cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Otetšestvennyje zapiski
Otetšestvennyje zapiski -nimellä on ilmestynyt myös kaksi muuta aikakauslehteä: Pavel Svinjinin lehti vuosina 1820–1830 sekä toinen lehti vuosina 2001–2014.
Nea Kontio
thumb|260px|Nea Kontio vihreiden puoluekokouksessa 2008. Nea Kontio (s. 1953) on suomalainen uskonnonopettaja ja poliitikko.
Kontio oli vihreiden edustaja Lahden kaupunginvaltuustossa vuodet 1985–2000. Hän on ollut perustamassa Lahden Vihreitä.
Vuodesta 1984 Kontio on taistellut Lahden Karjusaaren lehmuslehdon suojelemiseksi. Vuonna 2003 hän oli mukana yhdessä muiden luonnonsuojelijoiden kanssa maalaamassa puita ja kiviä punamultamaalilla Villikarju-luonnonsuojeluryhmän järjestämässä tempauksessa. Kontio tuomittiin Lahden käräjäoikeudessa vahingonteosta sakkoihin. Hänet määrättiin maksamaan vahingonkorvauksia yksityisille maanomistajille ja Lahden kaupungille. Sakkorangaistusta korotti se, että hän jatkoi maalaamista vielä toisenakin päivänä.
Lahden Vihreät erotti Kontion jäsenyydestä alkuvuodesta 2004. Kunnallisvaaleissa 2004 Kontio valittiin Lahden kaupunginvaltuustoon Vaihtoehtoväen listoilta. Hän muodosti oman, yhden jäsenen valtuustoryhmänsä, kun Lahden vihreistä irronneessa Wellamo-valtuustoryhmässä olleet vihreät eivät ottaneet häntä kunnallisvaalilistalle. Asia koski pääasiassa Lahden alueelle suunniteltua logistiikkakeskusta. Vaaleissa 2008 Kontio oli vaihtoehtoväen ehdokas, mutta putosi valtuustosta.
Ammatiltaan Kontio on uskonnonopettaja ja pappi. Kontio oli töissä Lahden yhteiskoulussa ja erosi virastaan, koska ei pitänyt koulun työhengestä. Myöhemmin hän on moittinut koulua ja kritisoinut siitä Etelä-Suomen Sanomien yleisön osastolla. Kirjoituksissaan hän on esimerkiksi väittänyt koulun suosivan tyttöoppilaita, jotka omistautuvat täysin koulutyölle ja saavat täydellisiä numeroita ja uskaltavat protestoida opettajien tahtoa vain kehittämällä itselleen syömishäiriön.
L/A Merituuli
Alus rahdattiin vuonna 2014 ahvenanmaalaiselle Rederi ab.Angsgardille, joka antoi sille uuden nimen Bärö. Alus on hoitanut raskaskuljetuksia Ahvenanmaan saaristossa sekä operoinut väliaikaisena aluksena Kumlingen ja Enklingen välillä.
Kroatian sosialistinen tasavalta
Kroatian sosialistinen tasavalta, lyhenteeltä Kroatian ST eli Kroatian kansantasavalta, lyhenteeltä Kroatian KT, vuodesta (1945-1963) oli yksi Jugoslavian osavaltioista vuosina 1945–1991. Se perustettiin nimellä Kroatian kansantasavalta vuonna 1944. Siitä tuli osa Jugoslaviaa Titon johtaman Jugoslavian kommunistiseen puolueen johdolla.
Nimen "kansantasavalta" muutettiin "sosialistiseksi tasavallaksi" vuonna 1963. Nimi muutettiin muotoon Kroatian tasavalta vuonna 1990, ja maa irtaantui Jugoslaviasta seuraavana vuonna, samaan aikaan Slovenian kanssa.
Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus
Tilanne talvisodan jälkeen
Talvisota päättyi Moskovan rauhaan 13. maaliskuuta 1940. Kesän aikana Saksa muutti hylkivää ulkopoliittista asennettaan Suomen suhteen liittäessään maan idänretkensä hyökkäyssuunnitelmiin. Neuvostoliiton painostus ja Saksan vaikutusvallan kasvu johtivat Suomen ulkopoliittisten ja ulkomaankaupan vaihtoehtojen vähenemiseen. Kiristynyt maailmanpoliittinen tilanne, taloudelliset ja maanpuolustukselliset tarpeet, sekä toiveet revanssista Neuvostoliiton suhteen Saksan aseiden avulla saivat Suomen etsimään tukea Saksasta. Saksa puolestaan tarvitsi Suomea itärintaman hyökkäyssuunnitelman toteutukseen ja strategisten Petsamon nikkelivarojen vuoksi. 12. maaliskuuta 1940 allekirjoitetussa rauhansopimuksessa Suomi sitoutui vuokraamaan Neuvostoliitolle 30 vuodeksi 115 neliökilometrin laajuisen vuokra-alueen johon kuului Hankoniemen ja Hangon kaupungin lisäksi niemeä ympäröiviä merialueita sekä noin 400 saarta.
6.9.1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä solmittu sopimus, joka salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle. Kuljetuksia pidettiin uhkana, koska suomalaisilla ei ollut oikeutta tarkastaa kuljetuksia ja kauttakuljetukseksi naamioidut junat veisivät neuvostoliittolaisia joukkoja kriisitilanteessa tärkeimmille suomalaisille rautatieliikenteen solmukohdille ja ottaisivat ne haltuunsa.
Ruotsin ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimukset
Ruotsin ja Saksan kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 8.7.1940 Norjan antauduttua Saksalle. Suomen ja Neuvostoliiton kauttakulkusopimus allekirjoitettiin 6.9.1940 Suomen ja Neuvostoliiton välillä ja se salli rautatiekuljetukset Neuvostoliitosta Hangon vuokra-alueelle. Mannerheim totesi sarkastisesti: "Puristuksissa kahden suurvallan välissä meidän oli ollut pakko tehdä myönnytyksiä kummallekin taholle, sillä voimamme eivät olisi riittäneet tiukan puolueettomuuden ylläpitämiseen. Vaatimalla kauttakulkuliikennettä Hankoon ja sieltä takaisin oli kuitenkin juuri Neuvostoliitto pakottanut Suomen tekemään ensimmäisen poikkeuksen puolueettomuuden tieltä."
Saksan neuvottelualoite elokuussa 1940
Tilanne Saksan ja Suomen ulkopoliittisissa suhteissa kääntyi nopeasti Adolf Hitlerin tehtyä 29–31. heinäkuuta 1940 periaatepäätöksen hyökätä Neuvostoliittoon seuraavana keväänä. Elokuun alkupuolella Hitler päätti vahvistaa Saksan asemaa Pohjois-Norjassa ja turvata nikkelin saannin Kolosjoen kaivoksesta. Tätä varten Norjan pohjoisimman osan joukkoja vahvistettiin huomattavasti ja valmistauduttiin kaivoksen valtaukseen tarvittaessa. Samalla Hitler muutti Saksan ulkopolitiikan suuntaa Suomea tukevaksi, huolimatta siitä että muutos uhmasi Saksan ja Neuvostoliiton välistä sopimusta.
Hitler lähetti valtakunnanmarsalkka Hermann Göringin luottomiehen, asekauppiaanakin toimineen everstiluutnantti Joseph Veltjensin salaisiin neuvotteluihin Suomeen. Veltjensin tehtävänä oli sopia nopeista ja mittavista asetoimituksista sekä Luftwaffen sotilaskaluston ja miehistön kauttakulusta Pohjanmaan satamien ja Pohjois-Norjan Kirkkoniemen välillä. Sopimuksen tuli olla salainen, ja mieluiten ainoastaan sotilashenkilöiden kanssa neuvoteltu. Lisäksi Veltjensin piti tunnustella mahdollisuutta saada osuus Petsamon nikkelikaivosten kaivosluvasta, joka oli brittiläis-kanadalaisen yhtiön hallussa. Kaivoksen tuotosta oli jo kesäkuun lopussa sovittu toimitettavan Saksaan 60 prosenttia.
Siitä kenen kanssa Veltjens neuvotteli on ristiriitaisia tietoja. Hän saapui Suomeen 17. elokuuta ja tapasi seuraavana päivänä varmuudella Mannerheimin, mutta mahdollisesti myös pääministeri Risto Rytin. Veltjensin matkasta ja tarkoitusperistä olivat tietoisia myös Suomen Berliinin lähettiläs Toivo Kivimäki, ulkoministeri Rolf Witting ja puolustusministeri Rudolf Walden. Mannerheim vastasi asekauppaan ja kauttakulkuun myöntävästi: hänen mukaansa vastauksen takana oli myös Ryti, joka kuitenkin myöhemmin sotasyyllisyysoikeudenkäynnissä kiisti asian, eikä myöntänyt tavanneensa Veltjensiä. Oman raporttinsa mukaan Veltjens tapasi molemmat, ja asekaupan ja kauttakulkuluvan lisäksi sai suullisen lupauksen etuosto-oikeudesta kaikkiin Suomesta tulevaisuudessa löydettäviin kaivoshankkeisiin. Veltjensin raportista ei ilmennyt kuka kaivoshankkeista olisi neuvotellut. Sopimus pidettiin salassa; hallituskin sai kokonaisuudessaan tiedon asiasta vasta kolme päivää joukkojen saapumisen jälkeen.
Kristina Riis-Johannessen
Kristina Riis-Johannessen (s. 5. maaliskuuta 1991) on norjalainen alppihiihtäjä.
Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus
Saksan neuvottelualoite elokuussa 1940
Mannerheimin mukaan kauttakulkuliikenteen yksityiskohtia käsittelivät molempien maiden sotilasviranomaiset, ja nämä keskustelut päättyivät teknilliseen sopimukseen 12. syyskuuta, Kun ulkoministeriöiden edustajat olivat neuvotelleet asiasta, allekirjoitettiin varsinainen sopimus 22.9.1940. Se muovattiin lopulliseen asuunsa suomalaisia sotilasviranomaisia kuulematta, eikä se johtanut mihinkään lähempään kosketukseen Suomen ja Saksan yleisesikuntien kesken. Mannerheim kertoo kauttakulkusopimuksen tuoneen Suomelle tervetulleen hengähdystilaisuuden Neuvostoliiton yhtämittaisen puristuksen jälkeen, jota oli jatkunut talvisodan päättymisestä saakka
Kristina Riis-Johannessen
Riis-Johannessen kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran joulukuussa 2016 Semmeringin pujottelussa. Ensimmäisen kerran hän ylsi maailmancupin pisteille Squaw Valleyn suurpujottelussa maaliskuussa 2017 oltuaan 24:s. Parhaimmillaan hän on sijoittunut 12:nneksi Sestrieren suurpujottelussa tammikuussa 2020. Sainkt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 Riis-Johannessen oli supersuurpujottelussa 21:s, syöksylaskussa 29:s ja suurpujottelussa 31:s. Cortina d'Ampeezon MM-kilpailuissa 2021 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa.
Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus
Sopimuksen yksityiskohdat
Sopimuksen asekauppa käsitti saksalaisilla takavarikossa olleet aseet, jotka olivat matkalla Suomeen Saksan vallatessa Norjan. Jotta yhteistyö pysyisi paremmin salassa, Saksa oli valmis toimittamaan Suomeen lähinnä sotasaalisaseita, muun muassa 150 ranskalaista Morane-Saulnier-hävittäjää. Suomalaisten toiveissa oli myös 150 pommikonetta. Maamiinoja Hitler oli jo määrännyt varattavaksi Suomelle suuria määriä. Aseiden laivaukset alkoivat elokuussa.
Juridiset sopimukset
Suomen pääesikunta ja Saksan ilmavoimat sopivat 12. syyskuuta Luftwaffen miehistön ja kaluston kuljettamisesta Suomen alueen läpi. Valtioiden välille 22. syyskuuta solmittu poliittinen sopimus mahdollisti myös Saksan maavoimien kuljetukset. Tuolloin ensimmäiset joukot olivat jo Vaasan satamassa. Lokakuussa neuvoteltiin vielä lisäys lomalaisliikenteestä. Ensimmäiset joukot nousivat maihin Vaasassa 22. ja Oulussa 26. syyskuuta.
Kauttakulkusopimus pysyi niin pienen piirin tiedossa, että kun ensimmäiset saksalaiset saapuivat Vaasaan, kaupungin poliisimestari ei tiennyt lainkaan, mitä oli tekeillä. Säikähtäneenä hän soitti välittömästi Helsinkiin sisäministeri Ernst von Bornille, joka niin ikään yllättyi asiasta. Von Born otti yhteyden pääministeri Rytiin, joka vakuutti kaiken olevan järjestyksessä. Myös kulkulaitosministeri Väinö Salovaara sai tiedon kauttakulkusopimuksesta ministeriönsä virkamiehiltä.
Aseiden toimitus
Asetoimitusten ensimmäinen hankintasopimus solmittiin 1. lokakuuta 1940. Aseiden laivaus alkoi jo ennen kauppasopimuksen allekirjoitusta. Jotta hanke pysyisi salassa aseet osti Veltjensin yhtiö J. Veltjens Waffen und Muniton, joka myi ruotsalaisen bulvaanin kautta ne suomalaiselle Oy Dahlberg & Hilbert Ab:lle, joka puolestaan myi aseet Suomen puolustusministeriölle.
Kauttakulku kesäkuun alkuun 1941
Marraskuuhun mennessä maahan oli kuljetettu 4 600 saksalaissotilasta. Etappireitin varrelle perustettiin saksalaisten toimistoja ja tukikohtia, sekä sijoitettiin pysyvästi 1 500 miestä. Rovaniemelle rakennettiin leiri 3 000 miehelle. Saksalaisyksiköitä sijoitettiin myös muualle, esimerkiksi Turkuun, Mäntyluotoon, Haapamäelle ja Ylivieskaan. Kaikkiaan Pohjois-Suomen läpi kuljetettiin 13 000 saksalaissotilasta toukokuun loppuun 1942 mennessä. Joukot kuljetettiin Pohjanmaan satamiin ja sieltä rautateitse Rovaniemelle. Pohjoiseen matka jatkui autokuljetuksina pitkin Jäämerentietä.
Saksalaisten hyökkäysjoukkojen keskitykset Suomeen
Kesäkuussa 1941 alkoivat saksalaisjoukkojen keskitykset Suomeen. Talven aikana saksalaiset olivat tiedustelleet hyökkäysoperaatiota varten Pohjois-Suomessa. Joskus saksalaisupseerit liikkuivat jopa suomalaisunivormuissa. Toukokuussa alueelle saapui operaation valmisteluja tekeviä joukkoja, ja kesäkuussa aloitettiin keskitykset. Motorisoitu SS-taisteluryhmä Nord siirtyi Norjan Kirkkoniemestä Suomen rajan yli 7. kesäkuuta 1941. Huomiota herättävän 8 000–9 000 miehen vahvuisen divisioonan ajoneuvokolonnan ohimarssi kesti kymmenen tuntia. Divisioona kulki Jäämerentietä pitkin Vuotson ja Sodankylän kautta Rovaniemelle, jonne se saapui 10. kesäkuuta. Kaksi divisioonaa saksalaisjoukkoja, Stettinistä 20 000 ja Oslosta 10 600 miestä, laivattiin Ouluun ja siirrettiin junakuljetuksina Rovaniemelle. Laivaukset alkoivat 5. kesäkuuta ja viimeiset joukot olivat Rovaniemellä 14. kesäkuuta.
Rovaniemelle perustettiin 12. kesäkuuta paikalliskomendantinvirasto, ja Kemiin toinen. Komendantilla oli komennossaan erilaisia santarmi- turva- ja poliisijoukkoja pitämään yllä järjestystä ja vartiointitehtäviin.
Rovaniemen seudulla oli kesäkuun 1941 puolivälissä 40 600 miehen vahvuiset hyökkäysjoukot. Joukot aloittivat 18. kesäkuuta siirtymisen kohti Sallaa Kemijärven ja Ranua–Pudasjärvi–Kuusamo-reitin kautta: operaatio Barbarossan, Saksan laajamittaisen hyökkäyksen Neuvostoliittoon oli määrä alkaa 22. kesäkuuta, mutta Suomi salli vasta 25.6, eli jatkosodan alettua, saksalaisten toiminnan Suomen alueelta. Saksan Lapin-armeija jaettiin kolmeen osaan: Vuoristoarmeijakunta Norja sai tehtäväkseen marssia kohti Murmanskia, Saksan XXXVI vuoristoarmeijakunta määrättiin hyökkäämään Sallaan ja  Kantalahteen. Suomalaisen III Armeijakunnan tehtävänä oli katkaista Muurmannin rata Louhen korkeudella. Tämän vuoksi saksalaiset pystyivät ylittämään  Neuvostoliiton rajan vasta kesäkuun 29. päivän aamuna kello 3.00 .
Sopimuksen vaikutukset
Suomen ja Saksan kauttakulkusopimus merkitsi peruuttamatonta muutosta Suomen roolille kansainvälispoliittisessa asetelmassa. Suomi siirtyi Neuvostoliiton etupiiristä Saksan etupiiriin, mistä seurasi suora linja sotaan Saksan rinnalla Neuvostoliittoa vastaan. Everstiluutnantti Joseph Veltjensin kanssa käytyjen keskustelujen jälkeen kenraali Paavo Talvela kirjoitti päiväkirjaansa: "Tämä viikko oli Suomen kohtalon viikko. Silloin kääntyi tiemme kulkuun Saksan rinnalle." Samaan aikaan Suomen poliittinen johto pyrki kuitenkin säilyttämään Suomen julkisivun puolueettomana maana maailmansodan suhteen.
Sopimuksella oli välitön vaikutus myös Neuvostoliiton suhtautumiselle Suomeen. Kädenvääntö Petsamon nikkelikaivoksesta jatkui, mutta muutoin Suomeen kohdistunut painostus loppui. Suomen ja Neuvostoliiton rauhan ja ystävyyden seuran toiminta tyrehtyi, mikä johtui osittain Suomen viranomaisten toimista sitä vastaan, mutta myös siitä, että Neuvostoliiton lehdistö lakkasi kirjoittamasta siitä.
Iso Kivijärvi (Sysmä)
Iso Kivijärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Mynnilän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 19,9 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,9 metriä mpy.
Ambro Urjansson
Ambro Urjansson (s. 19. kesäkuuta 2002 Helsinki) on suomalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan pelinrakentaja. Urjanssonin seura on Helsinki Roosters.
Jalkapallon alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut
Jalkapallon alle 17-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailut on Euroopan jalkapalloliiton UEFA:n vuosittainen mestaruusturnaus alle 17-vuotiaista pelaajista koostuville maajoukkueille. Turnaus järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1982. Vuosina 1982–2001 se oli tarkoitettu alle 16-vuotiaiden maajoukkueille. Vuodesta 2003 lähtien lopputurnaukseen osallistui isäntämaan lisäksi kaksiosaisten karsintojen seitsemän parasta maata, ja vuodesta 2007 lähtien pronssiottelu on jätetty pelaamatta. Vuodesta 2015 alkaen lopputurnaukseen on päässyt kaikkiaan 16 maata.
Suomen maajoukkue on selviytynyt lopputurnaukseen yhdeksän kertaa. Edellisen kerran Suomi oli mukana vuonna 2002.
Kari Viljanen
Kari Viljanen (s. 10. joulukuuta 1955 Ulvila) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan maalivahti. Viljanen aloitti uransa Porin Ässissä 1974, mutta pelasi pääosan urastaan JYPissä, ensin kausina 1977–1985 joukkueen pelatessa ensimmäisessä divisioonassa ja vielä kolmen kauden ajan sen jälkeen kun JyP HT nousi SM-liigaan. Siviiliammatiltaan Viljanen on mittamies. Hänen poikansa Jaakko Viljanen on myös jääkiekkoilija.
Bambi (palkinto)
Bambi on saksalaisen Hubert Burda Media -kustannusyhtiön jakama media-alan palkinto.
Bambi jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1948, ja ensimmäisinä palkinnon saivat Jean Marais ja Marika Rökk. Palkinnon nimi tuli siitä, että Rökkin tytär kutsui sitä ”Bambiksi”, luultavasti Felix Saltenin Bambi-kirjan mukaan. Alkuaan patsas oli posliinia, mutta vuodesta 1958 lähtien se on valettu kultaan. Palkinto voidaan myöntää samalle henkilölle useamman kerran. Palkintoluokkia on 19.
Todellisuuden rakenne
Todellisuuden rakenne on fyysikko David Deutschin kirjoittama kirja vuodelta 1997. Se laajentaa hänen näkemyksiään kvanttifysiikasta ja sen seurauksista todellisuuden ymmärtämiseen. Tämä tulkinta, jota hän kutsuu multiversumihypoteesiksi, on yksi neljästä juonteesta Kaiken teoriassa (TOE). Neljä juonnetta ovat:
Pieni Kivijärvi (Sysmä)
Pieni Kivijärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Mynnilän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 87,8 metriä mpy.
Adrián Ramos
Gustavo Adrián Ramos Vásquez (s. 22. tammikuuta 1986 Santander de Quilichao), tunnetaan myös nimellä Adrián Ramos, on kolumbialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Granadaa.
Ura
Pettymyksillisen lainapestin Club Santa Fessa jälkeen Ramos palasi América de Caliin, jossa hän oli suurimpia syitä joukkueen edetessä finaaliin Mustang Cupissa. Hän pelasi seurassa 106 liigaottelua, joissa hän viimeisteli 42 maalia. Vuonna 2005 Ramos pelasi lainapestillä Trujillanos FC:ssä 15 ottelua, joissa hän viimeisteli kahdeksan maalia.
Elokuussa 2009 Ramos siirtyi saksalaiseen Hertha BSC:hen noin 1,4 miljoonan euron siirtosummalla. Hän debytoi Bundesliigassa 12. syyskuuta sarjan viidennellä kierroksella Mainzia vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa seuralle 21. marraskuuta 2009 VfB Stuttgartia vastaan. Kauden 2009–2010 päätteeksi seura putosi 2. Bundesliigaan.
Hätävara
Juoni
Papin tytär Vappu Kankare on sanavalmis kuudesluokkalainen, joka asuu koulukodissa veljensä Heikin ja koulutoveriensa Timon ja Riitan kanssa. Hänen suorasukaisuutensa ensin ärsyttää ja sitten viehättää kunnianhimoista abiturienttia Jali Kinnusta. Jali on koulun suosituin poika, jota hänen leskiäitinsä kouluttaa suurin uhrauksin. Jali haluaa parempiin piireihin eikä halua muiden tietävän köyhästä kodistaan. Hän seurustelee rikkaan Elinan kanssa ja vetäytyy koulun konventin puheenjohtajuudesta ylioppilaskirjoitusten vuoksi. Vappu ehdottaa kokouksessa puheenjohtajan paikalle jotakuta tyttöä sillä seurauksella, että tulee itse valituksi. Hän kuulee Jalin pitävän valintaa ”vuosisadan suurimpana munauksena” ja päättää selviytyä kiusallakin. Vappu näpäyttää Jalia virkaanastujaispuheessaan ja saa viimeisen sanan mittelössä hänen kanssaan.
Adrián Ramos
Ura
Ramos pelasi alle 17-vuotiaiden MM-kisoissa 2003 Suomessa ja teki kolme maalia. Hän debytoi A-maajoukkueessa 20. elokuuta 2008 Ecuadoria vastaan ystävyysottelussa.
Hätävara
Juoni
Jali haluaa pitää valmistujaiskutsut kotonaan ja hänen äitinsä lainaa naapurin koulukodista huonekalut. Vappu kisailee veljensä ja ystäviensä kanssa pihalla, ja pallon etsinnän yhteydessä hänen ystävänsä Timo lähentelee häntä. Elinan tunteet Jalia kohtaan ovat viilenemässä ja Jali alkaa hieroa ystävyyttä Vapun kanssa. Hän varastaa tältä suudelman ja ottaa puoliväkisin daamikseen Elinan kihlajaisiin. He viettävät illan sovinnollisissa tunnelmissa.
Vappu ja Jali tapaavat uudelleen vasta vuosien kuluttua, kun molemmat ovat jo työelämässä, Vappu pankkineitinä ja Jali metsänhoitajana. Jali pyrkii yhä rikkaisiin naimisiin ja Vappu suostuu ”hätävaraksi kuten ennenkin”, kun mies pyytää häntä ulos. Vappu esittelee Jalin sopivalle vaimoehdokkaalle, tohtori Saara Leinjoelle, joka kuitenkin kieltäytyy kosinnasta tajutessaan Jalin havittelevan vain hänen rahojaan. Jali pääsee selville tunteistaan Vappua kohtaan, pakottaa Vapun selvittämään omat tunteensa ja lopulta nuoret saavat toisensa.
Häät vietetään, ja Vapulle ja Jalille syntyy tyttövauva. Liitossa kuitenkin riittää myrskyjä. Jali vähättelee vaimonsa taitoja, ja Vappu purkaa pettymystään samassa kauppalassa lääkärinä työskentelevälle Timolle. Jali on ottanut Vapulta kysymättä ylimetsänhoitajan paikan Jokelasta ja viettää aikaa kauppaneuvos Hyvärin tyttären Lindan kanssa. Jokelaan asetuttuaan Vappu tapaa Lindan, mutta seuratakseen tämän ja miehensä suhteen kehitystä ei paljasta olevansa Jalin vaimo. Jali on Vapusta mustasukkainen Timolle, ja lopulta suostuu Lindan ehdotukseen yhteisestä ulkomaanmatkasta.
Kalakauppias Ape Keto saa Vapun punaisista hiuksista ajatuksen perustaa tiilitehdas. Vappu ryhtyy tukemaan hanketta omilla säästöillään ja hankkii Timon kolmanneksi osakkaaksi. Ape toimitusjohtajana ja Vappu kirjanpitäjänä Tiili Oy käynnistyy ja menestyy. Vappu törmää pyöräillessään kauppaneuvos Hyväriin ja hurmaa hänet, muttei taaskaan paljasta henkilöllisyyttään. Palatessaan matkalta Jali osoittaa mustasukkaisuutta myös Apea ja tiilitehdasta sekä kauppaneuvosta kohtaan eikä halua puhuakaan Vapun ehdottamasta avioerosta.
Kauppaneuvos tekee suuren tilauksen tiilitehtaalle ja pitää juhlat, joissa Vapun oikea henkilöllisyys vihdoin paljastuu. Välejä selvitellään moneen suuntaan: Vappu on valmis avioeroon Jalin ”todellisen” onnen hyväksi. Jali hermostuu ja tiukkaa Vapulta tämän mieltymyksestä Timoon. Vappu tunnustaa rakastaneensa aina vain Jalia, vaikkei tämä ole sitä ansainnut. Sovinto syntyy puolisoiden välille, kun Jali ymmärtää vihdoin omatoimisen vaimonsa arvon, ja etteivät raha ja asema merkitse kaikkea. Vappu sanoo antavansa miehelleen paikan tiilitehtaan konttorista, johon Jali vastaa: ”Olen aina pitänyt pappilan hätävarasta.”
Taustaa
Hätävara oli Suomi-Filmin neljäs elokuva, joka perustui Hilja Valtosen teksteihin. Kirjailija antoi muodollisen siunauksensa hankkeelle kirjeessään 14. lokakuuta 1938, kuvaustöiden ehdittyä jo pitkälle: ”Palautan oheellisena Hätävaran filmikäsikirjoituksen, jonka herra Unho (Ilmari Unho) minulle Viipurista lähetti. Olen lukenut sen läpi ja mielestäni se on hyvä, vaikka enhän minä paljon elokuva-asioista ymmärrä. Toivon, että onnistutte!”.
Valtosen romaanin päiväkirjamainen kerronta kattaa noin 18 vuotta, Nisse Hirnin käsikirjoituksessa tapahtumat on tiivistetty kymmenkuntaan vuoteen. Elokuvan ulkokuvista suurin osa otettiin syksyllä 1938 Lohjan vanhoilla puutaloalueilla. Yleisömenestys oli vuoden 1939 toiseksi paras.
Arviot
Aikalaisarvostelijat pitivät Hätävaraa yleisesti ”hupaisana ja kevyenä ajanviete-elokuvana”. Heikki Välisalmi (Suomen Sosialidemokraatti) kiitteli elokuvan ”valtosmaista” huumoria, ehyttä käsikirjoitusta sekä ensiluokkaisia kuvaa ja ääntä, mutta hänen mukaansa elokuvasta puuttui Valtosen teoksille ominaista vauhdikkuutta. Uuden Suomen kriitikko Salama Simonen piti elokuvan puolta väliä pitkäveteisenä ja niin ikään vauhdittomana. Turun Sanomien nimimerkki Hula piti elokuvan toteutusta kauttaaltaan hyvänä. Myös näyttelijäsuoritukset arvioitiin hyviksi: ”Helena Kara saa raisuttareensa paljon aitoutta ja Kullervo Kalskeen Jali Kinnunen osoittaa jatkuvia kehitysmahdollisuuksia.”
Kriitikko Arto Pajukallio on vuoden 2011 arviossaan luonnehtinut elokuvaa ”herttaisen heppoiseksi”.
Risto-Matti Marin
Risto-Matti Marin (s. 3. syyskuuta 1976 Kuopio) on suomalainen pianisti.
Ura
Marin aloitti pianonsoiton opintonsa Kuopion konservatoriossa Jouni Rädyn opetuksessa, ja jatkoi samassa koulussa myös ammatillisiin opintoihin opettajanaan Jaakko Untamala. Hän voitti jaetun ensimmäisen sijan Kuopion pianokilpailussa vuonna 1996. Vuonna 1998 hänet hyväksyttiin opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, josta hän valmistui vuonna 2004 musiikin maisteriksi. Sibelius-Akatemiassa hänen opettajiaan olivat Erik Tawaststjerna ja Teppo Koivisto. Vuonna 2010 hän julkaisi tohtorintutkintoaan varten taiteellisen työn "Pianotranskription taide".
Islamisaatio
pienoiskuva|Intian islamisaatiosta varoittava propagandajuliste (2019) Islamisaatio tarkoittaa islaminuskon ja sen tapojen leviämistä yhteiskunnassa ja politiikassa. Islamisaatio tarkoittaa ennen muuta sitä, että islamilaisen lain eli šarian noudattaminen yleistyy.
Termin käyttäjät näkevät usein islamin poliittisen vaikutuksen kasvun länsimaissa uhkakuvana. Islamisaatiosta on puhuttu esimerkiksi muslimien väestöosuuden kasvun yhteydessä Euroopassa. Koko maailman islamisoiminen on jihadistisen liikkeen pitkän tähtäimen tavoite.
Epämuodostuma
Epämuodostuma tarkoittaa elimeen kohdistuvaa rakenteellista epänormaaliutta, joka kyetään havaitsemaan heti syntymän jälkeen. Epämuodostumia ovat esimerkiksi vaillinaisesti kehittyneet tai kokonaan puuttuvat raajat ja elimet, yhteensulautumat (esimerkiksi sirenomelia) ja raajojen virheasennot kuten kampurajalka. Suomalaisilla yleisimpiä synnynnäisiä epämuodostumia ovat huuli- ja suulakihalkiot.
Islamisaatio
Islamisaation määritelmiä
Tutkijoiden määritelmät islamisaatiosta vaihtelevat jonkin verran. Julian Lee (2010) katsoo sen tarkoittavan ortodoksisen, konservatiivisen islamin yleistymistä yhteiskunnassa. Michael Buehler (2016) liittää sen šarian käyttöön ottamiseen. Salim (2008) yhtyy näihin näkemyksiin ja katsoo, että etenkin šarian kannattajat pitävät islamisaation mittana šarian käyttöön ottamista yhteiskunnassa. Ali Saleem katsoo, että islamisaatiolla ja šarialla on yhteys, mutta se ei ole yksiselitteinen, koska šariaa koskevat tulkinnat vaihtelevat.
Epämuodostuma
Esiintyvyyden seuranta
Suomessa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos pitää rekisteriä synnynnäisistä epämuodostumista. Tietoja on kerätty vuodesta 1963 alkaen. Rekisterin päätarkoituksena on pyrkiä epämuodostumien esiintyvyyden seurannalla ehkäisemään talidomidin kaltaisten epämuodostumia aiheuttavien tekijöiden aiheuttamat onnettomuudet. Rekisteriin kerätään tiedot elävänä ja kuolleena syntyneillä lapsilla sekä sikiöillä todetuista epämuodostumista. Vuosien 1993–2006 tilastojen mukaan vuosittain 1 500–2 200 vastasyntyneellä lapsella todettiin merkittäviä epämuodostumia. Sikiön epämuodostumien vuoksi tehtiin keskimäärin 226 raskauden keskeytystä vuosittain.
Islamisaatio
Islamisaatio uhkakuvana
Euroopan islamisaatiosta ovat varoitelleet 2010-luvulla useat nationalistiset ja oikeistopopulistisiksi luonnehditut poliitikot kuten Laura Huhtasaari, Viktor Orbán, Marine Le Pen, Geert Wilders ja Matteo Salvini,   mutta myös eräät muut, kuten kokoomuksen Eija-Riitta Korhola. Heidän mukaansa islamisaatio on uhka Euroopalle, sillä islam on arvoiltaan ja tavoiltaan vieras ja poliittinen uskonto, joka vaarantaa eurooppalaisen elämäntavan ja naisten aseman. He näkevät Euroopan islamisaation uhan kasvavan muslimien osuuden lisääntyessä Euroopan väestössä maahanmuuton seurauksena. Jotkut ovat ennustaneet Eurooppaan syntyvän muusta yhteiskunnasta erillisiä saarekkeita, joissa vallitsee islamilainen laki. Islamisaation estämiseksi on esimerkiksi Unkari aidannut etelärajansa estääkseen turvapaikanhakijoiden pääsyn maahan.
Käsitteen arvostelua
Ruotsalaisen Expo-säätiön mukaan ajatus islamisaatiosta sisältää väärän oletuksen, että islam olisi yhtenäinen uskonto, joka eroaa huomattavasti länsimaisesta elämäntavasta. Siihen sisältyvän muslimivastaisen käsityksen mukaan Eurooppa olisi mukautumassa islamiin. Toistuvana pelkona on, että islamista on tulossa Ruotsissa kansallinen uskonto.
Expo-säätiön mukaan Ruotsin suurkaupunkien lähiöissä esiintyviä rikoksia, kuten raiskauksia ja mellakoita pidetään virheellisesti seurauksena islamisaatiosta. Myös väkivaltaiset etniset ja uskonnolliset konfliktit nähdään seurauksena islamisaatiosta sen sijaan, että ne oikeammin nähtäisiin tuloksena rasismista, liioitellusta nationalismista ja suvaitsemattomuudesta.
Suomen islamisaatio
Professori Matti Wiberg ja Tommi Meskanen ovat laskeneet, ettei Suomen islamisaatio tapahdu ainakaan nopeasti, sillä muslimien nykyinen väestöosuus on pieni. Heidän mukaansa islamistien poliittinen valta voi toisaalta kasvaa merkittäväksi jo vähemmistöstäkin. Islamisaatiota hidastaa maahanmuuttajien tyypillisesti vähäinen poliittinen aktiivisuus ja heidän poliittinen hajanaisuutensa.
Kalevi Sorsa -säätiön Ilkka Vuorikuru toteaa, että islamisaation suhteen ”ei ole mitään pelättävää”. Vuorikuru kirjoittaa: ”Populaarikulttuurissa islamisaatiossa on kyse yhdestä monista länsimaisen kulttuurin sisällä syntyneistä uhkanarratiiveista. Tyypillistä näille kertomuksille on ulkopuolisen uhan kärjistäminen todelliseksi ja välittömästi länsimaalaisia ihmisiä ja arvoja uhkaavaksi ilmiöksi.” Vuorikurun mukaan ”Islamisaatio ei pidä paikkaansa, mutta se yhdistelee totta ja fiktiota suurentelemalla ja tulkitsemalla väärin.”
Suomessa vieraillut oikeustieteen professori Asifa Quraishi-Landes ehdotti, että länsimaissa pitäisi antaa lisää tilaa ja tukea muslimien noudattamalle  šaria-laille. Hän lausui, että ”Nyt länsimaiden pitää päättää, ottavatko ne välttämättömät muutokset vastaan pakolla vai ilolla. Jotkin uudet tavat voisi myös toivottaa tervetulleeksi.”
Peruslakivaliokunnan puheenjohtaja Kimmo Sasin mielestä šariaa voitaisiin soveltaa muslimien välisten siviiliriitojen sovittelussa niiltä osin, kun se ei ole ristiriidassa Suomen lakien kanssa. Tutkijatohtori Sanna Mustasaari ja akatemiatutkija Mulki al-Sharmani katsoivat, että ”vastakkainasettelu uskonnon normien ja Suomen lain välillä perustuu yksinkertaistuksiin eikä auta ymmärtämään kumpaakaan.” Kirjoittajat huomauttavat, että ”puheenvuorot, joissa herätellään pelkoa šaria-laista, eivät edesauta kenenkään ihmisoikeuksia eivätkä vie keskustelua kohti kaikille yhteistä, monimuotoista suomalaista yhteiskuntaa ja sellaista kansalais­käsitystä, johon myös uskonnolliset vähemmistöt voisivat kuulua.”
Mahdollisia esimerkkejä islamisaatiosta
Helsingin kaupunki otti käyttöön musliminaisten oman uimavuoron Jakomäen uimahallissa vuonna 2008. Se muutettiin kaikille naisille tarkoitetuksi vuoroksi vuonna 2011. Šaria vaatii hyvin peittävää pukeutumista naisilta, jos he joutuvat tekemisiin miesten kanssa.
Vantaan koulutoimi antoi vuonna 2020 kouluille ohjeistuksen, jossa muslimioppilaille kehotettiin antamaan ramadanin päättyessä vapaapäivä. Opettajia suositeltiin myös keventämään oppimisvaatimuksia ramadanin aiheuttaman väsymyksen takia. Ramadan-paasto kuuluu šarian vaatimuksiin. Muslimilapset on joissakin kouluissa vapautettu piirtämisestä. Šariaan kuuluu ehdoton kuvakielto.
Sisäministeriössä on vuonna 2021 tehty selvitystä, voisiko uskonnollisia päähineitä, kuten hijab-huiveja, käyttää osana poliisin virkapukua. Selvityksen tuloksia voidaan mahdollisesti arvioida myös suhteessa pelastustoimen ja rajavartiolaitoksen virkapukusäännöksiin. Huivin käyttö on muuan šarian vaatimuksista.
Teemu Sippo
thumb|Arkkipiispat [[Leo (arkkipiispa)|Leo ja Jukka Paarma onnittelevat uutta piispaa.]] Teemu Jyrki Juhani Sippo SCJ (s. 20. toukokuuta 1947 Lahti ) on suomalainen katolinen pappi ja Suomessa toimivan katolisen kirkon emerituspiispa. Hänestä tuli 5. syyskuuta 2009 ensimmäinen suomalaissyntyinen katolisen kirkon johtaja Suomessa Arvid Kurjen (1464–1522) jälkeen. Paavi Franciscus myönsi hänelle 20. toukokuuta 2019 hänen omasta pyynnöstään eron piispan tehtävästä.
Ura ja elämänvaiheet
vasen|pienoiskuva|Teemu Sipon vaakuna. Teemu Sippo syntyi luterilaiseen perheeseen mutta kiinnostui jo koululaisena katolisesta kirkosta ja katsoi, että hänen on lähdettävä ”sille tielle”. Sippo liittyi katoliseen kirkkoon 1966 ollessaan 19-vuotias. Sippo on opiskellut teologiaa Freiburgissa Saksassa ja on suorittanut diplomiteologin perustutkinnon. Papiksi hänet vihittiin vuonna 1977. Sippo on työskennellyt muun muassa kappalaisena Jyväskylässä Pyhän Olavin seurakunnassa, Katolisen tiedotuskeskuksen johtajana sekä Helsingissä Pyhän Marian seurakunnassa ja Pyhän Henrikin katedraaliseurakunnassa, jälkimmäisessä pitkään myös kirkkoherrana. Hän toimi Helsingin katolisen hiippakunnan asiainhoitajana, kun piispa Józef Wróbel siirrettiin 2008 Helsingistä Puolaan Lublinin arkkihiippakunnan apulaispiispaksi. Piispa Wróbelin aikana Sippo toimi piispanvikaarina ekumeenisia asioita varten. Hän on myös ollut mukana Suomen Ekumeenisen Neuvoston hallituksessa, ja Sippo on valittu kahdesti Suomen Ekumeenisen Neuvoston puheenjohtajaksi vuosina 2010 ja 2013.
Vuonna 2015 Sippo osallistui Pohjoismaiden piispainkokouksen edustajana Vatikaanissa pidettyyn perhettä käsitelleeseen piispainsynodiin. Samana syksynä hänet nimitettiin myös piispainkokouksen pysyvän neuvoston jäseneksi.
Tapaninpäivänä 2018 piispa Sippo loukkaantui vakavasti liukastuttuaan kadulla Helsingissä. Hän palasi työhön kolmen kuukauden sairausloman jälkeen. Toukokuussa 2019 Sippo kuitenkin luopui Helsingin katolisen hiippakunnan piispan virasta terveyssyistä.
Sippo tunnetaan vapaamielisenä katolilaisena, vaikka hän määrittelee itsensä ”keskitien kulkijaksi”. Liturgisesti Teemu Sippo on joskus ottanut varovaisen konservatiivisia kantoja.
Piispana Teemu Sippo oli moneen mukautuva avomielinen kirkkonsa paimen, mutta hän myös jatkoi perinteisen avioliittokäsityksen puolustamista sekä yhteiskunnassa että Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa kaavailtuja muutoksia vastaan. Hänen kaudellaan Suomessa toimiva katolinen kirkko jatkoi kasvuaan useiden prosenttien vuosivauhdilla.
Suomennokset
Teemu Sippo on suomentanut M. Angela Toigon teoksen Erään hiiren rukouksia ja Terhi Kiiskisen kanssa Bernhard Welten teoksen Olemattomuuden valo.
Markus Uusitalo
Uusitalo on edustanut Suomea alle 17-, alle 18-, alle 19- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Tammikuussa 2016 Suomen jalkapallomaajoukkueen uusi päävalmentaja Hans Backe nimesi Uusitalon harjoitusotteluihin Ruotsia ja Islantia vastaan. Hän ei kuitenkaan päässyt kentälle noissa otteluissa.
Säynätjärvi (Sysmä)
Säynätjärvi on Päijät-Hämeessä Sysmässä Valittulan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 119 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 10,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Pianakkaojan valuma-alueeseen (14.228) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,6 metriä mpy.
Tony Burton
Anthony Mabron "Tony" Burton (23. maaliskuuta 1937 Flint, Michigan, Yhdysvallat – 25. helmikuuta 2016, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen tunnetuimpiin rooleihinsa kuuluu Tony "Duke" Evers  Rocky-elokuvissa. Hän on Sylvester Stallonen ja Burt Youngin kanssa ainoa, joka on näytellyt kaikissa kuudessa Rocky-elokuvassa. Toinen mainittava rooli oli elokuvassa Hyökkäys poliisiasemalle 13. Burton kuoli 78 vuoden iässä.
Varhaiset vuodet
Burton suoritti tutkintonsa Northern High Schoolissa. Opiskeluvuosina hän pelasi amerikkalaista jalkapalloa ja nyrkkeili. Burton oli Michiganin osavaltion Kultaisten hanskojen omistaja eli raskaansarjan mestari ja kaksinkertainen all-state-jalkapallonpelaaja.
Burton pelasi keskushyökkääjänä lukionsa joukkueessa. Vuonna 1954 hän teki kolmetoista touchdownia ja johti joukkueensa pistepörssiä. Monet hänen juoksuistaan olivat 50 jaardia tai enemmän. Hän saavutti 820 edettyä jaardia tuona vuonna ja hänen juoksunsa oli 95 jaardia.
Nyrkkeilyura
Burtonin nyrkkeilyura sisälsi raskaansarjan mestaruuden vuosina 1955 ja 1957. Hän voitti Yhdysvaltojen raskaansarjan maailmanmestaruuden vuonna 1957 ja hävisi Chicagossa mestaruusturnauksessa semifinaaleissa. Hän oli kerran tyrmännyt Lamar Clarkin joka piti hallussaan ennätystä eniten tyrmäyksiä. Niitä Clarkilla oli 44.
Tunnustukset
Vuonna 1993 Burton valittiin Greater Flint Afro-American Hall of Fameen.
Elektroporaatio
pienoiskuva|Elektroporaatiossa käytettäviä [[kyvetti|kyvettejä, joiden reunoilla on elektrodit sähkövirran johtamista varten.]]
Elektroporaatio on mikrobiologian menetelmä, jossa solujen läpi johdetaan lyhyt korkeajännitteinen sähkövirta solukalvon läpäisevyyden lisäämiseksi. Jännite vaurioittaa solukalvoa luoden siihen pieniä reikiä, joiden kautta tavallisesti solukalvoa läpäisemättömät molekyylit, kuten vieraat DNA-molekyylit voivat siirtyä solun ulkopuolelta solun sisään. Jännitteen aiheuttamat vauriot solukalvolla palautuvat yleensä muutamassa minuutissa, jonka jälkeen solu voi jakautua normaalisti ja aloittaa esimerkiksi siirtyneen DNA-molekyylin transkriptoimisen.
Elektroporaatiota käytetään paljon geeninsiirrossa luomaan kompetenssi, eli solun kyky ottaa vierasta DNA:ta sisäänsä. Menetelmä soveltuu lähes kaikentyyppisiille soluille, myös monille paksusoluseinäisille soluille, joihin DNA:n siirtäminen muilla metodeilla on tehotonta. Elektroporaation etuja ovat myös menetelmän nopeus ja korkea onnistumistehokkuus.
Käytännössä
Elektroporoitavat solut ja siirrettävät molekyylit siirretään elektroporaatiota varten elektrodeilla varustettuun elektroporaatiokyvettiin vähäionisessa puskurissa, jonka läpi sähkövirta ajetaan erityisellä elektroporaatiolaitteistolla. Elektroporoidut solut siirretään välittömästi jännitteen antamisen jälkeen kasvatusliuokseen ja kullekin solulle ominaiseen optimilämpötilaan palautumaan aiheutuneista vaurioista.
Käytettävä jännite on optimoitava kulloinkin käytettäville soluille sopivaksi. Liian korkea jännite tappaa solut ja liian matala jännite ei riitä luomaan reikiä solukalvoon. Käytettävien solujen ja siirretävien molekyylien on myös oltava erittäin puhtaita, sillä liian suuri ionikonsentraatio saattaa johtaa valokaareen, joka tuhoaa näytteen.
Malakiittiharakka
Malakiittiharakka (Cissa hypoleuca) on varisten heimoon ja viherharakoiden sukuun kuuluva lintulaji. Se elää Kaakkois-Aasiassa.
Boardwalk Empire
Boardwalk Empire on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka tapahtumat sijoittuvat 1920-luvulle kieltolain aikaiseen Amerikkaan. Sarjan on tuottanut HBO ja sen ensimmäiset jaksot esitettiin syyskuussa 2010. Sarja perustuu Nelson Johnsonin romaaniin Boardwalk Empire: The Birth, High Times, and Corruption of Atlantic City.
Sarjan pääosassa on Steve Buscemi, joka näyttelee poliitikko-gangsteri Enoch "Nucky" Thompsonia, joka nousee Atlantic Cityn salakuljetusimperiumin johtoon. Thompson tekee yhteistyötä lukuisten tunnettujen gangstereiden kanssa. Hallitus kiinnostuu Thompsonin toimista ja lähettää agentteja tarkkailemaan tämän tekemisiä ja yhteyksiä alamaailmaan.
Sarjan avausjakson ohjaajaksi palkattiin arvostettu elokuvaohjaaja Martin Scorsese. Pilottijakso esitettiin Yhdysvalloissa 19. syyskuuta 2010 ja se keräsi 4,8 miljoonaa katsojaa. Scorsesen ohjaaman pilottijakson budjetti oli noin 18 miljoonaa dollaria. Toinen kausi alkoi 20. syyskuuta 2011 ja kolmas 16. syyskuuta 2012. Neljäs kausi alkoi 8. Syyskuuta 2013. Sarjasta on myös tilattu viides tuotantokausi.
Valkosipulifestivaalit
Valkosipulifestivaalit on Keravalla vuosittain järjestettävä ruokatapahtuma, joka pidettiin ensimmäisen kerran 1986. Ajatuksen tapahtumasta keksi kaupunginjohtaja Yrjö Ahomaa. Sen järjestäjänä on Valkosipulin Ystävät – Allium Sativum ry.
Boardwalk Empire
Suomessa Canal+ (myöhemmin C More) on esittänyt sarjan kaksi ensimmäistä tuotantokautta ja aloitti kolmannen esittämisen vain vuorokausi Yhdysvaltain ensiesityksen jälkeen 17. syyskuuta 2012. Yle TV2 esitti ensimmäisen kauden tammikuusta 2012 alkaen. Toista kautta alettiin esittää 4. marraskuuta 2012 ja kolmas kausi alkoi Ylellä 6. lokakuuta 2013.
Fuxin
Fuxin (, pinyin: Fùxīn Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Liaoningin maakunnan luoteisosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 150 kilometriä maakunnan pääkaupunki Shenyangista länsiluoteeseen. Prefektuurin pinta-ala on 10 445 neliökilometriä ja väkiluku 1,82 miljoonaa (2010).
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa Tongliaon, idässä Shenyangin, etelässä Jinzhoun, sekä lännessä Chaoyangin prefektuuritason kaupunkeihin.
Rogue One: A Star Wars Story
Rogue One: A Star Wars Story, tai vain Rogue One, on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka on ohjannut Gareth Edwards ja käsikirjoittaneet Chris Weitz ja Tony Gilroy. Se on ensimmäinen Tähtien sota -universumiin sijoittuvista yksittäisistä antologiaelokuvista. Se sijoittuu aikaan juuri ennen alkuperäisen Tähtien sota -elokuvan tapahtumia. Elokuva keskittyy kapinallisjoukkoon, joka pyrkii varastamaan Imperiumin uuden aseen, Kuolemantähden, piirustukset. Elokuvan pääosissa näyttelevät Felicity Jones, Diego Luna, Ben Mendelsohn, Donnie Yen, Mads Mikkelsen, Alan Tudyk, Jiang Wen ja Forest Whitaker.
Rogue One sai positiivisen vastaanoton, kriitikoiden ylistäessä näyttelijöiden roolisuoritusta, elokuvan toimintakohtauksia ja synkkää juonta, mutta hahmokehitystä pidettiin liian vähäisenä. Elokuva tuotti yli miljardi dollaria lipputuloja ja sai kaksi Oscar-ehdokkuutta vuoden 2017 gaalassa parhaasta äänityksestä sekä parhaista erikoistehosteista.
Juoni
Tiedemies Galen Erso piileskelee perheineen planeetta Lah'mulla, kunnes Orson Krennic, Imperiumin armeijan kehittyneiden aseiden tutkimusosaston johtaja, saapuu pakottamaan Galenin viimeistelemään työnsä Kuolemantähden, planeettojen tuhoamiseen kykenevän avaruusaseman, viimeistelemisessä. Galenin vaimon Lyran jouduttua ammutuksi, heidän pieni tyttärensä Jyn pakenee turvaan kapinallisten ääriliikkeen johtajan Saw Gerreran avustuksella.
15 vuotta myöhemmin Imperiumin pilotti Bodhi Rook vaihtaa puolta ja pyrkii viemään holografisen viestin Galeniltä Jedhan aavikkokuussa oleskelevalle Gerreralle. Planeetta Wobanilla kapinalliskapteeni Cassian Andor vapauttaa aikuiseksi varttuneen ja Imperiumin työleirillä vankina pidetyn Jynin. Jyn viedään Yavin 4:lle tapaamaan Mon Mothmaa, joka pyytää häntä auttamaan Galenin sekä Kuolemantähteä koskevien tietojen etsimisessä. Mutta Jynin tietämättä kenraali Draven käskee Cassiania tappamaan Galenin.
Jyn, Cassian sekä uudelleenohjelmoitu Imperiumin droidi K-2SO saapuvat Jedhan aavikkokuuhun, missä Imperiumi louhii kyberkristalleja Kuolemantähden voimanlähteeksi, Gerreran taistelijoiden käydessä aseelliseen vastarintaan heitä vastaan. Sokean soturi Chirrut Îmwen sekä palkkasoturi Baze Malbusin avulla Jyn löytää Gerreran, joka pitää Bodhia panttivankina. Gerrera näyttää Jynille hologrammin, jossa Galen kertoo tyttärelleen rakastavansa tätä ja palanneensa projektiin suunnitellakseen Kuolemantähteen heikkouden: reaktorikuilun, johon pommittaminen aiheuttaisi koko avaruusaseman tuhoksi koituvan ketjureaktion. Hän kertoo myös, että piirustukset löytyvät trooppisella planeetta Scarifilla sijaitsevan tukikohdan tornin tietopankista.
Suurmoffi Tarkin tapaa Krennicin Kuolemantähdellä ja epäilevänä projektin edistymisestä vaatii tätä käyttämään pienitehoista tuhosädettä Jedhan pääkaupungin tuhoamiseksi. Jyn ja hänen ryhmänsä joutuvat pakenemaan Bodhin kanssa, mutta Gerrera jää kuolemaan. Tarkin onnittelee Krenniciä, mutta Imperiumin kärsimien tietovuotojen vuoksi hän ottaa projektin komentoonsa.
Jyn jäljittää isänsä planeetta Eadulla sijaitsevalle tutkimuslaitokselle, missä Galen myöntää Krennicille olevansa vastuussa tietovuodosta. Vaikka Cassian päättääkin jättää Galenin henkiin, kapinalliset saapuvat pommittamaan laitosta ja Galen kuolee Jynin käsivarsille. Krennic evakuoi planeetan ja Jynin ryhmä pakenee varastetulla Imperiumin sukkulalla. Palattuaan Yavin 4:lle, Jyn ehdottaa suunnitelmaa Kuolemantähden piirustusten varastamiseksi Scarifilta, mutta kapinalliset eivät usko Imperiumin voittamisen olevan enää mahdollista.
Tämän vuoksi Jynin ryhmä ja joukko muita kapinallisia käyttävät varastettua sukkulaa lähteäkseen varastamaan suunnitelmat itse, muodostaen yksikön nimeltä Rogue One. Krennic vierailee Mustafarilla Darth Vaderin luona raportoidakseen Eadun hyökkäyksestä sekä pyytääkseen tältä lupaa päästä keisarin puheille, mutta Vader käskee häntä vain varmistamaan, ettei uusia tietovuotoja tule.
Johan Lilius
Johan Lilius (17. tammikuuta 1724 Längelmäki – 27. lokakuuta 1803 Turku) oli suomalainen hovioikeudenneuvos ja Aurora-seuran perustajia. Hänen vanhempansa olivat kirkkoherra Henrik Lilius ja Hedvig Margareta Wanochius.
Rogue One: A Star Wars Story
Juoni
Kuolemantähti saapuu Scarifin kiertoradalle ja Tarkin antaa käskyn tuhota tukikohdan, jolloin epäonnistunut Krennic saa surmansa tukikohdan tuhoutuessa, kun taas Jyn ja Cassian kuolevat säteen aiheuttaman valtavan tulipallon saavuttaessa heidät. Kapinallisten laivasto alkaa vetäytyä, mutta Vader hyökkää komentoalukseen saadakseen piirustukset takaisin. Hän surmaa aluksen miehistön, mutta piirustukset oli jo ehditty viedä Tantive IV:lle, jossa prinsessa Leia toteaa niiden antaneen kapinalle toivoa.
Johan Lilius
Lilius oli vaikuttajana Suomen kirjallisuuden kasvuun osallistumalla muun muassa Aurora-seuran julkaiseman lehden Åbo Tidningar toimittamiseen kirjoittamalla siihen kahdeksan artikkelia. Hän oli Turun Soitannollisen Seuran jäsen, kuten myös hänen veljenpoikansa Gustaf Adolf Lilius.
Rogue One: A Star Wars Story
Näyttelijät
Darth Vaderin fyysisinä näyttelijöinä elokuvassa toimivat Spencer Wilding ja Daniel Naprous. Guy Henry ja Ingvild Deila näyttelevät suurmoffi Wilhuff Tarkinia ja prinsessa Leia Organaa ja heidät muokattiin digitaalisesti Peter Cushingin ja Carrie Fisherin näköisiksi. Star Wars: The Last Jedin ohjaaja Rian Johnson ja tuottaja Ram Bergman tekevät cameoesiintymiset Kuolemantähden teknikkoina.
Tuotanto
Toukokuussa 2014 julkaistiin tieto, että uuden Tähtien sota -antologiaelokuvan ohjaajaksi oli valittu muun muassa Godzillan ohjannut Gareth Edwards ja käsikirjoittajaksi Gary Whitta. Elokuvan ensi-illaksi ilmoitettiin 16. joulukuuta 2016.
Maaliskuussa 2015 julkaistiin virallisesti tulevan elokuvan nimi Rogue One ja ensimmäinen elokuvaan valittu näyttelijä Felicity Jones.
Elokuvan kuvaukset alkoivat Lontoossa kesällä 2015.
Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin 7. huhtikuuta 2016. Elokuvan toinen traileri julkaistiin 11. elokuuta 2016.
Alun perin Alexandre Desplat valittiin säveltäjäksi, mutta syyskuussa 2016 Michael Giacchino valittiin hänen tilalleen, kun uudelleenkuvaamiset muuttivat jälkituotannon aikataulua.
Tuotto
Rogue One on tuottanut yhteensä 1,056 miljardia dollaria maailmanlaajuisesti. Se oli vuoden 2016 neljänneksi eniten tuottanut elokuva.
Chris Van Hollen
thumb|right|Chris Van Hollen Christopher "Chris" Van Hollen, Jr. (s. 10. tammikuuta 1959) on yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän kuuluu varsin harvoihin Yhdysvaltain kongressissa istuviin ulkomailla syntyneisiin henkilöihin.