cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kauhajoen Karhu (koripallo)
Tunnetuimpia Karhussa ja Karhubasketissa pelanneita koripalloilijoita ovat olleet amerikkalaiset Eric Washington ja Jeremiah Wood sekä koripallomaajoukkueen laituri Vesa Mäkäläinen ja takamies Mikko Koivisto. Menestyneimpiä Karhun omia kasvatteja ovat olleet Pekka Lähdetniemi, Timo Hakamaa sekä Mika Rinne.
Kauhajoen Karhu on tehnyt elokuusta 2013 lähtien yhteistyötä Vaasan Salaman kanssa. Yhteistyö koskee aiemman miesten joukkueiden lisäksi myös junioritoimintaa ja mahdollistaa laajemman yhteistoiminnan maakunnan seurojen välillä.
Heinäkuussa 2017 Karhun koripallojaosto teki päätöksen, jonka mukaan edustusjoukkueen toiminta siirretään erilleen Kauhajoen Karhun toiminnasta oman yhdistyksen alle. Hyvin usein sekoitetaan kuitenkin Kauhajoen Karhu ja Karhubasket. Tässä artikkelissa ennen kautta 2016-2017 pelatut kaudet ja historia on Kauhajoen Karhun ja siitä eteenpäin kaudesta 2017-2018 lähtien ainoa Kauhajoella koripallon parissa toimiva seura on Karhu Basket ry.
Historia
Koripalloa on pelattu Kauhajoella jo 1940-luvulta lähtien. 1960- ja 1970-lukujen aikana harjoittelu seurassa tehostui ja 1970-luvun lopulla Pesukarhut nousi Suomi-sarjaan. Heti ensimmäisenä kautenaan Suomi-sarjassa joukkue pääsi I-divisioonan karsintoihin, mutta ei kuitenkaan yltänyt sarjanousuun. 1980-luvun alussa joukkueeseen saapui sen ensimmäinen amerikkalaisvahvistus, Ron Billingslea. Pesukarhut yritti 1980-luvulla nousta I-divisioonaan joukkueella, jossa pelasivat muun muassa Pekka Lähdetniemi, Timo Hakamaa ja Alf Strömberg. Pesukarhujen nousu I-divisioonaan tapahtui lopulta vuonna 2000 joukkueella, jossa pelasivat muun muassa Greg Gibson, Eric Carr, Mika Rinne ja Antti Rantamäki. Samalla edustusjoukkueen nimi muuttui Kauhajoen Karhuksi.
Ensimmäisenä kautenaan I-divisioonassa Karhu sijoittui sarjassaan kahdeksanneksi. Kaudella 2005–06 Karhu sijoittui sarjassa kolmanneksi ja pääsi siten karsimaan paikasta Korisliigassa. Karsintasarjassa joukkue sijoittui tasapistein toiseksi sarjan voittajan Porvoon Tarmon kanssa. Joukkueiden keskinäisten ottelujen yhteenlasketun korieron perusteella Tarmo sai kuitenkin niukasti pidettyä paikkansa Korisliigassa. Kauteen 2006–07 Karhu lähti kovin odotuksin. Tavoitteena oli sarjan voiton myötä suora nousu Korisliigaan. Kauden viimeisessä pelissä joukkue kaatoikin koko kauden sarjaa hallinneen Turun NMKY:n selvästi ja varmisti siten sarjanousun pääsarjatasolle.
Kaudelle 2007–2008 Karhun kotimainen pelaajarunko vahvistui Yhdysvalloissa yliopisto-opiskelunsa päättäneellä Olli Ahvenniemellä sekä nuorten maajoukkuelaiturilla Kwamena Bracella. Lisäksi joukkue lähti kauteen kolmella uudella ulkomaalaisvahvistuksella.
Runkosarja käynnistyi Karhun osalta kotiottelulla helsinkiläisiä Torpan Poikia vastaan. Ottelu oli luonnollisesti samalla myös Karhun seurahistorian ensimmäinen miesten SM-sarjan koripallo-ottelu. ToPo otti ottelun hallintaansa heti alkuvaiheessa ja vei voiton nimiinsä lopulta 12 pisteen erolla. Pääsarjatason ensimmäiseen voittoon Karhu ylsi Kotkassa, jossa kauden viidennessä ottelussa vastaan asettunut KTP-Basket kaatui lukemin 77–93.
Tammikuun lopussa kahdeksan ottelun tappioputkessa ja sarjan viimeisellä sijalla ollut Karhu sai riveihinsä todella kokeneen pelaajan. Joukkueeseen liittyi aluksi kuukauden, ja lopulta koko loppukauden mittaisella vuokrasopimuksella Tampereen Pyrinnöstä NBA:ssakin pelannut Eric Washington. Washingtonin avulla joukkue onnistui voittamaan jäljellä olleista 16 runkosarjan ottelusta kuusi, mutta tappio kauden viimeisessä ottelussa Team Componentalle merkitsi Karhulle putoamista takaisin koripallon I-divisioonaan.
Kaudeksi 2008–2009 joukkueen runko uudistui lähes täysin. Joukkueen tähtipelaaja Eric Washington kuitenkin jatkoi kokoonpanossa, ja joukkuetta ryhdyttiin kokoamaan hänen ympärilleen. Edelliskauden runkopelaajista joukkueessa Washingtonin lisäksi Karhussa jatkoi ainoastaan Kwamena Brace. Nimekkäimpiä uusia kotimaisia olivat Islannin pääsarjasta Kauhajoelle siirtynyt Roni Leimu, sekä usean vuoden Korisliigassa pelannut Lasse Hintsala. Lisäksi joukkueen takamieheksi liittyi jo kertaalleen Karhua Korisliigaan nostamassa ollut amerikkalaispelaaja Maurice Horton. Kauden aikana Karhu voitti pelaamistaan otteluista 17 ja kauden päätteeksi nousi suoraan takaisin Korisliigaan.
Karhu on voittanut Korisliigassa kolme mitalia. Liigan mestaruuden seura on voittanut kaudella 2017-18 peittoamalla finaaleissa Salon Vilppaan sekä kaudella 2018-19 voittamalla finaalisarjassa Kouvot. Kaudella 2020-21 Karhu selvisi finaaliin, jossa se hävisi Salon Vilppaalle otteluvoitoin 4-2.
Joulukuussa 2020 Karhu ilmoitti rakennuttavansa Kauhajoelle oman monitoimihallin.
Maineikkaita Karhu-pelaajia
Eric Washington – Karhun historian ensimmäinen, ja toistaiseksi ainoa NBA-pelaaja siirtyi Karhun Korisliiga-joukkueeseen kesken kauden 2007–2008. Hän pelasi Karhussa myös kauden 2008–2009, jolloin joukkue pelasi koripallon I-divisioonaa. 104 NBA-ottelun lisäksi Washingtonilla on pelikokemusta Euroopan tasokkaimmista pääsarjoista, kuten Kreikan A1 Ethnikistä sekä Italian Serie A:sta.
Jeremiah Wood – Ammattilaisuransa Joensuun Katajassa edellisellä kaudella aloittanut sisäpelaaja liittyi Karhun Korisliiga-joukkueeseen kesken kauden 2009–2010. Hän pelasi Karhussa myös kauden 2010–2011. Kahden Karhussa pelatun kauden aikana hän voitti Korisliigan runkosarjan levypallo- ja tehokkuustilastot kahdesti sekä muun muassa syöttö- ja riistotilastot kertaalleen. Lisäksi Wood on Korisliigan korikuningas kaudelta 2008–2009 edustaessaan Joensuun Katajaa. Wood valittiin Karhua edustaessaan kahdesti Korisliigan kuukauden pelaajaksi.
Vesa Mäkäläinen – Urallaan 35 miesten maaottelua pelannut sisäpelaaja edusti Karhua kaudet 2010–2012. Tänä aikana hän kuului myös vuoden 2011 koripallon Euroopan-mestaruuskilpailuissa yhdeksänneksi sijoittuneeseen maajoukkueeseen. Vuosittaisissa Korisliigan kauden palkitsemistilaisuuksissa hän on kerännyt useita eri palkintoja. Karhua edustaessaan hänet valittiin Korisliigan vuoden puolustuspelaajaksi kaudella 2010–2011.
Antti Kanervo – 15 miesten maaottelua ennen kesää 2015 pelannut heittävä takamies on pelannut Karhussa kauden 2014–2015 ja pelaa joukkueessa myös kaudella 2015–2016.
Mikko Koivisto – Heittävänä takamiehenä pelaavalla Koivistolla on tilastoissa 106 pelattua miesten maaottelua sisältäen neljät arvokisat. Hän siirtyi Loimaalta Karhuun kesken kautta 2015–2016 Bisonsien talousvaikeuksien vuoksi.
Henkilökohtaiset palkinnot
Korisliigan SM-finaalien paras pelaaja
Korisliigan vuoden ulkomaalaisvahvistus
Korisliigan vuoden valmentaja
Korisliigan paras kuudes pelaaja
Korisliigan vuoden puolustuspelaaja
Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja
Vuoden I-divisioonapelaaja
Korisliigan kuukauden pelaaja
Pelaajatilastot
Karhu Basketin pääsarjahistorian tilastokärki kategorioittain. Tilastot sisältävät sarjan kaikki vaiheet (runkosarja, alempi ja ylempi jatkosarja, pudotuspelit). Lihavoiduilla pelaajilla on sopimus Karhu Basketin kanssa kaudesta 2022–2023.
Tilastot päivitetty kauden 2021–2022 päätyttyä.
Jean Richepin
Jean Richepin (4. helmikuuta 1849 Médéa, Ranskan Algeria – 12. joulukuuta 1926 Pariisi) oli ranskalainen runoilija, prosaisti ja näytelmäkirjailija. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Elämäkerta
Tämä voimakkaasti vaikuttanut runoilija oli bretagnelaisen sotilaslääkärin poika. Hän oli jo nuorena tunnettu vahvana asian ihmisenä ja suoritti siksi lyseon loistavin arvosanoin. Hän jatkoi opintoja École normale supérieuressa vuoteen 1868 saakka ja suoritti vuonna 1870 maisterin tutkinnon.
Sodan sytyttyä hän liittyi tarkka-ampujiin. Hän ihastui vapaaseen elämään ja vietti neljä vuotta kuljeskellen ja ansaitsi elantonsa lehtimiehenä. opettajana, merimiehenä, lastaajana sekä Napolissa että Bordeaux’ssa. Vihdoin vuonna 1875 hän löysi Latinalaiskorttelin, jossa hän ryhtyi viettämään vaihtelevaa elämää ja tutustui useisiin kirjallisiin henkilöihin.
Viry-Châtillon
Urheilu
Kaupungin jalkapallojoukkue on Entente sportive Viry-Châtillon (ES Viry-Châtillon). Joukkueessa pelasi Thierry Henry kaudella 1991-1992. Kaupungissa on myös jääkiekkojoukkue Viry-Châtillon Essonne Hockey.
Bangkok Post
Bangkok Post on yksi kolmesta Bangkokissa, Thaimaassa julkaistavista päivittäin ilmestyvistä englanninkielisistä sanomalehdistä. Kaksi muuta ovat The Nation ja ThaiDay. Lehti perustettiin vuonna 1946.
Valtteri Simonen
Valtteri Simonen (s. 1. huhtikuuta 1974 Turku) on suomalainen näyttelijä. Tällä hetkellä hän toimii Teatr ZA:n taiteellisena johtajana ja näyttelijänä.
Simonen valmistui ylioppilaaksi vuonna 1992 ja näyttelijäksi Pietarin Teatteriakatemiasta kuuluisalta V. M. Filshtinskin kurssilta vuonna 2000. Hän näytteli jo opiskeluaikanaan Teatteri Satiirissa Vasilin saarella ja kuului Teatteri Osobnjakin näyttelijäryhmään vuosina 1999–2001.
Suomeen palaamisen jälkeen Simonen on näytellyt monia teatterirooleja muun muassa Ryhmäteatterissa ja venäjänkielisessä Teatr ZA:ssa sekä useissa elokuva- ja televisiotuotannoissa sekä opettanut näyttelijäntyötä muun muassa Teatterikorkeakoulussa.
Valtteri Simonen on Helsingissä toimivan venäjänkielisen ammattiteatteri Teatr ZA:n perustajajäsen.
Suomen Työväen Musiikkiliitto
Suomen Työväen Musiikkiliitto (STM) r.y. on valtakunnallinen harrastajamusiikkijärjestö. STM:n tarkoituksena on tukea ja kehittää musiikin harrastustoimintaa suomalaisten keskuudessa. Jäsenkuoroissa ja -orkestereissa musiikkia harrastaa noin 2 500 suomalaista. Liitto on perustettu Tampereella vuonna 1920, ja sen kotipaikka on Tampere.
Gianluca Curci
Gianluca Curci (s. 12. heinäkuuta 1985 Rooma, Italia) on italialainen jalkapallomaalivahti.
Suomen Työväen Musiikkiliitto
Piirijärjestöt
Suomen Työväen Musiikkiliiton yhteydessä toimii viisi alueellista piirijärjestöä: Länsi-Suomen piiri, Karjalan piirijärjestö, Pohjolan piiri, Uudenmaan piiri ja Varsinais-Suomen piiri. Piirijärjestöjen tärkeimpiä tehtäviä ovat alueellisten tai piirikohtaisten musiikkijuhlien ja muiden tapahtumien järjestäminen sekä jäsenryhmien alueellisena yhdyssiteenä toimiminen. Piirijärjestöjen toiminnasta vastaa kunkin alueen jäsenryhmät.
Gianluca Curci
Curci on AS Roman juniorikoulun helmiä, ja hän toimi joukkueen ykkösvahtina kauden 2004–2005 lopussa, sekä kauden 2005–2006 alussa. Syksystä 2006 alkaen hän kuitenkin joutui tyytymään penkkivahdin rooliin brasilialaisen Donin ohitettua hänet. Kesäkuussa 2008 Curci siirtyi AC Sienaan ja heinäkuussa 2010 hän siirtyi UC Sampdoriaan. Hän on sittemmin pelannut myös Saksassa ja Ruotsissa.
Curci on pelannut Italian alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
Moniperintä
Moniperintä on olio-ohjelmointikielen ominaisuus laajentaa toimintoja useasta luokasta perinnällä. Moniperintä mahdollistaa uuteen luokkaan periyttämisen useista kantaluokista. Moniperintä on hyödyllistä tilanteessa, jossa luokka Lepakko sisältää Lentävä eläin - ja Nisäkäs-luokkien ominaisuudet.
Kaikki perintää tukevat ohjelmointikielet eivät tue moniperintää tai asettavat rajoituksia sen käytölle.
Moniperinnän tarpeellisuudesta on kiistelty useita vuosia. Eräissä tapauksissa sen riskit katsotaan liian suuriksi verrattuna sen hyötyihin.
Ohjelmointitason ongelmat voidaan ratkaista ilmankin moniperintää, mutta sen käyttö voi myös helpottaa toteutuksen tekemistä riippuen ratkaistavan ongelman laadusta.
Olio-ohjelmoinnissa (engl. Object-oriented programming, OOP) periytyminen kuvaa kahden luokan välistä suhdetta, jossa yksi luokka (lapsiluokka) on toisen luokan (emoluokka) alaluokka. Lapsi perii vanhemman menetelmät ja attribuutit, mikä mahdollistaa jaetun toiminnallisuuden. Voidaan esimerkiksi luoda muuttujaluokka Nisäkäs, jolla on ominaisuuksia, kuten syöminen, lisääntyminen jne.; määritä sitten lapsiluokan Kissa, joka perii nämä ominaisuudet ilman, että niitä tarvitsee erikseen ohjelmoida ja lisää samalla uusia ominaisuuksia, kuten hiirten jahtaaminen.
Usean periytymisen ansiosta ohjelmoijat voivat käyttää useampaa kuin yhtä täysin ortogonaalista hierarkiaa samanaikaisesti, esimerkiksi sallimalla luokan Kissa periä luokista Sarjakuvahahmot, Lemmikki ja Nisäkäs sekä käyttää ominaisuuksia kaikkien näiden luokkien sisällä.
Virtuaalinen moniperintä
pienoiskuva|183x183px|Timanttiongelman luokkakaavio Niin sanotussa timanttimuodon moniperinnässä voi tulla vastaan tilanne, jossa periytynyt luokka saa kaksi toteutusta samasta kantaluokassa olevasta toteutuksesta. Yksiselitteinen viittaus perittyyn muuttujaan tai metodiin vaikeutuu vastaavassa tilanteessa.
Niin kutsuttu timanttiongelma on ongelma, joka syntyy, kun kaksi luokkaa B ja C perivät A:sta ja luokka D perii sekä B:stä että C:stä. Jos on olemassa menetelmä A:ssa, jonka B ja C ovat korvanneet (engl. override) ja D ei korvaa sitä, niin minkä menetelmän version D perii: B:n vai C:n version?
Sitä kutsutaan timanttiongelmaksi luokan periytymiskaavion muodon vuoksi tässä tilanteessa. Tässä tapauksessa luokka A on ylhäällä, sekä B että C erikseen sen alla, ja D yhdistää nämä kaksi alareunaa muodostaen “timantin”.
C++ ratkaisee ongelman tukemalla virtuaalista moniperintää, jonka avulla periytyy vain yksi toteutus yhteisen kantaluokan jäsenistä.
Toteutukset
Moniperintää tukevat kielet kuten C++, Eiffel, OCaml ja Scala.
Rajattua moniperintää (interface eli rajapintaperintää) tukevat kielet kuten Ada, C# ja Java.
JavaScript käyttää perimisen toteuttamiseen prototyyppejä.
Lähteet
Multipelt arv
Force majeure
Force majeure eli ylivoimainen este tai tapahtuma on sopimusoikeudessa käytettävä termi, joka tarkoittaa sopimuksen osapuolista riippumatonta, odottamatonta poikkeuksellista tapahtumaa, joka estää sovitun velvollisuuden täyttämisen. Ylivoimainen este on esimerkiksi hirmumyrsky, kapina, liikekannallepano, maanjäristys, meteoriitti, tulivuorenpurkaus, sota sekä suorituksen estävä viranomaisen toimi, kuten tuontikielto ja takavarikko. Rahavelvoitteiden yhteydessä myös maksuliikenteen tai yleisen liikenteen keskeytys katsotaan ylivoimaiseksi esteeksi. Lakko ei sen sijaan ole ylivoimainen este, ellei sopimuksessa ole tällaista ehtoa. Poikkeuksen tekee kuitenkin yleislakko. Kustannustason nousu ja inflaatio jäävät käsitteen ulkopuolelle, ellei niitä ole otettu mukaan sopimusehtojen vastuunrajoituslausekkeisiin.
Ylivoimaisen esteen lähikäsitteitä ovat mahdottomuus ja liikavaikeus. Mahdottomuus on sopimussuorituksen estävä häiriö, jonka yhteydessä ei kiinnitetä huomiota syihin, vaan vain vaikutuksiin. Liikavaikeus ei estä suoritusta, mutta aiheuttaa kohtuuttomia vaikeuksia. Asiaan liittyviä käsitteitä ovat myös sopimuksen sovittelu ja sosiaalinen suorituseste.
Ylivoimaisen esteen tärkein oikeusvaikutus on se, että siihen vetoamalla osapuoli voi kokonaan vetäytyä sopimuksesta tai hän saa lykkäystä velvoitteidensa täyttämiseen. Se rajoittaa myös vahingonkorvausvastuuta, ja rahavelallinen vapautuu sen perusteella viivästyskorosta ja viivästyksen aikaisesta valuuttakurssiriskistä.
Kirjallisuuden valtionpalkinto
Kirjallisuuden valtionpalkinto on Suomen valtion kirjallisuustoimikunnan vuosittain myöntämä palkinto kirjailijoille ja kääntäjille. Vuonna 2013 jaettiin ensimmäistä kertaa myös erillinen kuvitustaiteen valtionpalkinto. Vuonna 2019 palkinto oli suuruudeltaan 14 000 euroa. Kääntäjille myönnettävää valtionpalkintoa kutsutaan myös kääntäjien valtionpalkinnoksi.
Kirjallisuuden valtionpalkintoa edelsi vuosina 1865–1992 jaettu valtion kirjallisuuspalkinto, jonka jakoi aluksi senaatti ja vuodesta 1919 lähtien opetusministeriön alaisuudessa toiminut valtion kirjallisuuslautakunta. Se myönnettiin kirjailijalle tai kääntäjälle edellisen vuoden aikana ilmestyneestä teoksesta. Ensimmäinen palkittu oli Aleksis Kivi. Palkinto on Suomen vanhin kirjallisuuspalkinto.
Valtion kirjallisuuslautakunta jakoi 1970-luvun puolivälistä alkaen erityisiä lastenkirjallisuuden ja nuorten kirjallisuuden valtionpalkintoja, jotka on myös luettu valtion kirjallisuuspalkinnoiksi. Vuoden 1993 valtionpalkintouudistuksen yhteydessä erilliset lasten ja nuorten kirjallisuuden valtionpalkinnot lakkautettiin, ja lastenkirjallisuutta on sittemmin palkittu lastenkulttuurin valtionpalkinnoilla.
Ålands lyceum
Ålands lyceum on yleissivistävä lukio Maarianhaminassa Ahvenanmaalla. Koulun opetuskieli on ruotsi. Ålands lyceum on verrattain suuri lukio; Opetushallinnon vuoden 2018 tilaston mukaan siellä opiskeli 432 lukiolaista. Kyseessä on Ahvenanmaan maakunnan ainoa lukio.
Yleissivistävässä Ålands lyceumissa voi valita erilaisia painotuksia lukio-opinnoissaan: esteettisen, humanistis-yhteiskuntatieteellisen, luonnontieteellisen tai terveys- ja urheilulinjan.
15-peli
thumb|right|Ratkaistu 15-peli 15-peli ( tai Boss Puzzle, ) on ongelmapeli, jossa on tavallisimmin 15 numeroitua laattaa sijoitettuna neliömäiseen, 4×4 = 16 ruutua sisältävän kehykseen, jossa täten on aina yksi ruutu tyhjänä. Pelistä on myös versioita, joissa kehyksen koko on toinen, esimerkiksi 8-peli, jossa on 3×3 = 9 ruutua ja kahdeksan numerolaattaa. Numerolaatat voivat olla missä järjes­tyksessä tahansa, ja tehtävänä on saada ne numero­järjestykseen siirtämällä (liu’uttamalla) aina yksi laatta kerrallaan viereisestä ruudusta kulloinkin tyhjänä olevaan ruutuun.
Ålands lyceum
Ålands lyceumin koulurakennuksen vanhimman osan on suunnitellut arkkitehti J. Ahrenberg, ja se valmistui vuonna 1903. Vuonna 1930 valmistui Torsten Montellin suunnittelema lisärakennus.
15-peli
Ratkaistavuus
Jokainen mahdollinen tapa, jolla laatat voidaan sijoittaa kehykseen, vastaa yhtä 16-alkioisen joukon permutaatiota. Tällaisia tapoja on kaikkiaan 16! = 20 922 789 888 000 (yli 20 biljoonaa), mutta vain puolet näistä asetelmista on sellaisia, että tehtävä on ratkaistavissa, tehtiinpä kuinka monta siirtoa tahansa. Woolssey Johnson ja William E. Story osoittivat tämän vuonna 1897 permu­taatioiden pari­teettiin perustuvalla päättelyllä.
Ålands lyceum
On huomattava, että Ahvenanmaalla voi lukio-opinnot suorittaa muuallakin, sillä Ahvenanmaan lukiokoulutuksen katto-organisaation Ålands gymnasium alaisuudessa toimii kaksi erilaista lukiokoulutusta tarjoavaa oppilaitosta. Nämä ovat yleislukio (Ålands lyceum) ja ammattiin valmistava lukio (Ålands yrkesgymnasium, Strandgatan 1 ja Neptunigatan 19), josta valmistuvat suorittavat tyypillisesti kaksoistutkinnon.
15-peli
Ratkaistavuus
Aina kun yhtä laattaa siirretään, muuttuu permutaation pariteetti parillisesta parittomaksi tai päinvastoin, mutta samalla myös tyhjän ruudun sijainti vasemmasta yläruudusta laskettuna pysty- ja vaakarivejä pitkin muuttuu yhden yksikön verran. Tästä seuraa, että jos permutaation pariteetin ja mainitun etäisyyden summa oli ennen siirtoa parillinen, se on parillinen sen jälkeenkin, ja jos se oli pariton, se myös pysyy parittomana. Erityisesti jos tyhjä ruutu on oikeassa alakulmassa, tehtävä on ratkaista­vissa vain, jos permutaation pariteetti on parillinen. Täten mahdolliset alkuasetelmat voidaan jakaa kahteen ekvivalenssi­luokkaan, joista toiseen kuuluvat ratkaistavissa olevat asetelmat, toiseen taas ne, jotka eivät ole ratkaistavissa.
Johnson ja Story osoittivat myös kääntäen, että jokainen asetelma, jonka pariteetti on parillinen, on ratkaistavissa. Tämä osoitettiin matemaattisella induktiolla lähtien 2×2 laattaa sisältä­västä muunnelmasta. Vuonna 1999 Archer esitti asialle toisenlaisen todistuksen, joka perustuu Hamiltonin polun avulla määriteltyyn ekvivalenssiluokkaan.
thumb|right|Esimerkki asetelmasta, joka ei ole ratkaistavissa Käytännössä yksin­kertaisemmin voidaan tietyn asetelman ratkaistavuus selvittää laskemalla inversioiden lukumäärä. Inversioksi lasketaan jokainen kahden numero­laatan pari, jossa suurempi luku on ennen pienempää. Mikäli tyhjä ruutu on alimmalla rivillä, asetelma on ratkaistavissa, jos ja vain jos inversioiden lukumäärä on parillinen.
Esimerkiksi oheisessa kuviossa on
Kaikkiaan inversioita on siis tässä asetelmassa 4+3+2+1+8+6+4+2+12+9+6 = 57, joten asetelma ei ole ratkaistavissa.
Silloinkin kun asetelma on ratkaistavissa, tehtävä yleensä edellyttää, samoin kuin Rubikin kuutiossakin, että nekin laatat, jotka on jo saatu kohdalleen, joudutaan myöhemmin tila­päisesti siirtämään siitä pois. Tämä saattaa olla peliä ensimmäisen kerran kokeilevalle vaikea käsittää tai hyväksyä, mutta kunhan tämä seikka on tullut selväksi, tehtävä on kohtalaisen helppo oppia ratkaisemaan. On kuitenkin osoitettu, että tehtävän lyhyimmän ratkaisun löytäminen on NP-vaikea tehtävä. Teo­reetti­sesti tehtävä on mistä tahansa ratkaistavissa olevasta alku­asetelmasta lähtien ratkaistavissa 80 yhden laatan siirrolla tai 43 siirrolla, jos tapaus, jossa laatta työntää edellään yhtä tai useampaa muuta laattaa, lasketaan yhdeksi siirroksi.
Historia
thumb|right|Sam Loydin ratkaisematon 15-peli, jossa laatat 14 ja 15 oli vaihdettu keskenään. thumb|Yhdysvaltalainen poliittinen pila­piirros [[Yhdysvaltain republikaaninen puolue|republi­kaanien yrityksestä löytää sopiva presidentti­ehdokas vuonna 1880.]] Pelin keksi tiettävästi vuonna 1874 Noyes Palmer Champan, joka toimi postimestarina Canastotassa New Yorkin osa­valtiossa. Sen edeltäjänä oli 16 laatan peli, jossa laatat oli sijoitettava neljän laatan riveihin siten, että muodostui taikaneliö, jossa jokaisen rivin ja sarakkeen summa oli 34. Keksijän poika Frank vei pelistä kopion Syracuseen ja myöhemmin Hartfordiin Connecticutiin, jossa kuurojen­koulun (American School for the Deaf) oppilaat alkoivat valmistaa peliä teollisesti, ja joulu­kuussa 1879 se tuli myyntiin Hartfordissa sekä Bostonissa. Tammikuun lopulla 1880 peli sai osakseen suurta huomiota, kun hammaslääkäri Charles Devey Worcesterissa, Massachusettsissa lupasi tehtävän ratkai­sem­isesta rahapalkinnon.
Helmikuussa 1880 pelistä tuli Yhdysvalloissa 1880 suoranainen villitys, samoin Kanadassa saman vuoden maalis­kuussa ja laajalti Euroopassakin huhtikuussa. Sitä pelattiin rauta­tie­asemien odotus­huoneissa, junissa, lounas­tauoilla ja jopa Britannian parlamentissa. Heinäkuuhun mennessä villitys oli kuitenkin jo laantunut.
Noyes Chapman haki 21. helmikuuta 1880 patenttia pelille, josta hän käytti nimeä "Block Solitaire Puzzle". Patentti­hakemus kuitenkin hylättiin, toden­näköisesti siksi, joska peli muistutti liiaksi Ernest U. Kinseyn keksimää peliä, jolle oli 20. elokuuta 1878 myönnetty yhdys­valtalainen patentti US 207124.
Sam Loyd
thumb|left|Sam Loydia esittävä piirros vuodelta 1914. Sam Loyd väitti vuodesta 1891 kuolemaansa saakka 1911 keksineensä tämän pelin, esi­merkiksi vuonna 1914 julkaistussa teoksessa Cyclopedia of Puzzles, jossa hän kuvasi sitä seuraavasti: "Ongelma­pelien maan vanhemmat asukkaat muistavat, kuinka minä 1870-luvun alussa sain koko maailman hulluksi pienellä laatikolla, jossa oli siirrettäviä laattoja ja joka tuli tunnetuksi 14-15-pelinä." Loydilla ei kuitenkaan ollut mitään tekemistä pelin keksimisen eikä sen alku­peräisen suosion kanssa, ja sitä paitsi peli tuli tunnetuksi vasta vuonna 1880, ei 1870-luvun alussa. Ensimmäisen artikkelinsa pelistä Loyd julkaisi vuonna 1886, ja vasta vuonna 1891 hän ensimmäisen kerran väitti keksineensä sen. Sen sijaan Loydin ansiosta peli oli kyllä myöhemmin saanut uudelleen osakseen suurta huomiota, kun hän oli luvannut 1 000 dollarin palkinnon sille, joka pystyisi ratkaisemaan pelin sellaisesta lähtö­tilanteesta käsin, jossa laatat 14 ja 15 oli vaihdettu keskenään. Tehtävä oli kuitenkin mahdoton suorittaa, kuten Johnson ja Story olivat jo kymmenen vuotta aiemmin osoittaneet, sillä se edellytti parittoman kombinaation muuttamista parilliseksi.
Maniža
Maniža Dalerovna Sangin (s. 8. heinäkuuta 1991 Dušanbe, Tadžikistanin SNT, Neuvostoliitto), tunnettu paremmin nimellä Maniža, on venäläis-tadžikistanilainen laulaja ja lauluntekijä. Hän aloitti uransa vuonna 2003 ja on ollut mukana yhtyeissä nimeltä Ru.Kola, Assai ja Krip De Shin. Myöhemmin hän jatkoi uraansa soolona. Maniža edusti Venäjää kappaleella "Russian Woman" vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa.
Nuoruus
Maniža syntyi 8. heinäkuuta 1991 Dušanbessa. Hänen äitinsä Najiba Usmanova on psykologi ja vaatesuunnittelija ja hänen isänsä työskenteli lääkärinä. Manižan vanhemmat ovat eronneet, ja hänen isänsä vastusti Manižan laulajan uraa, sillä tämä katsoi sen olevan sopimatonta musliminaiselle. Manižan isoisä on tadžikistanilainen kirjailija ja journalisti Toji Usmon, jolle on myös pystytetty muistomerkki Hudžandiin. Manižan isoisoäiti oli yksi ensimmäisistä naisista Tadžikistanissa, joka otti huntunsa pois päältään ja aloitti oman uransa. Tämän seurauksena Manižan isoisoäidin lapset vietiin pois tämän luota, vaikkakin tämä pääsi myöhemmin palaamaan lastensa luo ja aloitti työskentelemisen kodin ulkopuolella. Maniža vaihtoi entisen sukunimensä Hamraeva Sanginiin kunnioittaakseen isoisoäitiään, joka oli myös ensimmäinen henkilö, joka kannusti Manižaa tavoittelemaan musiikkiuraa.
Vuonna 1994 Maniža ja hänen perheensä pakenivat Tadžikistanista Moskovaan Tadžikistanin sisällissodan vuoksi. Moskovassa Maniža opiskeli musiikkikoulussa ja aloitti pianon soiton opiskelun. Myöhemmin hän lopetti pianon soiton ja kävi yksityisillä laulutunneilla. Maniža opiskeli myös psykologiaa RGGU-yliopistossa Moskovassa.
2003–2015: Varhainen ura
Vuonna 2003 Maniža aloitti uransa lapsilaulajana. Hän osallistui useisiin lasten laulukilpailuihin ja voitti monia palkintoja. Hän äänitti myös monia kappaleita venäjän ja tadžikin kielellä. Vuonna 2007 hän liittyi Ru.Kola-yhtyeeseen. Samana vuonna hän pääsi finaaliin Five Stars -musiikkikilpailussa Sotšissa.
Maniža lähti myöhemmin Ru.Kola-yhtyeestä ja liittyi venäläiseen Assai-yhtyeeseen vuonna 2011. Myöhemmin hän lähti myös Assai-yhtyeestä ja liittyi vähän ajan päästä Krip De Shin -yhtyeeseen, jonka perusti osa Assai-yhtyeen entisistä jäsenistä. Osana Krip De Shin -yhtyettä Maniža julkaisi EP-levyn ja esiintyi useilla musiikkifestivaaleilla Venäjällä. Maniža päätti myöhemmin lähteä Krip De Shin -yhtyeestä, sillä Manižalla ja yhtyeen jäsenillä oli erimielisyyksiä yhtyeen tuottamasta materiaalista. Yhtyeestä lähtemisen jälkeen Maniža muutti Lontooseen ja opiskeli myöhemmin gospel-musiikkia Lontoossa ja New Yorkissa.
2016–2020: Sooloura
Vuonna 2016 Maniža palasi musiikkiuralleen ja julkaisi monia itse tuottamiaan kappaleita. Singlet seurasivat debyyttialbumin Manuscript julkaisua, joka julkaistiin helmikuussa 2017. Manižan toinen studioalbumi nimeltä ЯIAM julkaistiin maaliskuussa 2018. Hänen ensimmäinen EP-levynsä nimeltä Womanizha julkaistiin huhtikuussa 2019.
2021– Eurovision laulukilpailu
Maaliskuussa 2021 Manižan vahvistettiin osallistuvan Venäjän euroviisukarsintaan kappaleella "Russian Woman". Kilpailun finaali pidettiin 8. maaliskuuta Moskovassa, ja Maniža voitti kilpailun saaden 39.7% yleisön äänistä. Täten hän edusti Venäjää vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Maniža ensimmäisessä semifinaalissa ja pääsi finaaliin. Finaalissa hän saavutti 9. sijan, jossa hän sai 204 pistettä.
Luontomatkailu
Luontomatkailu on monipuolista matkailutoimintaa, jossa kohteena on jokin luontoalue. Siihen liittyviä asioita ovat luonnonympäristö, turismi, ihmisen kokemus luonnosta sekä eettisyyteen liittyvät kysymykset. Luontomatkailu on turismia, jonka viehätys ja aktiviteetit perustuvat luonnonympäristöön ja siellä toteutettavaan toimintaan Voidaan ajatella, että luontomatkailu perustuu ihmisen mielessä syntyneeseen tai synnytettyyn ympäristökiinnostukseen ja sen kaupallistumiseen. Luontomarkailua ei ole määritelty täsmällisesti siten, että se olisi virallinen toimiala, vaan se jakaantuu useisiin osa-alueisiin: maaseutumatkailu, ohjelmapalvelut, käyntikohteet, ekomatkailu, lintumatkailu (bongaus), välinevuokraus jne. Luontomatkailulla voidaan nähdä muuta matkailua vahvempi yhteys ja vaikutus paikalliseen talouteen ja kulttuuriin, siitä on tullut yhä selkeämmin aluekehityksen väline. Luontomatkailun talous- ja työllisyysvaikutuksia sekä kehittämisedellytyksiä on arvioitu laajasti vuonna 2002 ilmestyneessä ns. VILMAT-työryhmän raportissa: Ohjelma luonnon virkistyskäytön ja luontomatkailun kehittämiseksi (Ympäristöministeriö 2002). Luontomatkailun arvostukseen vaikuttavat mm. sosioekonominen asema, suhde ympäristö- ja luonnonsuojelu aatteisiin, tulojen ja vapaa-ajan suhde, ulkoilutottumukset, etninen tausta, teknologiauhkat ja –muutokset jne.
Suomen erämaa-alueet ja kansallispuistot sivuavat maanteiden varsille perustettuja matkailukeskuksia ja keskukset toimivat retkeilijöiden ja vaeltajien tukikohtina tarjoten (~kaupallisia, osin kaupallisia tai ilmaisia) matkailupalveluja. Keskusten lähiympäristössä on yleensä suhteellisen selvä päivämatkailun vyöhyke merkittyine reitteineen ja taukotupineen. Tällaisen lähialueen virkistyskäyttö on yksiselitteisesti matkailua. Keskusten lähialueelta ulommaksi siirtyessä ei enää ole merkittyjä reittejä, ja taukotuvat vaihtuvat harvaan sijaitseviin autio- ja varaustuviksi. Tällöin ollaan varsinaisella eräretkeilyalueella, jolla vaeltajat viipyvät päivä- ja viikkokausia.
Erämatkailijat ovat matkailijoiden keskuudessa äärityyppi, vaikka raja varsinaisen matkailijan ja vaeltajan välillä on selvä. Yksilön siirtyminen eräretkeilijäksi tapahtuu yleensä joko osallistumalla ensin ohjatulle vaellukselle tai jonkun kokeneen vaeltajakumppanin johdattamana. Vaeltamaan voidaan lähteä kaikkina vuodenaikoina, mutta talviolosuhteet voivat olla vaativia.
Metsämatkailu
Metsämatkailu on kaupallista retkeilytoimintaa, jossa ei ole kyse pelkästään luontoaktiviteeteista ja hyötyliikunnasta, erämaakokemuksista tai virkistyskäyttäytymisestä. Mukana on voimakkaasti tiedostava puoli, jossa matkailijaa tulisi informoida metsien ekologiasta, taloushistoriallisesta merkityksestä ja yleensä asemasta suomalaisessa yhteiskunnassa sen eri vaiheissa. Metsämatkailu edellyttää metsien matkailullista tuotteistamista, joka voi tapahtua rakentamalla kiinteitä kohteita ja tuottamalla tapahtumia. Virkistys- ja matkailualueiden käytön olemassaoloon ja kehitykseen vaikuttavat metsien ikä, metsätyyppi, soistuneisuus ja maisemallinen arvo, alueiden pinnanmuodostus ja vesistöisyys, asutuskeskusten läheisyys, muiden maankäyttäjien kilpailu, maaomistusolot ja kaavoitus.
Erämaat
Kaikki luontoon perustuvan matkailun muodot eivät edellytä sitä, että matkailu suuntautuisi aina kaikkein suosituimmille alueille, missä kilpailu matkailijoista on yleensä kovin. Myös laajat korpimaat vesistöineen ja kukkuloineen kelpaavat aktiiviseen luontomatkailuun ja niillä on merkittäviä virkistysmahdollisuuksia, joten ne soveltuvat retkeilyyn ja siihen liittyviin harrastuksiin kuten suunnistukseen, hiihtämiseen, kalastukseen ja veneilyyn.
Erämaat jakautuvat matkailu- ja retkeilykäytön näkökulmasta ryhmiin niiden laajuuden, palvelujen olosuhteiden vaativuuden ja käyttövilkkauden perusteella. Erämaa-alueiden kaltaisia ovat myös matkailun ja retkeilyn kannalta tärkeät suuret luonnonpuistot ja kansallispuistot.
Valtion mailla sijaitsevat luonnonpuistot on rauhoitettu periaatteessa kokonaan. Käytännössä niillä on kuitenkin merkitystä sekä tutkimuskohteina että rajoitetusti myös retkeilykohteina. Matkailija pääsee tutustumaan vetovoimaisempien luonnonpuistojen nähtävyyksin merkityillä retkeilyreiteiltä käsin, minkä lisäksi talvinen hiihtovaellus on mahdollista kaikkialla luonnonpuistojen alueella.
Kansallispuistot
Kansallispuistoissa ihmisten liikkumista pyritään ohjaamaan varta vasten perustetuille reiteille ja itse kansallispuistoissa on tarjolla vain vaatimattomia palveluja, kuten tulentekopaikkoja, leiriytymiskatoksia, autio- ja varaustupia, pitkospuita, kahluupaikkoja ja siltoja. Kävijöiden tulisi muistaa kunnioittaa luonnonrauhaa, liikkua jälkiä jättämättä ja eläimiä häiritsemättä. Varsinaiset matkailupalvelut on normaalisti sijoitettu kansallispuistojen ulkopuolella. Palvelukeskusten laajuus ja monipuolisuus vaihtelevat suuresti alueen matkailuluonteen mukaan. Slovakiassa sijaitsevan Slovenský rajin kansallispuiston alueella vaellusreittien varrella on lähes pystysuoraan kallioon kiinnitettyjä tikkaita, tukiketjuja sekä siltoja. Unkarissa on Aggtelekin kansallispuisto, missä sijaitsevasta kalkkikiviluolastosta pääsee Bradla-Domican luolastoon. Domica niminen luolaston osa on Slovakian puolella ja sijaitsee Slovenský krasin kansallispuiston alueella. Tämän kansallispuiston alueella luolan ulkopuolella on rengasmainen retkeilyreitti, joka johtaa läpi rotkon ja jonka varrella on opastauluja, joissa on tietoa alueen luonnosta, geologiasta ja historiasta.
Ekomatkailu
Ekomatkailu on kestävän kehityksen mukaisesti tapahtuvaa matkailua luonnossa, jossa matkailijalle annetaan samalla ympäristökasvatusta.
Vesistöjen merkitys
Vesien, rannikoiden ja saaristojen runsaus antaa loma-asukkaille ja luonnosta kiinnostuneille matkailijoille runsaasti virkistys- ja harrastusmahdollisuuksia. Suuret järvet ja niitä yhdistävät joet luovat hyvät mahdollisuudet niin paikalliselle vesiliikennöinnille kuin myös kaupungista toiseen tapahtuvalle matkaamiselle ja tätä hyödynnetäänkin reittiliikenteellä ja sightseeing-risteilyillä. Heikkoutena sisävesiliikennematkailulla ovat kesän epävakaisuus ja lyhyt sesonki. Vahvuuksina taas ovat ainutlaatuinen järvimaisema ja luonto. Talvella jääpeitteellä voi luistella, jääkelkkailla, hiihtää, moottorikelkkailla ja pilkkiä. Kesällä taas voi uida, veneillä, vesihiihtää, urheilukalastaa. Jos järven läheisyydessä on vuoristoa, voidaan järven ja sen ympäristön matkailu yhdistää vuosristomatkailuun. Samoin myös luontomatkailu voidaan yhdistää kaupunkimatkailuun, kuten Italiassa sijaitsevan Gardajärven ympäristössä.
Erikoiskohteet kuten saaret, kosket ja putoukset voivat houkutella yksittäisinä nähtävyyksinä tai harrastekohteina. Vesiympäristöön liittyy myös vetovoimaisia tekomuotoja kuten kanavat ja vanhat myllyt. Esimerkiksi Suomen saaristorannikko on kansainvälisestikin katsoen ainutlaatuinen. Sisämaassa on lisäksi paikoin kauniita järvi-, metsä- ja harjualueita, jotka soveltuvat sekä talvi että kesämatkailuun. Kansainvälisellä tasolla verraten Suomen loma-asuntojen määrä on suuri.
Luontomatkailu Suomessa
Suomi on kansainvälisen turismin tärkeimpiin lähtöalueisiin verrattuna harvaan asuttua syrjäseutua, missä luonnon vetovoimaan perustuvia nähtävyyksiä on monipuolisesti tarjolla eri vuoden aikoina. Samalla Suomi tunnetaan kehittyneenä ja modernina maana, jossa yhteiskuntarakenne on kunnossa ja jonka matkailija kokee turvallisena. Suurin osa saapuvista matkailijoista on kotoisin ruuhkautuneista suurkaupungeista. Suomen rooli on toimia hektisen Euroopan virkistysalueena, tilan, luonnonrauhan, metsien ja soiden sekä vesistöjen yhdistelmänä. Kaupungistuminen on kotimaassakin merkinnyt voimakasta päivä- ja viikonloppumatkailun painetta, joka kohdistuu varsinkin suurempien kaupunkien reunavyöhykkeisiin. Tämä on johtanut erityisten ulkoilu- ja virkistysalueiden kehittymiseen.
Suomessa on loistavat puitteet tämäntyyppistä normaalielämästä ja arkirutiineista poikkeavien, jopa vastakkaisten ympäristöjen ja olosuhteiden etsimiseen. Matkailijan aktiivisuuden aste voi vaihdella eri ikäryhmien ja matkailijasegmenttien mukaan, mutta Suomesta löytyy luontoaktiviteetteja niin rauhaa kuin jännitystä etsiville.
Suomessa kotimaan matkailussa kesän valttikorttina lämpö, jonka suomalainen kokee suhteutettuna talven kylmyyteen, mutta kansainvälisessä vertailussa Suomen kesä on sekä viileähkö että epävakainen mutta sallii kyllä aktiivisen lomanvieton. Syksyllä loistokas ruska-aika houkuttelee matkailijoita. Talveen sisältyy suuri osa Suomen kotimaisessa ja varsinkin kansainvälisestä matkailupotentiaalista, jonka ytimenä on jää ja lumi. Ne mahdollistavat monenlaiset luontopohjaiset aktiviteetit, joihin sisältyy elämyksiä.
Suomen matkailusta ja luonnosta puhuttaessa ei sovi unohtaa vesistöjä. Lisäksi suurin osa Suomen maa-alasta on 68 % metsää. Tämä ”vihreä kulta” mahdollistaisi laajamittaisen metsämatkailun. Pohjois-Suomessa on omalla lailla määritetty ja suojeltu niin sanotut erämaat, syrjäiset ja mahdollisimman luonnontilaiset seudut. Vuonna 1991 Lappiin perustettiin 12 erämaa-aluetta, joilla haluttiin varmistaa asumattomien luonnonalueiden (sekä niihin liittyvien saamelaisperinteiden) säilyminen muuttumattomana tämän ajan ja tulevaisuuden tarpeisiin. Erämaiden suojelu katsottiin tarpeelliseksi myös tutkimuksen sekä retkeily- ja virkistysmahdollisuuksien turvaamiseksi. Alueiden matkailuun kuuluva topografia vaihtelee metsäerämaista avoimiin tunturiylänköihin. Samalla niiden vaativuusaste virkistyskäytössä vaihtelee suuresti varsinkin talviolosuhteissa.
Munuaisportti
thumb| 1. [[Munuaispyramidi<BR> 2. Viejäsuoni<BR> 3. Munuaisvaltimo<BR> 4. Munuaislaskimo<BR> 5. Munuaisportti<BR> 6. Munuaisallas<BR> 7. Virtsanjohdin<BR> 8. Minor calyx<BR> 9. Munuaiskotelo<BR> 10. Inferior renal capsule<BR> 11. Superior renal capsule<BR> 12. Tuojasuoni<BR> 13. Nefroni<BR> 14. Minor calyx<BR> 15. Major calyx<BR> 16. Munuaisnysty<BR> 17. Munuaispylväs ]]
Munuaisportti sijaitsee munuaisen koveralla puolella. Munuaisportin kautta kulkevat hermot ja munuaisille verta tuovat munuaisvaltimot sekä verta poispäin vievät munuaislaskimot. Myös munuaisaltaasta alkava virtsanjohdin kulkee munuaisportin kautta kohti virtsarakkoa.
Alexander Hallonblad
Alexander Arnold Hallonblad (14. elokuuta 1861 Käkisalmi – 16. helmikuuta 1907 Sortavala) oli suomalainen juristi ja Sortavalan pormestari.
Hallonbladin vanhemmat olivat pormestari Johan Julius Hallonblad ja Ida Amalia Schwindt. Hän pääsi ylioppilaaksi Viipurin ruotsalaisesta lyseosta 1881 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon vuonna 1886. Hallonblad sai varatuomarin arvon 1889.
Alexander Hallonblad oli naimisissa vuodesta 1892 Elli Bertha Viola Bromsin kanssa.
Skillet
Skillet on yhdysvaltalainen kristillinen rockyhtye, joka perustettiin Memphisissä Tennesseessä 1990-luvun puolivälissä. Skilletin musiikkityyli on vaihdellut post-grungen, nu-metallin ja industrial rockin välillä. Pääpaino on kuitenkin ollut raskaassa rockissa. Skillet on julkaissut vuoteen 2016 mennessä kahdeksan studioalbumia ja kaksi livealbumia, live-dvd:n ja kaksi ep:tä sekä lukuisia singlejä. Kahdeksas albumi Awake meni sijalle kaksi Billboard 200 -listalla, kun albumia oli myyty 68 000 kappaletta julkaisuviikollaan.
UPM Kymi
pienoiskuva|Ilmakuva UPM Kymin integraatista heinäkuussa 2018. UPM Kymi on Kouvolan Kuusankoskella Pohjois-Kymenlaaksossa sijaitseva tehdasintegraatti. Kymijoen rannalla olevalla Kuusanniemen tehdasalueella toimivat UPM Kymin paperitehdas ja sellutehdas. Tehtaiden päätuotteet ovat päällystämätön ja päällystetty hienopaperi sekä valkaistu koivu- ja havusellu. Sellutehdas on myös merkittävä bioenergian tuottaja ja Kymin sähköomavaraisuus on 85 prosenttia. Lisäksi sellun tuotannossa syntyy mäntyöljyä ja tärpättiä, jotka hyödynnetään biotalouden tuotteisiin. Kymin paperitehtaalla valmistetaan paperia kahdella paperikoneella sekä yhdellä päällystyskoneella. Jälkikäsittelyyn ja jalostukseen kuuluvat toimistopapereiden ja isojen graafisten arkkien leikkauslinjat. Hienopaperin valmistuksessa käytetään sataprosenttista kemiallista sellua. Tehtaiden puuraaka-aineina käytetään koivua, mäntyä ja kuusta. Kymin integraatin alueella työskentelee yhteensä noin 750 henkilöä paperi- ja sellutehtaan sekä konsernihallinnon palveluksessa. Tehdasalueella toimivat myös Kymin Voima Oy:n biovoimalaitos ja kalsiumkarbonaattia valmistava Schaefer Kalk Finland Oy:n tuotantolaitos. Nämä tuotantoyksiköt vaikuttavat osaltaan integraatin kiertotalouteen.
UPM:llä on ollut merkittävä vaikutus paikallisen yhteisön syntyyn ja kehitykseen Kouvolassa koko historiansa ajan. Tänä päivänä UPM on alueella merkittävä työllistäjä ja veronmaksaja. Kymin paperin- ja selluntuotannon historia ulottuu 1800-luvulle: ensimmäiset paperitehtaat perustettiin vuonna 1872 Kymintehtaan alueelle ja Kuusaansaareen. Sulfiittisellun tuotanto käynnistyi 1886 Kuusaansaaressa. Kuusanniemessä sulfaattisellun tuotanto aloitettiin 1964 ja ensimmäinen paperikone (PK7) käynnistettiin vuonna 1970. Nykyisin Kymin paperitehdas kuuluu UPM:n paperiliiketoimintaan ja on yksi UPM Communication Papers Oy:n tehtaista. Kymin sellutehdas kuuluu yhtiön selluliiketoimintaan (UPM Biorefining).
1872–1916
Kreivi Carl Robert Mannerheim perusti Kuusankoski Aktiebolagin (perustava kokous 15.1.1872). Forssalaisen teollisuusmiehen Axel Wilhelm Wahrenin johdolla sovittiin Kymiyhtiön perustamisesta sekä puuhiomon ja paperitehtaan rakentamisesta Kuusankosken äärelle (29.2.1872). Toiminta Kuusankoskella alkoi heti, vaikka viralliset perustamisasiakirjat allekirjoitettiinkin vasta vuotta myöhemmin. Perustettu yhtiö sai nimekseen Kymmene Aktiebolag. Vuonna 1873 Kuusankoski Aktiebolagin paperikone (2.7.1873) ja hiomo käynnistyivät. Kymmene Ab:n puuhiomo ja ensimmäinen paperikone käynnistyivät 1874. Sulfiittiselluloosatehdas käynnistyi syyskuussa 1886 Kuusaansaaressa ja Kymintehtaalla maaliskuussa v. 1887.
Hugo Simberg suunnitteli aarnikotkan Kymmene Ab:n liikemerkiksi 1899. Nykyisin se on Suomen vanhin yhtäjaksoisesti käytössä ollut liikemerkki.
Vuonna 1904 Kymmene Aktiebolag osti sekä Kuusankoski Osakeyhtiön että Tampereen Kattohuopatehdas Osakeyhtiön omistaman Voikkaan tehtaan. Kaupalla syntyi yksi maailman suurimmista metsäteollisuusyrityksistä.
Yhtiön poika- ja tyttöammattikoulu aloitti toimintansa 1914.
Vuonna 1915 Kymmene Ab osti Juantehdas Osakeyhtiön sen hioketuotannon ja metsäomistuksien vuoksi. Kymmene Ab osti Hallan sahan Kotkasta 1916.
1922–1957
Vuonna 1922 metsävarojen lisäämiseksi ostettiin Kissakoski Osakeyhtiö ja Verlan puuhiomo ja pahvitehdas.
Vuonna 1930 kansainvälistyminen alkoi Blackburnista Englannista ostetun Star Paper Mills Limitedin myötä. Seuraavana vuonna yhtiön omistukseen siirtyi Yorkshire Paper Mills. Näillä kaupoilla pyrittiin varmistamaan paperimyynti tullien kiristyessä. Kymiyhtiön päällystetyn paperin valmistamisen historia alkoi Star Paperin tehtaalla 1930-luvun lopulla.
Vuonna 1933 Kymmene Ab hankkii osake-enemmistön valimo- ja rautateollisuutta harjoittavasta Högforsin Tehdas Osakeyhtiöstä muun muassa puuhuollon varmistamiseen. Myös Kymiyhtiön pääkonttori valmistui (myöhemmin Griffin House) samana vuonna. Suunnittelijana oli Bertel Liljequist.
Vuonna 1935 toispuoleisesti kiillotettua paperia valmistava paperikone PK1 rakennettiin Kuusaansaareen. Vuonna 1936 yhtiön nimeksi tuli Kymin Osakeyhtiö - Kymmene Aktiebolag. PK2 valmistui Kuusaansaareen 1936. Vuonna 1945 sodan jälkeisen rauhanteon yhteydessä Kymin Osakeyhtiön vuonna 1935 ostaman Läskelä Oy:n kaksi paperitehdasta ja paljon metsäomaisuutta jäi rajan taakse. Paperin päällystämistä kokeiltiin Kymin pienimmällä koneella PK 5:llä vuonna 1957.
1964–1990
pienoiskuva|Kymin paperitehtaan paperikone PK3 suljettiin vuonna 1988 Vuonna 1964 Kuusanniemen uusi kaksilinjainen sulfaattisellutehdas käynnistyi ja 1966 tehtiin päätös ensimmäisen päällystyslaitoksen (C1) rakentamisesta Kymintehtaalle. Laitos otettiin käyttöön vuonna 1968.
Vuonna 1969 yhdessä Oy Kaukas Ab:n kanssa Länsi-Saksaan perustetun tytäryhtiön Nordland Papierin ensimmäinen paperikone aloitti toimintansa. 1970 Euroopan suurimpiin kuulunut hienopaperikone PK 7 käynnistyi Kuusanniemessä. Samana vuonna Oy Finnish Peroxides Ab perustettiin yhdessä Laporte Industries Ltd:n ja Solvay & Cie S.A.:n kanssa. Tehdas aloitti toimintansa 1972.
Vuonna 1975 yhtiön nimi muutettiin liittyen laajaan yrityskuvan uudistamiseen. Uudeksi nimeksi tuli Kymi Kymmene Oy. Uusi päällystyslaitos rakennettiin Kymintehtaalle (C2) samana vuonna.
Vuonna 1977 Kuusanniemen sellutehtaan kolmas linja käynnistettiin ja Kymintehtaalla sijaitseva sulfiittisellutehdas pysäytettiin. Vuonna 1977 Papeteries Boucher (Papeteries de Docelles) ostettiin Ranskasta.
Vuonna 1983 Kymi Kymmene Oy:n ja Oy Strömberg Ab:n yhtiökokoukset hyväksyvät yhtiöiden sulautumisen. Nimeksi tuli Kymi-Strömberg Oy. Yhtiöön muodostettiin kaksi teollisuusryhmää, joista Kymin ryhmään kuuluvat metsä- ja kemianteollisuus ja Strömbergin ryhmään sähkö-, elektroniikka- ja metalliteollisuus.
Tuohon aikaan maailman suurin hienopaperikone PK 8 käynnistyi Kuusanniemessä vuonna 1983.
Vuonna 1987 konsernin nimeksi tulee Kymmene Oy. Caledonian Paper perustetaan Iso-Britanniaan.
Vuonna 1988 PK 9 käynnistyi Kuusanniemessä. Kymin ensimmäinen päällystyskone (C1) pysäytettiin. Keltin, Kuusankosken ja Voikkaan voimalaitokset myytiin loppuvuodesta. Samalla voimalaitokset vuokrattiin ja yhtiö käytti edelleen niiden tuottaman sähkövoiman tuotannollisessa toiminnassaan. Oy Wilh. Schauman Ab sulautuu Kymmene Oy:hyn. Vuonna 1989 Kymintehtaalle 1975 rakennettu päällystyslaitos uusittiin ja otettiin käyttöön (C2). Myös Kuusanniemen sellutehtaan biologinen puhdistamo käynnistyi 1989.
Vuonna 1990 teollisuusryhmistä tuli yhtiöittämisen kautta Kymmene Oy:n sataprosenttisia tytäryhtiöitä: Kaukas Oy (Voikkaan ja Lappeenrannan seudun laitokset), Kymin Paperiteollisuus Oy, Wisaforest Oy Ab ja Schauman Wood Oy. Kuusanniemen ja Kymintehtaan tehtaista muodostetaan Kymin Paperiteollisuus Oy. Chapelle Darblay ostettiin Ranskasta.
1991–1998
Vuonna 1991 Kymin Paperiteollisuus Oy myi Kuusankoskella sijainneet kloori- ja klooridioksiditehtaansa sekä osuutensa Finnish Peroxidesta Kymmene Oy:n ja Nokian omistamalle Finnish Chemicals Oy:lle.
Vuonna 1995 Yhtyneet Paperitehtaat Oy sulautui Repola Oy:hyn. Kymmene Oy ja Repola päättivät fuusioitumisesta syksyllä 1995. Fuusiosta syntyi yksi maailman suurimmista metsäteollisuusyrityksistä, UPM-Kymmene Oy. Aina vuoteen 1995 asti Kymmene-konsernin pääkonttori sijaitsi Kuusankoskella, kunnes Yhtyneiden Paperitehtaiden ja Kymmenen fuusioiduttua pääkonttori siirtyi Helsinkiin. Näkyvin osa tehtaan perintöä on UPM:n tunnettu, aarnikotkaa esittävä logo, jonka Hugo Simberg alun perin suunnitteli Kymin paperitehtaan käyttöön. UPM-Kymmene aloitti toimintansa virallisesti 1.5.1996. Kymin Paperiteollisuus Oy muuttui UPM-Kymmene Oy:n tulosyksiköksi ja ryhtyi käyttämään nimeä Kymi. Vuonna 1997 UPM-Kymmene Oy:stä tuli julkinen yhtiö uuden osakeyhtiölain mukaisesti. Vuonna 1998 Kymi yhtiöitettiin ja nimeksi tuli 1.1.1998 alkaen Kymi Paper Oy. Päällystyslaitos ja hiomo lakkautettiin.
2001–2012
Vuonna 2001 uusi päällystyskone (C3) ja täysin uudistettu PK 8 otettiin käyttöön. Uuden koneen vihkiäiset pidettiin 5.8.2002.
Vuonna 2002 Kymin höyryvoimalaitos pysäytettiin. Pohjolan Voima Oy:n ja Kouvolan Seudun Sähkö Oy:n omistaman Kymin Voima Oy:n voimalaitos otettiin käyttöön.
Kymin teollisuusoppilaitoksessa loppui koulutustoiminta 2006.