cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pingviinit
Poikasen hoito
Kuoriutumisessa kestää keisari- ja kuningaspingviinin tapauksessa 2–3 päivää, ja muilla pingviineillä päivä. Nuorella poikasella on aluksi vain ohut untuva, joten sen vanhemmat suojaavat sitä kuumuudelta ja kylmyydeltä useiden viikkojen ajan. Pingviininpoikasia saalistavat muun muassa kihut ja lokit. Poikasia uhkaavat myös koleat säät ja poikasettomiksi jääneet pingviinit. Pingviiniyhdyskunnat menettävät huonoina vuosina jopa yli 90 prosenttia munista ja poikasista. Kun poikaset ovat tarpeeksi vanhoja, vanhemmat alkavat metsästää ruokaa ja jättävät poikaset omilleen. Poikaset huitovat paljon siivillään harjoittaakseen niitä ja tutkivat uteliaana ympäristöään, myös ihmisiä ja esineitä. Ennen pitkää ne uskaltautuvat veteenkin. Aluksi ne eivät osaa varoa saalistajia ja ovat siksi helppoa saalista pedoille. Muiden kuin koloissa pesivien pingviinilajien poikaset saattavatkin kokoontua ryhmiin, jotka suojaavat niitä saalistajilta ja kylmältä. Pingviiniemot ruokkivat poikasiaan lajista riippuen 50–100 päivää vähentäen ajan mittaan antamansa ruoan määrää. Sen jälkeen poikaset lähtevät pesästä.
Muut elämänvaiheet ja elinikä
Pingviinit ovat melko pitkäikäisiä, ja niiden hedelmällisyyskausikin on pitempi kuin muilla linnuilla. Useimmat pingviinilajit elävät enimmillään noin 20-vuotiaaksi. Keisaripingviinin on arveltu voivan elää jopa 50-vuotiaaksi.
Ravinto
thumb|Sukeltava pingviini. Pingviinit syövät monenlaisia kaloja, mustekaloja ja äyriäisiä. Lauhkeiden seutujen meristä ne pyydystävät paljon etenkin sardellia ja sardiinia. Keisaripingviini voi pyydystää jopa 60-senttisiä mustekaloja, mutta yleensä saalistetut mustekalat ovat pieniä. Äyriäisistä pingviinit suosivat katkaravun kaltaisia krillejä, etenkin etelänkrilliä, joka muodostaa tiheitä parvia.
Pingviinit saalistavat yleensä parvissa, sillä niin ne ovat parhaiten turvassa pedoilta, kuten miekkavalailta, merileopardeilta, merikarhuilta ja merileijonilta. Parvet ovat rannalta lähdettäessä yleensä 10–20 yksilön suuruisia, joskus jopa sadan. Muutaman kilometrin etäisyydellä rannasta on turvallisempaa kuin rannassa, ja pingviinit hajaantuvat alle kymmenen suuruisiin saalistusryhmiin. Pingviini sukeltaa normaalisti syvissä vesissä sataan metriin, keisaripingviini jopa yli 600 metriin. Sukelluksissa pingviini pysyy normaalisti yhdestä minuutista kuuteen minuuttiin. Keisaripingviinin on havaittu sukeltaneen jopa 22 minuuttia. Pingviinin sukellus muistuttaa profiililtaan V-kirjainta tai U-kirjainta. Useimmin se sukeltaa keskipäivällä, jolloin on valoisinta. Saalistusretken pituus riippuu siitä, mikä pesimäkauden vaihe on menossa. Joskus saalistusretki kestää jopa kuukauden yhteen menoon. Keisaripingviini voi vaeltaa saalistaessaan jopa 1500 kilometrin päähän. Poikasten kuoriuduttua vanhempien saalistusretket saattavat kestää alle 12 tuntia. Ne tuovat mereltä mahassaan saalista myös poikasilleen.
Pingviinin kielen, kitalaen ja kurkun pinnassa on jäykkiä keratiinipiikkejä, joilla lintu saa hyvän otteen sätkivästä saaliistaan. Pingviini nielee saaliinsa veden alla. Nielemästään suolasta se pääsee eroon kahden suolarauhasensa avulla. Pingviinit nielevät myös pikkukiviä, ehkä ravinnon hienontamiseksi mahassa.
Pingviinit kulttuurissa
Populaarikulttuurissa pingviinit esiintyvät tavallisesti sympaattisina ja koomisina hahmoina. Ne saattavat esiintyä sellaisissa rooleissa, koska ne liikkuvat kömpelön näköisesti. Toisaalta ne muistuttavat hieman ihmisiä siksi, koska ne liikkuvat pystyasennossa. Populaarikulttuuri saattaa myös kuvata pingviinejä hyvin pukeutuneiksi, koska niiden tumma suojaväritys muistuttaa smokkia. 2000-luvulla pingviineitä alkoi esiintyä populaarikulttuurissa aiempaa enemmän ainakin Yhdysvalloissa. Kirjojen ja elokuvien lisäksi pingviinejä esiintyi vaatetuksessa, koristeissa ja leluissa. Kirjailija David Feldman on ehdottanut syyksi sitä, että pingviinit ovat ulkonäöltään sympaattisia.
Pingviinin kuvaa käyttävät tunnuksenaan muun muassa Penguin Books -kirjankustantamo, Pittsburgh Penguins -jääkiekkoseura ja Linux-käyttöjärjestelmä. Suomessa myydään Pingviini-jäätelöä. Batman-sarjakuvassa esiintyy Pingviini-niminen rikollinen.
Myös monissa elokuvissa esiintyy pingviinejä: osa Madagascar-animaatioelokuvan päähahmoista on pingviinejä ja Happy Feet -animaatioelokuvan kaikki päähahmot ovat pingviinejä. Vuonna 2014 julkaistiin Madagascarin pingviinit -elokuva, jonka pääosassa ovat Madagascar-elokuvassa esiintyneet pingviinit. Vuoden 2006 parhaan dokumentin Oscar-palkinnon voitti puolestaan pingviineitä käsittelevä Pingviinien matka. Pingviinejä esiintyy edellä mainittujen esimerkkien lisäksi myös monissa muissa elokuvissa.
Maorien mytologiassa on legenda, jossa jumala naamioituu vuonopingviiniksi.
Marko Sipilä
Marko Sipilä (s. 1980 Kypros ) on suomalainen kirjailija, jonka pseudohistoriallinen esikoisteos Seppä julkaistiin keväällä 2018.
Puna-aavetetra
Koko ja ulkonäkö
Puna-aavetetra on noin 4,5 cm pitkä. Vartalon yleisväri on punainen, kyljessä on musta läikkä. Evät ovat isot ja kaarevat. Sukupuolet voi erottaa selkäevän muodosta: koiraan selkäevä muistuttaa banaania, naaraan sitruunaa. Naaraan selkäevän kärjessä on vähän mustaa ja valkoista, koiraan selkäevä on tasaisen punainen.
Alkuperä
Puna-aavetetra on kotoisin Etelä-Amerikasta Orinoco-joen vesistöstä.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Puna-aavetetra on vilkas parvikala, joka viihtyy runsaskasvisessa akvaariossa. Erityisen kaunis se on akvaariossa jossa on runsaasti vihreitä kasveja ja näitä tetroja suuri parvi, ainoana parvikalana. Puna-aavetetra on parvikala, ja parvessa tulisi olla vähintään 6–10 yksilöä, mieluiten enemmänkin. Akvaariolla saisi olla kokoa vähintään 60 litraa, johon voi asuttaa jo pienen parven. Koiraat mahtailevat toisilleen levittämällä evänsä täyteen komeuteensa ja pörhistelemällä toisilleen, naaraat ovat passiivisempia. Puna-aavetetrat liikuskelevat rauhallisesti enimmäkseen akvaarion korkeuden puolenvälin alapuolella, melko lähellä pohjaa.
Vesiolot ja ravinto
Puna-aavetetra on viileän veden kala, joten sille sopiva lämpötila on 20–23 °C ja pH 5,5–7. Se syö sekaruokaa, kuten pellettejä, hiutaleita ja pakasteita.
Stuart Kahan
Stuart Kahan on yhdysvaltalainen lehtimies, jolta ilmestyi 1988 Otavan kustantama teos "Kremlin susi", romaani joka kertoo Stalinin eräästä lähimmästä miehestä, Lazar Kaganovitšistä. Vuonna 1987 englanniksi ilmestyneen teoksen alkuperäinen nimi oli Wolf of the Kremlin: The First Biography of L.M. Kaganovich, the Soviet Union's Architect of Fear. Kirjassa väitetään muun muassa, että Stalin olisi myrkytetty antamalla hänelle pitkän ajan kuluessa arsenikkia.
Polska
Polska on puolalaista alkuperää oleva tanssi. Vanhimmat tiedot Puolasta ovat 1500-luvulta. Se on ollut suosittu 1700-luvulta erityisesti Ruotsissa, valtatanssina tai muotitanssina se oli 1730–1830. Suomessa sana polska kyseisen tanssin valtakautena tarkoitti tanssimista yleensä. Sitä on tanssittu sekä piiri- että paritanssina, ketjuissa ja laulaen, laulupolskina. Polskan askelikot ja askeleet ovat kohtuullisen yksinkertaisia, esimerkiksi kävelyä, hyppyä, vaihtoaskelta ja kisa-askelta. Tämä mahdollistaa rohkean improvisoinnin ja tuo tanssin kaikkien tanssittavaksi.
Polska on ollut osa hääjuhlaa eri puolilla Suomea, erityisesti Pohjanmaalla. Myös pennihäitä on vietetty. Rahallisen avustuksen tarpeessa olevat ovat järjestäneet tanssitilaisuuden, johon on valittu "morsian", jota on tanssitettu maksusta. Näitä tansseja kutsuttiin rahapolskiksi. Tapa on ollut käytössä vielä 1930-luvulla.
Polska on yleinen pari menuetille. Menuetin jälkeen tanssittiin reipas polska.
The Finnuit
The Finnuit: Finnish Culture and the Religion of Uniqueness ('Suomalainen kulttuuri ja ainutlaatuisuuden uskonto') on brittiläisen Edward Duttonin vuonna 2009 ilmestynyt kirja. Dutton on opiskellut uskontoantropologiaa Aberdeenin yliopistossa, jossa hän myös väitellyt tohtoriksi ja työskentelee toimittajana.
Kirjassa Dutton vertaa Suomea ja suomalaista kulttuuria Grönlantiin. Hänen mukaansa sekä suomalaisilla että grönlantilaisilla on ollut vaikeaa sopeutua nykyaikaiseen elämäntapaan. Tämä on näkynyt muun muassa uskonnollisuutena, runsaana alkoholinkäyttönä ja itsemurhien yleisyytenä. Esimerkiksi kristillisten herätysliikkeiden asema on vahva vastavaikutuksena perinteistä elämäntapaa uhkaaville muutoksille. Toisaalta herätysliikkeet heijastavat luterilaisuuden synti- ja häpeäkäsitystä ja siitä nousevaa tarvetta vertaisryhmään.
Duttonin mukaan suomalaiselle kulttuurille on ominaista yhteisökeskeisyys, jossa yksilöllisyyden ilmaisu on rajoitettua. Sisäisiä ristiriitoja pyritään sovittelemaan ja vaientamaan. Suomi on hänen mukaansa myös perinteistä miehen mallia vaaliva yhteiskunta. Tätä mallia ylläpitää muun muassa miesten asevelvollisuus. Duttonin mukaan suomalaisilla on kulttuurisesti huono itsetunto, he ovat joutuneet häpeämään itseään. Väestöä on pidetty kehittymättömänä vielä 1900-luvulla, ja valtiollinen historia on nuorta. Yläluokka oli pitkään ruotsinkielistä. Duttonin mukaan Suomen ruotsinkielisiä saatetaan pitää vieläkin ylempään yhteiskuntaluokkaan kuuluvina etenkin vähemmän koulutetun väestön keskuudessa.
William Labov
William Labov (s. 4. joulukuuta 1927) on yhdysvaltalainen kielitieteilijä, joka tunnetaan varsinkin ansioistaan sosiolingvistiikan alalla.
Hadramaut (maakunta)
right|thumb|200px|Hadramautin maakunnan sijainti Hadramautin maakunta (, Ḥaḍramawt) on Jemenin maakunta ja historiallinen alue Jemenin itäosassa. Maakunta on pinta-alaltaan Jemenin suurin, sen koko on 167 000 neliökilometriä. Maakunnan asukasluku vuonna 2012 oli 1 291 800. Hadramautin hallinnollinen keskus on satamakaupunki Al-Mukalla.
William Labov
Lapsuus ja nuoruus
Labov syntyi juutalaiseen perheeseen Rutherfordissa New Jerseyssä. Labovin ollessa 14-vuotias perhe muutti Fort Leen kuntaan New Jerseyssä. Koulussa hän joutui usein tappeluihin, koska oli muiden mielestä suurisuu. Omien sanojensa mukaan tappelut hän tavallisesti hävisi, mutta väittelyt voitti. Vielä toisen maailmansodan loppupuolella Labovilla ei ollut aavistustakaan, mitä hän haluaisi tehdä elämässään tai opiskella myöhemmin.
Shadows of Mordor
Shadows of Mordor (myös nimellä Shadows of Mordor: Game Two of Lord of the Rings) on Beam Softwaren kehittämä ja Melbourne Housen julkaisema seikkailupeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta: Kaksi tornia. Peli on julkaistu vuonna Amstrad CPC:lle, Apple II:lle, Commodore 64:lle, DOS:lle, Macintoshille ja ZX Spectrumille.
William Labov
Tieteellinen ura
Myöhemmin hän pääsi opiskelemaan muun muassa Harvardin yliopistoon. Hän opetti vuosina 1964–1970 Columbian yliopistossa ja toimi sittemmin Pennsylvanian yliopiston professorina.
Hadramaut (maakunta)
Hadramaut on kuivaa ylänköaluetta jossa sataa harvoin. Maakunnassa sijaitsee Wadi Hadramautin tulvatasanko, jonka ympäristössä voi viljellä maata. Rub’ al-Khalin autiomaa yltää maakunnan pohjoisosiin. Maakunnan alueella asuu jemeniläinen arabiheimo hadramit.
Mew
Mew tarkoittaa seuraavia asioita:
Hadramaut (maakunta)
Maakunta jakautuu 28 piirikuntaan.
Shadows of Mordor
Peli on seuraaja pelille Lord of the Rings: Game One.
William Labov
Tieteellinen ura
Labov on kuulunut Yhdysvaltain Kansalliseen tiedeakatemiaan vuodesta 1993. Hänen julkaisujaan ovat esimerkiksi Language in the Inner City: Studies in Black English Vernacular (1972), Sociolinguistic Patterns (1972), Principles of Linguistic Change (1994; 2001) ja The Atlas of North American English (2006).
Hadramaut (maakunta)
Historia
Hadrautin alue ja nykyinen maakunta ovat saaneet nimensä siellä sijainneesta muinaisesta Hadramautin kuningaskunnasta. Kuningaskunta hävisi Himyarin valloitettua sen 300-luvulla.
Shadows of Mordor
Vastaanotto
Peli sai Computer Gamer -lehden arvostelussa arvosanan 64/100.
Hadramaut (maakunta)
Historia
Sittemmin nimitystä Hadramaut ovat käyttäneet Kathirin ja Qu'aitin sulttaanikunnat. Syrjäinen alue pysyi paikallisten heimojen hallussa aina 1800-luvulle saakka, jolloin britit ottivat alueen haltuunsa ja alistivat paikalliset pikkuvaltiot. Hadramautin alueesta muodostettiin vuonna 1963 Etelä-Arabian protektoraatti, joka lakkautettiin 1967 kun siitä tuli osa Etelä-Jemeniä.
Pierre Christin
thumb|Pierre Christin vuonna 2010. Pierre Christin (s. 27. huhtikuuta 1938 Saint-Mandé) on ranskalainen sarjakuvataiteilija. Hänet tunnetaan erityisesti Jean-Claude Mézières’n kanssa tekemästään Valérian-sarjakuvasta, joka kuuluu tieteisfiktion piiriin. Valérianin seikkailuja on julkaistu ainakin 14 kielellä, esimerkiksi Ranskassa, Pohjoismaissa, Italiassa, Saksassa ja Hollannissa.
Hadramaut (maakunta)
Historia
Etelä-Jemen loi alueelle kaksi maakuntaa, Hadramautin ja Thamudin, jotka yhdistyivät vuonna 1980. Vuodesta 1990 lähtien Hadramaut on ollut yhdistyneen Jemenin maakunta. Maakuntaan liitettiin Sokotran saaristo vuonna 2000, josta tuli oma maakuntansa vuonna 2013.
Pierre Christin
Christin opiskeli Sorbonnessa, mutta muutti Yhdysvaltoihin 1960-luvulla. Opiskellessaan Salt Lake Cityssä kirjallisuutta hän kohtasi toisen maailmansodan vuosista asti tuntemansa Jean-Claude Mézièrsin uudelleen. Palattuaan takaisin Ranskaan he laativat yhdessä kertomuksen Pilote-lehteen. Taiteilijoiden yhteistyö jatkui, ja vuonna 1967 sen hedelmänä syntyi Valérian, jonka seikkailu Les mauvais rêves (Pahat unet) julkaistiin niin ikään Pilote-lehdessä. Suomessa ko. tarina on julkaistu samannimisessä sarjakuva-albumissa.
Kroatian Davis Cup -joukkue
Joukkueessa pelanneet
thumb|right|180px|[[Ivan Ljubičić on pelannut eniten maaotteluita joukkueessa.]]
Pierre Christin
Christin on kirjoittanut sarjakuvakäsikirjoituksia myös Jacques Tardille, Boucqille ja Enki Bilalille. Kaikki nämä käsikirjoitukset eivät ole yhtä valoisia ja utopistisia kuin Mézièresin kanssa tehdyt, esimerkiksi Bilalille kirjoitettu teksti on tummasävyisempää. Sarjakuvakäsikirjoitusten lisäksi Pierre Christin on kirjoittanut muutamia fiktioteoksia, kuten ZAC, Rendez-Vous en ville ja L'Or du zinc. Hän on laatinut myös käsikirjoitusta animoitua tv-sarja Valérian et Laureline varten.
Albumeja
Valerian ja Laureline-sarjasta (suluissa olevat vuosiluvut ovat alkuperäisten sarjakuvien julkaisuvuosia)
Nanobit
Nanobit ovat rihmamaisia rakenteita, joita on löydetty maakerrostumista ja kivistä. Jotkut tieteilijät uskovat nanobien olevan pienin elämänmuoto; ne ovat kymmenen kertaa pienempiä kuin pienimmät bakteerit.
Pienimmät nanobit ovat vain 20 nanometriä pitkiä. Eräät tutkijat uskovat niiden olevan vain kiderakenteita, mutta mahdollinen DNA-löytö nanobista kumoaisi tämän. Ne muistuttavat Etelämantereelle pudonneesta Marsista peräisin olevasta ALH 84001 -meteoriitista löytyneitä elämänmuotoja muistuttavia rakenteita.
Tutkijat arvelevat nanobien kaltaisten eliöiden olevan useiden tautien aiheuttajia. Aterooman ja munuaiskivien muodostumiseen on epäilty liittyvän nanobakteerit, mutta eräät tutkimukset eivät sitä tue. Joidenkin nanobien toiminnan uskotaan jopa selittävän ihmisten hampaiden kalkkeutumisen, mikä tekee niistä ihmiselle mahdollisesti tärkeitä tai välttämättömiä Acidophiluksen kaltaisia probioottisia symbiontteja.
Vaikka nanobakteereita kutsutaan joskus nanobeiksi, ei ole vielä varmistettu, voidaanko niitä pitää sellaisina.
Antti Yrjönpoika Lyttraeus
Antti (Anders) Yrjönpoika Lyttraeus tai Lythraeus (k. 1678) oli suomalainen juristi, valtiopäivämies ja Uudenkaarlepyyn ja Oulun pormestari.
Lyttraeuksen vanhemmat olivat Oulun pormestarina 1619–1632 toiminut Jöran Andersson Lyttraeus (Lütter) (k.1633) ja hänen toinen puolisonsa Brita Mattsdotter (Granberg). Hän pääsi ylioppilaaksi Uppsalassa 1637 ja oli auskultanttina Turun hovioikeudessa 1640.
Lyttraeus oli Käkisalmen läänin lainlukijana 1643–1647, Uudenkaarlepyyn pormestarina 1648–1653 ja Kemin vapaaherrakunnan vuokraajana 1654. Hänestä tuli Oulun vt. pormestari 1657 ja Oulun vakinaisena pormestarina hän oli vuodesta 1662 aina siihen saakka kunnes hänet erotettiin virasta 1676. Valtiopäivämiehenä Lyttraeus oli 1664, 1668 ja 1672.
Antti Lyttraeus oli naimisissa ensimmäisen kerran Karin Köniksdotterin (kuollut luultavasti 1662) kanssa ja toisen kerran Märta Johansdotter Hogstadiuksen (k. 1710) kanssa tämän ensimmäisessä avioliitossa.
Joutsenon kirkko
pienoiskuva|oikea|alt=Joutsenon kirkon alttari|Kirkon alttari Joutsenon kirkko on Josef Stenbäckin suunnittelema vuonna 1921 rakennettu kirkko Joutsenossa. Kirkko on korjattu vuonna 1965 ja toisen kerran 1996. Istumapaikkoja kirkossa on 600. Tyyliltään kirkko edustaa kansallisromantiikkaa ja on rakennettu betonista. 26-äänikertaiset urut ovat Kangasalan urkutehtaan valmistamat. Kirkko vihittiin alkujaan Johanneksen kirkoksi.
Nykyinen kirkko on kolmas Joutsenossa, pitäjän seurakunta perustettiin jo 1600-luvulla. Edellinen kirkko paloi sisällissodan aikana 1918 ja sitä edellinen purettiin huonon kuntonsa takia 1758.
Puolustusvoimien varusmiessoittokunta
alt=|pienoiskuva|Puolustusvoimien varusmiessoittokunta Puolustusvoimien varusmiessoittokunta (PVVMSK) on Hattulassa Parolan panssariprikaatissa toimiva sotilassoittokunta. Se on Suomen soittokunnista ainoa, joka koostuu pelkästään varusmiehistä. Soittajat valitaan palvelukseen valtakunnallisten valintakokeiden kautta. Varusmiessoittokunnan päällikkönä toimii 1. tammikuuta 2021 alkaen musiikkikapteeni Juhani Valtasalmi ja kapellimestarina sotilasvirkamies Sauli Saarinen.
Historia
Varusmiessoittokunta perustettiin 1. tammikuuta 1990 Haminaan Kymen Ilmatorjuntarykmentin perusyksiköksi. Soitto-oppilaskoulutuksen lakkauttamisen jälkeen Varusmiessoittokunta siirrettiin Hämeen rykmenttiin Lahteen Sotilasmusiikkikoulun (SMUSK) perusyksiköksi vuonna 1996. Hämeen rykmentin lakkauttamisen myötä Varusmiessoittokunta siirtyi Panssariprikaatiin Hattulaan vuoden 2015 alusta. Prikaatissa aiemmin toiminut Panssarisoittokunta lakkautettiin vuonna 2013.
Nykytila
Varusmiessoittokunta tarjoaa muusikoille ja musiikin harrastajille mahdollisuuden suorittaa asepalvelus tai naisten vapaaehtoinen asepalvelus sotilassoittokunnassa. Varusmiessoittokuntaan otetaan huhtikuisin järjestettävien valtakunnallisten valintakokeiden kautta vuosittain noin 90–100 alokasta. Varusmiessoittokunnassa koulutetaan vuosittain yksi saapumiserä, joka astuu palvelukseen tammikuussa. Tähän mennessä Varusmiessoittokunnassa on palvellut jo yli 30 saapumiserää.
Varusmiespalvelus Varusmiessoittokunnassa alkaa kahdeksan viikon peruskoulutuskaudella. Tämän jälkeen varusmiehet nimitetään jääkäreiksi ja alkaa soittotoimintapainotteinen erikoiskoulutuskausi, joka kestää noin seitsemän kuukautta. Tänä aikana Varusmiessoittokunta esiintyy Suomessa ja ulkomailla noin 150 kertaa. Pääpainona on konserttitoiminta sekä kuviomarssi. Varusmiessoittajista kootaan myös viihdemusiikkia sekä kevyttä musiikkia esittäviä yhtyeitä, kuten viihdeorkesteri, showband ja jousiorkesteri.
Varusmiessoittokunnassa voivat palvella myös median ja tapahtumatekniikan harrastajat sekä ammattilaiset, sillä soittokunta tarvitsee alan osaamista kiertueiden ja keikkojen takia. Kaikki materiaali, kuten käsiohjelmat, Varusmiessoittokunnan tiedotuslehti, julisteet, trailerit, dokumentit ja musiikkivideot tuotetaan Varusmiessoittokunnan varusmiesten toimesta.
Reserviläistoiminta
Varusmiessoittokunnan reserviläiset ry on koko Suomen alueella toimiva rekisteröity yhdistys, jonka tavoitteena on mm. edistää ja kehittää Puolustusvoimien soittokunnissa palvelleiden reserviläistoimintaa niin musiikillisesti kuin sotilaallisesti. Yhdistyksen jäseneksi voivat liittyä sellaiset henkilöt, jotka ovat varusmiehenä tai kantahenkilökuntana palvelleet missä tahansa suomalaisessa sotilassoittokunnassa. Yhdistys järjestää jäsenilleen sekä musiikillista toimintaa että sotilaallisia harjoituksia yhteistyössä Puolustusvoimien Varusmiessoittokunnan ja MPK:n kanssa.
Humaš
Humaš ( eli viisi) on kirjaksi sidottu Toora ja se sisältää siis viisi Mooseksen kirjaa. Humaš sisältää usein hepreankielisen tekstin lisäksi myös käännöksen jollekin toiselle kielelle sekä tekstiin liittyviä kommentteja.
Lada Tarzan
Lada Tarzan on AvtoVAZin valmistama citymaasturimallisto.
VAZ-210834 Tarzan
Ensimmäisen sukupolven Tarzan on Lada Samaraan ja Lada Nivaan pohjautuva citymaasturi. Sen kori on Samaran muotoinen, mutta tekniikka on Nivasta peräisin.
Tunturinärvänä
Ulkonäkö ja koko
thumb|200px|vasen|Tunturinärvänän lehtiä. Tunturinärvänällä on suikertava, puutunut maavarsi. Sen kukkavarret kasvavat 3–12 senttimetriä korkeiksi. Lehtien lapa on kolmisorminen, lehdykät ovat pitkiä, muodoltaan vastakolmion näköisiä, kärjestään kolmihampaisia. Tunturinärvänän kukintona on tiheä huiskilo. Pienten kukkien verhiötä lyhyemmät terälehdet ovat noin 2 millimetriä pitkiä, väriltään vihreänkeltaisia.
Tunturinärvänä Suomessa
Suomessa kasvia tavataan Pohjois-Lapin suurtunturien alueilla yleisenä, erityisesti Enontekiön pohjoisosassa. Aivan Käsivarren kärjessä se on hyvin yleinen. Eteläisimmät kasvupaikat ovat Koillismaan eliömaakunnassa. Tunturinärvänän kasvupaikkoja ovat tuntureiden niityt, puronvarret ja lumenviipymät. Se kukkii heinä-elokuussa.
Lada Tarzan
VAZ-210834 Tarzan
VAZ-210834 on viisipaikkainen kolmiovinen hatchback ja siinä on jatkuva neliveto. Siinä on levyjarrut joka pyörässä ja 15 tuuman alumiinivanteet vakiona.
VAZ-211234 Tarzan-2
pienoiskuva|Lada Tarzan-2 Toisen sukupolven Tarzan on edeltäjänsä tavoin nelivetoinen, ja tekniikkakin on peräisin Nivasta, mutta korina on nyt Lada 110 -sarjan farmarimallin kori.
J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. II: The Two Towers
Peli on seuraaja pelille J.R.R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I.
Tasavallan Presidentti (vuoden 1969 albumi)
Tasavallan Presidentti on Tasavallan Presidentin esikoisalbumi, joka ilmestyi loppuvuodesta 1969. Sitä kutsutaan myös Tasavallan Presidentti I:ksi, koska yhtyeellä on myös toinen nimetön levy. Samoihin aikoihin ilmestyi myös levyn yhteydessä tehty single Time Alone With You / Obsolete Machine, jonka A-puoli ei ole albumilla. Levy on pääosin Frank Robsonin ja Måns Groundstroemin säveltämä, mutta mukana on joitain yhtyeen yhdessä tekemiä kappaleita ja yksi Jukka Tolosen sävellys. Frank Robson on sanoittanut levyn kappaleet. ”Crazy Thing N:o 1” sisältää pätkän J. S. Bachin Inventiosta 13.
Transsendenssi
Transsendenssi eli transsendentaalisuus on filosofiassa käsite, jolla tarkoitetaan yleensä havaintokokemuksen ulkopuolelle jääviä ilmiöitä, joista ei voida saada järkitietoa. Tällainen ilmiö on transsendentti eli transsendentaali: käsityskyvyn ylittävä mysteeri.
Immanuel Kantin kehittelemä transsendentaalinen idealismi tekee eron yksilön kokemuksen ja olioiden sinänsä välille. Sen mukaan voimme tietää vain millainen on oma kokemuksemme jostakin asiasta. Tietämyksen ulkopuolelle jää millainen tuo asia todellisuudessa on.
Transendenssi on myös aistien tehostumista, jota kutsutaan yliaistillisuudeksi.
Giulio Ricordi
thumb|right|160px|Giulio Ricordi ([[litografia)]] Giulio Ricordi (19. joulukuuta 1840 Milano – 6. kesäkuuta 1912 Milano) oli italialainen musiikinkustantaja ja säveltäjä, joka työskenteli sukunsa kustantamon, Casa Ricordin hyväksi.
Ricordi julkaisi useita Giuseppe Verdin myöhäisempiä oopperoita. Hän sai mainetta myös nuorempien säveltäjien, kuten Amilcare Ponchiellin, Alfredo Catalanin, Umberto Giordanon, Ruggero Leoncavallon ja Giacomo Puccinin työn edistäjänä.
Dooley’s
Dooley’s on saksalainen kermalikööri, jossa on toffeeta ja vodkaa. Sitä myydään muovipäällysteisessä, läpinäkymättömässä pullossa, jonka väriteema on pääosin sinipunainen. Likööri itse on väriltään kermanvalkoinen.
Tomi Yli-Kyyny
Tomi Yli-Kyyny on Fennian toimitusjohtaja. Aiemmin hän on työskennellyt toimitusjohtajana mm. Carunassa ja Vapossa.
Véronique Mang
Mang kilpaili Ateenan olympialaisissa 2004, joissa hän karsiutui 100 metrin juoksun toisissa alkuerissä ajalla 11,39. Samoissa kisoissa hän oli mukana Ranskan joukkueessa, joka voitti olympiapronssia 4 x 100 metrin viestijuoksussa. Göteborgin EM-kisoissa 2006 hän karsiutui 100 metrin välierissä. Myöhemmin samana vuonna hän juoksi IAAF:n yleisurheilufinaalissa kahdeksanneksi ajalla 11,30. Vuonna 2010 hän karsiutui 60 metrin välierissä Dohan sisäratojen MM-kisoissa. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui 100 metrillä toiseksi ennätyksellään 11,11 s. Hän hävisi voittajalle Verena Sailerille yhden sadasosasekunnin. 200 metrin loppukilpailussa hänet hylättiin varaslähdön vuoksi. 4 × 100 metrin viestissä hän juoksi toisen osuuden Ranskan hopeajoukkueessa. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui 60 metrillä kuudenneksi ajalla 7,22 s. Saman vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrin välierissä.
Esko Rosnell
Esko Rosnell (23. kesäkuuta 1943 Pori – 24. syyskuuta 2009 Helsinki) oli suomalainen muusikko, rumpali.
Rosnell aloitti uransa Eino Grönin orkesterissa Porissa. Myöhemmin hän muutti Helsinkiin ja soitti lukemattomissa jazzkokoonpanoissa, mutta ei keskittynyt pelkästään jazziin, vaan soitti mitä tahansa musiikkia. Hän oli UMO:n perustajajäsen.
Hänen kansainvälisesti merkittävin esiintymisensä on Dizzy Gillespien ja Arturo Sandovalin kanssa albumilla A Finland Station.
Saturniinae
Saturniinae on kaikkialla maailmassa noin 500 lajia käsittävä, riikinkukkokehrääjiin kuuluva perhosten alaheimo.
Alaheimon lajit ovat ulkonäöltään hyvin vaihtelevia, mutta kooltaan keskikokoisia tai hyvin kookkaita perhosia ja osa trooppisista lajeista on erittäin värikkäitä. Aikuiset perhoset ovat lajista riippuen aktiivisia yöllä tai päivällä ja päiväaktiivisten lajien verkkosilmät ovat tyypillisesti yöaktiivisten lajien silmiä pienemmät. Pää on yleensä pieni ja ruumis tukeva ja karvainen. Tuntomerkkinä kaksoiskampamaisten tuntosarvien jokaisessa jaokkeessa on kaksi paria haaroja.
Toukat ovat yleensä kookkaita, harvakseltaan karvaisia ja osa karvoista saattaa sisältää ihoa ärsyttäviä aineita. Ne ovat tavallisesti monia kasvilajeja syöviä polyfageja.
Useimmat lajit elävät tropiikissa tai lauhkeilla alueilla. Suomessa ryhmän lajeista tavataan ainoastaan riikinkukkokehrääjää (Saturnia pavonia), Euroopasta lajeja tunnetaan kymmenen, joista osa on vieraslajeja.
Tohmajärvi
Tohmajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Karjalan seutukunnassa Pohjois-Karjalan maakunnan eteläosassa, valtatie 6:n varrella, ja valtatie 9:n itäisessä päätepisteessä. Valtatie 9 on kunnan alueella myös osa Sinisen tien matkailureittiä, ja kunnan kautta kulkee myös Runon ja rajan tie. Kunnassa asuu 0 ihmistä ja sen pinta-ala on 0 km2, josta 0 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km2.
Tohmajärven kunnassa sijaitsee EU:n itäisin henkilöliikenteen maarajanylityspaikka, Niirala.
Eskil Colleniuksen johdolla rakennettu, vuonna 1756 valmistunut Tohmajärven kirkko on Pohjois-Karjalan vanhin puukirkko.
Maantiede
Tohmajärven naapurikunnat ovat Joensuu, Kitee ja Rääkkylä. Aikaisemmin naapurikuntia ovat olleet myös Kiihtelysvaara, Pyhäselkä, Tuupovaara ja Värtsilä. Idässä rajanaapurina on Venäjä.
Tohmajärven Natura-kohteita ovat Värtsilän laakson luontokokonaisuus, Tohmajärven lehdot, Särkijärvi, Peijonniemenlahti ja sen vesialue, valtakunnalliseen harjujensuojeluohjelmaan kuuluvat Multasärkkä-Likolamminkangas ja Kannusvaara, soiden ympäröimät Kangasvaaran-Kenraalinkylän lammet ja Hirvisuo.
Tohmajärven kunnallistalon alla sijaitsee ainutlaatuinen, 11 000 vuotta vanha maaluola. Luola on noin 8 metriä pitkä ja 1,5 m korkea.
Kylät
Asema, Akkala, Jouhkola, Järventaus, Kantosyrjä, Kaurila (Kaurilanvaara), Kaustajärvi, Kemie (kuntakeskus), Kenraalinkylä, Kutsu (Kutsunvaara), Murtoi, Niirala, Onkamo, Patsola, Peijonniemi, Petravaara, Riikola, Ristee, Saario, Tenka, Tikkala, Uusikylä, Vatala, Timola, Vepsä, Uusi-Värtsilä, Värtsilä.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Tohmajärvellä oli 4 571 asukasta, joista 1 521 asui taajamassa, 2 994 haja-asutusalueilla ja 56:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Tohmajärven taajama-aste on 33,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Kemie.
Historia
Talvisodan päättäneessä Moskovan rauhassa 1940 valtaosa siihenastisen Tohmajärven alueesta pysyi Suomessa, mutta pieni alue Kiteen ja Pälkjärven rajalla sekä Pälkjärven ja Värtsilän rajalla sisältyivät Neuvostoliitolle luovutettuihin alueisiin. Toisaalta Tohmajärveen liitettiin Pälkjärven alueen Suomessa pysynyt osa, joten Tohmajärvi on Ruokolahden ja Ylämaan ohella ainoa alueitaan menettäneistä Suomen kunnista, jotka itse asiassa laajenivat sodan aiheuttamien aluemenetysten johdosta.
Tohmajärven ja Värtsilän kunta yhdistyivät 2005, seurakunnat yhdistyivät jo kaksi vuotta aiemmin. Yhdistyminen toteutettiin lakkauttamalla molemmat vanhat kunnat ja perustamalla uusi Tohmajärven kunta. Samassa yhteydessä Tohmajärvi luopui 1953 vahvistetusta vaakunastaan ja entisestä Värtsilän kunnanvaakunasta tuli Tohmajärven vaakuna. Tohmajärven väkiluku 31. joulukuuta 2004 ennen liitosta oli 4 897 ja Värtsilän 614. pienoiskuva|161x161px|Tohmajärven kunnan vaakuna vuosina 1953–2004
Harha-askel (vuoden 1935 elokuva)
Harha-askel (Escapade) on Robert Z. Leonardin ohjaama mustavalkoinen elokuva vuodelta 1935.
Tohmajärvi
Hallinto
Tohmajärven kunnanjohtajana vuodesta 2005 toimineen Olli Riikosen lähdettyä virkavapaalle viransijaiseksi valittiin Mikko Löppönen heinäkuun 2022 loppuun saakka.
Kunnanvaltuustossa on 27 paikkaa, joista keskustalla on 10, SDP:llä 7, kokoomuksella 4, Liike Nytillä 3, perussuomalaisilla 2 ja kristillisdemokraateilla 1. Valtuuston puheenjohtajana toimii SDP:n Jouni Martistin. Kunnanhalltuksessa on 7 paikkaa, joista keskustalla on 3, SDP:llä 2, kokoomuksella 1 ja Liike Nytillä 1. Kunnanhallituksen puheenjohtajana toimii keskustan Helena Pakarinen.
Giovanni Schiaparelli
thumb|Giovanni Schiaparelli Giovanni Virginio Schiaparelli (14. maaliskuuta 1835 – 4. heinäkuuta 1910) oli italialainen tähtitieteilijä. Hän opiskeli Torinon yliopistossa ja Berliinin observatoriossa ja työskenteli yli neljänkymmenen vuoden ajan Breran observatoriossa.
Schiaparelli tutki aurinkokuntaa, ja havainnoituaan Marsia hän laati planeetan kartan ja nimesi sen meret ja mantereet. Vuonna 1877 hän uskoi löytäneensä Marsin pinnalta pitkiä suoria muotoja, joita hän kutsui italiaksi nimellä ”canali” tarkoittaen kanaaleja. Käännösvirheen vuoksi niitä kuitenkin ryhdyttiin kutsumaan ”kanaviksi”, mikä johti kuvitelmiin Marsissa vaikuttavasta sivilisaatiosta. Muutama vuosikymmen myöhemmin Schiaparellin havainto todettiin joka tapauksessa optiseksi harhaksi.
Schiaparelli osoitti ensimmäisenä, että Perseidien ja Leonidien meteoriparvet liittyivät komeettoihin. Lisäksi hän löysi pikkuplaneetta Hesperian 26. huhtikuuta 1861.
Tohmajärvi
Talous
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Kutsu-Oskolan yhteismetsä, K-Marketia pitävä Taru Tiilikainen Oy ja Metsä-Karvinen. Tiilikaisen suku on pitänyt kauppaa Kemiessä kolmen sukupolven ajan.
Giovanni Schiaparelli
Vuonna 2016 ESA laukaisi Schiaparellin mukaan nimetyn Schiaparelli-luotaimen kohti Marsia.
Tohmajärvi
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Tohmajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Tohmajärven alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Tohmajärven kunnan nykyisellä alueella.
Ruokakulttuuri
Tohmajärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla perunavelli, sienisalaatti ja hunajaletut.
Comarca
Comarca on aluehallinnon yksikkö Espanjassa, Portugalissa, Nicaraguassa, Panamassa ja Brasiliassa. Espanjan aluehallinnossa comarcan rooli on samankaltainen kuin Yhdysvaltojen piirikunnilla. Ne ovat maakunnasta seuraava alueellinen yksikkö.
Espanja ja Portugali
Espanjassa comarcojen rooli vaihtelee alueittain: Kataloniassa ja Aragoniassa ne ovat hallintoyksiköitä, joilla on oma valtuustonsa. Valenciassa puolestaan comarcan rooli on vain seremoniallinen. Sama on tilanne Portugalissa. Comarca tunnetaan Aragónissa nimellä redolada, Galiciassa nimellä bisbarra ja Baskimaalla nimellä eskualdeak tai arabako eskualdeak.
Latinalainen Amerikka
Brasiliassa comarca on oikeudellinen yksikkö, joka muodostaa alimman oikeusasteen. Panamassa puolestaan on sekä maakuntiin verrannollisia comarcoja että alemman tason comarcoja, jotka ovat verrannollisia kuntiin. Nimitys comarca indígena tarkoittaa puolestaan intiaanien asuttamia aluehallinnollisia yksiköitä.
Rullakiekko
thumb|Rullakiekkoilijoita thumb|Slovakia–Tšekki-ottelu vuonna 2011. thumb|Rullakiekkopelaaja Rullakiekko on jääkiekon kaltainen peli, jota pelataan moderneilla rullaluistimilla (inline) ja kiekolla jääkiekkokaukalossa. Kaukalon alusta voi olla betonia, puuta, muovia tai asfalttia.
Rullakiekko syntyi rullaluistinten kehityksen myötä Yhdysvalloissa 1980-luvun lopulla. Ensimmäinen ammattilaissarja Roller Hockey International (RHI) perustettiin vuonna 1993. Vaikka rullakiekkoa pelataan ympäri maailman, lajin kehitystä on hidastanut jakaantuminen kahden eri organisaation alle.
Ensimmäiset Kansainvälisen rullaluisteluliiton (FIRS) järjestämät maailmanmestaruuskilpailut pelattiin vuonna 1995. Samana vuonna Kansainvälinen jääkiekkoliitto (IIHF) otti rullakiekon lajivalikoimaansa, ja vuodesta 1996 eteenpäin onkin vuosittain pelattu kummankin järjestäjän maailmanmestaruuskilpailut. Kummallakin järjestöllä on omat sääntönsä, jotka poikkeavat hieman toisistaan. Tämän lisäksi Yhdysvaltain ammattilaissarjoilla on omat versionsa säännöistä. Vuonna 1999 kuopatun RHI:n perinnettä jatkavat vuonna 1998 perustettu Major League Roller Hockey (MLRH) ja vuonna 2002 perustettu Professional Inline Hockey Association (PIHA). Rullakiekko on kuulunut myös World Gamesin ohjelmaan vuodesta 2005.
Suomessa rullaluistimilla pelattiin ensimmäisen kerran organisoidusti Vantaalla vuonna 1992. Tuolloin pelivälineenä oli vielä pallo. Kiekkoa siirryttiin käyttämään vuonna 1995, ja tuolloin pelattiin myös ensimmäiset Suomen Jääkiekkoliiton alaiset sarjat. Suomen mestaruudesta pelattiin ensimmäistä kertaa vuonna 1996 Helsingin jäähallissa. Rullakiekon SM-liigaa on pelattu vuodesta 1999 alkaen.
Suurimmat erot säännöissä
Alla olevassa taulukossa on lueteltu olennaisimmat erot rullakiekon eri kattojärjestöjen, jääkiekon ja rullapallon sääntöjen välillä.
Major League Roller Hockeyn säännöt mukailevat kansainvälisen jääkiekkoliiton sääntöjä sillä erotuksella, että taklaaminen on sallittu.
Kaikkien järjestöjen säännöt mahdollistavat myös virallisia mittoja pienemmän, kuten 20 m × 40 m, kaukalon käytön. IIHF:n sääntöjen mukaan tällöin voidaan pelata kolmella kenttäpelaajalla. Myös pallon käyttö pelivälineenä on sallittua IIHF:n säännöissä. Kansainväliset ottelut pelataan kuitenkin aina kiekolla, joka on paljon jääkiekkoa kevyempi ja täysin rullakiekkoa varten suunniteltu.
Vaikka taklaaminen on rullakiekossa kiellettyä, laitaan kiilaaminen on sallittu. Pääsääntöisesti joukkue voi rullakiekossa olla vain yhden miehen alivoimalla. Jos rangaistuksia tulee samanaikaisesti kaksi tai useampia, alkaa myöhempi rangaistus vasta edellisen loputtua.
Kansainvälisen jääkiekkoliiton maailmanmestaruuskilpailut
Vuodesta 2002 alkaen MM-kisat on pelattu 16 joukkueen turnauksena, johon on osallistunut maita kuudesta eri maanosasta. Mitalistien lisäksi kisoissa ovat esiintyneet seuraavat maat (suluissa paras sijoitus): Itävalta (4.), Venäjä (5.), Slovenia (5.), Italia (7.), Alankomaat (8.), Brasilia (8.), Iso-Britannia (8.), Australia (9.), Japani (9.), Kroatia (9.), Unkari (9.), Uusi-Seelanti (10.), Argentiina (12.), Namibia (13.), Chile (14.), Latvia (14.), Belgia (15.), Portugali (15.), Etelä-Afrikka (16.), Taiwan (16.) ja Bulgaria (16.).
Kansainvälisen rullaluisteluliiton maailmanmestaruuskilpailut
Molempiin MM-turnauksiin osallistuva Yhdysvallat on hallinnut FIRS:n kisoja. Vain kerran, vuonna 2007, se on jäänyt mitaleiden ulkopuolelle. Myös Tšekki on osallistunut säännöllisesti molempiin turnauksiin. Sveitsi ja Italia ovat 2000-luvulla pelanneet vain FIRS:n kisoissa. Suomi oli mukana vuonna 1995, mutta siirtyi heti seuraavana vuonna pelaamaan vain IIHF:n kisoja.
Yhdysvaltain ja Tšekin lisäksi molemmissa turnauksissa ovat viime aikoina esiintyneet Ruotsi, Saksa, Iso-Britannia, Japani, Australia, Brasilia, Argentiina, Portugali, Belgia, Taiwan sekä 2008 paluun IIHF:n kisoihin tehnyt Kanada. Itävalta ja Etelä-Afrikka ovat Suomen tavoin 2000-luvulla keskittyneet vain IIHF:n turnaukseen. Vain FIRS:n turnauksessa nähtyjä maita ovat Ranska, Espanja, Kreikka, Romania, Israel, Meksiko, Kolumbia, Ecuador, Etelä-Korea, Pakistan, Singapore, Kiina, Venezuela ja Iran.
World Games
Olympialaisten ulkopuolisista lajeista koostuvan World Gamesin ohjelmaan rullakiekko on kuulunut kolmesti. Se syrjäytti vuoden 2005 kisoissa aiemmin mukana olleen rullaluistinhockeyn. Kaikilla kerroilla Yhdysvallat on vienyt kirkkaimmat mitalit.
Vakoilukamera
Vakoilukamera voi tarkoittaa:
Colorado Rapids
Colorado Rapids on yhdysvaltalainen jalkapalloseura, joka pelaa Major League Soccer -liigassa (MLS). Seura pelaa nykyään kotiottelunsa vuonna 2007 avatulla Dick's Sporting Goods Park -stadionilla Commerce Cityssä Coloradossa. Kausina 1996–2001 seuran kotikenttänä toimi sittemmin purettu Mile High Stadium, joka sijaitsi Denverissä, ja kausina 2002–2006 niin ikään Denverissä sijainnut Invesco Field at Mile High.
Colorado Rapids on perustettu vuonna 1995 ja se oli yksi MLS:n kymmenestä perustajaseurasta. Seura on kuulunut koko historiansa ajan liigan läntiseen konferenssiin. Rapids on pelannut kerran liigan mestaruuden ratkaisevassa MLS Cupin loppuottelussa, vuonna 1997, jolloin seuran päävalmentajana toimi Glenn Myernick. Seura hävisi loppuottelun D.C. Unitedia vastaan maalein 2–1. MLS:n pudotuspeleihin Rapids on edennyt yhdeksänä kautena, yhden finaalikerran lisäksi seura on edennyt kolmesti MLS:n semifinaaleihin, vuosina 2002, 2005 ja 2006. Vuonna 1999 Rapids oli häviävänä osapuolena Lamar Hunt U.S. Open Cupin loppuottelussa A-Leaguessa (nykyään USL First Division) pelannutta Rochester Raging Rhinosia vastaan.
Rapidsin on omistanut vuodesta 2004 E. Stanley Kroenken Kroenke Sports Enterprise -yritys, joka osti Rapidsin sen alkuperäisomistajalta Anschutz Entertainment Groupilta. Muita urheiluseuroja, joiden pääomistaja Kroenke on, ovat NBA-seura Denver Nuggets, NHL-seura Colorado Avalanche ja NLL-seura Colorado Mammoth. NFL-seura St. Louis Ramsin Kroenke omistaa yhdessä Georgia Frontieren kanssa ja Arena Football Leaguen Colorado Crushin yhdessä John Elwayn ja Pat Bowlenin kanssa. Helmikuussa 2007 Rapids ja Englannin Valioliigassa pelaava Arsenal FC ilmoittivat tulevasta yhteistyöstään. Samassa yhteydessä Rapids julkisti uuden logonsa ja uudet värinsä. Seuran nykyinen pääväri on burgundyn punainen, kun kausina 1996–2002 pääväri oli vihreä ja kausina 2003–2006 pääväreinä olivat sininen ja musta.
Rapidsin päävalmentajana on kaudesta 2005 alkaen toiminut Uruguayssa syntynyt, Yhdysvaltain kansalaisuuden sittemmin saanut ja maata maajoukkuetasollakin edustanut entinen jalkapallopuolustaja Fernando Clavijo. Seuran pelaajista kapteeni on sekä puolustajana että keskikenttäpelaajana pelaava Pablo Mastroeni.
Huomattavia pelaajia
thumb|140px|Rapidsin logo kausina 2003–2006
Emilie Mediz-Pelikan
pienoiskuva|200px|Emilie Mediz-Pelikan, [[Karl Medizin piirros vuodelta 1902. Jack Daulton-kokoelma, Los Altos Hills, Kalifornia, Yhdysvallat.]] pienoiskuva|250px|Auringonlasku, maalattu 1907/08. Emilie Mediz-Pelikan (2. joulukuuta 1861 Vöcklabruck − 19. maaliskuuta 1908 Dresden) oli itävaltalainen taidemaalari.
Elämänvaiheita
Emelie Pelikan opiskeli taidetta Wienissä ja seurasi opettajaansa Albert Zimmermannia aluksi Salzburgiin ja vuonna 1885 Müncheniin. Zimmermann kuoli vuonna 1888.Sen jälkeen Pelikan asui taiteilijasiirtoloissa: ensin Dachaussa ja sittemmin Belgiassa Knokkessa. Hänen ensimmäinen näyttelynsä vuonna 1890 sai hyvän vastaanoton, mutta ei edistänyt uraa.
Kolme vuotta myöhemmin Pelikan somi avioliiton itseään seitsemän vuotta nuoremman Karl Medizin kanssa. Pariskunta asettui asumaan Wieniin. Pariskunnan ura ei lähtenyt Wienissä kunnolla käyntiin, joten he muuttivat Dresdeniin. Uudesta kotikaupungista käsin he tekivät paljon maalausmatkoja Tiroliin, Italiaan ja Välimerrelle, maalaten lähes kaikkea mahdollista.
Taiteilijan poismenon jälkeen hänen työnsä alkoivat vajota unohduksiin. Työt menivät yhdelle perijälle, joka kielsi niiden asettamisen näytteille. Perijän kuoltua ne otti haltuunsa Itä-Saksa, jonka hallinnassa osa niistä katosi. Ensimmäisen kerran hänen töitään oli poismenon jälkeen vuonna 1986.
Suonenjoki
Suonenjoki on Suomen kaupunki, joka sijaitsee Pohjois-Savon maakunnan länsiosassa. Kaupungissa asuu 0 ihmistä, ja sen pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km². Suonenjoen naapurikunnat ovat Kuopio, Leppävirta, Pieksämäki, Rautalampi ja Tervo. Suonenjoen keskustaajama sijaitsee lähellä jokea nimeltä Suonenjoki.
Suonenjoki on tunnettu mansikkatiloistaan, ja mansikanlehti esiintyy myös kaupungin vaakunassa. Suonenjoki on Sisä-Savon seutukunnan ainoa kaupunki ja asukasluvultaan suurin kunta. Suonenjoki sai kuntaoikeudet vuonna 1865. Kauppalaksi Suonenjoki tuli vuonna 1967 ja sai kaupunkioikeudet vuonna 1977, kun kunnallislaki muuttui ja kauppalajärjestelmä lakkautettiin.
Maantiede
Suonenjoki sijaitsee valtatie 9:n varrella 50 km lounaaseen Kuopiosta ja 100 km koilliseen Jyväskylästä. Suonenjoen naapurikunnat ovat Kuopio, Leppävirta, Pieksämäki ja Rautalampi sekä Tervo. Kaupungin halki virtaa Suonenjoki Suontee-järvestä Iisveteen. Keskustan tuntumassa sijaitsee luonnonkaunis Lintharju. Keskustaajama koostuu akselista Iisvesi–Käpylä–Suonenjoki. alt=|pienoiskuva|Suonenjoen rautatieasema 2019. Suonenjoen ohitse kulkeva valtatie 9 tarjoaa hyvät tieyhteydet Kuopioon ja Jyväskylään. Kaupungista on lisäksi hyvät rautatieyhteydet ja useita junia kulkee kaupungin lävitse päivittäin. Tammikuussa 2006 VR aloitti Pendolino-yhteydet Helsinkiin ja Kuopioon. Suonenjoen matkakeskus sijaitsee linja-autoasemalla ja sieltä lähtee linja-autoja Jyväskylään, Kuopioon, Rautalammille, Karttulaan ja Mikkeliin.
Kylät
Herrala, Hulkkola, Jauhomäki, Karkkola, Kukkola, Kutumäki, Kutunkylä, Kuvansi, Käpylä, Kärkkäälä, Lempyy, Liedemäki, Luukkola, Lyytilänmäki, Markkala, Nuutila, Piispalanmäki, Pörölänmäki, Rajalanniemi, Rieponlahti, Sydänmaa, Toholahti, Tyyrinmäki, Vauhkola, Vehvilä, Viippero, Jalkala, Karsikonmäki, Suontee, Suihkola, Kolikkoinmäki, Kinnula
Eonia
Eonia (Euro Overnight Index Average) oli päivittäin laskettava yliyön viitekorko, jota käytetään viitekorkona esimerkiksi viivästyskorkojen laskemisessa sekä korkojohdannaisten kohde-etuutena.
Suonenjoki
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Suonenjoella oli 7 266 asukasta, joista 5 200 asui taajamassa, 1 982 haja-asutusalueilla ja 84:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Suonenjoen taajama-aste on 72,4 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Suonenjoen keskustaajama. Iisvesi muodosti aiemmin oman taajamansa, mutta se on sittemmin kasvanut yhteen Suonenjoen keskustaajaman kanssa.
Keskustaajaman kaupunginosat
Harakkaniemi, Iisvesi, Keskusta, Kirkkolanniemi, Kolmisoppi, Harjakangas, Kopola, Käpylä, Lampientaipale, Mannilanpelto, Metsola, Pappilanpelto, Purola, Tervala, Yhteislaidun, Valkeisenmäki
Eonia
Euroopan keskuspankki (EKP) laskee Eonian jokaisena TARGET-järjestelmän aukiolopäivänä ja julkaisee koron illalla ennen kello 19.00 Keski-Euroopan aikaa Reutersin kautta.
Suonenjoki
Historia
Suonenjoen alueelta Koskeloveden Saunaniemestä on löytynyt asutukseen viittaavia kampakeraamisia löytöjä, jotka on ajoitettu noin ajalle 2500–2000 eaa. Alueella liikkui tuolloin kuitenkin lähinnä pohjoiseen vaeltavia lappilaisia.
Eonia
European Banking Federation oli valinnut joukon pankkeja paneeliksi näiden markkinavolyymin sekä luottokelpoisuuden perusteella. Euribor- ja Eonia-koron paneelit koostuivat samoista pankeista. Jokainen paneelin jäsenpankki toimitti illalla EKP:lle päivän aikana antamiensa vakuudettomien yliyönlainojen kokonaismäärän sekä näiden lainojen keskimääräisen koron. EKP laski näin ilmoitetuista koroista lainamäärillä painotetun keskiarvon kahden desimaalin tarkkuudella. Tämä keskiarvo on kyseisen päivän Eonia-korko. Eonia ilmoitetaan todelliset päivät/360 -perustaisena.
Suonenjoki
Historia
thumb|140px|Pähkinäsaaren rauhan rajan muistomerkki (1969) Suonenjoki-joen Kruunusillan vierellä. Suonenjoen arvellaan toimineen Pähkinäsaaren rauhan 1323 rajamerkkinä. Alueelle alkoi 1500- ja 1600-luvuilla muuttaa pikkuhiljaa enemmän väestöä, ja 1700-luvulla Suonenjoelle perustettiin ensin rukoushuonekunta, sitten kappeliseurakunta. Vuonna 1811 kappeliseurakunta liittyi Rautalammin kirkkopitäjään, minkä seurauksena hallinto keskittyi Kuopioon aikaisemman Pieksämäen sijasta. Nykyisellä taajama-alueella Suonenjoen ylittävät sillat rakennettiin jo varhain, Kruununsilta oli olemassa jo 1780 ja joen alkupäässä sijaitsevan Siioninsillan paikalla oli silta 1830-luvulla.
Suonenjoen saadessa kuntaoikeudet vuonna 1865 oli asukasluku noin 4 000. Samana vuonna valmistui Suonenjoen nykyinen kirkko, joka korvasi ahtaaksi jääneen 1700-luvun lopulla rakennetun ensimmäisen kirkon. Suonenjoelle rakennettiin rautatieasema Savon radan valmistumisen yhteydessä vuonna 1889. Myös Iisveden sivuradalle rakennettiin asema samoihin aikoihin. Suonenjoen kirkonkylästä tuli taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1915 ja Iisvedestä vuonna 1926. Kirkonkylä palautettiin osaksi kuntaa jo vuonna 1937, mutta Iisveden yhdyskunta oli olemassa vuoden 1955 loppuun asti. Sahateollisuus nousi 1900-luvun alkupuolella alueen tärkeimmäksi elinkeinoksi. Mansikanviljely yleistyi 1940-luvulta lähtien, ja Suonenjoki tuli tunnetuksi mansikkakaupunkina. Suonenjoen yhteiskoulu aloitti toimintansa 1930, ja uuteen rakennukseen se siirtyi 1950. Rakennukseen rakennettiin tilanpuutteen vuoksi vielä lisäsiipi vuonna 1956 ja koulun nimeksi tuli Suonenjoen yhteislyseo.
Suonenjoen aseman eteläpuolella tapahtui junaonnettomuus 12. elokuuta 1998, kun pohjoisesta tullut InterCity-juna ja etelästä tullut tavarajuna törmäsivät. Onnettomuudessa loukkaantui lievästi 25 henkilöä ja yksi vakavasti.
Hallinto
Suonenjoen kaupunginjohtaja on Juha Piiroinen. Kaupunginvaltuusto valitsi hänet tehtävään joulukuussa 2012. Kaupunginvaltuustossa on 27 paikkaa, joista kaksitoista on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Talous
thumb|Suonenjokea ilmakuvassa. Vuonna 2015 kunnassa oli 2452 työpaikkaa. Niistä 8,7 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 61 % palveluissa ja 28 % jalostuksessa. Palvelun osuus oli pienempi kuin koko maassa (75 %), ja alkutuotannon osuus suurempi kuin koko maassa (3 %).
Suonenjoen alueen yritykset ovat järjestyneet Suonenjoen Yrittäjiin, joka on Savon Yrittäjien paikallisyhdistys. Suonenjoen seudun merkittäviä työnantajia ovat kaupungin sekä Sisä-Savon terveyskeskuskuntayhtymän lisäksi muun muassa tienhoitolaitevalmistaja Arctic Machine, liimapuupalkkivalmistaja Finland Laminated Timber, Iisveden Metsä Oy:n saha, Osuuskunta Maitomaan meijeri, Pakkasmarja Oy sekä Valio Oy:n Suonenjoen hillotehdas (entinen Nordic Jam Oy). Kesäisin Suonenjoelle saapuu runsaasti mansikanpoimijoita sekä Suomesta että ulkomailta. Suonenjoella sijaitsee myös metsäntutkimuslaitoksen toimintayksikkö.