cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Figura
right|200px Figura oli suomalainen naisten alusasu- ja uimapukumerkki ja niitä valmistava tehdas Turussa. Figura-nimellä myytiin etenkin rintaliivejä 1950-luvun alusta vuoteen 2010, jolloin niiden viimeinen valmistaja, ruotsalaisomisteinen Diamina Oy asetettiin konkurssiin.
Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys
Nykyisin nimestään huolimatta liikkeen jäseninä on sekä miehiä että naisia: Suomessa 65 % noin 15 000 jäsenestä on miehiä ja yli 80 % alle 29-vuotiaita. Eri maiden NMKY:issä on noin 40 % naisjäseniä. Maailmanliiton johtokunnassa on vuosina 2006–2010 lievä naisenemmistö.
Figura
Figura-merkki syntyi Turussa vuonna 1951, kun kauppaneuvos Yrjö Rekola alkoi valmistaa liivejä yrityksessään Lyhy Oy. Vuoteen 1957 mennessä Lyhy oli kasvanut Suomen suurimmaksi liivivalmistajaksi. 1960-luvulla Figura alkoi valmistaa myös bikini-uimapukuja ja 1970-luvulla vaatteita. 1970-luvulla Figuran tehdas Turun Vähäheikkilässä oli Pohjoismaiden suurin liivintuottaja, joka työllisti yli 700 henkilöä.
Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys
Toiminta
220px|thumb|Pohjois-Amerikan ensimmäinen YMCA-talo Montrealissa
Figura
Figura-tuotemerkki myytiin pois 1980-luvun alussa, mutta vuonna 1987 Rekolan tytär Marja-Riitta Lahti ja hänen miehensä Risto Lahti ostivat merkin takaisin perustamalleen Diamina Oy:lle. He avasivat myös kymmenkunta Figura Shop -liikettä eri puolille Suomea.
Vuonna 2007 ruotsalainen sijoittaja Mikael Dierks osti Figura Groupin eli turkulaisen Diamina Oy:n ja Osaühing Romanssin Virosta, jonne liivien valmistus siirrettiin Turusta. Dierks kuitenkin ajautui pian vaikeuksiin kilpailussa isojen myymäläketjujen kanssa, ja yritysryhmä asetettiin konkurssiin 2010.
Nuorten Miesten Kristillinen Yhdistys
Toiminta
NMKY on maallikkoekumenian (”Ecumenism of the laity”) aloittaja. Vuonna 1855 perustetun NMKY:n Maailmanliiton perussääntö, ns. ”Pariisin baasis”, on maallikkoekumenian ensimmäinen julkilausuma.
Suomen NMKY
Suomen NMKY-työn innoittaja oli ylioppilas, myöhemmin professori Arthur Hjelt. Helsingin NMKY perustettiin 17. marraskuuta 1889. Suomessa NMKY toimii noin 50 paikkakunnalla. Sillä on kaksi kansallista liittoa. Suomen NMKY:n Liitto ry on Maailmanliiton ja Euroopan NMKY:n jäsen. Suomen NMKY:n Urheiluliitto ry on liikuntakasvatus- ja urheilutoimintaa koordinoiva kansallinen toimija. Molempien kansallisten liittojen puheenjohtajana Suomessa toimii kirkkoherra Juha Vuorio. Suomen NMKY:n Liitto ry:tä johtaa kansallisena pääsihteerinä kasvatustieteen tohtori Juha Virtanen. Suomen NMKY:n Urheiluliitto ry:n toiminnanjohtaja on Risto Koikkalainen.
Liiton harjoittamaa henkistä toimintaa ovat muun muassa kulttuurityö, johon kuuluu kuoroja, orkestereja ja kaksi musiikkiopistoa. Lisäksi on koulutus- ja opintotoiminta sekä kansainvälinen työ. Kehitysyhteistyö on elintärkeä liikkeen leviämisen kannalta. Suomen NMKY:n pääprojektit ovat olleet vuodesta 1979 alkaen Gambiassa. YMCA-liike ylläpitää halpoja hotelleja, hospitseja ja nuorison suosimia retkeilymajoja.
NMKY-liike on aloittanut nuorisotyön ja liikuntakasvatuksen alueella uusia harrastemuotoja, kuten koripallo ja lentopallo. Hengellistä työtä tehdään ekumeenisessa hengessä.
Bahman Ghobadi
Bahman Ghobadi (بهمن قبادی tai Qobadi, s. 1. helmikuuta 1969 Baneh, Iran) on iranilainen elokuvaohjaaja, käsikirjoittaja ja -tuottaja, syntyperältään kurdi.
Ghobadi syntyi Iranin Kurdistanissa 1969 ja muutti pikkupaikkakunnalta maakunnan pääkaupunkiin perheensä kanssa Irakin–Iranin sotavuosina 1983. Hän kiinnostui valokuvauksesta ja lähti Teheraniin opiskelemaan elokuvaa. Hän kuuli Abbas Kiarostamin suunnittelevan Kurdistaniin sijoittuvaa elokuvaa, otti tähän yhteyttä ja pääsi toisen kuvausryhmän ohjaajaksi ja pieneen rooliin elokuvassa Tuuli meitä kuljettaa (Bad ma ra khahad bord, 1999). Myös Mohsen Makhmalbafin tytär Samira Makhmalbaf roolitti Ghobadin yhdeksi kiertokoulunopettajaksi Kurdistaniin sijoittuvaan elokuvaansa Liitutaulut (Takhté siah, 2000).
Ghobadi perusti oman Mij-tuotantoyhtiön edistämään kurdien elokuvakulttuuria. Hänen elokuviaan ovat orvoksi jääneestä sisarusparvesta kertova Juopuneiden hevosten aika (Zamani barayé masti asbha, 2000), joka sai Kultainen kamera -palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla, ja Puolikuu (Niwemang, 2006).
Ikaros (veistos)
pienoiskuva|Laila Pullisen Ikaros-taideteos Aurakadulla Turun kaupungintalon edustalla. Ikaros on Laila Pullisen ensimmäinen julkiseen tilaan sijoitettu veistos Turussa. Teos valmistui jo vuonna 2003 ja oli esillä ensin Wäinö Aaltosen museossa. Nykyiseen sijoituspaikkaansa Turun kaupungintalon edustalle se siirrettiin 2012 kaupungintalon 200-vuotisjuhlan kunniaksi.
Pulliaisen innoittajana toimi Ikaros-myytti. Daidalos oli kreikkalainen keksijä, joka suunnitteli kuuluisan labyrintin, josta kukaan elävä ei pääsisi pois. Kuningas Midas piti labyrintissa vankinaan Minotaurusta, hirviötä, joka oli puoliksi ihminen ja puoliksi härkä. Midas vangitsi myös Daidaloksen ja hänen poikansa Ikaroksen labyrintin yläpuolella olevaan torniin, ettei Minotauruksen salaisuus tulisi yleiseen tietoon. Daidalos onnistui rakentamaan itselleen ja pojalleen siivet, joiden avulla he pääsivät pakenemaan. Isänsä neuvojen vastaisesti Ikaros lensi kuitenkin korkealle liian lähelle aurinkoa, siivet sulivat, Ikaros syöksyi mereen ja hukkui.
Pullisen taideteoksessa vuorottelevat siloitettu pinta, sulkien uurteet ja rosoisuus. Teoksen siipiosa on veistetty punamustasta graniitista kuten jalustakin. Siipi muistuttaa inhimillisten unelmien ja taivaiden tavoittelun tärkeydestä sekä lankeemuksen mahdollisuudesta.
Lähteet
60.44898°N, 22.26874°W
GPC
GPC (Global Product Classification) eli tuoteluokittelu on osa GS1-järjestelmää ja on avainasemassa GDSN:ssä (Global Data Synchronization Network) ja tuotehallinnassa. GPC mahdollistaa tuotteiden luokittelun samalla tavalla kaikkialla maailmassa, riippumatta kielimuureista. Tämä parantaa GDSN:n datan tarkkuutta ja yhtäläisyyttä, sekä nopeuttaa toimitusketjun reagoimista kuluttajien tarpeiden tyydyttämiseksi.
Aiheesta muualla
GS1 Global: GPC
Songs from the Road
Songs from the Road on suomalaisen Erja Lyytisen livealbumi vuodelta 2012. Albumi nousi pariksi viikoksi Suomen viralliselle albumilistalle, parhaimmillaan sijalle 16.
Folgore-luokka (hävittäjä)
Folgore-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston neljän 1929-1931 valmistetun hävittäjän muodostama alusluokka toisessa maailmansodassa.
Ruutu+ Dokkarit
Ruutu+ Dokkarit (entiseltä nimeltä Nelonen Maailma) oli Nelonen Median omistama maksullinen televisiokanava, joka aloitti lähetyksensä 1. maaliskuuta 2011.
Heinäkuussa 2018 Nelonen Media ilmoitti lopettavansa maksu-tv-toimintansa ja maksukanavien lähetyksien loppuvan syyskuun alussa.
Ohjelmisto
Ruutu+ Dokkarit -kanava esitti dokumentteja muun muassa luonnosta, kulttuureista sekä muun muassa matkailuaiheista ohjelmaa. Kanavan lähetysaika oli klo 10-01. Kanavalla oli suomenkielinen tekstitys.
Gogmagog (yhtye)
Gogmagog oli brittiläinen NWOBHM-yhtye, joka perustettiin vuonna 1984 ja hajosi vuonna 1986.
Historia
Yhtye solmii levytyssopimuksen EMI:n kanssa vuonna 1985, jolloin alettiin tehdä yhtyeen ensimmäistä levytystä nimeltään I Will Be There. Kolme raitaa sisältävä I Will Be There -ep julkaistiin samana vuonna.
Ben Harpur
Ben Harpur (s. 12. tammikuuta 1995 Hamilton, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NHL-seura New York Rangersia. Harpur on edustanut urallaan myös Ottawa Senatorsia ja Nashville Predatorsia.
Antti Hernesniemi
Antti Samuli Hernesniemi (s. 1950 Kannus) on lääketieteen tohtori (lääket.lis. Helsingin yliopisto, lääketieteellinen tiedekunta 1978; lääket. tri Oulun yliopisto, Kansanterveystieteen ja yleislääketieteen laitos 1999) sekä musiikkitieteen maisteri (Åbo Akademi, Institut för musikvetenskap 2016) ja säveltäjä-pianisti.
Michael Michai Kitbunchu
Michael Michai Kitbunchu (s. 25. tammikuuta 1929) on thaimaalainen kardinaali. Hänet vihittiin papiksi 20. joulukuuta 1959 ja piispaksi 3. kesäkuuta 1973. 2. helmikuuta 1983 hänestä tuli kardinaali. Hän toimi vuosina 1973–2009 Bangkokin arkkihiippakunnan arkkipiispana ja osallistui kardinaalina vuoden 2005 konklaaviin.
Antti Hernesniemi
Lääketiede
Hernesniemi on kerännyt eri ääni- ja kuvatallennusmenetelmin merkittävän kansanlääkintäaineiston Pohjanmaalta ja Uudellamaalta vuosina 1981-2002. Hän tallentaa sitä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran arkistoon. Ruotsinkielinen aineisto on tallennettu Svenska litteratursällskapetin arkistoon. Tämän aineiston tähänastisesta tutkimustyöstä Hernesniemi sai vuonna 2016 Kalevalaseuran tunnustuspalkinnon.
Duodecim-lehti valtisi hänet Kuukauden kollegaksi kesäkuussa 2022 (Duodecim 11/2022, 1052-53).
Musiikki
Hernesniemi on säveltänyt pianomusiikin lisäksi satakunta yksinlaulua eri runoilijoiden ja omiin teksteihin sekä yhdeksän laulua Oiva Hernesniemen näytelmiin. Hän on säveltänyt Yrjö Vasaman Ruavelelle-runon Ruovesi-seuran tilauksesta vuonna 2003. Kappaleen pianoversio on kuultavissa CD:llä Bridge / Silta.
CD:llä Sävellyksiä 1 – Compositions 1 ovat Hernesniemen pianosävellykset Mies soittaa rannalla (n. 14 min) ja Runoelma (n. 12 min) sekä sävellys kuorolle ja kamariorkesterille Nouseva muoto (n. 22 min). Viimeksi mainittu on musiikki tanssiteatteriesitykseen samalla nimellä. Singlellä Sävellyksiä 2 ovat kappaleet Bachette scat-lauluyhtyeelle ja Symphony 68001 – humoristinen teos puhallinyhtyeelle. Hernesniemen uusin CD on MSR Classicsin (USA, Newtown) julkaisema Bridge / Silta. Se on saanut erittäin hyvät arvostelut Fanfare -lehdessä 2018 tammi–helmikuun numerossa (Colin Clarke; Peter Burwasser). Mikko Hietaharju on löytänyt Hernesniemen musiikissa samaa suomalaisuutta kuin Oskar Merikannon ja Toivo Kuulan musiikissa. - Hernesniemi on julkaissut pianosävellyksiään nuottikirjassa Kuusi valssia pianolle - Six Waltzes for Piano vuonna 2020.
Hernesniemi sai nuorena Ruovedellä piano-opetusta opettajinaan Aira Puhakainen, Sirkka Koskenala ja Esko Latva-Laturi. Sibelius-Akatemian pianolehtori Inkeri Saarinen antoi hänelle opetusta vuonna 1971 Helsingissä ja musiikkitieteen opiskelun yhteydessä 2003 häntä opetti akatemian pianolehtori Sirkka Harjunmaa. Hän opiskeli sävellystä Harri Vuoren opastuksella Helsingin yliopiston sävellysseminaareissa vuosina 2002–2003 ja Lauri Kilpiön sävellyskurssilla Lappeenrannassa vuonna 2005. Hän on laulanut liediä ja esiintynyt muiden muassa pianisti Erkki Rännälin kanssa Lääketiedetapahtumassa vuonna 2010.
Hernesniemi on käytännön lääkärintyötä pitkään tehneenä, suomalaisia kansanparantajia perusteellisesti tutkineena ja tuki- ja liikuntaelinvaivojen hoitoa selvitelleenä kehittänyt pianistin käsi- ja muun kehovalmiuden lisäämiseksi erilaisia harjoitteita. Sellaisia on suomenkielisellä videolla Take Care of Your Hands, Pianist!
Hernesniemen musiikkitieteen proseminaarityö on tutkielma kuvallisista esityksistä piano-oppikirjoista: Piirrosesitykset piano-oppikirjoissa (Helsingin yliopisto, 2005). Hernesniemen musiikkitieteen pro gradu -tutkielma ''Rosor i silvervas eller grankvistar i plåtburk? En jämförande analys av text och musik i Ruusuja hopeamaljassa och Jätkän ruusut (Åbo Akademi, Turku, 2016) käsittelee muusikko ja metsuri Olavi Miettisen luoma laulua Jätkän ruusut''. Tutkielma on julkaistu myös pokkarina (ISBN 978-952-93-7488-5).
Phoenix Contact
Phoenix Contact valmistaa teollisuudelle sähköisiä ja elektronisia laitteita. Yritys on perustettu vuonna 1923 Saksassa ja sillä on ympäri maailmaa.
Tuotteet
Phoenix Contactin tuotteita ovat riviliittimet, moninapapistoliittimet, piirikorttiliittimet, ylijännitesuojat, releet, signaalimuuntimet, teholähteet sekä automaation komponentit ja -järjestelmät.
Kiinni jäit
"Kiinni jäit" on Jontte Valosaaren 21. tammikuuta 2014 julkaistu ensimmäinen single hänen tulevalta toiselta studioalbumiltaan. Kappaleella vierailee rap-artisti Mikael Gabriel, ja siitä on julkaistu Jere Hietalan ohjaama musiikkivideo. Videolla Jontte Valosaaren osuudet on kuvattu Länsi-Uudenmaan pelastuslaitoksella, ja Mikael Gabrielin osuudet Los Angelesissä.
Zyrjanskoje
Zyrjanskoje on kylä, maalaiskunta ja Zyrjanskojen piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tšulymjoen varrella 141 kilometriä Tomskista koilliseen. Kunnassa on 8 300 asukasta (vuonna 2015).
Kunnan pinta-ala on 803,62 neliökilometriä. Keskuskylän lisäksi siihen kuuluvat Berlinkan, Bogoslovkan, Krasnojarkan ja Semjonovkan kylät sekä Pritšulymskin asutus.
Zyrjanskojen kylä on syntynyt 1600-luvulla. 1800-luvun puolivälistä lähtien se oli samannimisen volostin ja vuodesta 1924 piirin keskus. Asukkaat harjoittivat maanviljelyä, karjanhoitoa, puutarhanhoitoa sekä sembramännyn siementen, marjojen ja sienten keräilyä. Metsästys menetti merkityksensä riistan ehtyessä. Zyrjanskojessa oli vuonna 1854 rakennettu puukirkko ja vuotuiset kaksi viikkoa kestäneet markkinat.
Scott Stanford
Scott Stanford on amerikkalaisen showpainin kommentaattori. Hän kommentoi tällä hetkellä WWE Superstars kaikissa brändeissä.
Jääkalamaiset
Jääkalamaiset (Notothenioidei) on ahvenkalojen (Perciformes) lahkoon kuuluva kalojen alalahko.
Heimot
Jääkalamaiset sisältää viisi heimoa.
Pleasanton (Kalifornia)
Pleasanton on kaupunki Yhdysvalloissa, Kalifornian osavaltiossa. Sen nimi oli ennen Alisal ja Pleasonton. Sen asukasluku oli 67 544 vuonna 2009.
Väestö
Vuoden väestönlaskennassa Pleasantonissa asui 63 654 ihmistä, joista 80,4% ilmoitti edustavansa etnisesti valkoisia, 11,7% aasialaisia ja 1,4% mustia tai afroamerikkalaisia.
Piirikorttiliitin
Piirikorttiliitin on elektroniikassa piirilevyjen kytkemismenetelmä, jossa tavoitellaan selkeää ja helppoa kytkemistä. Piirilevyn piirikorttiliitimiä käytetään esimerkiksi mittaus- ja ohjaussignaalien sekä tehonsyötön kytkentään. Liittimien liitäntätekniikka voi olla ruuviliitäntä, jousivoimaliitäntä tai pikaliitäntä.
Toni Porkka
Toni Porkka (s. 4. helmikuuta 1970 Rauma) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän lopetti uransa vuonna 2006 polvivamman takia.
Porkka pelasi urallaan kasvattajaseuransa Rauman Lukon lisäksi AHL-joukkue Hershey Bearsissa ja DEL-liigan Frankfurt Lionsissa ja Kölner Haiessa. Porkka oli Philadelphia Flyersin 9. kierroksen varaus vuodelta 1990 numerolla 172.
Porkka saavutti urallaan yhden SM-pronssin kaudella 1995–1996 sekä yhden DEL-liigan mestaruuden kaudella 2001–2002.
Llanero
thumb|1800-luvun llanero. Llanero on erityisesti Venezuelan ja Kolumbian karjapaimenista käytetty kutsumanimi, joka tarkoittaa ”tasankojen miestä”. Nimi johdettiin Llanon tasangosta, joka sijaitsee maiden raja-alueilla. Alkuperäiset llanerot olivat espanjalaisten ja intiaanien ja afrikkalaisten jälkeläisiä ja heillä on oma kulttuurinsa, johon liittyi selvästi omaleimainen musiikki.
Jauhelihapihvi
Jauhelihapihvin kanssa perinteisesti tarjoillaan esimerkiksi perunasosetta tai keitettyjä perunoita ja kastiketta. Tavanomaisen hampurilaisen sämpylän puolikkaiden väliin laitetaan perinteisesti jauhelihapihvi.
Llanero
Venezuelan vapaussodassa llanerot puolustivat alkuun Espanjan kuningas Ferdinandin hallintoa, mutta Boyacán taisteluun 1819 mennessä he olivat siirtyneet vallankumouksellisten Simón Bolívarin ja José Antonio Páezin riveihin. Heillä oli sodan taisteluissa merkittävä rooli, sillä yleensä taistelun voitti se puoli, jolla oli llanerojen tuki.
Karja ja karjanajo kuuluvat erottamattomasti llaneroiden elämäntapaan. Llanon tasangolla käyskentelee 12 miljoonaa lehmää. Vuoden aikana llanerot ajavat karjaa pitkiä matkoja, sillä talvisin kostean kauden aikana he ajavat karjan tulvittuvalta tasangolta ylämaastoon ja kesäisin taas kohti alueita, joilla vedensaanti on turvattu. Llaneroilla on oma rodeota vastaava kilpailunsa coleo, jossa kilpaillaan karjan pakottamisesta maahan.
Jauhelihapihvi
Lähteet
Frikadelle パテ (料理)
Organorautayhdisteet
Organorautayhdisteet ovat organometalliyhdisteitä, jotka sisältävät raudan ja hiilen välisen kovalenttisen sidoksen. Näistä stabiilimpia ja tärkeimpiä ovat metalloseeni- ja karbonyylijohdannaiset.
Ominaisuudet
Rauta muodostaa organometalliyhdisteitä hapetusluvuilla -II–+IV. Yksinkertaiset dialkyyli- tai trialkyylirautayhdisteet, joissa on raudan ja hiilen välinen σ-sidos, ovat hyvin epästabiileja johtuen niiden taipumuksesta muodostaa alkeeneja β-eliminaatiolla. Nämä johdannaiset ovat stabiileja lähinnä silloin, kun alkyyliryhmä on hyvin steerisesti estynyt kuten norbornyyliryhmä tetrakis(norbornyyli)rauta(IV):ssä. Lisäksi yhdisteitä stabiloivat muut π-orbitaalin kautta rautaan sitoutuvat ligandit, kuten alkeenit, erityisesti dieenit ja allyyliset alkeenit, karbonyylit ja fosfiinit. Aromaattisista raudan organometalliyhdisteistä tunnetaan bis(bentsyyli)rauta, mutta se on hyvin reaktiivinen. Tunnetaan myös organometalliyhdisteitä, joissa rauta on sitoutunut myös johonkin muuhun metalliin kuten LiFeMe4 ja K3FeR6.
Stabiilimpia ovat raudan karbonyyliyhdisteet ja niin kutsutut sandwich-rakenteen omaavat ferroseenijohdannaiset. Rauta muodostaa erityisesti karbonyylikomplekseissa klustereita, joissa on sidoksia rauta-atomien välillä. Lisäksi runsaasti tutkittuja ovat organorautayhdisteet, joissa rauta on sitoutunut syklopentadieenin lisäksi johonkin muuhun ligandiin. Näillä on käyttöä orgaanisen kemian teollisuudessa katalyytteinä, koska erityisesti karbonyyliryhmä voidaan suhteellisen helposti syrjäyttää muilla orgaanisilla ligandeilla, minkä jälkeen rauta katalysoi sitoutuneen ligandin reaktioita.
Pirkko Vallinoja
Vallinoja kuului työryhmään, joka teki Ylelle sarjan Yhteiset sairautemme. Sarja sai vuonna 1998 Yleisradion tasa-arvotoimikunnalta kunniamaininnan.
Christopher Cardone
pienoiskuva|Christopher Cardone vuonna 2022. Christopher Cardone (s. 20. joulukuuta 1957 Long Island) on Salomonsaarilla toimiva yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hän liittyi dominikaaneihin 15. elokuuta 1981 ja sai pappisvihkimyksensä 30. toukokuuta 1986. Hänet nimitettiin Gizon hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Thuburnican titulaaripiispaksi 27. maaliskuuta 2001, ja piispaksi vihkiminen seurasi 9. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bernard Cyril O'Grady, jota avustivat Brian James Barnes ja Eusebius John Crawford.
Cardone sai 19. lokakuuta 2004 nimityksen Aukin piispaksi.
Gaularfjellet
thumb|Gaularfjellet Gaularfjellet on Norjassa Gaularin, Førden ja Balestrandin kuntien rajoilla sijaitseva vuoristoalue.
Kansallinen turistitie Riksvei 13 kulkee vuoriston ohi. Tie on suljettuna talvisin.
Los Ángeles (Chile)
Los Ángeles on kaupunki Biobíon alueella Chilessä. Se on tunnettu erityisesti vesivoimaloistaan ja turistinähtävyyksistään.
Vuonna 2002 siellä oli 117 972 asukasta.
Carmen Julia Álvarez
Carmen Julia Álvarez (s. 4. marraskuuta 1952 Caracas) on venezuelalainen näyttelijä. Álvarez oli naimisissa venezuelalaisen näyttelijän Daniel Alvaradon kanssa. Pari erosi, mutta avioliitosta jäi poika ja tytär Daniela Alvarado, joka näytteli Juana Pereziä telenovelassa Juana la Virgen.
Mikko Viitanen
Mikko Viitanen (s. 18. helmikuuta 1982 Nurmijärvi) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja nykyinen valmentaja. Isokokoinen Viitanen tunnettiin fyysisenä maalinedustapelaajana. Hänet tunnettiin myös pudotuspelien ratkaisupelaajana, sillä Viitasen SM-liigauran kahdeksasta pudotuspelimaalistaan neljä jäi voittomaaliksi. Viitanen pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 363 runkosarjaottelua tehopistein 19+41=60 ja keräten 368 jäähyminuuttia. Pudotuspeliotteluita hän pelasi 73 tehopistein 8+7=15 ja keräten 99 jäähyminuuttia. Hän voitti Suomenmestaruuden JYPissä vuosina 2009 ja 2012. Viitanen pelasi urallaan myös Pohjois-Amerikassa kolme kautta ammattilaisena ja yhden juniorina.
Junioriura ja ensimmäiset SM-liigaottelut
Viitanen aloitti jääkiekon pelaamisen joukkueessa 9-vuotiaana Hyvinkään Ahmoissa. Hän siirtyi silloisen joukkuetoverinsa Miikka Jäskeen vanavedessä D-juniori-ikäisenä Hämeenlinnan Pallokerhoon. Viitanen pelasi aluksi keskushyökkääjänä, mutta hänet siirrettiin HPK:ssa puolustajan tontille ja on pelannut kyseisellä pelipaikalla tuosta lähtien. Viitanen siirtyi yhden HPK:ssa pelatun kauden jälkeen Jokereiden vanhempiin D-junioreihin kaudeksi 1996–1997. Seuraavan kauden 1997–1998 päätteeksi hän voitti joukkueessa C-nuorten SM-hopeaa. Kaudeksi 1998–1999 Viitanen palasi HPK:hon. Kauden 1999–2000 17-vuotias Viitanen pelasi yhdysvaltalaisessa NAHL-juniorisarjassa Chicago Freezen riveissä.
Kaudeksi 2000–2001 Viitanen palasi kasvattajaseuraansa Ahmoihin, jossa hän pelasi Mestiksen tulokaskautensa tehden 41 runkosarja- ja kolmessa pudotuspeliottelussa tehot 3+9=12. Viitanen oli joukkueen tehokkain puolustaja runkosarjassa. Colorado Avalanche varasi hänet viidennellä kierroksella 149. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2001. Viitanen siirtyi kaudeksi 2001–2002 Espoo Bluesiin. Hän pelasi seitsemän ottelua joukkueen A-nuorissa, kunnes Viitanen siirtyi lainalle Mestis-joukkue Mikkelin Jukureihin. Hän pelasi suurimman osan kaudestaan ykköspuolustajaparissa Jari Korhosen kanssa. Runkosarjan lopulla hän palasi kuitenkin Bluesiin, jossa Viitanen sai kauden aikana tililleen kolme runkosarjaottelua SM-liigassa.
Kausi 2002–2003 Viitasella alkoi polvivamman takia vasta marraskuussa 2002, kun hän siirtyi toivuttuaan hakemaan pelituntumaa Mestis-joukkue KJT:stä. Viitanen pelasi siellä yhdeksän ottelua, kunnes hän sai sormivamman. Siitä toivuttuaan Viitanen päätti palata siirtotakarajalla takaisin Bluesin vahvuuteen. Hän pelasi loppukaudella vain yhden SM-liigaottelun.
Pohjois-Amerikan vuodet
Heinäkuussa 2003 Viitanen teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Colorado Avalanchen kanssa. NHL-sopimus tuli hieman yllätyksenä Viitasen edellisen kauden loukkaantumisten ja pelaamattomuuden takia. Hän pelasi kauden 2003–2004 suurimmaksi osaksi ECHL-joukkue Reading Royalsissa. Sarjatasoa ylempänä AHL-joukkue Hershey Bearsissa Viitanen pelasi kauden aikana 20 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Myös hänen seuraava kautensa 2004–2005 kului suurimmaksi osaksi Royalsissa. Viimeisen sopimuskautensa 2005–2006 Viitanen pelasi kokonaan AHL:ssä, Avalanchen uudessa farmijoukkue Lowell Lock Monstersissa. Hänen murtautumistaan joukkueeseen vaikeutti myös se, että Lock Monsters oli Avalanchen ja Carolina Hurricanesin yhteinen farmijoukkue. Viitasen ainoa kokonainen AHL-kausi toi hänelle 71 runkosarjaottelussa tehot 1+7=8.
Paluu Suomeen
Viitanen palasi kaudeksi 2006–2007 Suomeen ja siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Rauman Lukkoon. Hänen varsinainen tulokaskautensa SM-liigassa toi 51 runkosarjaottelussa tehot 8+16=24 sekä kahdessa pudotuspeliottelussa kaksi syöttöpistettä. Viitanen teki runkosarjassa SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä ja oli Lukon eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä tehokkain puolustaja Ilkka Heikkisen kanssa. Hän sijoittui SM-liigan tulokkaiden pistepörssissä kolmanneksi. Viitanen teki liigauransa avausmaalin jo kauden avauskierroksella 14. syyskuuta 2006 ylivoimalla paikallisvastustaja Porin Ässiä vastaan. Hän keräsi ottelussa myös yhden syöttöpisteen. Kaudella 2007–2008 Viitasesta odotettiin Lukon kärkipuolustajaa, mutta hän oli polvivamman takia sivussa koko syyskauden ajan ja pelasi kauden aikana vain 13 runkosarjaottelua. Helmikuussa 2008 Viitanen teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Lukon kanssa.
Suomen presidentti-instituution historia
Suomen presidentti-instituution historia alkaa vuodesta 1919, jolloin Kaarlo Juho Ståhlberg valittiin ensimmäiseksi Suomen tasavallan presidentiksi. Suomen hallinnossa oli itsenäistymisen jälkeen päädytty monarkian sijaan tasavaltaan. Presidentti johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri.
Mikko Viitanen
Paluu Suomeen
Kaudella 2008–2009 Viitanen putosi Lukon puolustajahierarkiassa, jäi pieneen rooliin, eikä tehnyt 18 pelaamassaan ottelussa ainuttakaan tehopistettä. Hän siirtyi marraskuussa 2008 loppukaudeksi JYPiin, jossa Viitanen teki loppukaudella 37 runkosarjaottelussa tehot 2+6=8. Hänen roolinsa kasvoi kauden edetessä ja Viitanen kuului varsinkin kevään 2009 pudotuspeleissä JYPin parhaimmistoon. Hän ratkaisi joukkueelle 10. huhtikuuta 2009 vieraissa Oulun Kärppiä vastaan pelatun toisen finaaliottelun tehtyään ottelun ainoan maalin. Viitanen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kahden tähden tähtipelaajana. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden ja teki saman vuoden toukokuussa kaksivuotisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Kauden 2009–2010 päätteeksi Viitanen voitti SM-pronssia.
Suomen presidentti-instituution historia
Valintamenettely
Ennen vuotta 1994 tasavallan presidentti valittiin valitsijamiesvaalilla. Suomen valtiosääntöä laadittaessa alkujaan suunniteltiin presidentin valintaa suoralla kansanvaalilla. Mm. vuonna 1917 annetussa ensimmäisessä valtiomuotoehdotuksessa on maininta tästä. Vaalitapa, johon päädyttiin, valitsijamiesvaali, oli kompromissi suoran kansanvaalin ja eduskunnan suorittaman vaalin välillä. Lisäksi valitsijamiesvaali oli presidentin laajan vallan ohella myönnytys valtiomuotokiistan hävinneille monarkisteille. Valitsijamiesvaalissa äänestäjät valitsivat 300 valitsijamiestä suhteellisella vaalitavalla, minkä jälkeen valitsijamiehet valitsivat presidentin. Valitsijamiehiä oli 301 presidentinvaalissa 1982 ja 1988. Presidentti on valittu useita kertoja myös poikkeusmenettelyllä.
Mikko Viitanen
Paluu Suomeen
Viitanen ei tehnyt kaudella 2010–2011 runkosarjassa ainuttakaan maalia, mutta onnistui kerran kevään 2011 pudotuspeleissä, jolloin hän kuului taas JYPin parhaimmistoon. Viitasen osuma ratkaisi joukkueelle 4. huhtikuuta 2011 pelatun kolmannen välieräottelun Espoo Bluesia vastaan, jonka JYP voitti 4–2. Hänet palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kahden tähden tähtipelaajana. JYP ei kuitenkaan voittanut välieräsarjassa muita otteluita, sillä Blues vei ottelusarjan ja eteni finaaleihin voitoin 4–1.
Kesällä 2011 Viitanen siirtyi elokuun ajaksi try-outille Turun Palloseuraan. Hän jäi koeaikansa päätteeksi lopulta ilman sopimusta. Lokakuussa Viitanen palasi aluksi marraskuun maaottelutaukoon asti kestäneellä sopimuksella JYPiin. Pätkäsopimuksen päätyttyä hänen sopimustaan jatkettiin kauden 2011–2012 loppuun. Viitanen jäi runkosarjassa maaleitta, mutta hän pelasi taas hienot pudotuspelit keväällä 2012, jolloin Viitanen osui kolme kertaa. Hän ratkaisi JYPille 11. huhtikuuta 2012 pelatun viidennen välieräottelun ja finaalipaikan tehtyään Jokereita vastaan jatkoajalla syntyneen 3–2-voittomaalin. Viitanen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kolmen tähden tähtipelaajana. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Toukokuussa 2012 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.
Suomen presidentti-instituution historia
Valintamenettely
Suomen tasavallan presidentti on vuodesta 1994 lähtien valittu suoralla kansanvaalilla kuuden vuoden välein. Ehdokkaansa presidentinvaaleihin saavat asettaa sekä rekisteröidyt puolueet, joilla on vähintään yksi edustaja eduskunnassa, että yli 20 000 kannattajan nimilistan keränneet valitsijayhdistykset. Mikäli yksi ehdokkaista saa ensimmäisellä kierroksella yli puolet äänistä, hänet valitaan suoraan tasavallan presidentiksi. Muussa tapauksessa kaksi eniten ääniä saanutta ovat vastakkain toisella kierroksella, jolloin enemmän ääniä saanut voittaa.
Mikko Viitanen
Paluu Suomeen
Viitanen onnistui ratkaisemaan pudotuspeliottelun taas keväällä 2013. Hän teki jatkoajalla JYPin 2–3-voittomaalin neljännessä puolivälieräottelussa 25. maaliskuuta 2013 vieraissa Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Viitanen palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kolmen tähden tähtipelaajana. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2013 Viitanen teki jälleen vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa.
Suomen presidentti-instituution historia
Valintamenettely
Tasavallan presidentin toimikaudet rajoitettiin kahteen peräkkäiseen 1991 eli samaa henkilöä ei voida valita tasavallan presidentiksi useammaksi peräkkäiseksi kaudeksi kuin kahdeksi.
Mikko Viitanen
Paluu Suomeen
Kauden 2013–2014 hän oli suurimmaksi osaksi sivussa alaraajavamman takia, jonka vuoksi Viitanen pelasi runkosarjassa vain 13 ottelua. Viitanen voitti kauden aikana European Trophy -mestaruuden. Huhtikuussa 2014 hän teki taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen JYPin kanssa. Myös kaudella 2014–2015 Viitanen oli pitkään loukkaantumisen vuoksi sivussa marraskuusta 2014 maaliskuuhun 2015 ja hän pelasi runkosarjassa vain 21 ottelua. Viitanen voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Suomen presidentti-instituution historia
Säädetty perustuslaissa
Aikaisemmin Suomen tasavallan presidentin valtaoikeudet olivat parlamentaarisen maan presidentin valtaoikeuksiksi hyvin laajat. Suomi oli näin ollen semipresidentiaalinen maa. Tähän päädyttiin, kun kiista siitä, pitäisikö Suomen olla monarkia vai tasavalta, päättyi siihen, että Suomesta tuli tasavalta mutta myönnytyksinä monarkisteille taattiin presidentin laaja valta, joskin monarkistit olivat suunnitelleet kuninkaalle vielä laajempia valtaoikeuksia kuin presidentti lopulta sai. Vanhan perustuslain (1919–2000) aikaan ylin toimeenpanovalta Suomessa oli uskottu tasavallan presidentille ja ulkopoliittinen valta kuului yksin hänelle. Hän nimitti myös hallituksen muodostajan (käytännössä pääministerin). Tasavallan presidentti saattoi hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet vaalit toimitettaviksi. Tasavallan presidentti toi hallituksen esitykset eduskunnalle. Hänellä oli nykyistä vahvempi veto-oikeus: laki, jonka tasavallan presidentti oli jättänyt vahvistamatta, voitiin vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen käsitellä uudelleen niin, että se tuli voimaan ilman presidentin hyväksyntää. Tasavallan presidentti saattoi myös päättää vahvistamansa lain voimaantulopäivämäärästä tapauksissa, joissa eduskunta oli jättänyt voimaantulopäivämäärän avoimeksi. Myös valtiopäivien kutsuminen koolle kuului tasavallan presidentin valtaoikeuksiin, mutta tällä ei lopulta ollut suurta käytännön merkitystä, sillä eduskunta oli käytännössä aina koolla.
Mikko Viitanen
Paluu Suomeen
Viitanen siirtyi kaudeksi 2015–2016 kaksivuotisella sopimuksella Porin Ässiin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi. Viitasen kausi jäi loukkaantumisen vuoksi kuitenkin vain 32 ottelun mittaiseksi. Tämän myötä hän purki sopimuksensa Ässien kanssa yhteisymmärryksessä ja lopetti pelaajauransa toukokuussa 2016.
Suomen presidentti-instituution historia
Säädetty perustuslaissa
Presidentin oikeuksia hallituksen muodostamisessa ja eduskunnan hajottamisessa rajoitettiin 1990-luvulta lähtien ja edelleen 1. maaliskuuta 2000 voimaan tulleessa perustuslain kokonaisuudistuksessa. Nykyään eduskunta valitsee pääministerin, jonka presidentti muodollisesti nimittää. Pääministerin ehdotusten mukaisesti tasavallan presidentti nimittää muut ministerit.
Mikko Viitanen
Maajoukkueura
Viitanen pelasi alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2002, jolloin hän voitti pronssia. Viitanen on pelannut myös neljä A-maaottelua. Hän pelasi ensi kertaa Suomen A-maajoukkueessa jo ennen varsinaista SM-liigan tulokaskauttaan, 31. elokuuta 2006 Euro Hockey Tour -tasolla Česká Pojišťovna Cupin avausottelussa turnauksen isäntäjoukkue Tšekkiä vastaan.
Suomen presidentti-instituution historia
Lainsäädäntövalta
Aikaisemmin presidentti antoi hallituksen esitykset eduskunnalle, mutta ne siirrettiin valtioneuvostolle uuden 2012 perustuslakiuudistuksen yhteydessä.
Armahdusoikeus
Hallitsijan armahdusoikeudella on Suomessa pitkät perinteet, sillä jo Ruotsin kuninkailla oli myös aikoinaan armahdusoikeus. Presidentti voi armahtaa tuomitun joko kokonaan tai osittain.
Suhde luterilaiseen kirkkoon
Pitkään tasavallan presidentti nimitti Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispat virkoihinsa vahvistamalla piispanvaalin tulokset. Asiasta säädettiin vuoden 1919 hallitusmuodossa. Vuonna 2000 voimaan tulleessa uudessa perustuslaissa ei vastaavaa säännöstä enää ollut, ja sen mukaisesti myös kirkkolakia muutettiin niin, ettei vaalin tulosta enää alistettu presidentin vahvistettavaksi vaan tuomiokapituli antaa valitulle valtakirjan piispan virkaan. . Muutos tuli voimaan maaliskuun alussa, uskontokuntiin kuulumattoman presidentti Halosen virkakauden alussa.
Presidentti on kuitenkin jatkanut jo 1950-luvulla alkanutta perinnettä avaamalla vuosittain kirkon yhteis­vastuu­keräyksen.
Samastuminen
Samastuminen (myös samaistuminen ja samastus) eli identifikaatio ( < 'sama') on psykologian ja psykoanalyysin sekä taiteidentutkimuksen käsite.
Suomen presidentti-instituution historia
Valtaoikeuksien kaventaminen
Suomen tasavallan presidentin valtaoikeuksia on pyritty kaventamaan 1980-luvun lopulta lähtien. Ainakin suurelta osin tähän lähdettiin Mauno Koiviston (tasavallan presidentti vuosina 1982–1994) aloitteesta. Vuoden 1987 valtiopäivillä muutettiin valtioelinten suhteita presidentin vallan vähentämiseksi. Vuonna 1991 muutettiin perustuslakia siten, että presidentti saattoi hajottaa eduskunnan ja määrätä uudet vaalit toimitettaviksi enää vain pääministerin aloitteesta. Samalla yhden henkilön peräkkäiset presidenttivirkakaudet rajattiin kahteen. Vuoden 1987 valtiopäivien jälkeen Koiviston presidenttiaikana tehtiin myös kolmisenkymmentä pientä muutosta, joilla presidentin asema heikkeni suhteessa eduskuntaan ja tämän luottamuksen tarvitsevaan hallitukseen. Vielä 1990-luvulla hallitukset muodostettiin presidentin johdolla, mutta toisin kuin aikaisemmin, tasavallan presidentin täytyi uutta hallitusta muodostaessaan kuulla eduskunnan puhemiestä ja eduskuntaryhmiä.
Samastuminen
Samastuminen psykoanalyysissa
Samastumisilmiö oli kiinnittänyt jo antiikin filosofien huomiota epiikan ja draa­man yhteydessä, mutta samastumis-käsite otettiin käyttöön vasta 1800-luvun alkupuolella (P. B. Shelley). Sigmund Freud oli vuonna 1921 ensimmäisiä, jotka käyttivät käsitettä samastuminen sen nykyisessä psykologisessa merkityksessä.
Suomen presidentti-instituution historia
Valtaoikeuksien kaventaminen
Vuonna 1999 eduskunta hyväksyi uuden perustuslain, joka tuli voimaan 1. maaliskuuta 2000 Suomen ensimmäisen naispresidentin Tarja Halosen ensimmäisen presidenttikauden alussa. Hallitustunnustelijan nimittäminen siirrettiin presidentiltä eduskunnalle. Ulkopoliittinen valta jaettiin presidentin ja valtioneuvoston kesken, kun aikaisemmin se oli kuulunut vain presidentille. Myös presidentin mahdollisuus vaikuttaa veto-oikeudella lakeihin väheni: aikaisemminkin presidentin veto-oikeus oli vain lykkäävä, mutta eduskunta saattoi käsitellä presidentin hylkäämän lain vasta seuraavien eduskuntavaalien jälkeen uudelleen siten, että se tuli voimaan ilman presidentin vahvistusta. Sen sijaan vuoden 2000 perustuslain voimaan tulosta asti eduskunta on voinut tehdä tämän jo ennen seuraavia eduskuntavaaleja. Presidentin veto-oikeus muuttui lähinnä muodolliseksi. Eduskunta velvoitettiin määrittelemään säätämiensä lakien voimaantuloajat, ja tämä johti siihen, ettei enää voi tulla tilanteita, joissa presidentti hyväksyy lain mutta määrää sen tulevaksi voimaan vasta monen vuoden päästä.
Samastuminen
Samastuminen psykoanalyysissa
Samastuksessa ”yksilön ego pyrkii mukautumaan jonkin toisen egon kaltaiseksi, toimimaan sen ta­voin, jäl­jit­te­lemään sitä ja tavallaan ottamaan sen sisäänsä”. Samastuminen on varhaislapsuuden tärkeimpiä objektisuhteen muotoja; se on myös varhaisin ja alkuperäisin tunnesitoutumismuoto sekä tärkeä oppimisen ja henkisen kasvun keino.
Suomen presidentti-instituution historia
Valtaoikeuksien kaventaminen
Myös presidentin nimitysoikeuksia on karsittu. Poliisiylijohtajan nimitysvalta siirrettiin tasavallan presidentiltä valtioneuvostolle vuoden 2000 perustuslakiuudistuksessa. Myös presidentin oikeus nimittää piispat kumottiin. Aikaisemmin tasavallan presidentti nimitti valtioneuvoston suosituksesta maaherrat, mutta vuonna 2009 ensimmäiset aluehallintovirastojen ylijohtajat, joiden virkatehtäviin kuuluu suuri osa entisistä maaherrojen virkatehtävistä, nimitti valtioneuvosto eikä presidentti (Suomen läänit ja niiden mukana maaherrojen virat lakkautettiin 1.1.2010). Vuoden 2009 jälkeen tasavallan presidentti ei enää ole nimittänyt yliopistojen ja korkeakoulujen kanslereita virkoihinsa, vaan yliopistot ovat nimittäneet kanslerinsa itse. Vuonna 2010 kumottiin tasavallan presidentin oikeus nimittää Suomen jäsenet pysyvään välitystuomioistuimeen Haagiin, vaikka presidentin kanslia tätä vastusti. Sen sijaan kotimaassa presidentti edelleen nimittää tuomarit tehtäviinsä.
Samastuminen
Samastuminen psykoanalyysissa
Sa­mas­tu­mi­nen voi koh­distua paitsi ihmisiin myös muihin ulkomaailman objekteihin; riittää että asianosainen voi ”olla objektin kaltainen siinä ja siinä asiassa” Vihattuunkin objektiin voidaan samastua, sillä näin pääs­tään osalliseksi sen voimasta. Yliminän muodostumiselle taas on edellytyksenä, että lapsi samastuu vanhempiensa kieltäviin, rajoittaviin ja moraalisiin puoliin.
Suomen presidentti-instituution historia
Valtaoikeuksien kaventaminen
Tasavallan presidentti ei voi enää myöntää erivapauksia lakien soveltamisesta, eikä esimerkiksi poikkeuslupia avioliittolakiin.
1. maaliskuuta 2012 voimaan astuneiden perustuslainmuutosten johdosta presidentillä ei enää ole mitään muodollistakaan osuutta hallituksen esityksien annossa eduskunnalle, vaan ne antaa eduskunnalle valtioneuvosto yksin. Samassa yhteydessä myös linjattiin, että Euroopan unioniin liittyvät asiat kuuluvat yksin valtioneuvostolle eivätkä presidentille, vaikka ulkopolitiikka muuten kuuluu presidentin toimialueelle. Lisäksi jos presidentti ja valtioneuvosto ovat päätöksestä eri mieltä, eduskunta ratkaisee asian. Aikaisemmin presidentti lisäksi nimitti ministeriöiden kansliapäälliköt.
On sanottu, että uusi suomalainen presidentti-instituutio muistuttaa Saksan ja Irlannin presidentin roolia.
Samastuminen
Samastuminen psykoanalyysissa
Freudin mukaan samastus on tapahtuma, jossa minö pyrkii suuntaamaan viettipohjan (id) libidovarausta itseensä. ”Ehkä samastuminen on yleensäkin edellytyksenä sille, että id luopuu kohteistaan”, hän arvioi. Kun eroottinen kohteenvalinta korvataan minän muuntumisella, minä pystyy siten hallitsemaan viettipohjaa. Ensi sijassa ilmiötä esiintyy silloin kun rakkauden kohde on menetetty tai sitä on muutoin vaikea saavuttaa (tältä osin kyseeseen tullevat myös kuvitteelliset hahmot).
Robert H. Koffin mukaan samastuksessa on:
Samastus on välitöntä, ja se tapahtuu siinä paikassa ja perustuu havaintoon. Mal­lista oppiminen ja jäljittely on samastuksen tulosta, ei samastumista sinänsä. Sa­mas­tuminen on pääosin tiedostumatonta, mutta siihen saattaa sisältyä esitietoisia ja tietoisia osatekijöitä.
Psykoanalyysissa samastuminen voidaan jakaa kahteen vaiheeseen: ensivuoroinen samastuminen sijoittuu oidipaalikehitykseen, ja sen mukana persoonallisuus muodostuu; toisvuoroiset samastukset perustuvat ensivuoroisiin eivätkä ole yhtä mullistavia eivätkä pysyviä.
Samastus on keskeisellä si­jal­la lapsuudessa ja nuoruudessa — egoa on sanottu tiivistymäksi ”kaikista ihmisen kehitysvuosinaan suorittamista samaistuksista”. Samastuksen merkitys vähenee iän mukana, oidipaalikehityksen ratkettua, ja jos yksilö aikuisiällä koettaa luopua omasta iden­ti­teetistään ja asettua toisen asemaan ja kokea viettityydytystä tämän kautta, silloin on puhuttava regressiivisestä ja patologisesta samastuksesta. Aikuisiällä samastuminen on pääasiassa ”väliaikaista, kontrolloitua ja egon palveluksessa tapahtuvaa”, eikä siinä koeteta saada viettityydytystä vaan pyritään saamaan eläytymispohjaista tietoa toisesta ihmisestä ja ymmärtämään häntä.
Samastuminen taiteidentutkimuksessa
Taiteen — esimerkiksi kirjallisuuden tai elokuvan — vastaanotossa samastuminen on tilapäistä, ja se kohdistuu teoksen henkilöhahmoihin.
Samastumisen muotoja on kirjallisuuden reseption osalta eritellyt Hans Robert Jauss. Hän erottaa viisi tapaa, joilla lukijan ja päähenkilön vuorovaikutus toteutuu kirjallisuuden vastaanotossa, ja niitä voidaan tietyiltä osin soveltaa myös musiikin vastaanoton tarkasteluun.
Kaikki samastuminen ei kumpua ihailusta eikä jäljittelystä, vaan pelkkä ihmisen läsnäolo johtaa väistämättä siihen, että toinen suhteuttaa itsensä tiedostamattaan hä­nen asemaansa ja tilanteeseensa. Tunteet ovat tart­tu­via, ja tähän voi olla useita syitä: joudumme joka tapauksessa konstruoimaan itse toisen ihmisen tunteet niistä merkeistä, joita havaitsemme; aivotutkijoiden havaitsemat peilisolut matkivat automaattisesti toisten käytöstä ja näin tuovat heidät psyy­keemme. Peilisolut mahdollistavat myös empatian: paitsi että aivomme matkivat toisen toimintaa, tun­nem­me (tiedostamattamme) sen, mitä hänelle tapahtuu. Empatian juuret ovat ruumiissa.
Taiteen vastaanoton yhteydessä samastumisella on tietty kulkunsa, joka voidaan jakaa kolmeen vaiheeseen:
Samastuttaessa ei koeta yksiviivaisesti samoja tunteita kuin sepitteen hen­ki­löhahmot kokevat eikä samastuminen edellytä tunnetilain symmetrisyyttä eikä peilaamista. Kun esimerkiksi kauhuelokuvan henkilö tuntee kammoa hirviöiden edessä, se on egoistinen tunne; elokuvan katsoja tuntee myötätuntoa ja sääliä eli altruistisia tunteita.
Sensuuri Suomessa
Sensuuri Suomessa alkoi virallisesti vuonna 1686, kun Ruotsin valtakuntaan perustettiin censor librorumin virka, jonka haltijan tuli valvoa sekä kirjallisuuden maahantuontia että maassa julkaistua kirjallisuutta. Kotimaisten ja ulkomaisten kirjakauppiaiden tuli saada sensorilta hyväksyntä myytäville kirjoille ja kirjanpainajien oli annettava painotuotteensa ennakkotarkastukseen. Uskonnollisilla ja akateemisilla julkaisuilla oli kaksinkertainen sensuuri: ne kulkivat sekä paikallisen akatemian tai tuomiokapitulin että sensorin valvovien silmien alta.
Ruotsin vallan aika
Kustaa Vaasa kielsi 1527 kirjanpainajia ja muita levittämästä kirjoja ennen kuin ne oli tarkastettu. Virallinen sensuuriviranomainen eli censor librorum Gustaf Lillieblad oli vuonna 1701 hyvin huolestunut, koska valtakunnassa ilmestyi sensuroimattomia sotaa käsitteleviä arkkiveisuja, jotka vaikuttivat voimakkaasti kansan näkemyksiin ja mielialoihin. Arkkiveisut julkaistiin kokonaan virallisen sensuurin ulottumattomissa. Kustaa III:n tahdosta annettiin 1774 hallinnollinen painoasetus, jossa oli melkoisia julkaisun rajoituksia. Hallitus sääteli julkaisutoimintaa.
Seuraavina vuosina ilmestyi uusia painovapautta rajoittavia asetuksia. Aikakauskirjallisuus asetettiin 1785 ennakkoluvan varaiseksi, joka voitiin milloin tahansa peruuttaa. Eräitä asioita ei saanut käsitellä ollenkaan. Myös teatterien näytelmille määrättiin ennakkotarkastus. Näitä rajoituksia vielä kovennettiin Suomen kuuluessa viimeisiä vuosia Ruotsin valtakuntaan. Ankara sensuuri jäi voimaan vielä 1809 jälkeenkin Suomen erkaannuttua Ruotsista.
New York
New York tai New York City, viralliselta nimeltään City of New York, on Yhdysvaltain New Yorkin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Kaupungissa asui vuonna 2017 arviolta 8 622 698 ihmistä. New York on Yhdysvaltain runsasväkisin ja kuudenneksi tiheimmin asuttu kaupunki. Sen metropolialueella asukkaita on 23 876 155. New York on maailman tärkeimpiä talous- ja kulttuurikeskuksia ja Globalization and World Cities Study Groupin mukaan yksi maailman neljästä tärkeimmästä maailmankaupungista Tokion, Pariisin ja Lontoon ohella. Kaupunki on myös YK:n ja monien muiden kansainvälisten järjestöjen kotipaikka.
Sensuuri Suomessa
Ruotsin vallan aika
Alun perin sensuurilla valvottiin tieteenteon rajoja. Keskeistä oli Raamatun ja tunnustettujen auktoriteettien oppien noudattaminen. 1600-luvulla kartesiolaisuus ja muut uudet ajatussuuntaukset haastoivat vanhat auktoriteetit ja kiistatapauksia alkoi esiintyä toistuvasti. Ruotsin kuningas lähetti vuonna 1689 akatemioihin kiertokirjeen, jossa hän teroitti oppineiden mieliin Raamatun filosofisen arvostelun epäsuotavuutta.
New York
Maantiede
thumb|left|New York satelliittikuvassa. Keskellä näkyy Manhattan.
Sensuuri Suomessa
Ruotsin vallan aika
Valistusajattelija Anders Chydenius sai valtiopäivillä läpi painovapauslain vuonna 1766, mutta se poisti sensuurin vain osittain. 1800-luvulla sensuuri hyökkäsi erityisesti lehdistöä vastaan. Maassa vallitsi autoritaarinen julkisuuskäsitys, jonka mukaan sanomalehdistön tehtävänä oli yhteiskunnan johdon hyväksymien asioiden ja arvojen välittäminen. Maan asioihin puuttumista, niiden arvostelemista tai parantamista ei suvaittu periaatteessa muille kuin hallitukselle ja virkamiehistölle. Sensuuri lakkautti muiden muassa Suomen asioita arvostelleen A. I. Arwidssonin sanomalehden Åbo Morgonbladin vuonna 1821 puolen vuoden ilmestymisen jälkeen. Sensuurin läpi pääsi kuitenkin samaan aikaan myös yhteiskuntakriittisiä kirjoituksia, sillä oli epätietoisuutta siitä, kenelle valvonta kuului ja miten se tuli suorittaa.
New York
Sijainti
New York City sijaitsee Yhdysvaltain koillisrannikolla Hudson-joen suulla. Kaupunki on rakennettu pääosin kolmelle saarelle, jotka ovat Manhattan, Staten Island ja läntinen Long Island. Kaupungin kokonaispinta-ala on 1 214,4 km2, josta 785,6 km2 on maata ja 428,8 km2 vettä. Veden osuus on 35,31 %. Kaupunginosista vain Bronx on Pohjois-Amerikan mantereella. Manhattanin saaren länsipuolella virtaa Hudson ja itäpuolella East River.
Sensuuri Suomessa
Venäjän vallan aika
Vuonna 1829 Suomen suuriruhtinaskunnassa annettiin sensuuriasetus, joka määräsi täyden ennakkosensuurin ja rajoitti tuntuvasti mielipiteenilmaisua. Asiaa asetettiin valvomaan sensuuriylihallitus (vuodesta 1865 painoasiain ylihallitus), jonka puheenjohtaja oli aluksi yliopiston sijaiskansleri.
New York
Sijainti
Kaupunki sijaitsee 23 miljoonan asukkaan kokoisen New Yorkin metropolialueen sydämessä, ja se on eräs maailman suurimmista urbaaneista keskittymistä. New Yorkin metropolialueeseen kuuluu alueita myös New Jerseyn ja Connecticutin osavaltioiden puolelta sekä Long Islandilla sijaitseva Nassaun ja Suffolkin piirikunnista koostuva alue eli ”Nassau-Suffolk”, jota pidetään joissain laskelmissa itsenäisenä miljoonakaupunkina.
Sensuuri Suomessa
Venäjän vallan aika
Kullakin kirjapainopaikkakunnalla oli oma painoasiamies eli sensori. Vuonna 1900 painoasiamiehiä oli yhteensä 33. Ennakkosensuuri ei koskenut tieteellisiä tai virallisluontoisia julkaisuja eikä viittä painoarkkia laajempia teoksia, mutta niitä voitiin asettaa julkaisukieltoon jälkeenpäin, jos niiden sisältö osoittautui sopimattomaksi.
New York
Maaperä
New Yorkin graniittinen kallioperä on 100 miljoonaa vuotta vanhaa, mutta nykyiset pinnanmuodot ovat syntyneet suurimmaksi osaksi jääkauden loppuvaiheessa noin 10 000 vuotta sitten. Mannerjään vetäytymisestä muistuttavat yhä suuret siirtolohkareet Manhattanin Keskuspuistossa, syvät supat Brooklynissä ja Queensissä ja jäätikön kasaamat moreenimuodostelmat. Jään vetäytyminen uursi myös kaupunkia ympäröivät vesialueet. Hudson ja East River ovat oikeastaan Atlantin valtameren estuaareja, ja vuorovesi nousee Hudsonia pitkin pohjoiseen Troyhin asti. New Yorkin rantaviiva muuttuu jatkuvasti, kun meri kuluttaa maata yhdestä paikasta ja kasaa sitä jonnekin muualle. Vaikka satamaa ruopataan säännöllisesti, laivaväylät täyttyvät jatkuvasti jokien tuomasta lietteestä ja ovat liian matalia moderneille syvänmeren aluksille. Kallioisen Manhattanin eteläpuolella on suojainen, syvä ankkuripaikka, josta on helppo pääsy merelle.