cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Abilene
Abilenessä on kolme yliopistoa, joiden kaikkien taustayhteisöt ovat kristillisiä.
Kaupungin satavuotisjuhlissa pystytettiin messukentälle näytösluonteinen öljynporauspaikka. Aivan sattumalta siitä löytyi hyödynnettävä määrä öljyä.
Fermín Cacho
Fermín Cacho Ruiz (s. 16. helmikuuta 1969 Ágreda) on espanjalainen keskipitkien matkojen juoksija ja olympiavoittaja.
Cachon ensimmäinen arvokisamitali tuli yleisurheilun sisäratojen EM-kilpailuista vuonna 1990, jolloin hän sijoittui toiseksi 1 500 metrin juoksussa. Seuraavana vuonna sisäratojen MM-kilpailussa hän oli samalla matkalla jälleen toinen häviten Noureddine Morcelille.
Vuoden 1992 olympialaisissa Barcelonassa Cacho ei kuulunut suurimpiin suosikkeihin. Loppukilpailussa puoli kierrosta ennen maalia Cacho spurttasi voittoon ajalla 3.40,12. Cachosta tuli ensimmäinen espanjalainen juoksija, joka on voittanut olympiakultaa.
Vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa Cacho tuli toiseksi, mutta voitti EM-kultaa Helsingissä vuonna 1994. Göteborgin MM-kisoissa hän sijoittui kahdeksanneksi.
Suhteellisen vaatimattoman vuoden 1995 jälkeen Cacho paransi vauhtiaan Atlantan olympiavuonna 1996. Vaikka Cacho oli puolustava olympiavoittaja, 1 500 metrin juoksun luultiin olevan Morcelin ja Hicham El Guerroujin välinen kamppailu. Kaksikko oli edellisenä vuonna ollut kärjessä MM-kisoissa. Kolmannen kierroksen lähestyessä loppuaan Morceli johti ennen El Guerroujta. Yhtäkkiä marokkolainen horjahti ja Cachon piti hypätä yli kaatuneen El Guerroujin, liike, jonka takia hän myöhemmin arvioi menettäneensä viiden metrin matkan Morceliin. Morceli lähti kiriin ja Cacho seurasi häntä, mutta hävisi lopulta kullan noin viidellä metrillä.
Ateenan MM-kisoissa 1997 Cacho oli jälleen hopealla (mestarina Hicham El Guerrouj) ja saman kauden lopussa hän vihdoin onnistui juoksemaan todella kovan ennätyksen, kun hän Hicham El Guerroujin perässä juoksi 3.28,95. Se oli kaikkien aikojen kolmanneksi paras aika Morcelin ja El Guerroujin jälkeen ja uusi Euroopan ennätys. Aika säilyi Euroopan ennätyksenä vuoteen 2013 ja Espanjan ennätyksenä vuoteen 2021 saakka.
Vuonna 1998 Budapestin EM-kisoissa Fermín Cacho oli pronssilla ja seuraavana vuonna neljäs Sevillan MM-kisoissa. Akillesjännevaivat estivät hänen osallistumisensa Sydneyn olympialaisiin vuonna 2000.
Cacho voitti Espanjan mestaruuden 1 500 metrillä vuosina 1989–1993 ja 1995–1996.
Henryk Górecki
Henryk Mikołaj Górecki (6. joulukuuta 1933 Czernica, Puola – 12. marraskuuta 2010 Katowice, Puola ) oli puolalainen taidemusiikin säveltäjä.
Suomen tasavallan presidentti
Suomen tasavallan presidentti on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet sekä korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri.
Henryk Górecki
Górecki syntyi vuonna 1933 Sleesiassa, Czernican kylässä lähellä Rydułtowyn kaupunkia. Hän oli vain kahden vuoden ikäinen, kun hänen 26-vuotias pianistiäitinsä kuoli. Górecki aloitti musiikkiopintonsa 19-vuotiaana, ja kolme vuotta myöhemmin hän pääsi Katowicen musiikkiakatemiaan, jossa opiskeli säveltäjä Bolesław Szabelskin johdolla. Jo opiskeluaikana Górecki alkoi saavuttaa nopeasti suosiota, ja Sleesian filharmoniaorkesteri esitti konsertissa hänen tekemäänsä musiikkia. Myöhemmin Górecki opiskeli Olivier Messiaenin johdolla Pariisissa.
1950-luvun puolivälissä Górecki nousi puolalaisen avantgardemusiikin kärkinimiin. Hänen varhaisimmissa sävellyksissään on kuultavissa Karol Szymanowskin ja Béla Bartókin tyylisiä kansanmusiikkivaikutteita. Góreckin oma, yksinkertainen mutta monumentaalinen tyyli kehittyi näköisekseen 1970-lukuun mennessä. Hän sävelsi 1970-luvulla toisen sinfoniansa (1972) ja kolmannen sinfoniansa eli Surullisten laulujen sinfonian (1976) sekä psalmiteksteihin teoksen Beatus Vir (1979). Góreckin maine kasvoi myös 1970-luvulla, ja 3. sinfonia, Surullisten laulujen sinfonia, lienee hänen tunnetuin teoksensa. Yhdysvalloissa se nousi klassisen musiikin myyntitilaston ensimmäiselle sijalle vuonna 1992 ja pysyi listan kärjessä 37 viikon ajan.
Suomen tasavallan presidentti
Valintamenettely
Suomen tasavallan presidentti on vuodesta 1994 lähtien valittu suoralla kansanvaalilla kuuden vuoden välein. Ehdokkaansa presidentinvaaleihin saavat asettaa sekä rekisteröidyt puolueet, joiden listalta on edellisissä eduskuntavaaleissa valittu vähintään yksi kansanedustaja, että yli 20 000 kannattajan nimilistan keränneet valitsijayhdistykset. Ehdokkaan tulee olla syntyperäinen Suomen kansalainen. Mikäli yksi ehdokkaista saa ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, hänet valitaan suoraan tasavallan presidentiksi. Muussa tapauksessa kaksi eniten ääniä saanutta ovat vastakkain toisella kierroksella, jolloin enemmän ääniä saanut voittaa. Ennen vuoden 2018 vaaleja Suomen jokaisessa suorassa presidentinvaalissa oli tarvittu toinen kierros.
Ennen vuotta 1994 tasavallan presidentti valittiin valitsijamiesvaalilla. Äänestäjät valitsivat 300 valitsijamiestä suhteellisella vaalitavalla, minkä jälkeen valitsijamiehet valitsivat presidentin. Valitsijamiehiä oli 301 presidentinvaalissa 1982 ja 1988. Vuoden 1988 presidentinvaalissa merkittävinä muutoksina olivat myös valinnan rajaaminen ennalta asetettuihin ehdokkaisiin ja valitsijamiesvaalin ohessa toimitettu suora kansanvaali. Presidentti on valittu useita kertoja myös poikkeusmenettelyllä (katso kohta Suomen tasavallan presidentit).
Henryk Górecki
1970-luvulla Krakovan kardinaali Karol Wojtyła tilasi Góreckilta oratorion Beatus vir. Sillä oli tarkoitus juhlistaa päivää, jona Pyhän Stanislauksen kuolemasta tuli kuluneeksi 900 vuotta. Teoksen säveltämisen aikana Wojtyła valittiin uudeksi paaviksi. Oratorion valmistumisen jälkeen ilmeni, ettei kukaan kapellimestari suostunut johtamaan sen esitystä. Góreckin mukaan tämä johtui uskalluksen puutteesta. Niinpä hän toimi lopulta itse kapellimestarina sävellyksensä esityksessä, jossa kuulijoiden joukossa oli ensimmäinen puolalainen paavi. Górecki piti huomattavana saavutuksena konsertista selviytymistä ja sitä, että hän oli ensimmäinen paavin pyynnöstä säveltänyt puolalainen säveltäjä.
Góreckin musiikki alkoi kiinnostaa 1980-luvulla uutta yleisöä länsimaissa. Yhdysvaltalainen jousikvartetti Kronos Quartet tilasi Góreckilta kolme kvartettoa. Hän sävelsi kvartetille teokset Already it is Dusk (1988), Quasi una fantasia (1991) ja Songs are Sung (2005). Górecki työskenteli 1990-luvulla myös London Sinfonietta -orkesterin kanssa. David Zinmanin johdolla orkesteri levytti Nonesuch Recordsille Góreckin kolmannen sinfonian, ja levytyksestä tuli suosittu.
Suomen tasavallan presidentti
Valintamenettely
Tasavallan presidentin toimikaudet rajoitettiin kahteen peräkkäiseen 1991 eli sama henkilö voi olla toimessa enintään kaksitoista vuotta peräkkäin. Muutoksen taustalla oli Urho Kekkosen yli 25-vuotinen hallintokausi, jolloin tasavallan presidentin asema korostui monien mielestä liikaa.
Salav Alijev
Salav Magomedsalihovitš Alijev on kumykkinationalisti ja poliitikko Dagestanissa Venäjällä. Hän oli perustamassa Kumykkien kansanpuoluetta (tai Tenglikiä) vuonna 1990. Alijev uskoo, että kumykit ovat keskiaikaisten kasaarien jälkeläisiä. Tämä ja Kasaarien kaanikunnan sekä Kumykkien kuningaskunnan sijainti ovat olleet innoittamassa hänen visiotaan kumykkien hallitsemasta itsenäisestä Dagestanista. Hänen kritisoijansa ovat huomauttaneet, että sellainen valtio olisi vähemmistönsä hallitsema.
Suomen tasavallan presidentti
Perustuslain säädökset
Presidentin oikeuksia hallituksen muodostamisessa ja eduskunnan hajottamisessa rajoitettiin 1990-luvulta lähtien ja edelleen 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleessa perustuslain kokonaisuudistuksessa. Nykyään eduskunta valitsee pääministerin, jonka presidentti muodollisesti nimittää. Pääministerin ehdotusten mukaisesti tasavallan presidentti nimittää muut ministerit.
Vuonna 2011 Suomen perustuslakiin tehtiin erinäisiä muutoksia, jotka rajoittivat presidentin valtaoikeuksia entisestään. Ne tulivat voimaan 1. maaliskuuta 2012.
Lainsäädäntövalta
Tasavallan presidentti vahvistaa lait ja hänellä on käytössään lykkäävä veto-oikeus. Perustuslain mukaan laki palautuu eduskunnalle, ellei presidentti vahvista sitä kolmessa kuukaudessa. Jos eduskunta hyväksyy saman lain uudelleen ilman muutoksia, se tulee voimaan ilman presidentin vahvistusta. Presidentti voi pyytää lakiesityksestä lausunnon korkeimmalta oikeudelta tai korkeimmalta hallinto-oikeudelta. Tarja Halonen käytti ensimmäisen kautensa aikana tätä valtaa kerran. Eduskunta taipui presidentin tahtoon, ja pari pykälää muuttui uuden eduskuntakierroksen aikana. Presidentti voi antaa lakiin täsmennyksiä, asetuksia, vain kansainvälisistä asioista. Aikaisemmin presidentti antoi hallituksen esitykset eduskunnalle, mutta ne siirrettiin valtioneuvostolle uuden 2012 perustuslakiuudistuksen yhteydessä.
Puolustuspolitiikka
Tasavallan presidentti on puolustusvoimien ylipäällikkö. Tämän tehtävän hän voi poikkeusoloissa luovuttaa toiselle Suomen kansalaiselle, kuitenkin vain valtioneuvoston esityksestä. Aikaisemmin ajateltiin, että kriisin aikana tehtävä siirtyisi aina ammattisotilaalle, mutta Mauno Koiviston kaudesta alkaen tasavallan presidentti pysyy lähtökohtaisesti ylipäällikkönä kaikissa olosuhteissa, ja tämän sodanjohtoa varten on rakennettu tarvittavia suojatiloja. Presidentti päättää keskeisimmät Suomen puolustuspoliittiset päätökset ja linjavedot. Hän esimerkiksi päättää sotilaallisen puolustuksen keskeisistä perusteista, sotilaallisen puolustusvalmiuden merkittävistä muutoksista ja sotilaallisen puolustuksen toteuttamisen periaatteista. Presidentti nimittää puolustusvoimain komentajan sekä päättää muista sotilaallisista nimitysasioista. Hän nimittää myös kaikki upseerit.
Virkanimitykset
Aikaisemmin presidentti nimitti monet keskeiset virkamiehet. Vuoden 1919 hallitusmuodon mukaan hän nimitti muun muassa piispat, professorit, keskusvirastojen päälliköt ja maaherrat. Nykyisin virkamiehet nimittää pääsääntöisesti valtioneuvosto, ellei jonkin viran osalta ole toisin säädetty. Presidentti kuitenkin nimittää edelleen tietyt virkamiehet.
Tasavallan presidentti nimittää tasavallan presidentin kanslian kansliapäällikön ja esittelijät, oikeuskanslerin ja apulaisoikeuskanslerin, valtakunnansyyttäjän ja apulaisvaltakunnansyyttäjän, edustustojen päälliköt, Kansaneläkelaitoksen pääjohtajan ja johtajat, Suomen Pankin pääjohtajan, puolustusvoimien ja rajavartiolaitoksen upseerit, korkeimman oikeuden ja korkeimman hallinto-oikeuden presidentit ja jäsenet, hovioikeuksien presidentit ja hovioikeuksien muut jäsenet sekä muut vakinaiset tuomarit siten kuin laissa erikseen säädetään. Virkanimitykset valmistellaan ja esitellään asianomaisissa ministeriöissä, ei tasavallan presidentin kansliassa.
Suhde luterilaiseen kirkkoon
Pitkään tasavallan presidentti nimitti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat virkoihinsa vahvistamalla piispanvaalin tulokset. Asiasta säädettiin vuoden 1919 hallitusmuodossa. Vuonna 2000 voimaan tulleessa uudessa perustuslaissa ei vastaavaa säännöstä enää ollut, ja sen mukaisesti myös kirkkolakia muutettiin niin, ettei vaalin tulosta enää alistettu presidentin vahvistettavaksi vaan tuomiokapituli antaa valitulle valtakirjan piispan virkaan. Muutos tuli voimaan maaliskuun alussa, uskontokuntiin kuulumattoman presidentti Halosen virkakauden alussa. Presidentti on kuitenkin jatkanut jo 1950-luvulla alkanutta perinnettä avaamalla vuosittain kirkon yhteis­vastuu­keräyksen.
Symbolinen asema ja tunnukset
Ryhtyessään toimeensa Suomen tasavallan presidentti antaa juhlallisen vakuutuksen:
”Minä --, jonka Suomen kansa on valinnut Suomen tasavallan presidentiksi, vakuutan, että minä presidentintoimessani vilpittömästi ja uskollisesti noudatan tasavallan valtiosääntöä ja lakeja sekä kaikin voimin edistän Suomen kansan menestystä.”
Presidentin elinikäisen arvon henkilö saa astuessaan tasavallan presidentin toimeen. Tasavallan presidentin odotetaan toimivan arvovaltaisena välittäjänä puolueiden välillä. Tämän takia presidentillä on ollut tapana luovuttaa puolueensa jäsenkirja valituksi tultuaan. Tasavallan presidentin edustusasunto on Helsingin keskustassa sijaitseva presidentinlinna ja virka-asunto Helsingin Meilahdessa sijaitseva Mäntyniemi. Presidentin kesäasunto on Kultaranta Naantalissa.
left|200px|thumb|Tasavallan presidentin lippu. thumb|Tasavallan presidentti [[Sauli Niinistö tarkastaa kunniakomppanian, takanaan muun muassa väistyvä presidentti Tarja Halonen sekä puolustusvoimain komentaja kenraali Ari Puheloinen.]] Tasavallan presidentillä on oma kielekkeinen valtiolippu, jonka tangonpuoleisessa yläkentässä on 3. luokan Vapaudenristi kansalaisansioista. Eero Snellmanin, Bruno Tuukkasen ja Olof Erikssonin suunnittelema lippu nostetaan salkoon presidentin noustessa merivoimien alukseen, linnoitukseen tai tämän saapuessa edustusasunnolleen.
Tasavallan presidentin virka-auto on tätä nykyä musta panssaroitu Mercedes-Benz S 600 L Guard. Tasavallan Presidentin Kanslialla on myös käytössä Audi A8L Security vuodelta 2012. Presidentti käyttää virka-autoaan melko harvoin, lähinnä valtiovierailujen yhteydessä ja muissa juhlavissa tilanteissa, esimerkiksi mennessään valtiopäivien avajaisiin. Suomen vaakuna on ollut presidentin virka-auton rekisteritunnuksena vuodesta 1925 lähtien. Presidentillä on myös käytössään edustusvene Kultaranta VIII, joka on suunniteltu 18 hengelle ja kahdelle miehistön jäsenelle. Junalla matkustaessaan presidentillä oli käytössään oma salonkivaunu, joista viimeistä (A1) käyttivät presidentit Mauno Koivisto, Martti Ahtisaari ja Tarja Halonen. Nykyään tasavallan presidentti käyttää junamatkustukseen valtioneuvoston vaunua (A2). Kotimaan lentoliikenteessä tasavallan presidentti voi käyttää puolustusvoimien helikoptereita.
Kansallisteatterissa presidentillä on oma aitio suuren näyttämön lavan vasemmalla puolella. Helsingin päärautatieasemalla presidentillä on oma sisäänkäynti, jollaista aikoinaan Suomen suuriruhtinaatkin käyttivät.
Henryk Górecki
Górecki oli naimisissa pianisti Jadwiga Ruranskan kanssa, ja heillä oli kaksi lasta, tytär Anna ja poika Mikolaj. Górecki kuoli marraskuussa 2010 kotonaan Katowicessa 76-vuotiaana. Hän ehti säveltää valmiiksi neljännen sinfoniansa.
Suomen tasavallan presidentti
Symbolinen asema ja tunnukset
Kaartin Jääkärirykmentti asettaa tasavallan presidentin käyttöön kunniakomppanian esimerkiksi valtiovierailuiden yhteyteen sekä Presidentinlinnan kunniavartion pääsisäänkäynnin eteen. Päävastuu edustustehtävistä on 1. Sotilaspoliisikomppanialla talvisin ja 2. Sotilaspoliisikomppanialla kesäisin. Näistä komppanioista käytetään nimitystä kunniakomppania. Nimitys "kaarti" viittaa keisarilliseen Suomen kaartiin ja valkoiseen kaartiin, mutta myös Kaartin jääkärirykmentin tehtävään toimia valtionpäämiehen sotilasjoukkona.
Henryk Górecki
Góreckin työskentelytapaan säveltäjänä kuului olennaisesti huolellisen ja kattavan taustatutkimuksen tekeminen aiheesta, josta häneltä oli tilattu sävellys. Esimerkiksi Kopernikusta käsittelevän teoksen työstäminen innoitti Góreckin käymään tähtitieteen luennolla, ja Pyhään Stanislaukseen liittyvän oratorion säveltämiseen hän valmistautui muun muassa tutkimalla tekstejä, jotka olivat peräisin kyseiseltä aikakaudelta. Opiskelijoiden keskuudessa Górecki tunnettiin ankarana ja vaativana opettajana, joka kertoi näkemyksensä suorasukaisella tyylillä.
Suomen tasavallan presidentti
Symbolinen asema ja tunnukset
Tasavallan presidentin tai hänen puolisonsa käytettävissä on Luumäen jaloberylleistä ja Lemmenjoen huuhdontakullasta valmistettu, Heli Kauhasen suunnittelema koru, joka lahjoitettiin tasavallan presidentin kanslialle Suomen itsenäisyyden 100-vuotisjuhlan kunniaksi 2017. Edustuskorun ensimmäinen kantaja on Jenni Haukio.
Presidentin palkkio ja muut etuudet
Vuotuinen palkkio, jonka tasavallan presidentti saa toimestaan, on 126 000 euroa 1. huhtikuuta 2013 alkaen. Palkkio on veroton.
Vuoden 2012 talousarviossa momentille Presidentin palkkio ja käyttövarat on myönnetty yhteensä 353 000 euron suuruinen määräraha. Talousarvioesityksen mukaan tätä määrärahaa saa käyttää tasavallan presidentin palkkiosta annetun lain mukaisten menojen maksamiseen. Näitä menoja ovat varsinainen palkkio sekä asuntoedut. Lisäksi määrärahaa saa käyttää – muusta kuin momentille Tasavallan presidentin kanslian toimintamenot tai momentille Vierailuista ja kokousmatkoista aiheutuvat menot budjetoidusta – presidentin edustamisesta tai muusta toiminnasta aiheutuvien menojen maksamiseen.
Presidentille suoritettiin erityinen edustusmääräraha 1.3.2012 saakka, mutta tämän jälkeen tasavallan presidentin rooliin ja instituutioon liittyvä edustaminen maksetaan presidentin kanslian toimintamenoista, jota varten vuoden 2012 talousarvioesityksessä kanslian määrärahoihin on siirretty 125 000 euron suuruinen määräraha. Edustusmäärärahan suuruus oli 171 000 euroa vuonna 2011.
Valtion talousarviossa oli aikaisemmin erikseen varattu menokohta tasavallan presidentin käyttövarat, jota määrärahaa sai käyttää tasavallan presidentin käyttömenojen maksamiseen. Määrärahan suuruus oli 65 000 euroa vuoden 2011 talousarviossa. Tämä ei ollut presidentin henkilökohtaista tuloa. Vuonna 2012 tämä momentti poistettiin, ja määrärahasta siirrettiin 30 000 euroa presidentin palkkioon ja käyttövaroihin sekä 35 000 euroa presidentin kanslian toimintamenoihin.
Tasavallan presidentin käytössä on kolme kiinteistöä, joissa kaikissa on asunto sekä työ- ja edustustiloja: Presidentinlinnassa ovat presidentin pääasialliset työ- ja edustustilat, Mäntyniemi on presidentin varsinainen virka-asunto ja kesäasuntona on Kultaranta. Kiinteistöjen ylläpito ja tarpeellinen henkilökunta kustannetaan valtion varoista.
Tasavallan presidentin oikeudesta vuosilomaan tai siihen rinnastettavaan vapaaseen ei ole säädetty erikseen. Tasavallan presidentti on koko ajan käytettävissä presidentin tehtävien hoitoa varten. Hänellä ei ole työ- tai virka-aikaa eikä varsinaista vuosilomaa.
Presidentin saama palkkio, eläke, perhe-eläke ja valtiolta näiden lisäksi saatu asunto- tai muu etu ovat verovapaata tuloa.
Vaikka asiaa ei ole erikseen laissa säädetty, presidentin kotimaan ja ulkomaan matkat, jotka liittyvät presidentintoimen hoitamiseen, kustannetaan valtion varoista vuosittaisen talousarvion puitteissa. Vuoden 2012 talousarvioesityksessä tähän on varattu 2 850 000 euron suuruinen määräraha.
Syytteen nostaminen presidentin virkatoimesta
Suomen perustuslain mukaan Suomen tasavallan presidentin virkatoimesta ei saa nostaa syytettä, ellei kyseessä ole maanpetosrikos, valtiopetosrikos tai rikos ihmisyyttä vastaan.
McCune–Reischauer-romanisaatio
McCune–Reischauer-romanisaatio on korean kielen transkriptiojärjestelmä latinalaisille aakkosille.
McCune–Reischauer-romanisaatio on saanut nimensä kehittäjiensä McCunen ja Reischauerin mukaan. Järjestelmä on peräisin Yhdysvalloista ja se julkaistiin nykymuodossaan vuonna 1939. Järjestelmän käyttö lisääntyi huomattavasti Korean sodan myötä.
McCune–Reischauer-romanisaation joistakin muista järjestelmistä poikkeavia piirteitä ovat esimerkiksi tiettyjen äänenrakenteen kannalta merkityksettömienkin foneettisien vaihtelujen osoittaminen peruskirjaimilla. Esimerkiksi heikkoon klusiiliin voidaan osoittaa kirjaimilla p, t ja k sanan alussa tai lopussa. Sanan sisällä heikkoon klusiiliin viitataan kirjaimilla b, d ja g. Menetelmän takia sama sana voidaan joissain yhteyksissä kirjoittaa hyvin eri tavoin. Likvidaan viitataan tavuasemasta riippuen kirjaimilla r tai l. Tavunrajaisia konsonanttiryhmiä hahmotetaan oikeinkirjoituksen sijaan ääneasun mukaisesti. Tavunloppuiset klusiilit mukautuvat tavunalkuisen nasaalin mukaan, sekä tavunalkuiset dentaalikonsonantit tavunalkuisen likvidan mukaan.
Joissain tapauksissa perusmerkkiin lisätään diakriitti eli lisämerkki. Lisämerkkejä on kaksi, konsonanttimerkkiä seuraava heittomerkki ja vokaalimerkin yläpuolelle merkittävä kaari. Heittomerkki erottaa vahvat klusiilit ja afrikaatat heikoista. Esimerkiksi pt, t, ch ja k ovat heikkoja, kun taas vahvova ovat p’, t’, ch’ ja k’. Kaari erottaa puolestaan takaiset laveat vokaalit pyöreistä. Esimerkkinä pyöreät o ja u, sekä laveat ǒ ja ǔ. Järjestelmästä on olemassa myös muunnos, jossa ero toteutetaan lisäkirjaimella. Esimerkiksi vahvat klusiilit ovat ph, th, ch ja kh, sekä leveät vokaalit eo ja eu.
Spirit of Nature
Spirit of Nature (täydellinen nimi Spirit of Nature Wood Architecture Award) on vuonna 2000 ensimmäisen kerran jaettu kansainvälinen arkkitehtuuripalkinto, jota jakaa suomalainen Puu kulttuurissa -yhdistys kahden vuoden välein Lahdessa. Palkintoa on rahoittanut Suomen Metsäsäätiö.
Spirit of Nature Wood Architecture Award -palkinnon myötä Puu kulttuurissa ry haluaa tukea ja nostaa esiin kansainvälisellä tasolla arkkitehtuuria, jossa puulla materiaalina on keskeinen asema.
Palkinto myönnetään rakennustaiteellisista ansioista henkilölle tai ryhmälle, joka on töissään osoittanut puumateriaalin etevää ja luovaa käyttöä. Vuonna 2000 palkinnon arvo oli 50 000 euroa ja sittemmin 40 000 euroa. Vuonna 2015 palkintona ei myönnetty rahaa.
Vuonna 2010 jaettiin ensimmäisen kerran Young Spirit of Nature -palkinto, jolla kannustetaan Suomessa opiskelevia arkkitehtiopiskelijoita luovaan puun käyttöön. Palkinnon suuruus on 5 000 euroa.
Puu kulttuurissa ry:n toiminnan tarkoituksena on edistää ja vaalia kulttuuriperintöä, jossa on läsnä luonto. Suomalaisen musiikin, kuvataiteiden ja arkkitehtuurin maine lepää yhdistyksen mukaan tämän perinnön varassa. Spirit of Nature -palkinnon myötä yhdistys haluaa edesauttaa ja vaalia perinteeseen liittyvien kestävien arvojen jatkumista.
Aurayn taistelu
Aurayn taistelu käytiin 29. syyskuuta 1364 ja oli viimeinen Bretagnen perimyssodista ja se näyttelee tärkeää roolia myös satavuotisen sodan historiassa.
Esinäytös
Alkuvuodesta 1364 Evranissa käydyt neuvottelut epäonnistuivat. Tällöin nuori Jean de Monfort (1339–1399 (Monfortin kreivi 1345–1399 sekä Bretagnen herttua 1364–1699), John Chandonin avustamana hyökkäsi Aurayn kaupunkiin, joka oli ollut ranskalais-bretagnelaisten käsissä vuodesta 1442 lähtien. Hänen saapui joukkoineen Aurayn kaupunkiin, piiritti Croisicin linnoitusta, joka esti Nicolas Bouchertin aluksien kulkemisen.
Saarretuilta vähenivät elintarvikkeet ja he olivat päättäneet antautua jos ei apujoukkojen muodossa saataisi apua ennen Mikkelinpäivää.
Charles de Blois (1319–1364 (Mayennen paroni, Penthièvren kreivi, Guisen herra sekä Bretagnen herttua, ja hänet julistettiin autuaaksi) on 27. syyskuuta Lanvauxin luostarissa. Bertrand du Guesclin, jonka tehtävänä oli komentaa etujoukkoja, oli joukkoineen Brandivyssä.
Charles de Blois asettui joukkoineen 28. syyskuuta Loc’hjoen vasemmalle pengermälle, jolta avautui näkymän linnoitukselle. Jotta ei joutuisi linnoituksen ja ranskalaisten armeijan välimaastoon, Monfort evakuoi Aurayn kaupungin ja asettui joukkoineen suoraan vihollista vasten, joen oikeanpuoleiselle pengermälle.
Ragnar Ölander
Ragnar Eyvand Ölander (21. kesäkuuta 1899 Viipuri – 28. lokakuuta 1957 ) oli suomalainen toimittaja ja Ylen ohjelmajohtaja.
Aurayn taistelu
Charles de Blois
Armeijan hyökkäysvaiheessa muodostivat Auxerren kreivin johtama vasen siipi, du Guesclinin johtama oikea sivusta sekä itse Charles de Bloisin johtama armeijan keskusta. Reservit olivat hyvin vähäiset ja niitä ei käytetty laisinkaan.
Ragnar Ölander
Henkilöhistoria
Ragnar Ölanderin vanhemmat olivat tullitarkastaja Victor Emil Ölander ja Regina Hedman ja puoliso vuodesta 1932 filosofian maisteri Dolly Edgren. Professori Victor Ölander oli hänen veljensä. Ragnar Ölander tuli ylioppilaaksi 1917 ja teki opintomatkoja Eurooppaan 1920- ja 1930-luvulla ja Yhdysvaltoihin 1940-luvulla. Hän oli Svenska Pressenin toimittaja 1928–1944 ja toimitussihteeri 1933–1944 ja Hufvudstadsbladetin 1944–1946. Yleisradion ruotsinkielisenä ohjelmajohtajana Ölander toimi 1946–1957, Aftonbladetin kirjeenvaihtaja hän oli 1929–1932. Ölanderilla oli myös useita lehti- ja muiden alojen luottamustoimia.
Painevesireaktori
350px|thumb|Venäläinen VVER-painevesireaktori. 1 säätösauvakoneisto, 2. reaktoripaineastian kansi, 3. reaktoripaineastia, 4.vesikierron sisään- ja ulostulot, 5. sisään tuleva vesi virtaa paineastian alle, 6. reaktorisydän, jossa [[ydinpolttoaine, 7. kanavat joissa vesi lämpenee.]]
Aurayn taistelu
Jean de Monfort
Oikealle sivustalle, vastapäätä Auxerren kreivin joukkoja, asettui Olivier IV de Clisson, joka vuodesta 1380 oli Ranskan connetable, oikealle eli du Guesclinin joukkoja vastaan asettui englantilainen Robert Knolles. Keskustan armeijan otti komentoonsa Monfort avustajanaan Chandos. Armeijalla oli käytössään suuret reservit valmiina osallistumaan taisteluihin.
Painevesireaktori
Painevesireaktori (PWR) on ydinreaktorityyppi, jossa korkeapaineinen vesi jäähdyttää reaktorin ydintä. Painevesi-nimitys tulee siitä, että jäähdytysvesi on niin korkeassa paineessa (usein yli sata baaria), ettei se höyrysty, vaikka sen lämpötila kohoaa useisiin satoihin asteisiin.
Aurayn taistelu
Taistelu
Aluksi oli lyhyt yhteenotto ranskalaisten varsijousia käyttäneiden sotilaiden ja englantilaisen jousimiesten välillä. Sitten sotilaat syöksyivät toistensa kimppuun yrittämättä minkäänlaista järjestäytymistä taisteluun.
Painevesireaktori
Painevesireaktorit käyttävät kahta erillistä jäähdytysvesijärjestelmää. Ensiö- eli primääripiirissä kiertävä vesi jäähdyttää reaktoria, josta kuumentunut jäähdytysvesi johdetaan höyrystimiin. Höyrystimissä ensiöpiirin kuuma vesi höyrystää toisio- eli sekundääripiirin vettä. Höyrystimen jälkeen jäähtynyt ensiöpiirin vesi palaa takaisin reaktoriin uudelleen kuumennettavaksi, ja toisiopiirin puolella syntynyt höyry johdetaan sähköä tuottaviin turbiineihin. Painevesireaktoria säädetään säätösauvakoneiston ja jäähdytysveteen liuotettavien neutronimyrkkyjen avulla. Säätösauvojen lisääminen reaktoriin hillitsee reaktiota ja niiden poistaminen kiihdyttää sitä; neutronimyrkyt toimivat vastaavasti, mutta pitkäkestoisemmin.
Aurayn taistelu
Taistelu
Taistelusta tuli raivokas, sillä kaikki halusivat, että taistelusta tulisi ratkaiseva ja saattaisi päätökseen käydyn pitkän ja julman sodan.
Painevesireaktori
Painevesireaktorin turbiinien huolto on helpompaa kuin kiehutusvesireaktorin, koska käytön aikana aktivoituva reaktorin jäähdytysvesi ei kulje turbiinin kautta.
Aurayn taistelu
Taistelu
Lisäksi oli annettu määräys kummallekin sotijaosapuolelle, että ei tule antaa armoa toisen osapuolen sotilaille, jotka jäisivät vangeiksi tai muuten vahingoittuisivat.
Painevesireaktori
Painevesireaktori kehitettiin alun perin laivastokäyttöön Yhdysvalloissa Westinghousen Bettis Atomic Power Laboratoryssa. Painevesireaktoreita käytetään edelleen laivoissa, ja voimalaitoskäytössä siitä on tullut maailman yleisin reaktorityyppi. Painevesireaktoreita valmistavat mm. Westinghouse, General Electric ja yhteiseurooppalainen Areva NP (ent. Framatome ANP), joka toimittaa myös painevesireaktoriin pohjautuvan EPR-reaktorin Olkiluoto 3:een. Neuvostoliitossa suunniteltu VVER (vodo-vodjanoi energetitšeski reaktor) on myös tyypiltään painevesireaktori. Suomessa on tällä hetkellä kaksi VVER-reaktoria Loviisan voimalaitoksella. Myös Hanhikiven ydinvoimalaitoksen on tarkoitus olla VVER-tyyppiä. Olkiluoto 1 ja 2 ovat puolestaan kiehutusvesireaktoreita (BWR).
Nauta
Nauta (Bos taurus) on märehtiviin sorkkaeläimiin kuuluva nisäkäs. Nauta kuuluu sorkkaeläinten lahkoon ja onttosarvisten heimoon. Naudan luonnonvarainen kantamuoto alkuhärkä kuoli 1600-luvulla sukupuuttoon.
Nautoja hyödynnetään karjaeläiminä. Pohjoisissa oloissa, esimerkiksi Suomessa, nautoja on vanhastaan pidetty kesäisin ulkona laitumella ja talvella sisätiloissa navetassa. Nykyään suurilla tiloilla laidunnus käy harvinaisemmaksi, mutta luonnonmukaisessa tuotannossa ja mahdollisesti eläinten hyvinvointitukeen sitoutuneilla tiloilla laki edellyttää eläimille kesällä laiduntamismahdollisuuden. Naudat pystyvät käsittelemään kasviravintoa moniosaisen mahalaukkunsa avulla. Mahalaukku koostuu pötsistä, verkkomahasta, satakerrasta eli lehtimahasta ja juoksutusmahasta. Märehtiessään naudat palauttavat syömänsä ruuan pötsistä ruokatorvea pitkin takaisin suuhunsa ja pureskelevat sen uudelleen hienommaksi. Näin naudat saavat hyödynnettyä ravintoaineita paremmin. Luonnossa naudat syövät varsinkin ruohokasveja ja muita puuvarrettomia maakasveja. Rehuksi naudat saavat kesällä nurmirehua ja talvella säilörehua ja yleensä myös väkirehua.
Aurayn taistelu
Taistelu
Kaikki englantilais-bretagnelaiset joukot romahtivat, yksi toisensa jälkeen, mutta reservissä olleet joukot muuttivat tilanteen.
Nauta
Nimityksiä
pienoiskuva|Lehmän ruumiinosia: 1 pää, 2 turpa ([[kuono), 3 sierain, 4 turvanselkä (kuononselkä), 5 silmä, 6 otsa, 7 sarvi, 8 korva, 9 poski, 10 kurkku, 11 kaula, 12 säkä, 13 selkä, 14 lanne, 15 lonkka, 16 ristiselkä, 17 takapuoli, 18 häntä, 19 häntätupsu, 20 rinta, 21 rintapää, 22 helluvainen (riippuva kaulanahka), 23 lapa, 24 kyynärpää, 25 kyynärvarsi, 26 etupolvi, 27 vuohinen, 28 sorkka, 29 rinnanympärys, 30 kylki, 31 vatsa, 32 kuve, 33 maitosuoni, 34 utareen etuosa, 35 utareen takaosa, 36 nännit eli vetimet, 37 reisi, 38 polvi, 40 koipi, 41 kinner, 42 takasääri, 43 kyntynen. ]] Eri ikäisten nautojen nimityksissä on vaihtelua Suomen eri osissa. Lajin vähintään kerran poikinut naaras on lehmä, ja uros 1–1,5 vuoden iästä lähtien on sonni. Kuohitusta uroksesta käytetään nimitystä härkä, mutta häräksi voidaan kutsua myös kuohimatonta sonnia. Poikaset ovat vuoden ikään saakka vasikoita. Vastasyntynyttä poikasta voidaan kutsua pikkuvasikaksi ja kuukauden ikäisiä ja sitä vanhempia ruokinnan mukaan ruohovasikaksi tai juottovasikaksi. Nuori uros on mulli tai mullikka ja nuoresta, poikimattomasta naaraasta käytetään nimitystä hieho. Ensimmäisen kerran poikineesta naaraasta käytetään nimitystä ensikko.
Valtioneuvoston asetus nautojen suojelusta määrittelee vasikaksi alle kuuden kuukauden ikäiset naudat,sekä urokset että naaraat. Yli kuuden mutta alle 22 kuukauden ikäiset naudat ovat nuorkarjaa. Yli kuuden kuukauden ikäiset urokset ovat sonneja ja vähintään kahdeksan kuukauden ikäiset poikimattomat naaraat ovat hiehoja. Poikinutta naarasta kutsutaan lehmäksi ja maidontuotantoa varten pidettyä naarasta lypsylehmäksi. Lihantuotantoa varten pidettäviä nautoja nimitetään lihakarjaksi.
Aurayn taistelu
Taistelu
Sitä vastoin ranskalais-bretagnelaisen armeijan oikea siipi antoi periksi ja kun se ei voinut saada tukea olemattomista reserveistä. Näin oikea sivusta vetäytyi kohden keskustaa. Ranskalais-bretagnelaisen armeijan vasen sivusta antoi myös periksi ja koko Charles de Blois’n armeija pakeni. Charles itse oli mennyt nurin keihään iskusta ja saamiensa määräysten mukaan toimivat sotilaat saattoivat työnsä hänenkin kohdaltaan loppuun.
Nauta
Nimityksiä
Arkikielessä lehmä-nimitystä käytetään usein virheellisesti puhuttaessa naudoista yleisesti. Nupo on sarveton nauta. Eläin voi olla sarveton perinnöllisesti tai se voi olla nupoutettu eli siltä on nuorena tuhottu sarvenaiheen kudokset.
Lisääntyminen
Hiehojen annetaan paritella eli ne astutetaan ensi kerran 14–21 kuukauden ikäisinä. Sonni tulee siitoskykyiseksi viimeistään yksivuotiaana, mutta yleensä sitä käytetään astutukseen vasta 1,5–3 vuoden ikäisenä. Hyvin yleinen siitosmenetelmä on ihmisen suorittama siemennesteen vienti naaraan sukuelimiin eli keinosiemennys. Naaraan kiima on noin neljän viikon välein, jos hedelmöittymistä ei ole tapahtunut. Kiima palaa poikimisen eli vasikan synnyttämisen jälkeen neljän viikon kuluttua. Sonni pystyy astumaan 80–100 lehmää vuodessa ja se säilyttää siitoskykynsä 12–15-vuotiaaksi. Naaraan tiineysaika eli kantoaika on keskimäärin 280 vuorokautta (hieman yli 9 kuukautta), ja jälkeläisiä on tavallisesti yksi kerrallaan.
Paino
Vasikan syntymäpaino on eri roduilla 25–60 kilogrammaa. Ayrshirerodun vasikan keskimääräinen syntymäpaino on 30–35 kg ja suomenkarjan 26 kg. Lehmän elopaino on rodusta riippuen 150–900 kg sekä härän ja sonnin 225–1 150 kg. Ayrshirelehmä painaa noin 400 kg ja ayrshiresonni noin 800 kg. Suomenkarjaan kuuluvan lehmän elopaino on keskimäärin 380 kg ja sonnin 550 kg.
Käyttö
Ihminen on käyttänyt nautoja jo vuosituhansia ravinnonsaantiin. Ihminen käyttää maitoa juomana, ja siitä tehdään myös piimää, kermaa, voita, juustoa ja jäätelöä. Naudan lihaa ja muita osia syödään. Lihaa voidaan muun muassa jauhaa jauhelihaksi tai käyttää sellaisenaan. Lihan hinta riippuu voimakkaasti siitä, mistä osasta nautaa se on tehty. Yleensä sisäfilettä pidetään kaikkein arvokkaimpana. Joissain kulttuureissa on rajoituksia naudanlihan syönnin suhteen. Esimerkiksi hinduille lehmät ovat pyhiä eläimiä, eikä niitä näissä kulttuureissa saa syödä. Jos ihminen noudattaa tiettyä ravitsemuksellista elämäntapaa, voi siinä olla rajoituksia naudanlihan suhteen.
Joitakin nautarotuja ja -yksilöitä kasvatetaan myös muihin kuin tuotantotarkoituksiin. Härkätaistelussa käytetään omaa, tähän tarkoitukseen jalostettua rotua, ja Yhdysvalloissa rodeon härkäratsastusta varten kasvatetaan erityisen vikuroivia ”potkijanautoja”. Nautakarjaa voidaan hyödyntää perinnebiotooppien ja maiseman hoitotarkoitukseen. Parhaiten tämän tyyppiseen laiduntamiseen sopivat hiehot ja paikoitellen myös ummessa (tiineyden loppuvaiheessa oleva lehmä jota ei lypsetä) olevat lehmät.
Kesällä kohtuullisen kokoisissa karjoissa nautoja pidetään laitumella laiduntamassa, mutta nykyaikaisissa suuremmissa karjoissa se on harvinaisempaa, koska eläinten ulos päästäminen ja sisään hakeminen on suuressa tuotantomallissa epäkäytännöllisen työlästä. Talvella ne tarvitsevat normaalisti navetan suojaa, enemmän viimalta ja märkyydeltä kuin kylmältä ilmalta sinänsä. Suhteellisen kylmänkestävänä eläimenä sekä tavanomaiset lypsylehmät että varsinkin paksuturkkisemmat liharodut kestävät muuten hyvissä olosuhteissa useiden kymmenienkin asteiden pakkasta. Kylmä voi olla eläimille jopa mukavaa. Pienet vasikatkin pärjäävät pakkasella, kun niillä on kuiva ja suojaisa makuupaikka, esimerkiksi niin sanottu vasikkaiglu.
Jotkut pihattonavetat ovat sellaisia, että lehmät pääsevät käyskentelemään ulkona myös talvella. Pieni ulkoilu ja mahdollisuus liikkua edistää lehmien terveyttä.
Luomueläintuotannossa nautoja kasvatetaan ja elätetään mahdollisimman luonnonmukaisella tavalla. Tällöin karjatilaan kohdistuu tietynlaisia vaateita ja lisäksi tilan toimintaa valvotaan kriittisellä silmällä. Luomutuotteet ovat hieman tavallisia tuotteita kalliimpia.
Sosiaalisessa kanssakäymisessä nautojen välille muodostuu arvojärjestys. Alempaan arvoon joutunut yksilö saattaa voimakkaasti joutua ylempiarvoisten kolhimaksi ja esimerkiksi ruokinnassa voi jäädä vähemmälle ravinnolle.
Nauta Suomessa
Suomessa oli 2012 vajaa kolmesataatuhatta lypsylehmää. Neljänkymmenen vuoden aikana nautojen määrä oli vähentynyt alle kolmannekseen. Vuonna 2021 Suomessa oli 844 tuhatta nautaa, joista 254 tuhatta oli lypsylehmiä. Vuonna 1960 Suomessa oli 1 922 000 nautaa, joista lypsylehmiä oli 1 153 000. Vuoden 2021 lopussa meijereille tuotti maitoa 4 958 maatilaa ja meijerit ottivat maitoa vastaan koko vuonna yli 2 205 miljoonaa litraa, josta luomumaitoa oli melkein 81 miljoonaa litraa. Naudanlihaa tuotettiin 2021 yhteensä 86,25 miljoonaa kiloa.
Kyyttö, lapinlehmä ja länsisuomalainen lehmä ovat suomalaisia karjarotuja eli niin kutsuttua suomenkarjaa, jota on enää yksi prosentti nautakarjasta. Kuvataiteilija Miina Äkkijyrkkä tunnetaan myös työstään kotimaisten karjarotujen ja erityisesti itäsuomenkarjan eli kyytön säilyttämiseksi.
Suomenkarja on korvautunut lähes kokonaan toisen maailmansodan jälkeen yleistyneillä ayrshirellä ja holstein-friisiläisellä rodulla, jotka tuottavat enemmän maitoa. Karjarotuja joita on jalostettu erityisesti maidontuotantoa varten on tuotu Suomeen, näistä tärkeimmät ovat ayrshire ja holstein.
Viime aikoina Suomen karjankasvatuksen painopiste on siirtynyt lihantuotantoon. Tätä on edesauttanut lypsykarjan keskituotoksen kasvaminen ja lypsylehmämäärän väheneminen. Lihakarjankasvattajat kokeilevat uusia rotuja: uusimpia lisäyksiä Suomen nautarotuihin on villava, pitkäsarvinen ylämaankarja.
Ennätyksiä
Säkäkorkeudeltaan suurin nauta oli Illinoisin Orangevillessä elänyt 13-vuotias Blosom, jonka omisti Patty Hanson. Säkäkorkeus oli 190 senttimetriä. Rodultaan nauta oli Holstein-karjaa. Nauta kuoli 26. toukokuuta 2015.
Säkäkorkeudeltaan pienin nauta on 12. syyskuuta 2005 syntynyt Steven DeMoorin ja Christian Agnewin omistama Blaze-niminen seebu eli ryhähärkä Sanfordista, Floridasta. Säkäkorkeudeltaan 69,07 senttimetriä, 7. heinäkuuta 2013.
Aurayn taistelu
Taistelu
Du Guesclin, joka oli menettänyt koko aseistuksensa, oli pakotettu antautumaan Chandosille.
Seuraukset
Tämä taistelu oli päätös Bretagnen pitkälle perimyssodalle ja päättyi Guéranden rauhaan vuonna 1365. Rauhassa, muiden artiklojen lisäksi, Ranskan kuningas tunnusti Jean de Monfortin Bretagnen herttuaksi.
FS Tigre (1924)
Tigre oli Ranskan laivaston vuonna 1924 vesillelaskema Chacal-luokan hävittäjä. Alus palveli Ranskan laivastossa toisessa maailmansodassa Toulonissa 27. marraskuuta 1942 tehtyyn upottautumiseen saakka. Alus nostettiin ja liitettiin Regia Marinaan RN FR23:ksi nimettynä.
Palvelus
Toisen maailmansodan alussa alus torjui Välimerellä Italian aiheuttamaa uhkaa, ja sen kotisatamana oli Toulon. Aluksen miehistö yritti upottaa aluksensa 27. marraskuuta 1942 Toulonissa, mutta se jäi lähes vaurioitta. Alus otettiin Regia Marinan palvelukseen joukkojenkuljetusaluksena.
Alus palautui 28. lokakuuta 1943 Ranskan laivastolle Italian antauduttua, ja se siirrettiin huollettavaksi Casablancaan. Alus palasi palvelukseen maaliskuussa 1944, jonka jälkeen se suojasi Korsikalle matkanneita saattueita. Alus vaurioitui pahoin ilmahyökkäyksessä, minkä jälkeen se sijoitettiin joukkojenkuljetusalukseksi. Akselin aiheuttama tärinä aiheutti aluksen siirron telakalle, josta palvelukseen palattuaan se osallistui vielä Ranskan Rivieran sotatoimiin ennen Euroopan sotatoimien päättymistä.
Tigre palveli sodan jälkeen Välimerellä koululaivana, kunnes se sijoitettiin poistolistalle marraskuussa 1954.
Muistan vielä vuonna -76
Muistan vielä vuonna -76 on suomalaisen laulajan Jussi Raittisen kokoelmalevy.
Kappaleet
CD1:
CD2:
Zhang Guohua
thumb Zhang Guohua (, pinyin: Zhāng Guóhuá, Wade–Giles: Chang Kuo-hua; lokakuu 1914 – 21. helmikuuta 1972) oli kiinalainen kenraali ja poliitikko. Hän liittyi kommunisteihin 1931. Chang johti Tiibetin valtausta vuonna 1950. Hän osallistui kulttuurivallankumouksen puhdistuksiin.
Ernesto Brambilla
Ernesto "Tino" Brambilla (31. tammikuuta 1934 Monza, Italia – 3. elokuuta 2020 ) oli italialainen moottoriurheilija.
Formula 1
Brambilla osallistui Formula 1:n Italian GP:hen kahdesti vuosina 1963 ja 1969 SCS- ja Ferrari-talleissa, muttei kummallakaan kerralla päässyt itse kisaan mukaan. Vuoden 1969 kilpailussa hänen autollaan ajoi Pedro Rodríguez
Siirtyminen pienempiin sarjoihin
Brambilla siirtyi Formula 1:sten jälkeen ajamaan Italian ja Euroopan Formula 3 sekä Formula 2 -luokkiin, joissa hän voitti Italian Formula 3 -mestaruuden vuonna 1966.
Muuta
Brambillan veli Vittorio Brambilla kilpaili Formula 1 -sarjassa vuosina 1974–1980.
Takojan seisake
Takojan seisake on entinen rautatieliikennepaikka Tuusulan kunnan ja Hyvinkään kaupungin rajalla Takojan asuinalueella noin kaksi kilometriä pohjoiseen Jokelan asemalta. Seisake avattiin vuonna 1948 taajama-asutuksen levittyä pohjoiseen pitkin radanvartta Jokelan asemanseudulta. Matkustajamäärät olivat laskeneet vähäisiksi 1990-luvulle tultaessa, keskimäärin Takojalta nousi junaan tai jäi junasta 0-2 matkustajaa per juna. Lisäksi H-junan runsas pysähdysten määrä ja siitä aiheutunut hitaus hankaloitti liikenteenhoitoa. . Asukkaiden vastustuksesta huolimatta seisake lakkautettiin Monnin ja Palopuron kanssa samana päivänä elokuussa 1996.
Satomi Ikezawa
Satomi Ikezawa (, s. 18. maaliskuuta 1962 ) on japanilainen mangaka. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on vuosina 1997–2000 ilmestynyt Guru guru pon-chan sekä 2001–2004 ilmestynyt Othello.
American Wirehair
American wirehair on pääosin Yhdysvalloissa tavattava kissarotu. Rotu syntyi spontaanin mutaation seurauksena New Yorkissa vuonna 1966. Tämänkaltaiset spontaanien mutaatioiden kautta syntyneet uudet rodut ovat melko harvinaisia. American wirehairin tyypilliset ominaisuudet ovat harva ja kauttaaltaan kihara peitinkarva. Jotkin karvat saattavat olla koukkumaisia. American wirehair -kissat ovat ruumiinrakeenteeltaan keski- tai suurikokoisia kissoja, melko lihaksikkaita ja pyöreäpäisiä. Wirhair-kissat ovat hyvin samankaltaisia kuin American shorthair-rodun kissat.
Rodun kanta on hyvin pieni: vuonna 2002 rekisteröityjä wirehair-kissoja oli 39 ja vuotta myöhemmin kissoja oli enää 22.
Historia
Nykyinen Wirehair polveutuu newyorkilaisesta naaraasta, joka synnytti vuonna 1966 kuusi pentua, joista yhdellä pennulla oli poikkeuksellisen kihara turkki. Kissaa kutsuttiin myöhemmin nimellä Adam. Adam oli punavalkoinen urospentu. Pentua käytettiin erikoisen, kiharaturkkisen kissarodun kehitykseen, mutta wirehair-kissoja on nykyisin vain vähän Yhdysvaltojen ulkopuolella. Muutama vuosi sitten kissoja on viety Kanadaan ja Saksaan. Kaikki nykyiset wirehair-yksilöt voidaan jäljittää Adamin sukulaiseksi.
Kakkosen kausi 2006
Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. Kaudella 2006 se pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Sarjasta putosi kolme lohkojen viimeistä suoraan Kolmoseen ja lohkovoittajat nousivat Ykköseen.
Lohko A
16 maalia 15 maalia 12 maalia 11 maalia 10 maalia
Lohko B
21 maalia 15 maalia 13 maalia 12 maalia 11 maalia 10 maalia
Lohko C
18 maalia 16 maalia 15 maalia 14 maalia 13 maalia 12 maalia 11 maalia 10 maalia
Ohion maantiede
Ohion maantiede on Yhdysvaltain Ohion osavaltion maantiede.
Sijainti, koko ja maastonmuodot
pienoiskuva|Ohion maantieteelliset alueet: 1) Eriejärven rannikko 2) Moreenitasanko 3-4) [[Alleghenyn laakio, 5) Bluegrass.]]
Ohion pinta-ala, 116 096 km2 on osavaltioista vasta 35. suurin ja se on yksi pienimmistä osavaltioista Appalakien länsipuolella. Osavaltion keskeinen sijainti ja hyvät kulkuyhteydet Yhdysvaltojen eri osiin ovat olleet sen tärkeä menestystekijä.
Ohion etelärajana on Ohiojoki (vuoden 1793 matalimman vedenkorkeuden pohjoisrannalla mukaan). Sen rajanaapurit ovat Pennsylvania idässä, Michigan luoteessa, Kanadan Ontario pohjoisessa Eriejärven takana, Indiana lännessä, Kentucky etelässä ja Länsi-Virginia kaakossa.
Eriejärven rannikko on muinaista Maumee-järven pohjaa. Se on erittäin tasaista aluetta, joka seuraa järven rantaa kapeanan nauhana idässä mutta muuttuu leveämmäksi vyöhykkeeksi Clevelandin länsipuolella. Luoteisosassa on entinen Great Black Swamp -suo.
Osavaltion itäosa kuuluu Alleghenyn laakioon. Sen pohjoisin kolmasosa on jääkauden jäljiltä pyöreämuotoisesti kumpuilevaa, kun taas eteläisemmässä osassa rinteet ovat jyrkempiä ja maisemat jylhempiä. Ohion rikaimmat mineraalivarat ovat tällä alueella.
Osavaltion lounaisosan moreenialueella on pyöreämuotoisia kumpuja. Siellä viljellään maissia. Alue kuuluu Yhdysvaltojen viljavimpiin.
Bluegrass ulottuu Kentuckystä hiukan myös Ohion puolelle.
Suurimmat kaupungit
Osavaltiossa on kuusi yli 100 000 asukkaan kaupunkia: Columbus, Cleveland, Cincinnati, Toledo, Akron ja Dayton.
Ilmasto
Ohiossa vallitsee kostea mannerilmasto. Itäosan ylängöillä talvet ovat kylmiä ja kesät lämpimiä. Eteläosassa on lämpimin ilmasto, kasvukausi kestää siellä keskimäärin 198 päivää kun muualla osavaltiossa kasvukauden pituus on 150-178 päivää. Yli puolet vuoden sateista saadaan toukokuusta lokakuuhun kestävän kasvukauden aikana. Clevelandissa on vuosittain 127 pakkaspäivää, Columbuksessa 124 ja Cincinnatissa 99 - tässä pakkaspäivät on määritelty niin että vuorokauden alin lämpötila käy nollassa tai alempana. Vuoden sademäärästä saadaan lumena Clevelandissa 143 cm, Columbuksessa 71 cm ja Cinclinnatissa 61 cm. Avoveden vaikutus lumisateeseen tuottaa suuria lumimääriä lähellä Eriejärveä. Vallitsevien tuulensuuntien takia suurimmat lumimäärät mitatään järven itäpuolella. 40 vuoden jaksolla (1945-1985) keskimääräinen lumimäärä oli siellä 269 cm ja suurin yhden talven kertymä 410 cm. Myös tällä vyöhykkeellä lumi sulaa yleensä pois useita kertoja talvessa, joten suuret kertymät eivät johda yhtä paksuun lumipeitteeseen. Suurin Chardonin sääaseman mittaama lumensyvyys tuolla jaksolla oli 86 cm joulukuussa 1962.
Luonto ja luonnonsuojelu
pienoiskuva|[[Haarapääsky (alalaji erythocaster) Cuyahoga Valleyn kansallispuistossa.]] Cuyahoga Valleyn kansallispuisto on osavaltion ainoa kansallispuisto.
Ohiossa on 21 osavaltionmetsää. Niissä pyritään metsän moninaiskäyttöön: puuta korjataan kestävän kehityksen periaatteita noudattaen, ja samalla luodaan suojapaikkoja eläimille, suojataan maaperää ja vesistöjä ja ajatellaan virkistyskäyttöä. Noin 88 prosenttia metsistä on yksityisessä omistuksessa. Talousmetsissä tuotetaan punatammea, valkotammea ja saksanpähkinää.
Osavaltion kansallispuu ohionhevoskastanja kasvaa yleisenä Ohion länsiosissa, missä maaperä on vähemmän hapanta, mutta sitä tavataan paikoin myös itäosassa paitsi aivan koillis- ja kaakkoisnurkissa.
Ohiossa elää noin 56 lajia luonnonvaraisia nisäkkäitä, 200 pesivää lintulajia, 84 lajia tai alalajia matelijoita ja sammakkoeläimiä, 170 lajia kaloja, 100 lajia nilviäisiä ja 20 lajia äyriäisiä. Nisäkäslajeista uhanalaisia ovat mustakarhu, lumikenkäjänis, Neotoma magister -niminen jyrsijä sekä koko Yhdysvalloissa harvinainen lepakkolaji indianansiippa (Myotis sodalis) Muita Ohiossa esiintyviä nisäkkäitä ovat kauriit, opossumit, ketut, haisunäädät, pesukarhut ja murmelit. Majava ja villi kalkkuna on palautettu alueelle siirtoistutuksin.
ECUXIT
ECUXIT tarkoittaa euroalueen kriisin ratkaisua ottamalla askel taaksepäin euro-kokeilussa ja palaamalla kansallisiin kelluviin valuuttoihin ja ECU:un eli korieuroon. ECUXIT on eräänlainen kompromissiratkaisu euron kriisin ratkaisemiseksi: jokainen jäsenvaltio saa kansallisen valuutan ja keskuspankin myötä mahdollisuuden harjoittaa demokraattisesti päätettyä rahapolitiikkaa ja talouspolitiikkaa eli esimerkiksi devalvoida valuuttaansa ja rahoittaa kansallisen keskuspankkinsa avulla julkisia palveluita, ja samaan aikaan euro jää käyttöön korivaluutaksi helpottamaan vientiä harjoittavien yritysten toimintaa.