cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aero L-39 Albatros
Aseistus
Neljään ripustimeen voidaan kiinnittää 1 290 kg aseita, ml. ohjuksia, 7,62 mm konekivääri, pommeja, rypälepommeja, rakettikasetteja tai lisäpolttoainetankkeja.
Käyttö
300px|right|thumb|L-39 Albatros.
Maggie Smith
Varhainen elämä
Margaret Natalie Smith syntyi Essexin Il­fordissa 28. joulukuuta vuonna 1934 Margaret (omaa sukua Little Hutton) ja Nathaniel Smithille. Hänen äitinsä oli skotti­syntyinen sihteeri Glasgow’sta ja isänsä Newcastle upon Tynessä syntynyt opettaja, joka työskenteli Oxfordin yliopistossa. Maggiella on kaksi vanhempaa kaksois­veljeä, Alistair ja Ian. Maggie Smith opiskeli Oxford High Schoolissa.
Maggie Smith ei tullut kovin hyvin toimeen Margaret-äitinsä kanssa, ja hän ottikin läpi­murto­rooliinsa Jean Brodiena äitinsä piirteitä. Ironisesti vasta tässä vaiheessa hänen äitinsä lopetti vakuuttelu­yritykset saada tyttärensä käymään sihteeri­kurssi näyttelijä­uran taka­iskujen varalle.
Myöhempi ura
Maggie Smith ja Judi Dench ovat keskenään läheisiä ystäviä. He ovat tehneet monia yhteisiä projekteja, kuten Hotelli Firenzessä, Teetä Mussolinin kanssa ja Ladies in Lavender.
Vuonna 2007 Maggie Smithillä todettiin rintasyöpä, mutta hoitojen ja lääkityksen ansiosta hän pystyi viimeistelemään kuudennen Harry Potter -elo­kuvan sekä lopulta aloittamaan uuden elo­kuvansa From Time to Time – Ajasta toiseen kuvaukset loka­kuussa 2008. Vuonna 2010 Smith esiintyi Emma Thompsonin Nanny McPhee -jatko-osassa, Nanny McPhee ja suuri pamaus rouva Dochertynä. Vuonna 2011 Smith nähtiin Harry Potter -saagan viimeisessä elo­kuvassa saattaen professori McGarmiwan taipaleen päätökseen. Seuraavaksi Dame Maggie Smith nähtiin Dustin Hoffmanin esikois­ohjauksessa, elo­kuva­versiossa Ronald Harwoodin näytelmästä Kvartetti sekä jo neljännessä yhteis­työ­projektissaan ystävänsä Judi Denchin kanssa elo­kuvassa The Best Exotic Marigold Hotel. Komediassa kertoo Intiassa sijaitsevasta brittien vanhain­kodista. Vuonna 2015 julkaistiin sen jatko-osa The Second Best Exotic Marigold Hotel. Vuonna 2014 Maggie Smith nähtiin pää­osassa elo­kuvassa My Old Lady. Maggie Smith näytteli pää­osaa Alan Bennetin omiin kokemuksiin pohjautuvassa draama­komedia­elo­kuvassa The Lady in the Van vuonna 2015.
Elokuussa 2018 ilmoitettiin elo­kuvan Downton Abbey ensi-illasta vuonna 2019.
Palkinnot ja ehdokkuudet
Vuonna 1970 Smithille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritari­kunnan komentajan arvonimi CBE ja vuonna 1990 Dame. Vuonna 2014 Maggie Smith valittiin Kunnia­ritarien ritari­kuntaan.
Smithille on myönnetty useita palkintoja: muun muassa seitsemän Baftaa, joista kaksi kunnia-Baftoja hänen elämän­työstään, kolme Golden Globea, kaksi Oscaria ja yhdeksän Lontoossa arvostettua Evening Standardia, joista viisi hänen teatteri­rooleistaan, kolme elo­kuvista ja yksi kunnia­palkinto teatteri­työstä. Hän on yksi harvoista näyttelijöistä, joka on voittanut sekä Tonyn, Emmyn että Oscarin.
Maggie Smith voitti kolme Emmy-palkintoa roolistaan televio­sarjassa Downton Abbey, jossa hän näytteli Granthamin leski­kreivitär Violet Crawleytä. Downton Abbeytä esitettiin vuosina 2010–2015.
Yksityiselämä
Smith oli epä­virallisesti kihloissa näytelmä­kirjailija Beverley Crossin kanssa 1960-luvun alussa. Smithin liityttyä National Theatreen kihlaus purkaantui kesällä 1966. Robert Stephensin seurasi Smithiä Roomaan, jossa Smith oli tekemässä elo­kuvaa Minä ja kolme leskeäni (1967). Smith ja Stephens avioituivat 29. kesä­kuuta 1967. Heille syntyi kaksi poikaa, Chris Larkin (s. 1967) ja Toby Stephens (s. 1969), jotka molemmat ovat myös näyttelijöitä. Smith ja Stephens erosivat vuonna 1974 Stephensin alkoholi­ongelmien ja uskottomuuden vuoksi. Avio­ero astui voimaan huhti­kuussa 1975. 23. elo­kuuta 1975 Smith meni naimisiin nuoruuden­rakastettunsa Beverley Crossin kanssa. Avio­liitto päättyi Crossin kuolemaan maalis­kuussa 1998.
Robert Grosseteste
thumb|Robert Grosseteste. 1300-luvun kirjankuvitusta.
Robert Grosseteste (n. 1175 – 9. lokakuuta 1253) oli englantilainen valtiomies, teologi ja Lincolnin piispa. A. C. Crombie on kutsunut häntä ”keskiaikaisen Oxfordin tieteellisen ajattelun todelliseksi perustajaksi, ja jossain määrin jopa koko modernin Englannin älyllisen perinteen perustajaksi”.
Keltavästäräkki
Keltavästäräkki (Motacilla flava) on västäräkkien heimoon kuuluva lintulaji.
Robert Grosseteste
Elämä
Grosseteste syntyi vaatimattomaan perheeseen Suffolkissa. Hänen elämästään ennen vuotta 1230 tiedetään vain vähän. Hän on saanut yleistävää koulutusta jossain Englannissa, mahdollisesti Lincolnissa, ja jatkanut opintojaan mahdollisesti Herefordissa, joka oli tuohon aikaan tieteellisen oppineisuuden keskus. Hän opiskeli teologiaa 1200-luvun alussa, mutta on kiistanalaista, tapahtuiko se Oxfordin yliopistossa vai muualla.
Keltavästäräkki
Koko ja ulkonäkö
Keltavästäräkki on 15–16 senttiä pitkä ja painaa 17–20 grammaa. Koiras on kookkaampi.
Robert Grosseteste
Elämä
Vuonna 1235 Grossetestesta tuli Lincolnin piispa, ja hän pysyi virassa kuolemaansa asti.
Keltavästäräkki
Koko ja ulkonäkö
Keltavästäräkki on jaettu ainakin 8 alalajiin, joista tässä kuvaillaan nimialalajia M. f. flava ja pohjankeltavästäräkkiä (M. f. thunbergii), jotka Etelä-Suomessa muodostavat pesivän kannan, ja sekoittuvat usein toisiinsa. Koiras on kesäpuvussa alapuolelta kirkkaan keltainen, selästä ruskehtava, pää on harmaa ja siinä valkoinen pitkä silmäkulmanjuova. Naaras on hailakamman värinen. Nuori lintu on vaalean ruskehtava, sillä on keltainen alaperä ja rinnan yläosassa tummia täpliä, jotka postjuvenaalisen sulkasadon aikana vaihtuvat ruskehtaviin höyheniin. Varottava sekoittamasta nuoreen sitruunavästäräkkiin. Kaikilla on pitkä pyrstö, jonka reunasulat ovat valkoiset. Käyttäytyminen ja lentotapa hyvin västäräkkimäinen.
Robert Grosseteste
Teokset
Grosseteste kirjoitti joukon varhaisia teoksia latinaksi ja ranskaksi toimiessaan kirjurina. Näihin kuuluivat muun muassa Chasteua d’amour, joka oli allegorinen runo maailman luomisesta ja kristillisestä lunastuksesta, sekä joukko muita runoja sekä tekstejä taloudenpidosta ja hovietiketistä. Hän kirjoitti myös joukon teologisia teoksia, mukaan lukien vaikutusvaltainen Hexaëmeron 1230-luvulla.
Keltavästäräkki
Levinneisyys
Keltavästäräkkiä tavataan lähes koko Euroopasta ja Aasiassa. Suomessa pesii koko maassa runsaat puoli miljoonaa paria. Läntisessä Euroopassa pesii yli 4 miljoonaa paria, joista 50 000 Britanniassa. Se on muuttolintu, joka talvehtii Afrikassa. Keväällä palaa toukokuussa, syksyllä lähtee elo–syyskuussa. Suomen pesimäkanta on viime aikoina pienentynyt.
Robert Grosseteste
Teokset
Grosseteste tunnetaan nykyään kuitenkin lähinnä omintakeisena ajattelijana, jonka työt käsittelivät sitä mitä nykyään kutsuttaisiin luonnontieteeksi tai tieteelliseksi metodiksi.
Keltavästäräkki
Levinneisyys
Aasiankeltavästäräkkiä (Motacilla tschutschensis) pidettiin aikaisemmin samana lajina keltavästäräkin kanssa. Se on levinnyt Beringinsalmen kautta Alaskaan ja Kanadan äärimmäiseen luoteisosaan asti.
Robert Grosseteste
Teokset
Vuodesta 1220 vuoteen 1235 hän kirjoitti lukuisia tieteellisiä tutkielmia, kuten:
Keltavästäräkki
Elinympäristö
Keltavästäräkki on avomaiden lintu, joka on pesimäaikana yleinen rantaniityillä, laitumilla, avosoilla, täytemaa-alueilla, heinämailla ja paikoin pelloilla ja valtaojien varsilla.
Robert Grosseteste
Teokset
Hän kirjoitti myös joukon kommentaareja Aristoteleen teoksiin, mukaan lukien länsimaailman ensimmäisen kommentaarin Toiseen analytiikkaan sekä kommentaarin Fysiikkaan. Grosseteste myös käänsi kirjallisuutta. 1200-luvun puolivälin jälkeen alettiin arvostaa kääntämistä suoraan kreikasta. Grosseteste teki tällöin korjattuja käännöksiä Aristoteleen teoksista.
Keltavästäräkki
Lisääntyminen
Pesä on maassa kasvillisuuden kätkössä. Muninta alkaa Etelä-Suomessa toukokuun puolimaissa. Naaras munii tavallisesti kuusi munaa, ja pääasiassa naaras huolehtii noin kaksi viikkoa kestävästä haudonnasta. Poikaset lähtevät maastoon vielä lentokyvyttöminä noin 12 vuorokauden ikäisinä, ja emot huolehtivat niistä vielä pari viikkoa.
Ravinto
Keltavästäräkki on hyönteissyöjä, joka syö myös muita selkärangattomia.
Topi Tossavainen
Topi Tossavainen (s. 12. maaliskuuta 1978) on suomalainen entinen freestylelumilautailija. Tossavainen ehti lumilautailla ammatikseen neljä vuotta ja hänen uransa päättyi loukkaantumiseen. Tossavainen on menestynyt myös breakdancessa, vuonna 2003 hän sijoittui SM-kilpailuissa kolmanneksi ja 2004 MM-kilpailuissa sijalle 9. Urheilu-uran jälkeen hän on toiminut Roihu-lehden päätoimittajana sekä luonut uraa kuvataiteilijana.
Jussi-palkinnot 1975
Jussi-palkinnot 1975 jaettiin 1. syyskuuta 1975 Helsingissä, elokuvateatteri Orionissa. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa aikavälillä 1. heinäkuuta 1974 – 30. kesäkuuta 1975.
Pikakamera
thumb|210px|Polaroid SX-70 Model 2 -pikakamera Pikakamera on Polaroidin kehittämä kameratyyppi, missä kameran objektiivin keräämä valo heijastetaan positiivikuvaksi itsekehittyvälle valokuva-arkille. Pikakamerassa ei ole filmirullaa kuten esimerkiksi kinokamerassa, vaan jokainen positiivikuvaksi kehittyvä valokuva on erillinen arkki. Esimerkiksi suosituissa Polaroid SX-70 ja 600-sarjan pikakameroissa käytetään 8 kuvan kasettia.
Pikakamera puhekielessä
Polaroid on yleisesti tunnettu nimitys kaikille pikakameroille ja niiden tuottamille valkoreunuksisille valokuville. Sen lisäksi englanninkielisissä maissa kamera tunnetaan myös nimellä land camera viitaten Polaroid-yrityksen perustajaan ja yhteen sen tärkeimmistä tutkijoista, Edwin H. Landiin.
Leevi Viitala
Leevi Viitala (s. 20. kesäkuuta 2001 Pomarkku) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Porin Ässiä. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Viitala laukoo oikealta.
Pikakamera
Valmistuksen lopetus ja uusi aloitus
Petters Group Worldwiden vuonna 2005 ostama Polaroid lopetti pikakameroiden ja -filmin valmistuksen 2009. Polaroid tarjosi tilalle PoGo-kameroita, jotka ovat muutoin tavallisia digikameroita, mutta pystyvät tulostamaan valokuvat heti niiden ottamisen jälkeen.
Leevi Viitala
Ura
Kaudella 2020–2021 Viitala teki Ässien U20-joukkueessa lähes maali per peli-tahdilla 26 runkosarjaottelussa 25 maalia, joilla hän jakoi koko U20 SM-sarjan alku- ja runkosarjan yhteenlasketun maalipörssin voiton KalPan Oliver Kapasen kanssa. Viitala oli myös 35 tehopisteellään Ässien neljänneksi paras pistemies. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Viitala pelasi 12 runkosarjaottelua tehopistein 1+4=5. Hän teki liigadebyyttinsä 28. joulukuuta 2020 vieraissa Vaasan Sportia vastaan. Viitalalla vapautui pelipaikka Ässien kokoonpanosta, kun joukkueesta oli sivussa mm. Nicolai Meyer, Niko Kivelä ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa pelannut Roni Hirvonen. Hänet merkittiin Ässien kakkosketjun oikeaan laitaan Jasse Ikosen ja Jasper Lindstenin viereen. Viitala sai ottelussa jääaikaa 14.30 minuuttia ja hän keräsi teholukeman +1, kun Viitala oli jäällä Aleksi Varttisen varsinaisen peliajan viimeisellä sekunnilla tekemän Ässien 1–2-voittomaalin aikana. Liigauransa avausmaalin hän teki neljännessä ottelussaan 27. helmikuuta 2021 Helsingin IFK:ta vastaan. Matti Kuparinen valitsi Viitalan ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi.
Toukokuussa 2021 Viitala teki Ässien kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kaudella 2021–2022 hän SM-liigassa 26 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8. Suurimman osan kaudestaan Viitala pelasi kuitenkin vielä seuran U20-joukkueessa, jonka sisäisen piste- ja maalipörssin hän voitti tehoilla 28+21=49,. Viitala sijoittui U20 SM-sarjan yhteenlasketun alku- ja jatkosarjan maalipörssissä toiseksi KooKoon Akseli Mäkisen jälkeen ja jakoi pistepörssin viidennen sijan hänen kanssaan. Viitala palkittiin ylemmän jatkosarjan maalipörssivoitostaan Arto Javanainen -palkinnolla. Hänet palkittiin myös koko sarjan parhaana hyökkääjänä Saku Koivu -palkinnolla ja valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Huhtikuussa 2022 Viitala teki Ässien kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.
Pikakamera
Valmistuksen lopetus ja uusi aloitus
The Impossible Project aloitti tutkimus- ja valmistusprojektin uusien filmien tuottamiseksi saaden yhteistyöapua niin Polaroidin vanhoilta työntekijöiltä kuin Ilford Photo -kameratuotteiden valmistajalta. Vuonna 2010 Polaroid pyörsi virheelliseksi osoittautuneen päätöksensä ja alkoi uudestaan tuottaa sekä kameroita että filmiä. Myös Fujifilm on nykyään mukana niin pikakameroiden kuin filminkin valmistuksessa lippulaivanaan Instax-pikakamerasarja.
Leevi Viitala
Ura
Kaudella 2022–2023 Viitala nousi U20 SM-sarjan kaikkien aikojen maalipörssissä eniten maaleja tehneeksi pelaajaksi. 18. syyskuuta 2022 Kalevan Palloa vastaan pelatussa ottelussa Viitala teki kaksi maalia, jotka lisäsivät hänen maalimääränsä 82:een. Otteluita saavutuksen tekemiseen Viitala tarvitsi 124. Hän teki sarjassa runkosarjan aikana yli maali per peli-tahdilla ja 1.76 tehopisteen ottelukohtaisella pistekeskiarvolla 25 ottelussa tehot 29+15=44, joilla Viitala oli Ässien toiseksi paras pistemies Valtteri Karnarannan jälkeen. Hän voitti myös koko U20 SM-sarjan maalipörssin ja Viitala palkittiin Arto Javanainen -palkinnolla. SM-liigassa hän pelasi kauden aikana 23 runkosarjaottelua tehopistein 4+2=6.
Pelityyli
Viitala on luonnehtinut itseään maalintekijäksi. Ässien entinen kehitysjohtaja Tommi Kerttula on kommentoinut hänestä seuraavasti:
Pikakamera
Pikakuvaus tänään
Taiteilijoiden ja harrastajien lisäksi pikakamerat ovat löytäneet pienen markkinaraon turistikuvaajien joukossa. He kiertelevät suosituilla turistialueilla tarjoten välitöntä valokuvusapalvelua niin matkustajille kuin paikallisillekin.
Leevi Viitala
Pelityyli
Viitala on maininnut esikuvikseen Steven Stamkosin ja Teemu Selänteen.
Muuta
Viitala harrasti myös kymmenen vuotta pesäpalloa Pomarkun Pyryssä ja Kankaanpään Mailassa. Hän voitti Mailassa C-poikien Suomenmestaruuden kesällä 2017. Viitala harrasti lapsena myös yleisurheilua.
Viitala valmistui ylioppilaaksi Porin suomalaisesta yhteislyseon lukiosta syksyllä 2020.
Tiet (musiikkikappale)
Tiet on alun perin venäläinen Anatoli Novikovin säveltämä ja Lev Ivanovitš Ošaninin sanoittama kappale nimeltään Dorogi (Tiet). Kappaleen suomenkieliset sanat on kirjoittanut Sauvo Puhtila.
Laulu alkaa sanoin: "Tietä kaitaa, toiset käydä saa. Aron laitaa kulkee ja askel syvään vajoaa. Tietä suoraa, harva vaeltaa, harjanteiden kautta, kun kukassa on koko maa." Laulu päättyy sanoihin: "Teiden päässä jossain, ne toisensa jo saavuttaa."
Laulun on esittänyt suomeksi ensimmäisenä Laila Kinnunen Erkki Melakosken orkesterin säestämänä vuonna 1962. Laulun ovat levyttäneet myös Eija Kantola (2002), Milana (2008) ja Paula Koivuniemi (2018).
Desai Williams
Empson Othman Desai Williams (12. kesäkuuta 1959 Basseterre, St. Kitts ja Nevis – 10. huhtikuuta 2022 Mississauga, Kanada) oli pikajuoksija, joka edusti urallaan Kanadaa. Hän oli mukana Kanadan pronssia voittaneessa pikaviestijoukkueessa Los Angelesin vuoden 1984 olympialaisissa. Williams kilpaili myös kaksissa ensimmäisissä yleisurheilun MM-kisoissa (1983 ja 1987).
Williams harjoitteli kotimaassaan Scarborough Optimists Track Clubin joukkueessa, joka yhdistettiin myös Ben Johnsonin doping-skandaalin. Seuran valmentaja Charlie Francis, yhdessä seuran lääkäri Jamie Astaphanin kanssa, oli toimittanut steroideja Johnsonille, Williamsille, Mark McKoylle, Tony Sharpelle, Angela Taylorille ja muutamille muille seuran juoksijoille.
Myöhemmin Williams työskenteli jalkapalloseura Toronto Argonautsin nopeusvalmentajana ja valmensi muutamaa kanadalaista yleisurheilijaa, muun muassa Tremaine Harrisia, Phylicia Georgea ja Justyn Warneria.
R-16
pienoiskuva|130px|R-16U.
Carmen Silvera
Carmen Blanche Silvera (2. kesäkuuta 1922 Toronto, Ontario – 3. elokuuta 2002 Northwood, Lontoo) oli kanadalaissyntyinen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten Edith Artois'n roolista brittiläisessä televisiosarjassa Maanalainen armeija iskee jälleen (1982–1992).
Nuoruus ja ura
Silvera syntyi Torontossa, Kanadassa vuonna 1922. Lapsena hän muutti perheensä kanssa Coventryyn, Iso-Britanniaan, mutta he evakoituivat takaisin Kanadaan toisen maailmansodan ajaksi. Isänsä vastustuksesta huolimatta Silvera päätti ryhtyä näyttelijäksi, saaden koulutuksensa London Academy of Music and Dramatic Artissa.
Uransa alussa Silvera työskenteli West End-teattereissa. 1960-luvulla hän teki ensimmäisen merkittävän televisioroolinsa saippuasarjassa Compact, jossa hän esitti Camilla Hopea. Tämän jälkeen Silvera vieraili muun muassa televisiosarjoissa Doctor Who ja Ruutiukot.
Silvera teki pisimmän televisioroolinsa komediasarjassa Maanalainen armeija iskee jälleen, jossa hän esitti Edith Artoisia. Silvera esiintyi sarjassa kaikilla sen tuotantokausilla. Sarjan päättymisen jälkeen Silvera esiintyi elokuvassa La Passione vuonna 1996.
Yksityiselämä
Näyttelijäntöidensä ohella Silvera teki hyväntekeväisyystyötä Grand Order of Lady Ratlings -järjestölle. Hän avioutui näyttelijä John Cunliffen kanssa vuonna 1941. He erosivat Silveran saatua keskenmenon, eikä Silvera enää avioitunut uudelleen.
Silvera kuoli keuhkosyöpään 80-vuotiaana näyttelijöiden lepokoti Denville Hallissa Englannissa 3. elokuuta 2002.
R-16
R-16-ohjus oli Neuvostoliiton ensimmäisen sukupolven mannertenvälinen ohjus.
Tekniikkaa
Ohjuksen lähtöpaino oli 141 tonnia. Ohjuksen pituus oli 30 m ja halkaisija 3 m. Ohjuksen kantama oli 11 000 km raskaalla 5–6 MT ja 13 000 km kevyellä 3 MT ydinkärjellä. Sen osumatarkkuus oli 2,7 km (CEP). Ohjuksen suurin heikkous oli sen laukaisun hitaus: laukaiseminen kesti useita tunteja. Ajoaineen hapettimena toimiva typpihappo ei sallinut tankkausta etukäteen, koska se syövytti ohjuksen ajoainetankit muutamassa päivässä. Tuon ajan elektroniikalle oli myös tyypillistä, että ohjuksen suunnistusgyroskooppi piti käynnistää 20 minuuttia ennen laukaisua, jotta se lämpenee ja stabiloituu normaaliin toimintatilaan. Hyrräsuunnistuksen ansiosta ohjuksen ohjaustekniikka oli kuitenkin autonomista eikä perustunut häirintäherkkiin radiokomentoihin, kuten vastaavan ajan yhdysvaltalaiset ydinohjukset.
Historia
R-16-ohjusta edeltävä ICBM-ohjus oli Sergei Korolevin suunnittelema SS-6 eli R-7 ("Semjorka" eli "Vanha seiska") oli "nollas sukupolvi", R-7-ohjuksia otettiin käyttöön 1957-61 puolisen tusinaa. Ohjus vastasi Yhdysvaltain Atlas-ohjusta, jonka Karel Bossart esisuunnitteli jo vuonna 1946, tai Englannin 1950-luvulla kehittämää Blue Streak-ohjusta.
R-16 oli ensimmäinen operatiivinen neuvostoliittolainen mannertenvälinen ohjus. Ohjus oli operatiivinen vuoden 1961 lopusta vuoden 1979 loppuun. Kuuban kriisin aikoihin, vuonna 1962, ohjuksia oli sijoiteltuna 50 kappaletta.
Nedelinin onnettomuus
24. lokakuuta 1960 tapahtui Baikonurin kosmodromissa Kazakstanissa onnettomuus, jossa kuoli 126 ihmistä kun R16 -raketti räjähti laukaisualustallaan. Kuolleiden joukossa oli sotilaita, insinöörejä ja teknikoita, mukaan lukien marsalkka Mitrofan Nedelin. Nedelin johti ohjuksen kehittelyä sen tilaajan edustajana. Onnettomuus oli pitkälti hänen syytään. Suuronnettomuus salattiin suurelta yleisöltä kylmän sodan takia Neuvostoliiton loppuun, vuoteen 1990, asti.
Marsalkka Nedelin ja Mihail Jangel, ohjuksen pääsuunnittelija, pyrkivät suorittamaan koelaukaisun ennen lokakuun vallankumouksen vuosipäivää. Perusteena kiireelle oli pääosin kilpa eri ohjuksia kehittävien suunnittelutoimistojen (OKB) välillä. Kiire johti siihen, että normaalisti peräkkäin tehtäviä testejä tehtiin rinnakkain nopeutetusti. Ohjus oli tankattu valmiiksi itsesyttyvällä UDMH-typpihappoa-ajoaineella. Sergei Koroljov kieltäytyi koko uransa ajan tämän ajoaineen käytöstä kutsuen sitä "saatanan myrkyksi", koska sen käyttö vaaransi rakettia operoivan ja huoltavan henkilökunnan turvallisuuden. Typpihappoa sisältävää polttoainetta vuoti vahingossa ulos raketista. Tämän takia olisi pitänyt tyhjentää raketin ajoainetankit. Se olisi johtanut viikkoja kestävään viivytykseen. Nopeampi vaihtoehto oli jatkaa laukaisuvalmisteluja ja laukaista raketti seuraavana päivänä, ennen kuin polttoaineseos olisi syövyttänyt polttoainetankit. Nedelin oli kärsimätön ja siirtyi laukaisualueelle, jossa insinöörit ja teknikot tekivät töitä kuumeisesti.
Ohjuksen laukaisukytkin oli jäänyt vahingossa päälle. Se sytytti toisen rakettivaiheen moottorin, joka vaurioitti koko ohjusta. Toisesta rakettivaiheesta tuleva palamiskaasujen suihku räjäytti ensimmäisen rakettivaiheen polttoainetankin.
Laukaisua seuraamaan tarkoitetut elokuvakamerat tallensivat kammottavan näyn, jossa lähinnä laukaisupaikkaa olleet ihmiset paloivat välittömästi kuoliaiksi ja muut tukehtuivat myrkyllisiin kaasuihin. Myös Nedelin kuoli. Jangel selvisi hengissä, koska oli lähtenyt tupakkatauolle.
Täsmälleen samana päivänä kolme vuotta myöhemmin sattui vastaava onnettomuus, jossa seitsemän ihmistä sai surmansa. Näiden kahden onnettomuuden takia lokakuun 24 päivä on venäjällä avaruustutkimuksen musta päivä, jolloin muistetaan avaruusonnettomuuksien uhreja. Onnettomuuden 50-vuotismuistopäivää vietettiin 24.10.2010.
Lapinjärvi (järvi Jyväskylässä)
Lapinjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Lapinjärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,7 metriä mpy.
Tavuš
Tavuš on yksi Armenian maakunnista (marz). Maakunta sijaitsee maan koillisosassa. Pohjoisessa naapurina on Georgia ja idässä Azerbaidžan. Tavušin pinta-ala on 2 704 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 121 963 (2001). Asukkaista 57 513 oli miehiä ja 64 450 naisia. Maakunnan pääkaupunki on Ijevan. Muut kaupungit ovat Ayrum, Noyemberyan, Dilijan ja Berd.
Tavušin naapurimaakunnat ovat Geghark'unik' etelässä, Kotajk' lounaassa ja Lorri lännessä.
Maakunnan sisällä on myös kaksi Armenian kontrollissa olevaa Azerbaidžanin eksklaavia, Barxudarlı ja Yuxarı Əskipara.
Kaupungit ja kunnat
Tavušin maakunta muodostuu 62 yhteisöstä (hamaynkner), joista viisi on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 57 yhteisöä ovat maalaiskuntia.
Aero Vodochody a.s.
thumb|Aero Ae-01
Aero Vodochody a.s. on tšekkiläinen lentokoneita valmistava yhtiö, joka perustettiin vuonna 1919.
Tehdas valmisti aluksi Tšekkoslovakian ilmavoimien lentokonekaluston. Tehdas on valmistanut kaikkiaan yli 11 000 lentokonetta. Se valmisti kaksi kolmasosaa maailman sotilaallisista suihkuharjoituskoneista aikana, jolloin Varsovan liitto käytti Aeron rakentamaa kalustoa sotilaslentäjiensä koulutuksessa. Yhtiön toiminta on jatkunut kylmän sodan jälkeen ja sillä oli vuoden 2004 lopulla 1 610 työntekijää palveluksessaan.
1919–1945
Aero perustettiin nimellä Aero, továrna letadel Dr. Kabeš 10. tammikuuta 1919 Prahan Holešovicessa. Vuonna 1923 yhtiö pystytti uuden tehtaan Prahan Vysočanyyn. Sen ensimmäiset tuotteet olivat lentokoneita, mutta se alkoi valmistaa myös autoja vuonna 1929.
Yhtiö kehitti lentokoneita oman maansa ilmavoimille, mikä oli ensimmäisen maailmansodan jälkeen yleinen tapa. Näin haluttiin näyttää kansallista osaamista. Lisäksi useissa maissa epäiltiin, etteivät suurvallat myisi pienille maille lentokoneita muulloin kuin hyvinä aikoina. Pääosa koneista oli kevyitä tiedustelukoneita, osa kaksimoottorisia pommikoneita. Tällainen ilmavoimien kalustojakauma oli tuona aikana tavallista.
Tehtaan valmistama ensimmäinen lentokone oli saksalaisen Hansa-Brandenburg B.I:n tšekkiläinen versio. Se sai nimen Aero Ae-01. Sen pohjalta kehitettiin muita noin 1 600 kiloa painavia konetyyppejä, joita rakennettiin noin 300 kappaletta.
Vuonna 1920 valmistui ensimmäinen itse suunniteltu kone, Aero Ae-02-hävittäjälentokone. Sitä ei viety sarjavalmistukseen, mutta sen kehitystyö vaikutti yhtiön tuleviin noin 1 000 kiloa painaviin koneisiin.
Vuoteen 1938 mennessä yhtiö oli kehittänyt 40 konetyyppiä. Vuodesta 1935 alkaen se myös valmisti lisenssillä ranskalaista MB-200-pommikonetta.
Yhtiöllä oli lukuisia tuotteita ennen toista maailmansotaa:
Osaa malleista käytti esimerkiksi Suomen ilmavoimat. Lisäksi Valtion lentokonetehdas käytti tšekkiläisiä tuulitunneleita 1930-luvulla omien konetyyppiensä suunnitteluun.
Saksan miehitettyä maan vuonna 1938, yhtiö joutui valmistamaan natsi-Saksan sotatalouden osana pääasiassa Siebel Si-204 -lentokoneita. Jonkin aikaa se valmisti myös neuvostoliittolaisia Tupolev SB-2 -pommikoneita (tyyppimerkintänä B-71) lisenssillä, jonka Tšekkoslovakian hallitus oli ostanut vuonna 1938.
1945–1999
Siebel Si-204:n sodanaikainen tuotanto jatkui vuoteen 1949 tunnuksella C-3.
Yhtiön ensimmäinen sodan jälkeinen oma lentokonetyyppi oli vuonna 1947 rakennettu Aero Ae-45, joita rakennettiin 500 kappaletta.
Vuonna 1959 kehitettiin suihkuharjoituskone Aero L-29 Delfin. Tästä koneesta tuli hyvin suosittu. Yhtiö oli Varsovan liiton suihkuharjoituskoneiden pääasiallinen toimittaja. Delfin osallistui myös sotatoimiin vuoden 1967 Nigerian sisällissodassa.
Vuonna 1971 Delfin oli saatu kehitettyä Aero L-39 Albatrosiksi. Tšekkiläinen Letov osallistui Delfinien ja Albatrosien valmistukseen.
Neuvostoliiton ja Varsovan liiton hajoaminen johti Aeron tuotannon merkittävään supistumiseen vuosina 1989–1992. Osa avainhenkilöistä siirtyi muuhun teollisuuteen ja osa perusti omia lentokonetehtaita, jotka pääosin erikoistuivat ultrakeveisiin lentokoneisiin.
1990-luvulla Aeron omisti jonkin aikaa amerikkalainen Boeing (35 %) ja Tšekin tasavalta (65 %). Tämä yhteisomistus oli hyvin vaikea, ja Boeing on sittemmin vetäytynyt yhtiöstä.
Nykyisin Aeron omistaa 99 %:sti Tšekin tasavalta.
2000-luku
thumb|Aero L-29 Delfin Yhtiön nykyisiä tuotteita ovat
Stérnes (Iraklion)
pienoiskuva|vasen|[[Koudoumásin luostari (Moní Koudoumá).]] Stérnesin kylä sijaitsee Kreetan eteläisissä keskiosissa Asteroúsia-vuorten pohjoispuolella noin 48 kilometriä etelään Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu noin 310 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Varhaisin maininta kylästä on venetsialaisvallan ajalta vuodelta 1271. Kylä on saanut nimensä suuresta vesisäiliöstä (stérna), jonka arvellaan olevan peräisin roomalaiselta kaudelta.
Stérnes muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Στερνών, Topikí Koinótita Sternón), johon kuuluvat varsinaisen Stérnesin kylän lisäksi Ágios Nikólaoksen kylä sekä Koudoumásin luostari (Moní Koudoumá). Koko yhdyskunnan väkiluku on 327.
1100-luvun renessanssi
pienois|Uudet teknologiset keksinnöt mahdollistivat muun muassa [[goottilainen tyyli|goottilaisen tyylin kehityksen. Kuvassa Kölnin tuomiokirkko.]] 1100-luvun renessanssin aikaan sydänkeskiajan sosiaalisessa ja poliittisessa ympäristössä tapahtui monia muutoksia, jotka voidaan nähdä eräänlaisena esirenessanssina. Sen aikana eurooppalaisessa tieteessä tapahtui uudenlaista älyllistä heräämistä, joka vaikutti sekä tieteeseen että filosofiseen ajatteluun. Nämä saavutukset loivat pohjaa myöhemmille kirjallisille ja taiteellisille liikkeille, merkittävimpänä Italian 1400-luvun renessanssille ja 1600-luvun tieteelliselle kehitykselle.
Charles H. Haskins oli ensimmäinen, joka puhui sydänkeskiajan renessanssista, joka alkoi noin vuonna 1070. Hän havaitsi, että 1100-luku oli Euroopassa monella tavalla muutoksen ja kehityksen aikaa. Siihen kuuluvat muun muassa ristiretket, kaupunkien nousu, ensimmäiset kansallisvaltiot, romaaninen taide ja goottilaisen tyylin synty; kirjallisuuden uudelleenherääminen; latinankielisten klassikoiden, vanhan latinalaisen runouden ja roomalaisen lain henkiinherättäminen; kreikkalaisen tieteen ja filosofian henkiinherättäminen arabialaisilla lisäyksillä; sekä Euroopan ensimmäisten yliopistojen synty. Haskinsin mukaan vuosisata jätti jälkensä koulutukseen, skolastiseen filosofiaan, eurooppalaiseen oikeusjärjestelmään, arkkitehtuuriin ja kuvanveistoon, liturgiseen draamaan, sekä latinankieliseen ja kansankieliseen runouteen. <!--
Konteksti
The key historical trend of the High Middle Ages was the rapidly increasing population of Europe, which brought about great social and political change from the preceding era. From about the year 1000 onwards, Western Europe saw the last of the barbarian invasions and became more politically organized. With the brief exception of the Mongol incursions, major barbarian invasions ceased. In the 11th century, populations north of the Alps began to settle new lands, some of which had reverted to wilderness after the end of the Roman Empire. In what is known as the "great clearances," vast forests and marshes of Europe were cleared and cultivated. At the same time settlements moved beyond the traditional boundaries of the Frankish Empire to new frontiers in eastern Europe, beyond the Elbe River, tripling the size of Germany in the process. Crusaders founded European colonies in the Levant, Spain conquered from the Moors, and the Normans colonized southern Italy, all part of the major population increase and resettlement pattern. The rediscovery of the works of Aristotle led Thomas Aquinas and other thinkers to develop the philosophy of Scholasticism. In architecture, many of the most notable Gothic cathedrals were built or completed during this era.
Ympäristö ja maanviljelys
The Medieval Warm Period, the period from 10th century to about the 14th century in Europe, was a relatively warm and gentle interval ended by the generally colder Little Ice Age. Farmers grew wheat well north into Scandinavia, and wine grapes in northern England, although the maximum expansion of vineyards appears to occur within the Little Ice Age period. This protection from famine allowed Europe's population to increase, despite the famine in 1315 that killed 1.5 million people. This increased population contributed to the founding of new towns and an increase in industrial and economic activity during the period. Food production also increased during this time as new ways of farming were introduced, including the use of a heavier plow, horses instead of oxen, and a three-field system that allowed the cultivation of a greater variety of crops than the earlier two-field system. -->
Kaupankäynti ja liike-elämä
1200-luvun loppupuolella venetsialainen kauppias ja tutkimusmatkailija Marco Polo oli ensimmäisiä eurooppalaisia, joka matkusti Silkkitietä Kiinaan. Samoihin aikoihin itään, kuten Mongolivaltakunnan hoviin, matkusti muitakin matkailijoita ja lähetyssaarnaajia, kuten Vilhelm Rubruck, Johannes de Plano Carpini, Andre de Longjumenau, Odoricus Pordenonelainen, Giovanni de Marignolli, Giovanni di Monte Corvino ja Niccolo Da Conti.
Tieteet
Varhaiskeskiajan filosofiset ja tieteelliset opetukset perustuivat muutamiin kreikkalaisiin teksteihin ja niiden selitysteoksiin, jotka olivat säilyneet Länsi-Euroopassa Rooman valtakunnan romahtamisen jälkeen. Suurin osa Euroopasta oli menettänyt yhteyden muinaiseen tietoon.
1200-luvun alussa oli olemassa tarpeeksi tarkat latinankieliset käännökset lähes kaikista merkittävimmistä antiikin ajan teoksista. Tällöin merkittävät skolastikot, kuten Robert Grosseteste, Roger Bacon, Albert Suuri ja Duns Scotus, alkoivat laajentaa näitä töitä. Monien skolastikkojen töissä voidaan jo nähdä nykyaikaisen tieteellisen metodin ennakointia — muun muassa Grosseteste painotti matematiikan merkitystä luonnon ymmärtämisessä, ja Bacon korosti empirismin merkitystä. Pierre Duhemin mukaan vuoden 1277 oppituomiot Pariisin yliopistossa saivat aikaan nykyaikaisen tieteen synnyn, sillä ne pakottivat ajattelijat luopumaan pelkästä Aristoteles-uskosta ja ajattelemaan maailmaa uusilla tavoilla.
1300-luvun ensimmäinen puolisko näki monia suuria ajattelijoita. Vilhelm Occamilainen esitteli parsimonian periaatteen, jonka mukaan moninaisuutta ei pidä olettaa enempää kuin on välttämätöntä. Hänen mukaansa filosofian tuli keskittyä asioihin joista se voi saada todellista tietoa. Tämä tarkoitti loppua hedelmättömille väittelyille ja siirtymistä luonnonfilosofiassa tieteen suuntaan. Sellaiset oppineet kuin Jean Buridan ja Nicole Oresme alkoivat kyseenalaistaa Aristoteleen oppeja muun muassa mekaniikassa. Buridan kehitti esimerkiksi teorian liikevoimasta, joka oli ensimmäinen askel nykyaikaista inertian periaatetta kohti.
Vuonna 1348 musta surma ja muut onnettomuudet saivat aikaan yhtäkkisen lopun filosofiselle ja tieteelliselle kehitykselle. Myöhemmin uudet kehitysaskeleet johtivat tieteelliseen vallankumoukseen, joka voidaan nähdä myös mustan surman keskeyttämän prosessin jatkona.
Tekniikka
1100- ja 1200-luvun aikana Euroopassa nähtiin suuri nousu uusien keksintöjen määrässä. Nämä keksinnöt vaikuttivat muun muassa tuotantoon ja sitä kautta talouskasvuun. Alle sadassa vuodessa keksittiin ja sovellettiin enemmän uusia asioita kun edeltävän tuhannen vuoden aikana. Näihin kuuluivat muun muassa painaminen, ruuti, astrolabi, silmälasit, parempi kello ja paremmat laivat. Kyseiset keksinnöt mahdollistivat osaltaan löytöretket.
Joitakin keksintöjä:
Skolastiikka
1100-luvulla alettiin suosia Aristoteleen teoksista opittua päätelyä, jota kutsuttiin skolastiikaksi. Se syntyi, kun Aristoteleen loogista päättelyä koskevat teokset saatiin käännettyä kreikasta latinan kielelle, mikä tapahtui ensimmäiseksi Mont Saint-Michelin luostarissa Ranskassa Jakob Venetsialaisen toimesta ennen 1100-luvun puoliväliä. Aristoteleen ohella käännettiin ja pohdittiin hänen teostensa kommentaareja, joita olivat tehneet Moses Maimonides, Avicenna, Averroes ja monet muut alun perin arabiaksi kirjoittaneet oppineet. Merkittäviä skolastikkoja olivat Albert Suuri, Bonaventura ja Pierre Abélard. Skolastikot uskoivat empirismiin ja katolisen kirkon oppien tukemiseen maallisella tutkimuksella, järkeilyllä ja logiikalla. He vastustivat kristillistä mystisismiä ja platonilais-augustinuslaista dualistista oppia sielusta ja näkemystä, jonka mukaan maailma olisi luontojaan paha.
Tunnetuin skolastikko oli Tuomas Akvinolainen, joka johti siirtymää platonismista ja augustinolaisuudesta aristotelismiin. Skolastista metodia käyttämällä hän kehitti mielenfilosofian jonka mukaan mieli oli syntyessään tabula rasa, jolle oli annettu kyky ajatella ja tunnistaa muotoja ja ideoita jumalallisen kipinän kautta.
Eugène Moke Motsüri
Eugène Moke Motsüri (25. maaliskuuta 1916 Mongobele – 6. huhtikuuta 2015) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 9. kesäkuuta 1946 ja nimitettiin Kinshasan arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Lestronan titulaaripiispaksi 1. syyskuuta 1970.
Moke Motsürin konsekroi piispaksi 6. joulukuuta 1970 Eugène Kabanga Songasongan ja Martin-Léonard Bakole wa Ilungan avustama Joseph-Albert Malula. Moke Motsüri jäi eläkkeelle 11. toukokuuta 1991.
Taistelunhallintajärjestelmä
Taistelunhallintajärjestelmä (, BMS) on tietojärjestelmä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa taistelun johtaminen. Yleensä taisteluhallintajärjestelmiin viitataan, kun tarkoitetaan prikaatin tai divisioonan yhdistämistä tietojärjestelmällisesti pataljooniin. Järjestelmiin voi kuulua kaikkeen johtamiseen tarvittavat asiakirjan hallinnat sekä erityistoimintojen, kuten tiedustelun, huollon ja viestin tuki.
Taistelunhallintajärjestelmiä tai niiden kehittämisprojekteja
Viestitoiminnan digitalisoiminen maailmanlaajuisesti perustuu paljolti Yhdysvaltain asevoimien Force XXI- ja Advanced Warfighting Experiment (AWE) -ohjelmiin.
Luettelo televisiosarjan Fear the Walking Dead hahmoista
Fear the Walking Dead on Robert Kirkmanin ja Dave Ericksonin luoma kauhudraamasarja, joka alkoi AMC-kanavalla 23. elokuuta 2015. Sarja on kauhudraamasarja The Walking Deadin esiosa.
Paprika
Paprika (Capsicum annuum), myös ruokapaprika tai vihannespaprika, on yleinen koisokasveihin kuuluva viljelykasvi, jonka marjoja käytetään lajikkeen tulisuudesta riippuen sekä mausteena (chili) että vihanneksena (paprika). Lajista on myös koristelajikkeita. Paprika on peräisin Meksikosta. Tieteellisestä nimestään (annuum ’yksivuotinen’) huolimatta laji on monivuotinen, joskin viljelyssä usein yksivuotisena kasvatettava. Vihanneksena käytettävästä suurimarjaisesta vihannespaprikasta puuttuu kokonaan kapsaisiini, ja se on chilien tulisuuden mittauksessa käytettävän Scovillen asteikon nollapiste.
Viljely
Paprika valittiin Suomessa vuonna 2005 ja 2020 vuoden vihannekseksi. Unkarin pustalla viljellään paljon paprikaa, sillä se on unkarilaisen keittiön tärkein mauste ja Unkarin kansallismauste.
Ruokapaprikat eli vihannespaprikat ovat Capsicum annuum -lajin lajikkeita, joiden kapsaisiinipitoisuus on jalostettu niin alhaiseksi, että sitä voidaan käyttää vihanneksena. Kapsaisiinin puuttumisen on saanut aikaan vain yhden geenin mutaatio. Lisäksi vihannespaprikat ovat yleensä paljon suurempikokoisia kuin mausteena käytetyt.
Viljelyssä on runsaasti erilaisia lajikkeita, jotka voivat olla väriltään punaisia, oransseja tai keltaisia. Jopa ruskeita ja mustia lajikkeita on jalostettu. Vihreät paprikat ovat raakoja. Kaikki kypsymisvaiheet kuitenkin sopivat ruokakäyttöön. Paprikan C-vitamiinipitoisuus on kaikista kasviksista suurimpia: 100 grammaa punaista paprikaa sisältää noin 180 mg ja sama määrä keltaista paprikaa yli 200 mg C-vitamiinia. Lähinnä koristekäyttöön mutta myös mausteeksi kasvatetaan lajikkeita, joilla on pienet värikkäät marjat. Eräs tunnettu koristeellinen lajike on 'Bolivian Rainbow', jonka marjat vaihtavat kypsyessään väriä useita kertoja.
Samaras
Samarás on kreikkalainen sukunimi:
Can Full of Joy
Can Full of Joy on Emmin kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 2. marraskuuta 2005.
Luettelo Karhunvartijan tähdistön tähdistä
Luettelo Karhunvartijan tähdistön tähdistä:
Rautiainen
Rautiainen (Prunella modularis) on rautiaisten heimoon kuuluva varpuslintu. Sen nimesi Carl von Linné vuonna 1758.
Koko ja ulkonäkö
Rautiainen on kauttaaltaan ruskean sävyinen lintu, jonka nokka on hyönteissyöjälle ominaisesti ohut. Linnun rinnassa ja niskan tyvessä on savunharmaata, ja selässä on tummempia juovia. Helpoiten rautiaisen tunnistaa kirkkaasti helisevästä laulustaan, jota lintu esittää puun latvassa. Linnun lentoääni on yksinkertainen mutta heleä ”tsi-hi-hi”, varoitusääni on ”tiih”.
Keltalammi
Keltalammi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Jyväskylässä Tavilammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Rautiainen
Koko ja ulkonäkö
Vanhin suomalainen rengastettu rautiainen on ollut 5 vuotta 10 kuukautta 14 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut 11 vuoden 8 kuukauden ikäinen brittiläinen rautiainen.
Keltalammi
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Rumaojan–Myllyojan valuma-alueeseen (14.273) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 168 metriä mpy.
Rautiainen
Levinneisyys
Etelä-Suomessa rautiainen on yleinen pesimälaji, Lapissa vähälukuinen. Suomessa pesii lähes puoli miljoonaa paria. Pesii koko Euroopassa, etelämpänä yleinen puutarhoissa ja puistoissa. Euroopan pesimäkanta on 9–13 miljoonaa paria. Muuttolintu, joka saapuu Etelä- ja Keski-Euroopassa sijaitsevilta talvehtimisalueilta maaliskuun lopulta toukokuun alkuun. Syysmuutto alkaa elokuun loppupuolella, huipentuu syyskuun puolivälin maissa, ja päättyy lokakuun puoliväliin mennessä.
Elinympäristö
thumb|Rautiainen männyn oksalla. Rautiainen on arka lintu, jota tapaa pääasiassa havu- ja sekametsissä. Erityisesti sitä viehättävät kuusentaimikot ja yleensäkin kuusialikasvos. Puhtaissa männiköissä ja lehtimetsissä sitä tapaa hyvin harvoin. Saattaa talvehtia Suomessa, mutta silloin ei todennäköisesti pysy elossa koko talvea. Jotkut saattavat selvitä ruokintapaikkojen avulla, talvehtiessaan hyönteissyöjä joutuu siirtymään marjoihin ja siemeniin. Muuttoaikana viihtyy kaikenlaisissa pensaikoissa, rikkaruohostoissa ja ruovikoissa.
Ayurveda
Ayurveda (, 'elämisen taito' ← ayur 'elämä' + veda 'tieto/ymmärrys') on uskomuslääkinnän muoto, joka pohjaa perinteiseen intialaiseen terveydenhoitojärjestelmään. Tähän kuuluu sekä vaivojen ennaltaehkäisyä että niiden hoitoa. Mahdollisesti se juontaa juurensa Intiasta kolmen tuhannen vuoden takaa.
Ayurvedan päämääränä on täydellisin mahdollinen terveys. Ayurveda sisältää tiedon kehon ja mielen välisestä tasapainosta. Tätä tasapainoa pidetään ayurvedassa ihmisen kokonaisvaltaisen hyvinvoinnin edellytyksenä, ja siksi ayurvedalla pyritään mahdollisimman hyvin ennalta ehkäisemään vaivoja.
Ayurvedan ennaltaehkäisymenetelmät korostavat henkilökohtaista ja sosiaalista hygieniaa, jonka yksityiskohdat riippuvat yksilöllisistä, ilmastollisista ja ympäristötarpeista. Keinoihin kuuluu ruumiillisia harjoitteita, yrttivalmisteita ja joogaa. Parantaminen ayurvedassa suoritetaan yrttilääkkeillä, ulkoisesti käytettävillä valmisteilla, fysioterapialla ja ruokavaliolla. Periaate on, että hoidot ovat yksilöllisiä.
Ayurvedan varhaisimmat periaatteet kirjattiin Atharvavedaan toisella vuosituhannella eaa. Intialaisen perinnelääkinnän perusteoksia ovat Charak Saṃhitā n. 100-luvulta jaa. ja Suṣrut Saṃhitā lopullisessa muodossaan 600-luvulta jaa.
Ayurvedaa kutsutaan Intian kruununjalokiveksi, ja sitä varten on perustettu maahan oma ministeriökin. WHO lukee ayurvedan yhdeksi niistä täydentävistä hoitomuodoista, joiden käyttöä rinnakkain länsimaisen lääketieteen kanssa tulisi kehittää edelleen.
Markku Hirvonen
Markku Hirvonen (s. 1960 Pielavesi) on turkulainen eräkirjailija. Hirvonen on koulutukseltaan terveystieteiden maisteri (TtM) ja hän työskentelee opettajana.
Hirvonen on kotoisin Pielavedeltä, mutta on asunut kolmekymmentä vuotta Turussa. Hirvonen harrastaa metsästystä, perhokalastusta ja tunturivaellusta. Hän on julkaissut eräaiheisia novelleja lehdissä ja antologioissa ja voitti Eränkävijä -kirjoituskilpailun 2010 ja 2011. Hirvosen esikoisteos Metsotaistelu julkaistiin Kariston kustantamana 2014, siinä on yhteensä kolmetoista eränovellia.
Arte Verum
Arte Verum on levy-yhtiö, jonka Barbara Hendricks on perustanut tammikuussa 2006.
Arte Verum julkaisee Hendricksin levytykset, joilla hän on tehnyt yhteistyötä muiden taiteilijoiden, kuten Roland Pöntisen, Love Derwingerin ja Drottningholms Barockensemblen, kanssa.
Diaprojektori
thumb|Diaprojektori Diaprojektori eli kuultokuvanheitin on laite, jolla heijastetaan diafilmistä kehitettyjä positiivikuvia valkokankaalle. Harrastajakuvaajat kuvasivat aikaisemmin paljon diafilmille sen hyvän värien toiston takia ja projektori oli yleinen esitysväline. Lisäksi diaprojektoreita on käytetty paljon esitelmöinnin ja opettamisen tukena.
Vanhimmissa projektoreissa kukin kuva asetettiin yksi kerrallaan kuvanpitimeen. Myöhemmissä malleissa 20–100 kuvaa saatettiin asettaa valmiiksi suoraan tai renkaan muotoiseen kasettiin. Diaprojektorin hankaluutena on, että se yleensä edellyttää esitystilan merkittävää pimentämistä, jollei projektorissa ole erityisen tehokasta lamppua.
Yleisimmät projektorilla esitettävät diakoot ovat 24 × 36 mm (kinofilmikoko) ja 56 × 56 mm. Myös tätä pienempiä ja suurempia diakokoja näytettiin projektorilla. Suurikokoiset diat antavat yhä huomattavasti paremman kuvanlaadun kuin tavalliset videoprojektorit.
Hebla Sparre
Hebla Siggesdotter Sparre af Rossvik (1490 Råda, Ruotsi − 1571 Kuitia, Parainen) oli muun muassa Suitian ja Kuitian kartanolinnojen rouva, valtaneuvos Erik Flemingin puoliso ja vapaaherra Klaus Flemingin äiti. Hebla (joskus myös Hebbla) kuului vanhaan ja merkittävään, keskiajalla aateloituun, ruotsalaiseen Sparre af Rossvik -sukuun. Erik Flemingin kuoltua Hebla Sparre hallinnoi useita laajoja maa-alueita, kartanoita ja maatiloja Suomessa.
Diaprojektori
Diaprojektorit ja multivisiot ovat paljolti korvautuneet esitysgrafikkaohjelmilla ja esitysgrafiikkaa heijastavilla videoprojektoreilla.
Hebla Sparre
Sparre oli Uudenmaan suurin tilanomistaja 95 tilalla, joista 17 oli Ruotsissa.
Diaprojektori
Osat
Kuultokuvanheittimessä on neljä pääosaa:
Hebla Sparre
Elämäkerta
Hebla Siggesdotter Sparre af Rossvik syntyi noin vuonna 1490 Rådassa, Lidköpingissä, Länsi-Götanmaalla, Ruotsissa. Hänen vanhempansa olivat valtaneuvos Sigge Larsson Sparre, sekä Kristina Magnusdotter "Natt och Dag" till Sundby. Hebla Sparre meni naimisiin valtaneuvos Erik Flemingin kanssa ja heille syntyi kolme lasta; Joakim Fleming, Klaus Fleming ja Filippa Fleming.
Diaprojektori
Osat
Tihentävän linssin ja kuultokuvan väliin laitetaan yleensä lämpöä imevää lasia, jotta kuultokuva ei vahingoittuisi kuumuudesta. Näkyvät aallonpituudet pääsevät tämän lasin läpi, mutta infrapuna-aallonpituudet eivät. Valo kulkee läpikuultavan kuultokuvan ja linssin läpi, ja tällöin muodostuva kuva suurennetaan ja heijastetaan kohtisuoralle litteälle ruudulle, jolloin katsojat voivat nähdä kuvan. Kuva voidaan vaihtoehtoisesti heijastaa myös läpikuultavalle takaprojektioruudulle, mitä käytetään usein jatkuvassa automaattisessa kuultokuvien esittämisessä, jos kuvaa katsotaan läheltä. Tällöin katsojien varjot eivät myöskään vaikuta kuvaan, jos katsojia nousee kuvanheittimen valonsäteen tasalle.
Hebla Sparre
Elämäkerta
Erik Fleming oli Suomen vaikutusvaltaisin mies omana aikanaan ja tämän kuoltua Kuitiassa vuonna 1548 jäi Hebla Sparre hallinnoimaan valtaisaa kartanoiden, läänitysten ja muiden maa-alueiden muodostamaa omaisuutta yksinään. Omaisuuden peri Flemingin ja Sparren lapset, mutta heidän ollessa niin nuoria jäi rouva Sparre af Rossvik vastuuseen omaisuudesta. Heblan kerrotaan hallinneen maa-alueitaan taidokkaasti ja hän muun muassa aloitti omenoiden viljelyn Suomessa Suitian kartanon puutarhassa.
Vuonna 1555 Hebla Sparre emännöi Kuitian kartanolinnassa kuningas Kustaa Vaasaa tämän vierailulla Ruotsin kuningaskunnan itäosissa.
Diaprojektori
Tyyppejä
Etenkin kinofilmikoon dioille valmistivat projektoreita monet yhtiöt ja tuotemerkit. Tunnetuin ammattilaiskäytössä oli Kodak Carousel, joka perustui 80 tai 140 kuvan vaakasuunnassa pyörivään lippaaseen. Halvemmat Carousel-mallit olivat suosittuja Pohjois-Amerikassa myös kotikäytössä, mutta Euroopassa useimmat diaprojektorit perustuivat niin sanottuun Leitz-yleiskasettiin tai ”kampaan”, suoraan liikkuvaan muovilokerikkoon jonne mahtuu yleensä 36 tai 50 diakuvaa.
Hebla Sparre
Elämäkerta
Erik Flemingin kuoltua Hebla Sparre lahjoitti Siuntion Pyhän Pietarin kirkkoon kivisen kastemaljan vuonna 1550, johon on hakattu sukujen Fleming ja Sparre vaakunat. Kastemalja on yhä esillä kirkossa.
Diaprojektori
Aiheesta muualla
Projektor
Eugène Kabanga Songasonga
Eugène Kabanga Songasonga (19. elokuuta 1932 – 27. tammikuuta 2000) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 21. elokuuta 1961 ja nimitettiin Lubumbashin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 13. huhtikuuta 1967. Hänet konsekroi piispaksi 13. elokuuta José Floriberto Corneliksen ja Martin-Léonard Bakole wa Ilungan avustama Émile André Jean-Marie Maury.
Kabanga Songasonga erosi tehtävistään 25. maaliskuuta 1998.