toimittaja, joka toimi Jugoslavian pääministerinä vuosina 1918–1919 ja 1920. Hän kuului Radikaalipuolueeseen.
Protić opiskeli historiaa ja kielitiedettä Belgradin yliopistossa, työskenteli lyhyen aikaa virkamiehenä ja ryhtyi sen jälkeen Radikaalipuoluetta tukeneen Samouprava-sanomalehden toimittajaksi. Vuodesta 1884 hän oli Odjek (”kaiku”) -nimisen lehden päätoimittaja ja kannatti voimakkaasti Serbian perustuslain uudistamista. Protić valittiin vuonna 1887 parlamenttiin ja hän toimi vuoden 1889 perustuslainuudistusta valmistelleen komitean sihteerinä. Vuonna 1894 hän perusti Delo-kuukausilehden. Entistä kuningas Milania vastaan heinäkuussa 1899 tehdyn murhayrityksen jälkeen Radikaalipuolueen johtajia vainottiin, ja Protić tuomittiin salaliitosta syytettynä 20 vuodeksi pakkotyöhön. Hänet kuitenkin armahdettiin jo seuraavana vuonna ja valittiin 1901 takaisin parlamenttiin.
Vuodesta 1903 Protić oli yksi Radikaalipuolueen johtajista Nikola Pašićin ja Lazar Pacun ohella. Hän toimi vuosien 1903–1918 välillä useasti Serbian sisäministerinä sekä kerran valtiovarainministerinä. Vuoden 1914 heinäkuun kriisin aikana Protić luonnosteli pääministeri Pašićin toimeksiannosta Serbian vastauksen Itävalta-Unkarin uhkavaatimukseen. Kun ensimmäisen maailmansodan jälkeen vuoden 1918 lopussa perustettiin Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskunta (sittemmin Jugoslavia), Protić nimitettiin sen pääministeriksi. Hän kokosi hallituksensa eri kansallisuuksien edustajista. Hän toimi pääministerinä joulukuusta 1918 elokuuhun 1919 sekä uudelleen helmikuusta toukokuuhun 1920. Vuosina 1920–1921 Protić toimi perustuslakia säätävästä kansalliskokouksesta vastanneena ministerinä. Toisin kuin Pašić ja pääosa Radikaalipuolueesta, hän ei kannattanut tiukkaa keskusvaltaisuutta, mutta hänen näkemyksensä eivät toteutuneet vuonna 1921 hyväksytyssä perustuslaissa. Tämän seurauksena Protić erosi puolueestaan, perusti uuden Radikal-nimisen lehden äänenkannattajakseen ja yritti vuoden 1923 vaaleissa parlamenttiin itsenäisenä radikaalina.
Suora lähetys (Pikku G:n albumi)
Suora lähetys on Pikku G:n vuonna 2004 julkaistu albumi. Albumi menestyi hyvin myyden platinaa, mutta onnistui myymään vain neljäsosan verran edellisestä albumista, Räjähdysvaarasta, joka myi nelinkertaista platinaa.
Albumilla vierailee muun muassa Yö-yhtyeen solisti Olli Lindholm ja MTV3:n Huomenta Suomi -ohjelman juontaja Lauri Karhuvaara.
Iranin ilmavoimien lento 48
Iranin ilmavoimien lento 48 (ULF48) oli 9. toukokuuta 1976 lennetty Keisarillisen Iranin ilmavoimien kuljetuslento Teheranista Madridin kautta McGuiren lentotukikohtaan New Jerseyssä. Lennolla käytetty Boeing 747-131F -rahtikone räjähti ja syöksyi maahan, kun siihen osui salama lähellä Madridia. Kaikki kymmenen miehistön jäsentä ja seitsemän matkustajaa kuolivat onnettomuudessa.
Tapahtumat
Lento 48 lähti Teheranin Mehrabadin lentoasemalta kello 8.20 (GMT) ja nousi 33 000 jalan matkalentokorkeuteen. Madridin lennonjohto antoi koneelle luvan laskeutua 10 000 jalkaan kello 14.25. Viisi minuuttia myöhemmin miehistö kertoi poikkeavansa reitistä vasemmalle ukkosmyrskyn vuoksi. Kello 14.32 lento 48 sai luvan laskeutua 5 000 jalkaan ja ottaa yhteyden lähestymislennonjohtoon. Miehistö otti yhteyden kello 14.33, ilmoitti ukkospilvistä koneen edessä ja pyysi ohjeistusta niiden ympäri. Viimeisessä radioviestissä lennon 48 miehistö kuittasi saamansa suunnan ja kertoi laskeutuvansa 5 000 jalkaan. Koneen hylky löytyi myöhemmin maatilalta 3 000 jalan korkeudesta.
Joseph Lortz
pienoiskuva Joseph (Adam) Lortz (13. joulukuuta 1887 Grevenmacher, Luxemburg – 21. helmikuuta 1975 Luxemburg) oli katolinen kirkkohistorioitsija. Hän oli arvostettu reformaation tutkija ja ekumeenikko.
Iranin ilmavoimien lento 48
Tapahtumat
Tutkinnassa selvisi, että koneen etuosaan oli osunut salama, joka oli poistunut koneen rungosta vasemman siivenkärjen kautta. Osa salaman virrasta oli kuitenkin purkautunut siiven etureunassa olleen niitatun liitoksen kautta ja sytyttänyt polttoainetankissa olleet huurut tuleen. Seurasi räjähdys, jonka seurauksena siiven yläpinnan paneeli irtosi muuttaen siiven aerodynaamisia ominaisuuksia radikaalisti. Muutos oli suurin siiven uloimmassa osassa, joka alkoi väristä. Värinä irrotti ensin HF-antennin ja siiven kärjen, sitten loputkin vasemmasta siivestä.
Joseph Lortz
Lortz vihittiin papiksi 1913. Sodan jälkeen hän opetti Mainzin yliopistossa ja toimi parikymmentä vuotta Euroopan historian instituutin johtajana, jolloin hän muodosti ympärilleen Luther-tutkimuksen koulukunnan.
Lortzin työtä pidetään käännekohtana katolisessa reformaationtutkimuksessa sen irtautuessa aiemmasta polemiikista objektiivisempaan lähestymistapaan. Häntä ei tutkimuksessa kiinnosta juurikaan Martti Lutherin persoonallisuus. Lortzin pääväite oli, että Luther nujersi itsessään katolisuuden, joka ei ollutkaan perimmältään katolisuutta. Ajatus, että Lutherin ero kirkosta olisi perustunut väärinkäsitykseen, on kuitenkin liian pitkälle menevä tulkinta hänen pääteoksensa Die Reformation in Deutschland valossa. Lortzin tutkimuksella on katsottu olevan vaikutusta siihen avoimuuteen, jota Vatikaanin toinen kirkolliskokous osoitti Lutherin pyrkimyksiä kohtaan.
Joseph Lortzin oppilaita ovat muun muassa Erwin Iserloh ja Peter Manns. Muita Lortzin koulukuntaan kuuluvia teologeja ovat muun muassa ranskalainen Daniel Olivier ja amerikkalainen Jared Wicks.
Kompletorio
Kompletorio tarkoittaa rukoushetkeä päivän päätteeksi. Rukoushetket (hetkipalvelukset, hetkirukoukset) ovat pieniä jumalanpalveluksia, joissa luetaan psalmeja ja muita Raamatun tekstejä sekä lauletaan virsiä tai muita lauluja. Kompletorio kuuluu laudeksen ja vesperin ohella ns. suuriin rukoushetkiin. Päivän viimeisenä rukoushetkenä se päättää (lat. complere, päättää, täyttää) päivän rukoushetket.
Kompletorion alkuun voidaan liittää perinteinen Valon rukous (Lucernarium) Siihen sisältyy johdanto, valon hymni ("Phos hilaron" Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirja virsi 755a), kiitosrukous ja psalmi antifoneineen. Jos valon rukous liitetään kompletorion alkuun, valon rukouksen jälkeen jatkuu kompletorio raamatunluvusta.
Monilla rippikoululeireillä päivät päättyvät kompletorioon. Kompletorio voi olla myös kuin pienimuotoinen jumalanpalvelus.
Gəncə
Gəncə (, myös Gandža ;,  tai Ганджа́, Gandža ; vuosina 1804–1918 Jelizavetpol ja vuosina 1935–1989 Kirovabad ) on Azerbaidžanin toiseksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Pienen-Kaukasuksen koillispuolella Kuran sivujoen Gəncəçayn varrella 375 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki muodostaa erillisen hallintoalueen, joka rajoittuu Göygölin ja Samuxin piireihin. Asukkaita on 314 600 henkeä (vuonna 2010).
Aikaisemmin kaupungissa oli huomattavat armenialais- ja venäläisvähemmistöt (27,1 ja 13,4 % vuonna 1959). Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan 98,5 % asukkaista on azereja.
Historia
Gəncə on perustettu 400- tai 600-luvulla. 900-luvulta 1200-luvun alkuun saakka se oli huomattava kaupan, käsityöammattien ja kulttuurielämän keskus. Vuoden 1138 tuhoisan maanjäristyksen jälkeen kaupunki siirrettiin uudelle paikalle. Se tunnetaan runoilija Nizamin kotipaikkana. Mongolit hävittivät Gəncən vuonna 1231, minkä jälkeen sen kehitys taantui. Nykyiselle paikalleen kaupunki siirrettiin 1600-luvun alussa.
1700-luvulla kaupungista tuli Gəncən kaanikunnan keskus. Sen ensimmäinen hallitsija oli Persian Nadir-šaahia vastaan taistellut Şahverdi-kaani. Gəncən kaanikunta tasapainoili Persian, Turkin ja Venäjän laajentumispyrkimysten keskellä sekä kävi sotaa Karabahin kaanikuntaa ja Georgiaa vastaan. Cavad-kaani tuki persialaisten hyökkäystä vuonna 1795.
Venäläiset valtasivat Gəncən vuonna 1804 ja nimesivät sen Jelizavetpoliksi (ven. Елизаветпо́ль) Aleksanteri I:n puolison mukaan. Vuonna 1868 siitä tuli Jelizavetpolin läänin keskus. Vuonna 1883 rakennettiin kaupungin läpi kulkeva rautatie. Vuonna 1892 Jelizavetpolissa oli 25 800 asukasta, joista 52,0 % oli azereja ja 40,9 % armenialaisia. Asukkaat harjoittivat etupäässä puutarhanhoitoa, viininviljelyä ja silkin tuotantoa.
Vuonna 1918 Gəncə oli muutaman kuukauden ajan itsenäisen Azerbaidžanin tasavallan pääkaupunki. Puna-armeija valtasi sen toukokuussa 1920. Vuonna 1935 kaupunki nimettiin Sergei Kirovin mukaan Kirovabadiksi (ven. Кироваба́д). Neuvostoaikana siitä kehittyi huomattava teollisuuskeskus. Vuonna 2020 Armenia ampui kaupunkiin ohjuksia, kun oli käynnissä sota.
Liikenne
Kaupungin kautta kulkee Bakun ja Tbilisin välinen rautatie. Se on myös tärkeä maantieliikenteen risteyspaikka. Vuonna 2006 uudistetulta Gəncən lentokentältä on säännölliset lennot Bakuun, Nahitševaniin, Istanbuliin ja Moskovaan.
Nähtävyydet
Nähtävyyksiin kuuluvat vuonna 1606 rakennettu perjantaimoskeija minareetteineen, entinen madrasa, posliinimuseona toimiva Çökək-hamam, 1800-luvun karavaaniseraiji, Tatlarin korttelimoskeija, venäläinen ja armenialainen kirkko sekä erikoinen pulloista rakennettu talo. Kaupungin ulkopuolella sijaitsevat 1600-luvulla uudistettu İmam-zadən mausoleumikokonaisuus ja vuonna 1947 pystytetty Nizamin mausoleumi. Gəncəssä on historiallinen museo, Məhsəti Gəncəville nimetty miniatyyrimuseo ja taidegalleria.
Sammy Väisänen
Sammy Väisänen on suomalainen urheilutoimittaja, joka on työskennellyt mm. Sport FM:llä ja Yleisradiossa. Nykyään hän toimii YLE Radio 1:ssä ja YLE Radio Suomessa.
Salvatore Lo Piccolo
Salvatore Lo Piccolo (s. 20. heinäkuuta 1942 Palermo) on sisilialainen mafioso ja yksi Palermon vaikutusvaltaisimmista rikollispäälliköistä. Hän on johtanut Cardillo-Tommaso Natalen mafiaperhettä 1970-luvulta lähtien ja San Lorenzon mandamentoa (aluetta) 1990-luvun alusta, jolloin Salvatore Biondino joutui vankilaan. Lo Piccolo pakoili oikeutta vuodesta 1981 vuoteen 2007, jolloin hänet pidätettiin. .
Italialaisen Direzione Investigativa Antimafian mukaan Salvatore Lo Piccolo ja hänen poikansa Sandro Lo Piccolo isännöivät suurinta osaa Palermon kaupunkialueesta. Heidän vaikutusalueensa käsittää San Lorenzon ”mandamenton”, Gangin, Passo di Riganon sekä osan Messinan alueesta.
11. huhtikuuta 2006 tapahtuneen Bernardo Provenzanon pidätyksen jälkeen Salvatore Lo Piccolon ja Matteo Messina Denaron uskotaan toimineen Cosa Nostran uusina johtajina.
Provenzanon piilopaikasta löytyneessä pizzinissä (pieni paperiliuska, jollaisia käytetään mafiosojen välisessä viestinnässä puhelinkeskustelujen välttämiseksi) olleen tekstin perusteella Provenzanon varamiehet Palermossa olisivat kuitenkin olleet Salvatore Lo Piccolo ja Antonio Rotolo, Pagliarellin alueen johtaja, joka kannatti corleonelaisia Totò Riinan päivinä. Cosa Nostran kannalta tärkeään päätökseen liittyvässä viestissä Provenzano kertoi Rotololle: ”Tämän asian ratkaiseminen on sinun, minun ja Lo Piccolon vastuulla.”
Mafianvastaisen syyttäjän Antonio Ingroian mukaan olisi epätodennäköistä, että Provenzanon paikan täyttämisestä syttyisi täysimittainen sota. Seuraajaehdokkaista Ingroia piti Lo Piccoloa todennäköisempänä vaihtoehtona mafian seuraavaksi johtajaksi. ”Hän on Palermosta, ja se on edelleen mafian vahvinta tukialuetta”, Ingroia totesi.
Marraskuussa 2007 Salvatore Lo Piccolo, hänen poikansa sekä kaksi muuta korkea-arvoista mafiajohtajaa pidätettiin. Italian poliisi teki pidätykset Palermon lähettyvillä.
Gavin Ward
Gavin Ward on toinen death metal -yhtye Bolt Throwerin perustajista. Hän aloitti basistina vuonna 1986 ja soittaa bassoa Bolt Throwerin ensimmäisellä demolla, mutta seuraavalla demolla hän vaihtoi kitaraan. Ward on soittanut jokaisella yhtyeen äänityksellä, ja hän on myös yksi sanoittajista.
Ennen kuin Ward aloitti uransa Bolt Throwerissa, hän soitti punk-yhtye The Varukersin kanssa yhdellä kiertueella.
Ward on kotoisin Leamington Spasta, Isosta-Britanniasta.
Koulusurma
Koulusurma on oppilaitoksessa tai koulutusorganisaatiossa tapahtuva joukkomurha, jossa henkilö tuo koulurakennukseen lähitaisteluaseen, ampuma-aseen, pommin tai minkä tahansa muun taisteluvälineen ja käyttää sitä siellä muita henkilöitä vastaan. Joissakin tapauksissa tekijöitä on ollut enemmän kuin yksi. Tekijä on ensisijaisesti oppilaitoksen nykyinen tai entinen oppilas, mutta koulusurmaaja voi olla myös ulkopuolinen henkilö. Usein surmaaja päättää tekonsa itsemurhaan, minkä vuoksi tapauksista on joskus käytetty myös nimitystä laajennettu itsemurha.
Koulusurman kohteiden valikoituminen on sattumavaraista erotuksena väkivallantekoihin, joiden motiivi on henkilökohtainen (esim. huumerikos, jengit, rakkaussuhde).
Koulusurmien taustoista
Koulusurma on tilastollisesti harvinainen ilmiö, jolle ei ole löydettävissä selittävää motiivia. Koulusurma rinnastetaan psykologisilta vaikutuksiltaan terrori-iskuun.
Sosiaalipsykologian dosentin Atte Oksasen ja sosiologian dosentin Pekka Räsäsen mukaan on perusteltua väittää, että tapahtumien yksityiskohtainen käsittely ja erityisesti tekijöiden taustojen käsittely julkisuudessa saattaa rohkaista vastaavia tekoja suunnittelevia, ja että yhden maan tapahtumat lisäävät todennäköisyyttä vastaaviin tapahtumiin myös muualla. Koulusurmaajia yhdistää Oksasen ja Räsäsen mukaan lähinnä se, että he ovat miehiä, ja noin kaksi kolmasosaa heistä on kokenut vakavaa kiusaamista tai häirintää. Lisäksi Oksanen ja Räsänen mainitsevat yhdistäväksi tekijäksi sen, että monet koulusurmat tapahtuvat kylissä tai pikkukaupungeissa eivätkä suurissa metropoleissa. Koulusurmien taustalta voidaan heidän mukaansa hahmottaa usein kokonaisvaltaista syrjäytymistä. Tämä selittäisi osaltaan sitä, miksi koulusurmat tapahtuvat tyypillisesti pienillä paikkakunnilla. Suuret kaupungit tarjoavat runsaasti vaihtoehtoisia viiteryhmiä; pienillä paikkakunnilla näin ei aina ole.
Koulusurmien ymmärtämistä vaikeuttaa median epätarkka uutisointi: teoille etsitään yhtä selittävää tekijää, kuten koulukiusaamista tai kostoa. Koulusurmien motiivit ovat monisyisiä.
Lukumääristä
Koulusurmat ovat erityisen yleisiä Yhdysvalloissa. Vuosina 2009--2018 Yhdysvalloissa tapahtui yhteensä 288 ampumalla tehtyä koulusurmaa, mikä oli 57 kertaa enemmän kuin kuudessa vertailumaassa yhteensä. Toiseksi yleisimmin tapauksia ilmeni Meksikossa, jossa samalla aikavälillä tehtiin vain 8 koulusurmaa. Vuosina 1999--2022 Yhdysvalloissa tehtiin 337 koulusurmaa, joissa menetti henkensä 185 ihmistä ja vammautui 369. Tapausten määrä on kasvussa: vuonna 2021 Yhdysvalloissa tehtiin 42 koulusurmaa, mikä oli enemmän kuin koskaan aiemmin.
Tsahurin kieli
Tsahurin kieli (tsahuriksi цӀаьхна миз, c’аxna miz) on tsahurien puhuma dagestanilainen kieli. Sitä puhutaan Dagestanin tasavallan Rutulin piirissä Venäjällä sekä Azerbaidžanin Zaqatalan ja Qaxin piireissä. Tsahur on yksi Dagestanin virallisista kirjakielistä.
Vuoden 1989 väestönlaskennan mukaan Neuvostoliitossa oli 20 000 tsahuria, joista 13 500 Azerbaidžanissa ja 5 200 Dagestanissa. 95 % tsahureista puhui tsahuria äidinkielenään. Venäjällä oli vuoden 2002 väestönlaskennan mukaan 9 800 tsahurin puhujaa, joista 8 000 Dagestanissa. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Venäjällä on 10 600 tsahurin puhujaa.
Tsahurin kieli kuuluu dagestanilaisten kielten lezgiläiseen ryhmään, jossa se muodostaa rutulin kanssa oman alaryhmänsä. Kieli jakaantuu kolmeen toisistaan selvästi erottuvaan murteeseen, jotka koostuvat useista paikallismurteista. Murre-erot eivät kuitenkaan estä puhujia ymmärtämästä toisiaan.
Tsahurit käyttävät sivistyskielinään Azerbaidžanissa azeria ja Dagestanissa venäjää ja azeria. 1930-luvulla luotiin latinalaiseen kirjaimistoon perustunut kirjakieli, jotka käytettiin kouluopetuksessa vuodesta 1934 lähtien. Vuonna 1938 sekä Azerbaidžanissa että Dagestanissa siirryttiin azerinkieliseen opetukseen, joka Dagestanissa korvattiin vuonna 1952 venäjällä. 1990-luvun alussa Dagestanissa luotiin uusi kyrilliseen kirjaimistoon perustuva kirjakieli, jota käytetään opetuskielenä koulujen alaluokilla ja ylemmillä luokilla opetetaan aineena. Dagestanin muiden kielten tapaan venäjästä poikkeavia äänteitä merkitään kirjainyhdistelmillä sekä merkin Ӏ avulla. Vuodesta 1995 lähtien Mahatškalassa ilmestyy tsahurin- ja venäjänkielinen sanomalehti Nur.
Täsmätoimitus
Runkovaiheen täsmätoimitus
Rakennustyömailla runkovaiheen täsmätoimitus pakataan terminaalissa kuljetusautoon niin, että se on helppo purkaa nosturilla työmaalla. Tuotteet voidaan pakata ja lastata terminaalissa esim. kerroksittain tai asunnoittain tai setittää asennuspaketeiksi. Toimituksessa vältetään turhat nostoja ja nosturi nostaa toimituksen holville ennalta merkattuihin paikkoihin. Ylimääräiset nostot minimoidaan huolellisella ennakkosuunnittelulla. Tavallisimmin täsmätoimituksien mukana laitetaan ikkunat, parvekeovet, patterit, kipsilevyt ja rangat, jotka toimitetaan terminaalin kautta. Materiaaleista muodostetaan kerroskohtaisia toimituksia, jotka ajetaan työmaalle kellontarkasti ja nostetaan suoraan holville ennalta suunnitelluille paikoille.
Sisätyövaiheen täsmätoimitus
Tarvittavat materiaalit on etukäteen laskettu esimerkiksi asunto- tai kerroskohtaisesti. Toimitus viedään suoraan kohteeseen tai mahdollisimman lähelle kohdetta, jolloin turhia siirtoja ja materiaalihukkaa vältetään. Sisätyövaiheen täsmätoimituksessa käytettäviä materiaaleja voivat olla esimerkiksi keittiön ja kylpyhuoneen laatat.
Hämäläismurteet
thumb|Hämäläismurteiden puhuma-alue. 1. Perihämäläiset murteet 2. Etelähämäläiset murteet 3. Kaakkoishämäläiset murteet - 3A. Hollolan ryhmä - 3B. Porvoon ryhmä - 3C. Iitin ryhmä 4 Yläsatakuntalaiset murteet. Punaisella vinoviivoituksella on merkitty [[lounaiset välimurteet.]] Hämäläismurteet ovat suomen kielen länsimurteisiin kuuluvia murteita, joita puhutaan eteläpohjalaisten murteiden eteläpuolella, lounaismurteiden itäpuolella ja savolaismurteiden länsipuolella. Suomen nykyisen maakuntajaon perusteella murrealueeseen kuuluvat itäinen Satakunta, Pirkanmaa, Kanta-Häme, eteläinen Päijät-Häme, Kymenlaakso sekä Uudenmaan ja Itä-Uudenmaan suomenkieliset alueet.
Alaryhmät
Hämäläismurteiden alue on melko epäyhtenäinen, ja sen eri alueilla on paljon piirteitä naapurimurteista. Hämäläismurteiden alaryhmiä ovat
Kaakkoishämäläiset murteet jakautuvat vielä kolmeen melko erilaiseen murrealueeseen: Hollolan, Porvoon ja Iitin ryhmään. Näistä Hollolan ryhmän rajat noudattelevat nykyisen Päijät-Hämeen länsi-, etelä- ja itärajaa; Sysmä ja Hartola kuuluvat eteläisen Keski-Suomen tavoin savolaismurteiden Päijät-Hämeen murteiden ryhmään. Ajoittain myös Padasjoen puhemuotoa on pidetty itämurteisiin kuuluvana. Porvoon ryhmä käsittää Uudeltamaalta Mäntsälän ja Pornaisen sekä Itä-Uudeltamaalta Askolan, Pukkilan ja Myrskylän. Iitin ryhmään kuuluvat nykyisistä kunnista Iitti, Artjärvi, Lapinjärvi, Kouvola, Kotka ja Hamina.
Hämäläismurteiden itäraja itämurteita vastaan on selkeä, mutta länsipuolella rajanveto ei ole yhtä yksinkertaista. Niiden länsipuolella puhutaan pitkällä, kapealla kaistalla niin sanoittuja lounaisia välimurteita, joihin kuuluvat Porin seudun hämäläisvaikutteiset siirtymämurteet (Satakunnan länsiosat) sekä Ala-Satakunnan siirtymämurteet Harjavallasta Loimaalle. Samoin Someron ja vanhan Somerniemen pitäjien kielimuoto, Someron murre, on vanhastaan ollut vahvasti hämäläistä, mutta nämä kaikki luetaan silti lounaisiin siirtymämurteisiin, joihin kuuluvat vielä myös Länsi-Uudenmaan murteet. Oheisessa kartassa siirtymämurteiden alueet on merkitty vinoviivoituksella.
Piirteet
Hämäläismurteet ovat olleet tiheässä vuorovaikutuksessa muiden murteiden kanssa. Lisäksi hämäläismurteiden alue on laaja ja siten melko hajanainen. On vähän sellaisia murrepiirteitä, joita löydetään ainoastaan hämäläismurteiden alueelta. Toisaalta moni hämäläismurteille leimallinen piirre ei ole tyypillinen murrealueen kaikilla alueilla. Ainoastaan yleiskielen d:tä vastaava l on joskus ollut yleishämäläinen ja leimallisesti hämäläinen piirre. Se on kuitenkin pitkälti väistynyt muiden varianttien tieltä. Toinen leimallinen hämäläisyys on äite 'äiti' : äilen/äiren.
Näytteitä
Teiskon murretta (Sydän-Häme):
''Siittä lähti, Ylöjärvi menneen, ensimmäisenä tuli Mustastalahresta – meni sinne Ylöjärvellep päij ja. Ja ja, se tuata, Jussi sano että, "kylä Kuru halkoo komiastij jahka se tullee". Minä sanon, "kyyllä varmaan nii". Ja, se rupes siähel liki Siilinkaria pääseen, siinnä, lainep paisuu pohjatuulella ku siittä pistää, matalaa luatoo tänne, Harvasiim päin tänne Haukkaniämeem päi. Nii, kun kova pohjatuuli käy se, laines siinnä, paisuu siin-, sel luaron takia. Ja, se tota, siinnä sittek kun, tuli se ensimmäine hyäky nin noin, se nousi aika korkeelles siinnä ja, se keulapää. Ja, putos kanh meni aika syvvään – – Se, tuuli käänty tommoseev vastahankaaj ja, sillon se lepsahti vasemmallek kyljellee. – –'' Kustaa Pajula, s. 9.4.1894 Teiskossa.
Hattulan murretta (Sydän-Häme):
''Hevonem pitää kenkästä hoitaan nin että se on aina hyvässä kenkässä, vallankin nuari hevonen se, kolmivuatiaana tavallisesti, ruukataan kenkittää. Ja ammattimiäs hoitaa sen kavijon nin ettei se pääsem mihinkä, huanoon kuntoon, että se, että se pysyy hyvänä. – – Ajopelit on ollum minum muistaessani ihan samallaisek kun ne on nykkin. Reki, suvi-, talvi-, valjaat, reet, mutta nyt niisä o uamattu jo suuri muutos että ruvetaa, or ruvettu käyttää hilarekiä. Ne om paljo käytännöllisempiä ja, ja sopivampia nin, talon ajooj ja, mettäajooj ja puulaakin ajooj ja kaikkiin sillä tavalla. Ne on sopivammat hevosev vetääj ja, ja vähä, oikee halvemmat laittaakkin ne, uuret reet, kun vanhanaikaset.'' Aukusti Nummela, haastateltu 1939.
Hollolan murretta (Kaakkois-Häme):
''Noo, niihään ne niit on aina verrannu (=hollolalaisia) ett on "Hollolan, Hollolan miehem piiskas on erinomain ään" sanovatten aina ennem mutt-ei siin sem pahempaa ääntä ok kum muitenkaam piiskas ja. Kuulin, puhuttavan niinkiin aina että, "hollolaisel oj jo piiskal lovi syntyjes kainalos", mutt-ei siel nys sem parempaa love ok kum muitenkaan eikä – –. Sitten kun, sai talvem poikki hevoset, niin sittenne vietiin niityllet tai mettiin ni, jonsei niitypalaa mitään olluj ja sitte, sielt niit hajettiin sitten aina aamul, kun töihir ruvettiij ja illal vietiim mettie. No sitten kun tuľ syksy ettei ollu enään niih hevostöitä sitten ni, sitten oľ pitkil matkol niittyjä niin ne, vanhaan aikaav vei hevoset sinnes sitten syömiej ja sinnem men sittem pari miestä kolme, hevostem mukana ja ne oľ siel niiten kans niityl yöp päivät sitte vahtimas, kun siihen aikaan oľ mettäneläviä paljo. sanovat että ne varsoja kovaste ahlisti, mut oľ ollus sitten sellassia kovapäiviä valakoit siel mukana nin ne oľ ahlistannus susia kovastes siel, kans, ettei ne antannuv varsoja niil leikil niille.'' Villehard Seppälä, haastateltu 1940.
Iitin murretta (Kaakkois-Häme):
''Se ol päivä tuos yhlej ja kahlev välil, oltih oppimestarin kans makkaruksii jauhamas, mäntyjauhoo ja. Sittes se sano että, käyläh nys siel kattomas, sit kummitust, ku ei ot täss iltasel tultu käytyy. Siitte, mentih sinnej ja, istuttih siin ol viilapenkki, ikkunan kohlal ja, tuoli ol siit kummassakii villapenkim päässä. Siin istutaa vähän aikaa, sitte nakkas sellasen, savempalasen ninku muurist olis lohennu. Se tul noi, laupiost, osu leipäsalkoh ja siit putos permahtoh. Ja sit siinn ol sellai vanhanaikain kansinkertain kaappi ja, sielt kaapin takaa nurkast ja, nakkas hiataa, aina ikkunal läpitte, se näky oikei hyväst ku, niinkun olisi kourallaa, heittänys sit.'' - Taavi Lahtinen 1939.
Bobby Pearce
Henry Robert ”Bobby” Pearce (30. syyskuuta 1905 – 20. toukokuuta 1976) oli australiassyntyinen, myöhemmin Kanadassa asunut soutaja ja olympiavoittaja. Miesten yksikkösoudussa hän voitti kaksi olympiakultaa: Amsterdamissa 1928 ja Los Angelesissa 1932.
Amsterdamin kisojen neljännesfinaalissa Pearce joutui pysähtymään kesken matkan kun sorsaperhe ui hänen soutulinjansa läpi. Hän kuitenkin voitti eränsä. Finaalissa hän voitti peräti 9,8 sekunnin erolla seuraavaan. Olympiakisojen välissä hän muutti Hamiltoniin Kanadaan. Vuoden 1932 kisoissa hänestä tuli ensimmäinen yksikkösoudun kaksinkertainen olympiavoittaja.
Insinöörityö
Insinöörityö on insinööritutkintoon kuuluva ammatillinen kypsyysnäytetyö. Insinöörityön tavoitteena on soveltaa teoreettista tietoa käytännön työelämään sekä helpottamaan opiskelijan pääsyä työmarkkinoille insinöörin tehtäviin. Insinöörityö arvostellaan arvosanoilla 1–5 sekä aihe merkitään päättötodistukseen.
Insinöörityöllä tarkoitetaan myös kaikkea insinöörien tekemää luovaa teknistä työtä, erityisesti suunnittelua ja tuotekehitystä. Tässä merkityksessä se erottaa insinöörin työn varsinaisesta suorittavasta työstä ja toisaalta puhtaasta tieteestä.
Oppisopimus Suomessa
thumb|Vanhassa puutalossa [[Rantakatu (Joensuu)|Rantakadulla on Joensuun oppisopimuskeskus.]] Oppisopimuskoulutus on työelämälähtöinen tapa opiskella ammatti, jossa merkittävä osa koulutuksesta suoritetaan tekemällä sen ammatin töitä, johon on tarkoitus valmistua. Yritykselle oppisopimus on mahdollisuus kouluttaa juuri omiin tarpeisiin sopiva uusi työntekijä tai lisäkouluttaa nykyistä henkilökuntaa. Se on suosittua etenkin Sveitsissä, jossa noin kaksi kolmasosaa nuorisosta suorittaa 3–4-vuotisen oppisopimuskoulutuksen.
Oppisopimuskoulutus Suomessa
Suomalainen oppisopimuskoulutus on tarkoitettu yli 15-vuotiaille. Oppisopimuksen avulla voi hankkia Suomessa myös todistuksen omasta osaamisestaan, jatkaa loppuun kesken jääneet opintonsa tai hankkia lisäkoulutusta. Suomessa myös yrittäjä voi kouluttautua työn ohessa omassa yrityksessään.
Sopimuksen neljä osapuolta ovat opiskelija (koulutettava työntekijä), työnantaja, oppilaitos ja oppisopimustoimija. Oppisopimusta varten opiskelija hankkii työpaikan, joka solmii sopimuksen koulutuksen järjestäjän kanssa. Oppisopimuksessa työsopimus on määräaikainen ja sen aikana työnantaja kouluttaa työntekijän.
Opiskelijaa ohjaa työpaikkakouluttaja, joka voi olla esimerkiksi esimies tai kollega. Oppisopimustoimija vastaa oppisopimuksen sopimusjärjestelyistä ja opetussuunnitelman luomisesta yhdessä muiden osapuolten kanssa. Käytännön osaamista tukevat tietopuolen opinnot opiskelija suorittaa oppilaitoksessa.
Valmistelussa on merkittävä uudistus ammatillisen koulutuksen reformi, joka koskee koko ammatillisen koulutuksen järjestelmää, myös oppisopimuskoulutusta.
Kesto
Oppisopimusopiskelija tekee töitä vähintään 25 tuntia viikossa ja suorittaa toisen asteen ammatillisia tutkintoja. Oppisopimuskoulutuksesta 80 prosenttia tapahtuu työpaikalla, loput 20 prosenttia oppilaitoksessa, verkossa tai etänä.
Tutkinnot
Oppisopimuksella voi suorittaa 350 erilaista toisen asteen tutkintoa tai tutkinnon osia. Suorittamiseen tarvitaan nykyinen tai uusi työpaikka, jonka opiskelija hankkii itse. Oppisopimuksella suoritettu ammatillinen perustutkinto sekä ammatti- ja erikoisammattitutkinnot antavat saman pätevyyden kuin ammattikoulu ja mahdollisuuden hakea ammattikorkeakouluun ja yliopisto-opintoihin.
Ammatillisen perustutkinnon laajuus on 180 osaamispistettä, mikä vastaa kolmea vuotta. Perustutkinnossa (PT) osoitetaan ammatillinen valmius. Ammatillisen perustutkinnon voi suorittaa oppilaitosmuotoisena tai näyttötutkintona. Oppisopimusopiskelijat suorittavat perustutkinnot pääsääntöisesti näyttötutkintoina.
Ammatti- ja erikoisammattitutkinnot (AT ja EAT) ovat näyttötutkintoja, joissa ammattitaito osoitetaan tutkintotilaisuuksissa oman alan työ-ja palvelutilanteissa. Ammatti- tai erikoisammattitutkinnon kesto on noin 1–1,5 vuotta riippuen opiskelijan aiemmasta osaamisesta.
Palkka
Oppisopimuksella kouluttautuva on määräaikaisessa työsuhteessa työnantajaan ja saa työstä palkkaa. Oppisopimusopiskelijalle on maksettava vähintään työehtosopimuksen mukaista palkkaa. Mikäli alalla ei ole työehtosopimusta, maksetaan kohtuullista palkkaa. Opiskelijalle kuuluvat työntekijän lakisääteiset oikeudet kuten oikeus vuosilomaan, sairasajan palkkaan ja työterveyshuoltoon.
Osan ajasta opiskelija on koulutusta antavassa ammattioppilaitoksessa saamassa käytännön harjoittelua täydentävää opetusta. Jos työnantaja ei maksa tältä ajalta palkkaa, opiskelija saa tarvittaessa opintososiaalisia etuuksia, joita ovat päiväraha, perheavustus, matkakorvaus ja majoituskorvaus.
Työnantajalle maksetaan korvausta kouluttamisesta. Oppisopimustoimijan maksama koulutuskorvaus lasketaan jokaisessa solmitussa oppisopimuksessa erikseen. Korvauksen suuruus vaihtelee ja on 1–1 000 €/kk. Työnantaja voi myös hakea palkkatukea työttömän työnhakijan palkkaamiseen oppisopimuksella kotikunnan TE-toimistosta.
Oppisopimuskoulutuksessa olevalla on hieman parempi työsuhdeturva kuin muilla työntekijöillä, koska työnantaja voi irtisanoa oppisopimuksen tuotannollisilla tai taloudellisilla perusteilla vain ammattioppilaitoksen luvalla. Toisaalta ammattioppilaitos voi irtisanoa oppisopimuksen, jos työnantaja laiminlyö velvollisuutensa kouluttaa opiskelijaa.
Nikita Magalov
thumb|right|Nikita Magalov
Nikita Magalov (8. helmikuuta 1912 Pietari – 26. joulukuuta 1992 Vevey) oli venäläissyntyinen pianisti. Hän opiskeli säveltämistä Sergei Prokofjevin johdolla, ja Maurice Ravel oli hänen ihailijansa. Hän konsertoi useimpien aikansa tärkeimpien kapellimestarien ja orkesterien kanssa. Hänestä tuli ensimmäinen Frédéric Chopinin koko pianotuotannon levyttänyt muusikko. Hänen ohjelmistoonsa kuului myös Ludwig van Beethovenin, Felix Mendelssohnin, Wolfgang Amadeus Mozartin, Johannes Brahmsin, Robert Schumannin, Franz Lisztin, Claude Debussyn, Maurice Ravelin, Gabriel Faurén, Prokofjevin, Sergei Rahmaninovin, Igor Stravinskyn, Aleksandr Skrjabinin ja muiden teoksia.
Magalovin perhe pakeni tämän ollessa 6-vuotias vallankumouksen tieltä. Ensin perhe matkusti Suomeen ja sitten Yhdysvaltoihin ennen Pariisiin asettumista vuonna 1922. Magalov opiskeli Pariisin konservatoriossa pääasiallisena opettajanaan Isidor Philipp.
Pariisissa Magalov tapasi Prokofjevin, Ravelin ja Rahmaninovin, joiden musiikki vaikutti merkittävästi hänen uraansa. Hän myös ystävystyi Joseph Szigetin kanssa siellä. Hän teki yhteistyötä Szigetin kanssa ja meni naimisiin tämän tyttären kanssa. Vuosina 1949–1959 hän piti säännöllisesti mestarikursseja Genevessä. Hänen useimmat levytyksensä ovat vuoden 1960 jälkeen tehtyjä. Vielä kaudella 1990–1991 Magalov piti kuuden konsertin sarjan, jossa hän esitti lähes koko Chopinin tuotannon. Hän kuoli syöpään 1992.
Marmiksen Kuula
Marmiksen Kuula eli MaKu on vuonna 1993 perustettu helsinkiläinen urheiluseura. Seura perustettiin alun perin jalkapalloa varten, mutta vuosien saatossa lajien määrä seurassa on kasvanut. Jalkapallon ohella MaKun lajeihin kuuluu salibandy, futsal sekä baseball.
Jalkapallo
Seuran edustusjoukkue jalkapallossa pelaa nykyisin Kolmosessa. Seuralla on yhteensä kolme jalkapallojoukkuetta.
Salibandy
Seuralla on harrastesalibandyjoukkue.
Futsal
Seuran Futsal-edustusjoukkue pelaa nykyisin Helsingin piirin sarjassa (2.div). Futsal Cupissa MaKu on parhaimmillaan edennyt finaaliin kaudella 2005–2006. MaKun pelaajista Mika Helinillä on tilillään myös useita futsal-maaotteluita.
Eco
Eco tarkoittaa seuraavia:
Hassan Dahir Aweys
Aweys on entinen armeijan eversti, joka palkittiin urheudesta vuonna 1977 Etiopiaa vastaan käydyssä sodassa. Aweys johti al-Itihaad al-Islamiya -nimistä islamilaista aseellista ryhmittymää 1990-luvulla.
Joulukuun 2006 alusta islamilaisten oikeusistuinten liitto on taistellut Etiopian joukkoja vastaan Somaliassa. Hassan Dahir Aweys ilmoitti 21. joulukuuta 2006 sodasta etiopialaisia vastaan. Etiopian joukkojen avulla väliaikaishallitus sai nopeasti pääkaupungin ja suuren osan maasta hallintaansa.
Hassan Dahir Aweys palasi julkisuuteen syyskuussa 2007, kun hän oli Eritrean Asmarassa perustamassa Somalian vapautuksen liittoa.
Maanpaossa ollessaan hän rikkoi välinsä Sharif Sheikh Ahmedin kanssa, josta tuli myöhemmin maan presidentti, ja nimitti tämän hallitusta Somalian vihollisten asettamaksi, jolla ei ole kansan tukea, eikä se edusta kansan etua. Lisäksi hän kuvasi maassa olevia Afrikan unionin rauhanturvaajia "bakteereiksi", jotka pitäisi saada maasta pois. Somaliaan hän palasi huhtikuussa 2009.
Kesäkuussa 2013 Somalian hallituksen joukot ilmoittivat pidättäneensä Aweysin Mogadishun lentokentällä.
Rantola
Rantola on kylä Sauvossa ja vuonna 1969 Sauvoon liitetyn Karunan kunnan keskuskylä. Kylä sijaitsee noin kahdentoista kilometrin päässä Sauvon keskustasta.
Historia
Rantola oli alkujaan rälssitalo Kasklahden kylässä, josta tuli alueen keskuspaikka, kun paikalle rakennettiin vuonna 1912 pieni sähkölaitos, josta tuli nykyinen sähköyhtiö Caruna. Nykyään se kattaa osat Kasklahden lahden pohjoispuolella ja Sydänmaan lahden eteläpuolella kylistä. Kylän läpi kulkee Karunantie, johon kuuluva vuonna 1962 rakennettu silta yhdistää kaksi lahden toisistaan erottamaa Karunan osaa.
Palvelut
Kylässä toimii Rantolan puoti ja Rantolan kievari. Sauvon kädet ovat pitäneet entisessä Rantolan ja sittemmin Karunan vanhassa meijerissä kesäisin eri taiteilijoiden näyttelyitä. Alueella on suoramyyntitiloja, kuten Gresblölen tila ja Salmensuun tila.
Alueella toimii Karunan kyläyhdistys. Karunan nuorisoseuran talo on Karunan urheilijoiden ylläpitämä yleisötila. Nuorisoseuran talon yhteydessä on tanssilava. Kylän alueella on yleinen uimaranta.
Luettelo pikkuplaneetoista: 118001–119000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 118001:stä ja päättyen 119000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Lähteet
Zoznam planétok 118001-118250
Scrum
Varsinaisen scrum-viitekehyksen kehittäjinä pidetään Jeff Sutherlandia, Ken Schwaberia, John Scumniotalesia ja Jeff McKennaa.
Työskentelytapa
Scrumissa työskennellään toistavasti ja lisäävästi ennustettavuuden optimoimiseksi ja riskien kontrolloimiseksi. Tavoitteena oleva tuote kehittyy pikkuhiljaa täydellisemmäksi ja valmiimmaksi useiden kehitysjaksojen aikana. Kehitysjaksoa kutsutaan sprintiksi. Sprintti on 1-4 viikon mittainen aikaraja, jonka sisällä tuotetaan “valmiin” määritelmän täyttävä, käyttökelpoinen ja potentiaalisesti julkaisukelpoinen tuoteversio. Jokaisen sprintin sisältö sovitaan sprintin suunnittelupalaverissa ennen sprintin aloitusta, ja toteutettaviksi valitaan sellaisia tuotteen kehitysjonon kohtia, joilla on sillä hetkellä suurin merkitys projektin onnistumiselle. Sprintin lopuksi järjestetään sprinttikatselmus, jossa kehitystiimi esittelee sprintin konkreettiset saavutukset (esim. ohjelmiston uusimman version) tuoteomistajalle sekä mahdollisille sidosryhmien edustajille palautteen saamiseksi ja ymmärryksen lisäämiseksi kehityksen tilasta. Ennen seuraavan sprintin aloittamista pidetään vielä sprintin retrospektiivi, jossa tarkastellaan prosessin näkökulmasta mikä sprintin aikana sujui hyvin ja mitä voitaisiin parantaa seuraavassa sprintissä.
Scrumin roolit
Scrum-kehityksessä käytetään yhtä tai useampaa scrumtiimiä. Scrumtiimi koostuu tuoteomistajasta, scrummasterista ja kehitystiimistä. Scrumtiimi päättää kunkin sprintin tavoitteet ja tehtävät, ja vastaa yhdessä siitä, että asetettuihin tavoitteisiin päästään. Scrumtiimi on itseohjautuva ja monitaitoinen, ja sillä on valta päättää omista työmenetelmistään.
Yksi scrumtiimin jäsen toimii tuotteen omistajana. Tuoteomistaja vastaa tuotteen arvon ja kehitystiimin työn arvon maksimoimisesta. Käytännössä tämä tapahtuu määrittelemällä tuotteen vaatimukset sekä järjestämällä tuotteen kehitysjono yhteistyössä scrumtiimin kanssa. Tuoteomistaja on yksi henkilö, ei komitea. Tuoteomistaja voi hyödyntää komiteoita tai edustaa sellaisen toiveita tuotteen kehitysjonon kautta, mutta tuotteen kehitysjonon järjestyksen muuttamiseksi tulee aina ensin vakuuttaa tuoteomistaja. Tuoteomistaja tuntee tuotteen liiketoimintaa ja edustaa asiakkaita ja käyttäjiä. Tuoteomistajan toiminta maksimoi tuotekehitykseen sijoitetun pääoman tuottoprosentin (ROI) ja varmistaa, että scrumtiimi toteuttaa jokaisessa sprintissä sellaisia vaatimuksia, jotka ovat tuotteen onnistumisen kannalta keskeisimpiä. Tuoteomistaja hyväksyy sprinttikatselmuksessa edellisen sprintin tuoteversion ja osallistuu sprintin suunnittelupalaveriin varmistaakseen, että kehitystiimi ymmärtää sprinttiin valittavat tuotteen kehitysjonon kohdat riittävällä tarkkuudella. Tuoteomistaja myös auttaa kehitystiimiä ymmärtämään vaatimuksia ja tarvittaessa tarkentaa sprinttiin valittujen vaatimusten toteutustapaa sprintin aikana.
Toinen scrumtiimin rooleista on kehitystiimi. Kehitystiimi koostuu ammattilaisista, jotka muuttavat sprinttiin valitun tuotteen kehitysjonon sisällön potentiaalisesti julkaisukelpoiseksi “valmiiksi” tuoteversioksi jokaisessa sprintissä. Ainoastaan kehitystiimin jäsenet osallistuvat tuoteversion kehitykseen. Kehitystiimit ovat monitaitoisia sisältäen kaiken tarvittavan osaamisen potentiaalisesti julkaisukelpoisen tuoteversion kehittämiseksi. Kehitystiimin jäsenillä voi olla erityistä osaamista tai erilaisia työn painopisteitä, mutta vastuu kehityksestä kuuluu koko kehitystiimille yhdessä.
Kolmas scrumtiimin rooli on scrummaster. Scrummaster vastaa siitä, että kaikki ymmärtävät ja käyttävät Scrumia. Scrummasterit tekevät tämän varmistamalla, että scrumtiimit pitäytyvät Scrumin teoriassa, käytännöissä ja säännöissä. Scrummaster on scrumtiimin palveleva johtaja. Toisin kuin perinteisellä esimiehellä, scrummasterilla ei ole scrumtiimin jäseniin suoraa määräysvaltaa, vaan hän vaikuttaa scrumtiimiin Scrum-prosessin kautta. Scrummasterin tehtävät koostuvat suurelta osin ryhmän työskentelyä haittaavien esteiden poistamisesta ja ryhmän valmentamisesta itseohjautuvuuteen. Scrummaster vastaa siitä, että scrumtiimin päivittäinen työskentely on tuottavaa ja Scrumin pelisääntöjä noudatetaan. Hän tarkkailee työn etenemistä, ja jos sprintin tavoitteiden saavuttaminen alkaa näyttää epätodennäköiseltä, hän kommunikoi kehitystiimin ja tuoteomistajan kanssa tilanteen korjaamiseksi tai sprintin sisällön kaventamiseksi. Scrummaster myös suojaa tiimiä ulkopuoliselta hälyltä, kuten sprintin aikana pyydetyiltä uusilta vaatimuksilta, ja tekee kaikkensa turvatakseen tiimilleen työrauhan.
Scrumin tuotokset
pienoiskuva|Scrumin prosessi Scrumin tuotokset kuvaavat työtä tai lisäarvoa tavoilla, jotka lisäävät läpinäkyvyyttä ja tilaisuuksia tarkastelulle ja sopeuttamiselle. Scrumin tuotokset on suunniteltu erityisesti maksimoimaan läpinäkyvyyden niille keskeisille tiedoille, jotka auttavat scrumtiimejä onnistuneesti toimittamaan “valmiin” tuoteversion.
Scrum-ban
Scrum-ban on ohjelmistotuotannon malli, joka perustuu Scrum- ja Kanban-menetelmiin. Scrum-ban soveltuu erityisesti ylläpitoprojekteihin tai (järjestelmä)projekteihin, joissa vaatimuksia tai ohjelmistovirheitä tulee jatkuvasti ja yllättäen. Tällöin Scrumin aikarajoitteisista sprinteistä ei ole mainittavaa hyötyä. Sen sijaan Scrumin päivittäisiä kokouksia ja muita käytäntöjä voidaan soveltaa tiimistä ja tarpeesta riippuen. Kanban-menetelmästä tuttua on työvaiheiden visualisointi sekä rajoitteet sille, montako käyttäjätarinaa tai korjausta voi kussakin työvaiheessa olla kesken. Näiden avulla ohjataan kehitystiimin tekemistä niin, että käyttäjätarinan tai korjauksen läpimenoaika on mahdollisimman lyhyt ja toisaalta tiimin jäsenet ovat sopivasti työllistettyjä.
Työvaiheiden havainnollistamiseksi samassa tilassa olevat tiimit käyttävät yleensä post-it -lappuja ja isoa taulua. Hajautettujen tiimien tapauksessa työvaiheiden visualisoinnin tarjoavat ohjelmistot ovat käytännöllisiä. Mm. ScrumWorks, VersionOne, TargetProcess sekä Jira Software (ent. GreenHopper) näyttävät kehitystiimin käyttäjätarinat (Story), ohjelmistovirheet (Bug) tai tehtävät (Task) jaoteltuna eri vaiheisiin.
Työvaiheet ovat yksinkertaisimmillaan: aloittamattomat, käynnissä olevat sekä tehdyt tehtävät tai käyttäjätarinat. Kehitystiimit voivat kuitenkin halutessaan lisätä vaiheita (esim. määritelty, suunniteltu, testattu, toimitettu). Ylimääräiset vaiheet voivat auttaa jos joku vaihe muodostuu pullonkaulaksi eikä keskeneräisen työn raja-arvoja haluta nostaa. Tarkempi vaihejaottelu mahdollistaa paremmin myös kehittäjien erikoistumisen tiettyihin työvaiheisiin.
Keskeneräiselle työlle ei ole olemassa määriteltyjä raja-arvoja, vaan jokaisen tiimin täytyy ne määritellä itse kokeilun ja erehdyksen kautta. Liian pieni raja-arvo aiheuttaa tiimin jäsenten odottamista, koska työtä ei tule seuraavaan vaiheeseen tarpeeksi nopeasti. Toisaalta liian suuret raja-arvot keräävät suuren keskeneräisen työn varaston, mikä hidastaa läpimenoaikaa. Yhtenä nyrkkisääntönä voidaan kuitenkin pitää, että kenelläkään tiimin jäsenellä ei pitäisi olla valittuna enempää kuin kaksi tehtävää kerrallaan ja toisaalta kaikilla tiimin jäsenillä ei saisi olla samanaikaisesti kahta tehtävää.
Scrumin ja Kanbanin suurin ero on siinä, että Scrumissa sprintit ovat aikarajattuja, kun taas Kanbanissa työskenteleminen on jatkuvaa. Tämä näkyy työvaihetauluissa, jotka Scrumissa tyhjennetään sprintin jälkeen. Kanbanissa tehtävät taas liikkuvat jatkuvasti samalla taululla. Scrum painottaa monitaitoisia tiimejä, jotka pystyvät itsenäisesti kehittämään potentiaalisesti julkaistavan tuoteversion. Kanban taas mahdollistaa erikoistuneet, toiminnalliset tiimit.
Koska Scrum-ban on menetelmänä suhteellisen uusi, sen käytöstä ei ole olemassa juurikaan artikkeleita. Sen sijaan Kanbania on sovellettu ohjelmistotuotannossa ainakin Microsoftilla sekä Corbiksella.
Kari Rosimo
Kari Rosimo (s. 17. elokuuta 1953 ) on suomalainen raviohjastaja. Hänellä on ammattilisenssi. Nummelassa asuva Rosimo on ajanut yli 27 000 ravilähtöä ja voittanut yli 2 600.
Leganés
Leganés on kaupunki Madridin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee metropolialueella noin 10 kilometriä itsehallintoalueen ja maan pääkaupungista Madridista lounaaseen. Kaupungin pinta-ala on 43 neliökilometriä. Vuonna 2016 kaupungissa oli 187 173 asukasta. Suuri osa väestöstä käy töissä pääkaupungissa.
Leganés sai osakseen julkisuutta 3. huhtikuuta 2004, kun viisi Madridin junapommi-iskuista epäiltyä räjäyttivät itsensä kaupungissa sijaitsevassa huoneistossa poliisin erikoisjoukkojen tehdessä rynnäkön rakennukseen. Räjähdyksessä menehtyivät kaikki viisi epäiltyä ja yksi poliisi.
Kaupungissa sijaitsee yksi Kaarle III:n yliopiston (Universidad Carlos III de Madrid) kampuksista, jossa toimii muun muassa polytekninen korkeakoulu. Yliopiston muut kampukset ovat Getafessa ja Colmenarejossa.
Leganésin yhdistää Madridiin M-40-kehätie, Madridin metron MetroSur-linja sekä Cercanías-lähiliikennejunat.
Cabot Cove
Cabot Cove on kuvitteellinen kylä Yhdysvalloissa, Mainen osavaltiossa. Se on yhdysvaltalaisen Murhasta tuli totta -televisiosarjan päähenkilön Jessica Fletcherin kotikylä.
Sumqayıt
Sumqayıt on Azerbaidžanin kolmanneksi suurin kaupunki. Se sijaitsee Kaspianmeren rannalla Apšeronin niemimaan tyvessä 31 kilometriä Bakusta luoteeseen. Kaupungissa on 329 300 asukasta (vuonna 2014).
Nykyään Sumqayıtissa on öljy- ja kemian teollisuutta, kone- ja laiteteollisuutta, energiateollisuutta, kevyttä ja elintarviketeollisuutta sekä rakennustarvikkeiden tuotantoa. Kaupungissa toimii yliopisto ja joukko ammattioppilaitoksia. Sieltä on rautatie- ja maantieyhteydet Bakuun ja Venäjälle.
Kaupungissa helmikuussa 1988 tapahtunut Sumgaitin verilöyly oli yksi Armenian–Azerbaidžanin konfliktin ensimmäisistä yhteenotoista.
Azio Corghi
Azio Corghi (9. maaliskuuta 1937 Cirié – 17. marraskuuta 2022 ) oli italialainen säveltäjä. Hän opiskeli Torinossa ja Milanossa. Corghin tuotantoon kuuluu muun muassa oopperoita ja orkesterimusiikkia.
Kiinannokkavarpunen
Kiinannokkavarpunen (Eophona migratoria) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Ohuè-luokan miinantorjunta-alus
Ohuè-luokan miinantorjunta-alukset ovat italialaisen Intermare S.p.A.:n Nigerian laivastolle valmistamien kahden aluksen muodostama miinantorjunta-alusluokka. Nigeria laivasto tilasi alukset 1983.