cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koiran kouluttaminen
Vahviste
Negatiivinen vahviste tarkoittaa, että tilanteesta poistetaan jotain (negatiivinen) joka lisää koiran käytöstä (vahviste). Toisin sanoen koira pääsee eroon epämiellyttävästä tilanteesta käyttäytymällä tietyllä tavalla, ja yrittää jatkossa menetellä samalla tavalla kyseisen tilanteen alkaessa. Negatiivisen vahvisteen käyttöön liittyy aina myös positiivinen rankaisu: epämiellyttävän tilanteen täytyy ensin alkaa, jotta se voi loppua. Näin ollen negatiivisen vahvisteen käyttöön liittyvät samat riskit, kuin positiivisen rankaisun käyttöön. Monet käytökset vahvistuvat negatiivisen vahvisteen tahattoman käytön seurauksena. Esimerkiksi jos turkin harjausta inhoava koira pyrkii pääsemään tilanteesta pois rimpuilemalla ja onnistuu, koira todennäköisesti alkaa rimpuilemaan jatkossa heti harjauksen alettua ja entistä itsepintaisemmin.
Premackin periaatteen (David Premack) mukaan vahvan käytöksen suorittaminen vahvistaa sitä edeltävää heikkoa käytöstä. Vahvoja käytöksiä ovat käytökset, joita koira tekee mielellään vapaaehtoisesti saadessaan tehdä mitä haluaa. Heikkoja käytöksiä sen sijaan ovat käytökset, joita koira suorittaa oma-aloitteisesti joko harvoin tai ei koskaan. Kuitenkin jos vahvan käytöksen toteuttaminen on mahdollista vain heikon käytöksen kautta, koira alkaa toteuttaa yhä useammin myös heikkoa käytöstä oma-aloitteisesti. Jos esimerkiksi koira ei ole kiinnostunut omistajastaan mutta sen sijaan muiden koirien kanssa leikkimisestä, koira voidaan opettaa ottamaan omistajaansa kontaktia aina ennen muiden koirien luokse pääsemistä. Tämän toistuessa koira alkaa kiinnittää yhä enemmän huomiota omistajaansa oma-aloitteisesti, koska on oppinut sen olevan ainut keino päästä muiden koirien pariin.
Rankaisu
Rankaisuja ovat kaikki asiat, jotka koira kokee epämiellyttäviksi. Se, mikä määritellään rankaisuksi, on yksilöllistä ja selviää vain koulutuksen kohteena olevaa koiraa tarkkailemalla. Asia, mikä yhdellä koiralla toimii rankaisuna, voi toiselle olla vahviste tai täysin yhdentekevää palautetta. Rankaisut eivät ole välttämättömiä koiran oppimisen kannalta, sillä koira pyrkii aina käytöksellään vahvisteen saamiseen. Koira pyrkii välttämään käytöstä, jonka aikana rankaisu ilmeni, mutta käytös yleensä palaa ennen pitkää, jos samaan aikaan ei anneta vahvisteita jostain toisesta käyttäytymismuodosta. Tämä johtuu siitä, että koira ei tiedä muita käytösvaihtoehtoja kyseiseen tilanteeseen kuin sen, josta sitä rangaistiin, ja on tottunut pääsemään päämääräänsä rangaistun käytöksen kautta mahdollisesti jopa vuosien ajan. Lisäksi koira kestää tietyn vahvuiset vastoinkäymiset, jos se niistä huolimatta myös lopulta hyötyy tilanteesta.
Rankaisut vähentävät koiran käytöstä, joten jos koulutus on hyvin rankaisupainotteista ja mahdollisuus rankaisuun on suurempi kuin mahdollisuus vahvisteen eli palkkion saamiseen, koiran aloitekyky vähenee ja koira muuttuu passiivisemmaksi. Pahimmillaan koiran tila voi muuttua opituksi avuttomuudeksi. Rankaisun tarkoitus ei ole 'rangaista' koiraa, vaan vähentää juuri esiintynyttä käytösmallia. Kouluttajan ei siis tarvitse korottaa ääntään tai käyttäytyä koiraa kohtaan aggressiivisesti rankaisun aikana, vaan neutraali käytös riittää ja on suositeltavaa. Osa kouluttajista nimittääkin rankaisua esim. tehosteeksi tai korjaukseksi juuri rankaisu-sanan tietynlaisen harhaanjohtavuuden vuoksi. Rankaisut voidaan jakaa kahteen ryhmään, positiivisiin ja negatiivisiin rankaisuihin. Termit ovat täysin matemaattisia; positiivinen tarkoittaa jonkin lisäämistä, kun taas negatiivinen tarkoittaa jonkin poistamista.
Positiivinen rankaisu tarkoittaa, että kouluttaja lisää tilanteeseen jotain (positiivinen) jolloin koiran käytös vähenee (rankaisu). Yleisin esimerkki positiivisen rankaisun käyttämisestä on kaikenlainen fyysinen rankaiseminen, ja monet koirankoulutusvälineet perustuvat nimenomaan positiivisen rankaisun käyttöön, kuten haukunestopannat, sähköpannat ja piikkipannat. Myös positiiviset rankaisut vaihtelevat hieman yksilön mukaan: yksi koira voi pitää jo vesipullon suihketta riittävänä rankaisuna, kun taas toiselle se on täysin yhdentekevää palautetta. Positiivisen rankaisun käyttöön liittyykin paljon riskejä, ja tehokkaan rankaisun voimakkuuden arviointi on yksi niistä. Liian voimattomat rankaisut eivät riitä muuttamaan koiran käytöstä, kun taas liian voimakkaat rankaisut saattavat aiheuttaa entistä enemmän tuhoa koiran koulutuksessa. Myös rankaisun oikea ajoitus on kriittinen: väärin ajoitettu, jopa sekunnin myöhässä tuleva rankaisu voi saada koiran yhdistämään rankaisun väärään asiaan, jolloin kouluttajan toivoman käytöksen todennäköisyys vähenee entisestään ja jonkin toisen suurenee. Useat väärin ajoitetut rankaisut saavat koiran vain hämmentyneeksi ja passiiviseksi.
Negatiivinen rankaisu tarkoittaa, että kouluttaja poistaa tilanteesta jotain (negatiivinen) jolloin koiran käytös vähenee (rankaisu). Toisin sanoen kouluttaja ei palkitse koiraa, vaan koira menettää käytöksellään palkkion mahdollisuuden. Negatiivisen rankaisun yhteydessä on tärkeää, että koira tietää palkkion mahdollisuuden olevan olemassa ja pitää kyseistä palkkiota tavoittelemisen arvoisena. Negatiivisen rankaisun käyttöön ei liity uhkaa tai kouluttajan moitteita; pelkkä palkkion menetys toimii rankaisuna ja saa koiran muuttamaan käytöstään, jotta niin ei tapahtuisi uudelleen. Käytännön esimerkkejä on lukemattomasti, kuten oven sulkeminen koiran pyrkiessä siitä ulos, ruokakupin nostaminen takaisin pöydälle nälkäisen koiran silmien edessä, ja selän kääntäminen huomiota kerjäävälle koiralle. Myös palkkion mahdollistavan toiminnan estäminen toimii negatiivisena rankaisuna: jos noudon hallitseva koira ei reagoi noutokäskyyn välittömästi, noutoesine poistetaan ja koira menettää mahdollisuuden noutaa, ja näin ollen menettää myös noutamista seuraavan palkkion. On huomioitava, että tämän tyyppinen rankaiseminen toimii vain, jos koira jo varmasti hallitsee harjoiteltavan liikkeen ja on motivoitunut, mutta tekee satunnaisesti pieniä virheitä tarkkuudessa.
Negatiivisen rankaisun käyttöön on aina liitettävä myös positiivinen vahviste, eli vaikka koiralta poistetaan palkkio tai sen mahdollisuus, sen on tiedettävä keino palkkion tai sen mahdollisuuden takaisin saamiseen. Esimerkiksi ulko-ovesta ulos pyrkivä koira menettää palkkion eli ulospääsyn mahdollisuuden kouluttajan sulkiessa oven. Tämän jälkeen koira käsketään istumaan, ja koiran istuutuessa kouluttaja avaa ulko-oven jälleen, antaen koiralle uuden mahdollisuuden palkkioon eli ulospääsyyn. Toistojen myötä koira oppii, että vain paikoillaan istumalla ja lupaa odottamalla on mahdollista päästä ulos, kun taas kaikenlainen muu käyttäytyminen vain poistaa ulospääsyn mahdollisuuden.
Palautteen ajoitus
Oikea ajoitus on oppimisen kannalta erittäin tärkeää, sillä se määrittää, mikä koiran käytös vahvistuu ja mikä heikkenee. Palaute tulee antaa täsmälleen sen käytöksen aikana, johon palaute halutaan yhdistää. Jo sekunninkin käytöksen jälkeen annettu palaute saattaa tulla liian myöhässä, eikä koulutus edisty. Väärä ajoitus onkin yksi yleisimmistä koulutusvirheistä. Palautteen oikea ajoitus on erityisen tärkeää uutta käytöstä opetettaessa. Mitä nopeampia reaktioita ollaan vahvistamassa, sitä nopeampi myös kouluttajan täytyy olla ajoituksen kanssa. Koska eläimet reagoivat keskimäärin nopeammin kuin ihmiset, pieni ennakointi on kouluttajan osalta välttämätöntä. Ajoituksen apuna voidaan käyttää mm. ehdollisia vahvisteita, jotka mahdollistavat palautteen antamisen alle sekunnin tarkkuudella. Myöhemmin, kun koira jo hallitsee harjoiteltavan asian eli tietää varmasti mistä palaute annetaan, ajoituksella ei ole enää niin suurta merkitystä. Ajoituksella ei ole suurta roolia myöskään silloin jos koulutetaan kestoltaan pitkiä käytöksiä, esimerkiksi paikallaoloa.
Palautteen sijainti
Palaute pyritään aina antamaan koiralle siten, että se edesauttaa oppimista. Koirat liikkuvat kohti hyviä asioita ja ottavat etäisyyttä ikäviin asioihin. Kyse ei ole houkuttelusta, sillä palkkion ei tarvitse olla näkyvillä ennen itse palkitsemista. Jos kouluttaja käskee koiran maahan ja laittaa makupalan lattialle koiran etujalkojen väliin, koiran toiminta suuntautuu jatkossakin kohti lattiaa. Jos taas kouluttaja palkitsee koiran yläpuolelta, jolloin koira joutuu kurkottamaan ylöspäin tai jopa nousemaan ylös, koiran toiminta suuntautuu jatkossakin ylöspäin. Käytännössä tämä saattaa näkyä esimerkiksi siten, että koira menee maahan vain puolittain (maaten kyynärpäät ilmassa valmiina nousemaan ylös). Rankaisuja käytettäessä on oltava tarkkana, että koira ei yhdistä rankaisua sijaintiinsa. Häkissä haukkuvan koiran rankaiseminen saattaa saada koiran välttelemään itse häkkiä, ja ns. näkymättömän aidan säikäyttämä koira ei välttämättä suostu enää astumaan ulko-ovesta ulos.
Vahvistetiheys
Mitä useammin koira saa vahvisteen tietystä käytöksestä, sitä vahvemmaksi kyseinen käytös muodostuu. Toisin sanoen koira käyttäytyy yhä useammin tavalla, jonka aikana se on saanut vahvisteita. Uutta asiaa opeteltaessa koiran pitäisi saada vahviste vähintään viiden sekunnin välein eli noin kaksitoista kertaa minuutissa, jotta oppiminen olisi mahdollisimman tehokasta. Näin suureen vahvistetiheyteen on mahdollista päästä vain, jos vaatimustaso on määritelty tarpeeksi matalalle.
Koulutuksen kesto
Jos koira koulutuksen aikana esimerkiksi väsyy tai tulee kylläiseksi ruoasta, koiran keskittyminen koulutukseen huononee. Koiran jaksaminen on yksilöllistä, ja siihen vaikuttavat esimerkiksi koiran ikä, aikaisemmat kokemukset, koiran rotu ja koirayksilö. Lyhyet ja toistuvat n. 1-5 minuutin pituiset koulutusjaksot ovat tehokkaampia kuin yksi pitkä koulutusjakso, sillä koiran keskittymiskyky pysyy näin parempana.
Hyynilänjärvi
Hyynilänjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Koiran kouluttaminen
Oppimishistoria
Oppimishistoria tarkoittaa koiran kokemia tilanteita ja seurauksia sen koko elämän ajalta. Mitä vanhempi koira on kyseessä, sitä vahvempi käsitys sillä on erilaisista tilanteista. Vanhat koirat ovat usein tottuneet pääsemään päämääräänsä tietyn käytöksen kautta vuosien ajan, ja tällöin näiden käsityksien muuttaminen on suuren työn takana. Tästä juontaa vanha sanonta "vanha koira ei opi uusia temppuja". Käyttäytymismallien muuttaminen eri tilanteissa on vaikeaa, mutta ei mahdotonta. Tosin täysin uusien käytösten, kuten maahanmenon, opettaminen vanhalle koiralle voi olla yhtä helppoa kuin nuorelle koiralle, sillä vanhoillakaan koirilla ei ole uusista asioista ennestään mielipidettä. Jos vanhalla koiralla kuitenkin on itse oppimistilanteesta epämiellyttävä oppimishistoria, kuten rankaisujen käyttö, opetus on vaikeaa.
Hyynilänjärvi
Maantiede
Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja sen pituus on 450 metriä ja leveys 150 metriä. Järveen laskee pelto-ojia sekä Nurmijoki, joka on Kortejärven laskujoki. Laskujoen kautta purkautuvat koko Kortejärven valuma-alueen 24 km² sadanta. Sen luusua sijaitsee järven kaakkoisrannalla, josta saa alkunsa 800 metriä pitkä laskujoki Hyynilänjokeen. Hyynilänjoen nisistössä yhtymäkohdan yläpuolista jaksoa kutsutaan Hiusjoeksi ja alapuolista jaksoa Karinjoeksi.
Koiran kouluttaminen
Oppimistavat
Koiran oppimisen voi jakaa karkeasti erilaisiin tapoihin. Koira voi oppia samaan aikaan erilaisilla tavoilla.
Punkaharjun kirjasto
Punkaharjun kirjasto on itäsavolaisen Savonlinnan kaupungin Punkaharjun taajamassa toimiva yleinen kirjasto. Kirjasto on Savonlinnan kaupunginkirjaston Savonrannan pitäjän lähikirjasto ja osa Lumme-kirjastokimppaa. Kirjastokimpan aineistot ovat kirjastokimppaan osallistuvien kuntien asukkaiden lainattavissa. Verkkokirjasto on toteutettu osana Lumme-kirjastojen palveluja.
Koiran kouluttaminen
Operantti ehdollistuminen
Tilanne, jossa ympäristö reagoi koiran käytöksen muutokseen. Operantti ehdollistuminen on tahdonalaista. Ehdollistuminen lähtee liikkeelle koiran omasta toiminnasta, jonka aikana tai välittömästi käytöksen jälkeen koira saa itselleen merkityksellistä palautetta. Tämän seurauksena koira alkaa ehdollistua kyseisen käytöksen seurauksiin. Näin voi tapahtua esimerkiksi silloin, kun omistaja odottaa koiransa istuvan ennen kuin antaa tälle ruokakupin. Kun koira istuu, se saa vahvisteen eli ruokakupin lattialle. Tämän toistuessa koira oppii, että istuessaan kyseisessä tilanteessa ruokakuppi laskeutuu maahan.
Hyynilänjärvi
Maantiede
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa, jota viljelevät Hyynilän kylän asukkaat.
Koiran kouluttaminen
Klassinen ehdollistuminen
Psykologi Ivan Pavlov löysi klassisen ehdollistumisen vuonna 1927. Kun hän tutki ruoansulatusta koirien avulla, hän huomasi koirien syljenerityksen käynnistyvän jo silloin, kun ne kuulivat koiria ruokkivien hoitajien askeleet käytävällä. Pavlov alkoi tutkia asiaa mm. yhdistämällä kellonsoiton ruokaan, jolloin koirien syljeneritys alkoi kellon äänen kuuluessa, vaikka ruokaa ei ollutkaan. Kun koiralle merkityksetön eli ehdollinen asia tapahtuu toistuvasti hieman ennen, samaan aikaan tai välittömästi sen jälkeen, kuin koiralle merkityksellinen eli ehdoton asia, näiden asioiden välille rakentuu mielleyhtymä. Tämän vuoksi koira alkaa käyttäytyä ehdollisen asian kohdalla siten, kuin se ennen käyttäytyi vasta ehdottoman asian kohdalla. Ehdollisia asioita voivat olla esimerkiksi ovikellon ääni, ehdottomia taas vieraiden ilmestyminen taloon. Kun nämä kaksi asiaa tapahtuvat toistuvasti peräkkäin tai samaan aikaan, pelkkä ovikellon ääni saa koiran ryntäämään ovelle vieraita odottamaan, vaikka vieraiden tulosta ei muuta merkkiä olisikaan. Klassinen ehdollistuminen on tiedostamatonta ja tahdosta riippumatonta. Myös vihjeiden oppiminen tapahtuu klassisen ehdollistumisen kautta.
Tottuminen
Tilanne, jossa koira luokittelee jonkin uuden asian täysin yhdentekeväksi eikä reagoi enää kyseisen asian läsnäoloon. Tottuminen tiettyyn asiaan tapahtuu, kun asia tuottaa koiralle jatkuvasti yhdentekevää palautetta. Ehdottomiin asioihin koira ei voi tottua, esimerkiksi ruokaan, sillä se on koiralle elinehto.
Siedättyminen
Tilanne, jossa koira luokittelee yhdentekeväksi jonkin sellaisen asian, joka on herättänyt aikaisemmin suurempia reaktioita. Siedättymistä tapahtuu, kun koira viedään niin kauas pelottavasta kohteesta, että koira kykenee olemaan stressaantumatta. Vähitellen kohdetta siirretään lähemmäs, mutta niin hitaasti, että koira ei stressaannu missään vaiheessa, vaan kohde herättää vain hieman ihmetystä tai jännitystä. Lopulta kohteen läsnäolo ei enää aiheuta koirassa suurempia reaktioita. Siedättyminen vaatii sitä enemmän aikaa, mitä suurempi koiran pelko ja kiihtymys siedätettävää asiaa kohtaan on.
Pelkoehdollistuminen
Tilanne, jonka kokiessaan koira oppii kerrasta. Tämän kaltaisia tilanteita voivat olla esimerkiksi onnettomuudet tai tilanteet, joissa koira säikähtää vakavasti. Koiran luonne ja aikaisemmat kokemukset vaikuttavat siihen, kuinka helposti ja missä tilanteessa pelkoehdollistuminen voi tapahtua. Äärimmäisen uhkaavan tilanteen aikana koira voi yhdistää pelkonsa mihin tahansa tilanteessa olevaan yhteen tai useampaan asiaan, vaikka ne eivät todellisuudessa liittyisi tilanteeseen millään tavalla. Pelkoehdollistumisen seurauksia voi lievittää, mutta ne eivät koskaan katoa täysin.
Kolmastoista koputus
Kolmastoista koputus on vuonna 1945 valmistunut Ilmari Unhon ohjaama jännityselokuva. Käsikirjoitus pohjautuu Simo Penttilän tarinaan, jossa tapahtumat liikkuvat sodan aiheissa.
Elokuvan aiheena on kahden suomalaisen merikapteenin seikkailu Göteborgissa, jossa kapteenit (Joel Rinne ja Tauno Palo) kohtaavat kabareelaulajina esiintyvät, torpedoijille tietoja välittävät agentit. Tuotantoresurssien vähäisyyden vuoksi Göteborgia esittää elokuvassa Turku.
Arviot
Aikalaiskriitikot ottivat elokuvan myötämielisinä vastaan: ”Älykäs seikkailuelokuva – – laatutyötä, ajanvietefilminä hyvää luokkaa”, arvioi Olavi Vesterdahl Aamulehdessä. Huolellista työtä kiiteltiin yleisesti, myös musiikin ja lavastuksen osalta.
Tv-maailma -lehden arviossa vuodelta 2011 kriitikko pitää tarinaa löyhänä, mutta George de Godzinskyn merimieslaulut tekevät häneenkin vaikutuksen.
Koiran kouluttaminen
Käytöksen aikaansaaminen
Toiminnan nappaaminen tarkoittaa tapaa, jossa kouluttaja odottaa passiivisesti niin kauan, että koira käyttäytyy halutulla tavalla. Tapaa käytetään silloin, kun halutaan antaa vahviste käytöksestä, jota koira tekee paljon luonnostaan. Tämän kaltaisia käytöksiä ovat esimerkiksi istuminen ja makaaminen.
Vaiheittainen suuntaaminen eli kansankielellä sheippaaminen tarkoittaa, että käytös jaetaan hyvin pieniin osatavoitteisiin ja edetään vaiheittain kohti tavoitetta. Tätä aikaansaamistapaa käytetään, kun koiralle opetetaan monimutkaisia käytöksiä, kuten noutamista.
Kohteiden avulla opettaminen tarkoittaa tapaa, jossa käytetään esineitä käytöksen aikaansaamiseksi. Ensin koira opetetaan vaiheittain suuntaamalla koskemaan johonkin esineeseen jollain ruumiinosallaan, yleensä joko kuonolla tai tassulla. Tämän jälkeen esine siirretään paikkaan, johon koiran kosketus halutaan siirtää. Myöhemmin esine poistetaan, ja koiralle aletaan antaa vahvisteita pelkästään uuden asian kosketuksesta. Esimerkiksi paperin, johon koira on oppinut koskemaan tassulla, siirtäminen valonkatkaisijalle saa koiran koskemaan tassullaan valonkatkaisijaa paperin kadotessa.
Fyysinen ohjailu sisältää samankaltaisia piirteitä houkuttelun kanssa. Koira ohjataan fyysisillä avuilla tekemään haluttu käytös, kuten painamalla koiran takapää kädellä maahan istumisen aikaansaamiseksi. Tämäkin tapa vahvistaa passiivisuutta, sillä koiran on kannattavampaa vain odottaa fyysistä ohjailua, kuin osoittaa oma-aloitteisuutta. Koira voi myös jäädä kiinni fyysisiin apuihin, eli ei esimerkiksi osaa istua ilman kosketusta alaselkään. Tietyt yksilöt voivat myös pitää fyysistä ohjailua painostuksena, jolloin ne kokevat avut rankaisun tavoin.
Houkuttelu tarkoittaa tapaa, jossa koira houkutellaan esimerkiksi ruoan avulla tekemään jotain. Houkuttelu voi olla nopea tapa aikaansaada käytös, mutta sitä ei tulisi jatkaa kuin noin kolmen toiston verran. Houkuttelu vahvistaa koiran passiivisuutta, sillä koiran täytyy ainoastaan seurata houkuttelussa käytettävää makupalaa, ei keskittyä itse tekemiseen. Houkuttelusta voi muodostua tarkoituksettomasti osa käytöstä, eikä koira osaa käyttäytyä halutulla tavalla ilman ohjausta. Näin voi käydä esimerkiksi silloin, kun kouluttaja houkuttelee koiran istumaan ojentaen makupalaa pitelevän käden koiran pään yläpuolelle. Tämän toistuessa koira yhdistää käden liikkeen osaksi käytöstä, eikä istu ilman sitä. älä huuda koskaan koiralle kun se ei tee sitä mitä käsketään.
Polaris (sarjakuvahahmo)
Polaris (Lorna Dane) on Marvelin luoma sarjakuvahahmo, joka hallitsee magneettikenttiä ja voi siten muokata sekä hallita erilaisia metalleja. Polaris on Magneton kolmas lapsi, Elohopean ja Purppuranoidan sisar.
Koiran kouluttaminen
Vihjeen lisääminen
Koiralle voidaan kouluttaa klassisen ehdollistumisen avulla vihjeitä, joiden avulla koira tietää käyttäytyä tietyllä tavalla saadakseen vahvisteen tai välttääkseen rankaisun. Vihjeitä voivat olla esimerkiksi näköhavainnot (kuten kouluttajan eleet), äänet (kuten kouluttajan sanat), tuntohavainnot (kuten kosketus selkään) tai hajut. Kun sama vihje toistetaan useita kertoja samaan aikaan tietyn koiran käytöksen kanssa, koira yhdistää vihjeen ja käytöksen toisiinsa. Näin esimerkiksi käy, jos toistuvasti koiran istuessa se kuulee sanan "istu". Vihjeen merkitys koiralle vaihtelee hieman opetusmenetelmästä riippuen. Jos koira saa istumisesta vahvisteita, vihje merkitsee koiralle kirjaimellisesti vihjettä, joka mahdollistaa vahvisteen. Jos taas koira saa epämiellyttävän tilanteen loppumaan tai välttää rankaisun kokonaan istumalla, vihjeestä tulee koiralle niin sanottu varoitussignaali. Sen kuullessaan koira istuu, jotta välttyisi pahoilta asioilta. Koiran yleiskäytökseen luonnollisesti vaikuttaa, kumpi merkitys vihjeellä on. Käytökseen kannattaa liittää vihje vasta, kun koira osaa valmiin käytöksen kokonaisuudessaan. Muuten on vaarana, että koira yhdistää vihjeen johonkin koulutuksen osavaiheeseen eikä valmiiseen haluttuun suoritukseen. Ennen vihjeen/vihjesanan/käskyn/komennon lisäämistä, koiran käytös tulee siis saada aikaiseksi jollakin edellä mainitulla tavalla ja vasta tämän jälkeen toimintaan liitetään toimintaa kuvaava vihje/vihjesana/käsky/komento.
Rasvahäntälammas
thumb|Rasvahäntälammas afganistanilaisen paimenen kanssa Rasvahäntälammas on kesyn lampaan rotujen joukko, johon kuuluu noin neljännes maailman lampaista. Sen häntä toimii samalla tavalla kuin kamelin kyttyrä: lammas varastoi siihen ravintoa.
Koiran kouluttaminen
Vihjeen lisääminen
Koska koira kommunikoi eleiden ja ruumiinkielen avulla, se oppii helpommin eleistä tai näköhavainnoista koostuvat vihjeet. Ääniä ja sanoja opetettaessa kouluttajan täytyy olla erityisen tarkka, ettei tilanteessa ole sanan lisäksi mitään muuta, minkä koira voisi käsittää vihjeeksi. Jos käden heilautus ja sana osuvat samalle hetkelle, koira todennäköisesti keskittyy enemmän näköhavaintoon eli käden heilautukseen. Latenssi on aika, joka koiralla kuluu vihjeen saamisesta siihen reagointiin. Kun sekä käytös että siihen liitetty vihje ovat vahvoja, voidaan latenssiaikaa ryhtyä koulutuksen avulla vähentämään.
Rasvahäntälammas
Rasvahäntälampaat pärjäävät karuissa olosuhteissa, jopa puoliaavikolla. Rasvahäntälampaita tavataan eniten Pohjois-Afrikassa sekä Keski- ja Lähi-idässä kuten Turkissa ja Saudi-Arabiassa.
Rasvahäntälammas mainitaan jo Raamatussa, ja sen kuvia on Urukin mosaiikeissa ja kiviesineissä ajalta noin 3000 eaa.
Koiran kouluttaminen
Ärsykekontrolli
Koiran tunteman käskyn eli vihjeen voi kouluttaa ärsykekontrolliin. Ollakseen ärsykekontrollissa, vihjeen on täytettävä neljä sääntöä:'''1. '''Koira toimii vihjeen mukaisesti vihjeen saadessaan (koira koskettaa valokatkaisijaa kuullessaan sanan "valot")
2. Toimintaa ei tapahdu, jos vihjettä ei anneta (koira ei kosketa valokatkaisijaa, jos se ei kuule sanaa "valot")
3. Toimintaa ei tapahdu, jos esitetään aiemmin opittu vihje (jos koira kuulee sanan "maahan", se ei käy koskettamassa valokatkaisijaa, vaan menee maahan)
Jaalan vaakuna
150px|thumb|Jaalan vaakuna (1964–2008) Jaalan vaakuna oli Jaalan kunnan tunnus. Sen on suunnitellut heraldikko Ahti Hammar vuonna 1964.
Koiran kouluttaminen
Ärsykekontrolli
4. Toimintaa ei tapahdu, jos esitetään tuntematon vihje (kun koira kuulee sanan "hevonen", se ei käy koskettamassa valokatkaisijaa, vaan on tekemättä mitään)
Kaikkia koulutettuja käytöksiä ei tarvitse saada ärsykekontrolliin kuin osittain. Varsinkaan oma-aloitteista toimintaa (kohta 2.) ei voi kitkeä sellaisten käytösten kohdalla, joita koira tekee paljon luonnostaan (istuu, makaa, seisoo jne.) Joidenkin käytösten kohdalla taas on erittäin tärkeää, että käytös on ärsykekontrollissa kokonaan; esimerkiksi pelastuskoiraa, joka toistuvasti tekee "vääriä hälytyksiä" eli ilmoittaa löytäneensä kadonneen henkilön löytämättä kuitenkaan ketään, ei tositoimiin kelpuutettaisi.
Ärsykekontrollia koulutettaessa ilman vihjettä ja väärästä vihjeestä suoritetut toiminnot jätetään palkitsematta, ja vain oikeasta vihjeestä suoritetut toiminnot palkitaan. Näin oma-aloitteinen toiminta lopulta sammuu eli loppuu koiran kokiessa vihjeettä tapahtuneen toiminnan hyödyttömäksi. Ärsykekontrollia koulutettaessa ilman vihjettä ja väärästä vihjeestä suoritetut toiminnot jätetään palkitsematta, ja vain oikeasta vihjeestä suoritetut toiminnot palkitaan. Näin oma-aloitteinen toiminta lopulta 'sammuu' eli loppuu koiran kokiessa vihjeettä tapahtuneen toiminnan hyödyttömäksi.
Jaalan vaakuna
Vaakuna poistui käytöstä Jaalan liityttyä Kouvolaan 1. tammikuuta 2009.
Koiran kouluttaminen
Yleistäminen
Koirat eivät yleistä asioita kovinkaan helposti; koira, joka osaa toimia koulutetulla tavalla kotona, ei välttämättä ymmärrä käskyjä lainkaan kodin ulkopuolella. Tämä johtuu siitä, että koira on yhdistänyt kotiympäristön osaksi käskyä ja koulutettua toimintoa. Tällaisen käskysanan antaminen kodin ulkopuolella olisi siis koiran näkökulmasta sama asia, kuin koiraa käskettäisiin noutamaan ilman, että ympäristössä olisi mitään noudettavaa. Koiran mielestä jotain oleellista puuttuu, eikä siksi kykene toimimaan käskyn mukaisesti. Jotta tämänkaltainen ongelma voitaisiin välttää, on koiran kanssa harjoiteltava mahdollisimman monessa erilaisessa ympäristössä. Näin koira ei yhdistä tiettyä käyttäytymismallia vain tiettyyn paikkaan. Yleistyksen tarpeen laajuus riippuu koulutettavasta käytöksestä; esimerkiksi avustajakoiran ei tarvitse osata sytyttää valoja kuin omistajansa kotona, mutta sen on osattava nostaa omistajansa tiputtamat tavarat ympäristöstä riippumatta. Sama pätee myös muihin tekijöihin; esimerkiksi noutoa opetettaessa on tärkeää noudattaa koiralla lukuisia erilaisia esineitä, jotta koira ymmärtäisi noutokäskyn pätevän kaikenlaisiin esineisiin. Uuteen ympäristöön/esineeseen siirryttäessä on tärkeää laskea vaatimustasoa, tai jopa aloittaa käskyn harjoittelu täysin alusta, jotta koira kykenisi toimimaan halutulla tavalla ja se päästäisiin palkitsemaan. Vaikka käskyn harjoittelu jouduttaisiin aloittamaan alusta, koulutus etenee uudessa ympäristössä kuitenkin huomattavasti nopeammin, ja mahdollisesti jo muutaman toiston jälkeen koira kykenee samaan vaatimustasoon kuin kotiympäristössäkin. Kun koiran kanssa on harjoiteltu riittävän monessa erilaisessa ympäristössä, ei vaatimustason väliaikainen laskeminen ole enää välttämätöntä ko. käytöksen kohdalla.
Yleistämisestä on monesti kyse myös silloin, kun koiraa käskee joku muu kuin koiraa kouluttanut henkilö, ja koira ei toimi käskyn mukaisesti. Jokaisella ihmisellä on oma tapansa toimia ja elehtiä, ja koirat huomaavat myös pienet, tarkoituksettomat eleet helposti ja yhdistävät ne osaksi käskyä. Kun myöhemmin joku muu käskee koiraa, nämä eleet puuttuvat, ja koiran mielestä käsky on puutteellinen eikä se näin ollen ymmärrä mistä on kyse. Jos koiran on tarkoitus totella useita ihmisiä, kuten kaikkia perheenjäseniä, on tärkeää että kaikki perheenjäsenet harjoittelevat käskyä koiran kanssa koulutuksen päätyttyä. Näin koira oppii toimimaan pelkästään käskyn voimalla, eikä takerru enää pieniin yksittäisiin eleisiin. Ammattikoirankouluttajaa käytettäessä on tärkeää, että koiran kouluttanut henkilö harjoittelee yhdessä myös koiran uuden omistajan kanssa.
Tietyissä tilanteissa yleistämistä rajoitetaan tarkoituksella. Jos koiran on tarkoitus oppia esimerkiksi noutamaan esineitä niiden nimen perusteella, opetus tapahtuu samalla tavoin kuin tavallista noutoakin opetettaessa, mutta sen sijaan että käsky yleistettäisiin lukuisiin erilaisiin esineisiin, harjoitellaankin vain yhdellä ja ainoalla esineellä. Jos koiralle opetetaan noutokäskyä "puhelin", ja harjoitukset toteutetaan pelkästään puhelinta käyttämällä, koira ei myöhemmin osaa noutaa "puhelin" käskyn kuullessaan kuin puhelimen.
Häiriöiden lisääminen
Koira täytyy erikseen opettaa käyttäytymään halutulla tavalla myös tilanteessa, jossa jokin ympäristön ärsyke kiinnittää koiran huomion. Tällaisia häiriöitä voivat olla esimerkiksi vieraan koiran haukunta, aseen laukaukset, pyöräilijät, autot ja mikä tahansa muu ympäristön seikka. Harjoittelu aloitetaan häiriön ollessa niin kaukana, että koira vielä kykenee suoriutumaan tehtävästään. Vähitellen koiran edistymisestä riippuen häiriötä kasvatetaan haluttuun voimakkuuteen.
Määrän lisääminen
Jos lopputulos vaatii, koira opetetaan tekemään haluttua asiaa pitkiä aikoja, pitkien matkojen päässä tai useita kertoja peräkkäin. Näitä voivat edellyttää esimerkiksi paikallaolot, joissa koiran täytyy pysyä tietyssä asennossa pitkä aika omistajan ollessa poissa näkyvistä, tai kisasuoritus, jossa koira joutuu tekemään useita asioita saamatta jokaisesta käytöksestä palkintoa. Koulutus aloitetaan 1 sekunnista, askeleesta tai suorituksesta, josta määrää vähitellen nostetaan suuremmaksi koiran edistyksestä riippuen vahvisteaikatauluja käyttäen.
Tunteiden ehdollistuminen
Kun koiralle opetetaan uutta reaktiota tai käyttäytymismallia, koiran tunnetila koulutuksen aikana ehdollistuu helposti osaksi toimintoa. Jos rauhallisessa ja hieman väsyneessä mielentilassa olevalle koiralle opetetaan maahanmenoa, jatkossa jo pelkkä "maahan" käsky saattaa saada koiran rauhalliseksi ja rentoutuneeksi. Koiran tunnetila luonnollisesti vaikuttaa koulutuksen lopputulokseen ja valmiiseen suoritukseen. Tämän vuoksi kouluttajan tulisi päättää jo ennen koulutuksen aloittamista, minkälainen koiran tunnetila olisi kyseisen käskyn suorittamiseksi parhain; jotkin toiminnot koiran tulisi suorittaa mahdollisimman rauhallisesti (esimerkiksi paikallaan makaaminen), kun taas toiset toiminnot vaativat koiralta nopeutta ja energisyyttä (esimerkiksi luoksetulo).
Koiran saama palaute vaikuttaa koiran tunnetilaan koulutuksen aikana. Yleisesti ottaen vahvisteet eli palkkiot saavat koiran aktiivisemmaksi, kun taas rankaisut passivoivat. Kuitenkin erityyppiset vahvisteet vaikuttavat koiraan eri tavoin; ruokapalkkiot yleensä rauhoittavat koiraa ja edesauttavat rauhallisen tunnetilan saavuttamista, kun taas leikkiminen kiihdyttää koiraa ja edesauttaa nopeiden ja innokkaiden reaktioiden syntymistä. Loppujen lopuksi tulokset ovat kuitenkin koirakohtaisia; esimerkiksi hyvin nälkäinen tai ahne koira saattaa kiihtyä ruokapalkkioiden mahdollisuudesta sen sijaan, että sen käytös rauhoittuisi.
Käyttäytymisketjut
Käyttäytymisketju sisältää useita yksittäisiä käytöksiä, jotka koira suorittaa tietyssä järjestyksessä. Ketjun ensimmäinen käytös toimii vihjeenä suorittaa seuraava käytös, joka taas toimii vihjeenä kolmannelle ja näin koira lopulta pääsee ketjun viimeiseen osaan. Ketjuja esiintyy koiran luontaisessa käytöksessä (esim. metsästyskäyttäytyminen). Koira voi opetella niitä omin päin tai kouluttajan avustuksella. Käyttäytymisketjuja hyödynnetään esimerkiksi palveluskoiranoudon tai henkilöhaun koulutuksessa. Jotta käytökset voisi yhdistää ketjuksi, niiden täytyy olla yhtä vahvoja. Jos jokin ketjun käytöksistä on heikko, ketju katkeaa helposti eli koira ei suorita kaikkia käytösketjussa olevia osia.
Sammuttaminen
Kun koiran käytös ei saa ympäristöstään enää minkäänlaista palautetta, se vähenee ja lopulta loppuu kokonaan. Tätä kutsutaan sammumiseksi. Jotta käytös voisi sammua, sammutettava käytös ei saa tuottaa vahvistetta missään vaiheessa. Satunnainen vahvistaminen riittää ylläpitämään käytöstä jopa tehokkaammin, kuin jatkuva vahvistaminen. Tämä johtuu siitä, että satunnaisesti vahvisteen saanut koira on tottunut saamaan vahvisteen harvoin, toisin kuin jatkuvasti vahvistettu koira. Sammumiselle on tyypillistä käytöksen loppumista edeltävä sammumispurkaus, jolloin koiran toiminta turhautumisen takia ensin kiihtyy ja muuttuu voimakkaammaksi ennen sen vähenemistä. Jos sammumispurkauksen aikanakaan käytös ei tuota vahvistetta, koira lopulta luovuttaa ja lopettaa yrittämisen. Spontaani palautuminen on kuitenkin mahdollista, eli sammuttamisesta huolimatta vanha reaktio voi hetkellisesti palautua pitkienkin aikojen jälkeen. Jos käytös ei silloinkaan tuota palautetta, se unohtuu taas.
Sammuttamista käytetään tietyn tyyppisten ongelmakäytösten ratkaisemiseen. Käytösten, joiden aikaansaamaa vahvistetta ei voida täysin poistaa, ei voida myöskään sammuttaa. Tämän kaltaisia käytöksiä ovat esimerkiksi itsessään palkitsevat asiat, kuten karkaaminen. Tiettyjä käytöksiä vahvistetaan tarkoituksella satunnaisesti, jotta niistä tulisi mahdollisimman kestäviä ja vahvoja sammumista vastaan. Tällaisia käytöksiä ovat esimerkiksi pitkäkestoiset suoritukset, kuten paikallaolot. Niissä koiran on kyettävä jatkamaan tiettyä käyttäytymistä pitkän aikaa turhautumatta siitä, että vahvisteita tulee harvoin. Klassisesti ehdollistuneet mielleyhtymät voidaan sammuttaa toistamalla ehdollista ärsykettä toistuvasti ilman ehdottoman ärsykkeen esiintymistä. Kun ehdollinen ärsyke ei enää ennusta ehdottoman ärsykkeen tapahtumista, se menettää merkityksensä ja muuttuu koiralle jälleen neutraaliksi.
Cowboy Junkies
Cowboy Junkies on vuonna 1985 Ontariossa perustettu kanadalainen vaihtoehtorock-yhtye. Sen musiikki on saanut vaikutteita perinteisestä kantrista, bluesista ja folkista.
Cowboy Junkiesin perustajista kitaristi-lauluntekijä Michael Timmins ja basisti Alan Anton (oik. Alan Alizojvodic) soittivat yhdessä yhtyeissä Hunger Project ja Germinal, joka oli Britanniassa toiminut avantgarde-instrumentaaliyhtye. He alkoivat Kanadaan palattuaan jammailla kokoonpanolla, jossa Timminsin veli Peter oli rumpalina. Vuonna 1985 he ottivat laulajaksi Michaelin ja Peterin siskon Margo Timminsin, sosiaalityöntekijän, joka ei ollut koskaan laulanut julkisesti.
Yhtyeen debyyttialbumi Whites Off Earth Now!! ilmestyi 1986. Se sisälsi yhtä lukuun ottamatta lainakappaleita. Kriitikoiden arvostama kirkossa yhdessä yössä yhdellä mikrofonilla äänitetty kakkosalbumi The Trinity Session vuodelta 1988 sai laajempaa huomioita ja siitä tuli kulttisuosikki. Muun muassa Los Angeles Times valitsi levyn yhdeksi vuoden parhaista albumeista.
The Trinity Sessionia seuranneet 1990-luvun albumit menestyivät myös hyvin Kanadassa. Vuonna 1996 yhtye siirtyi RCA-levymerkiltä Geffenin MCA Records Canada -merkille. Uudelle yhtiöille tehty ensimmäinen albumi Lay It Down tuotettiin yhdessä John Keanen kanssa ja se myi yli 600 000 kappaletta. 2000-luvulla yhtye on julkaissut useita albumeja ja kokoelmalevyjä sekä kiertänyt esiintymässä ympäri maailmaa. Esimerkiksi vuonna 2001 Cowbow Junkies esiintyi 108 konserttipaikassa ja 15 maassa. Yhtye teki laajat Pohjois-Amerikan ja Euroopan kiertueet myös vuosina 2002 ja 2004.
Hamepalmut
Hamepalmut (Licuala) on palmukasveihin kuuluva kasvisuku, jonka on kuvannut Friedrich von Wurmb. Siihen kuuluu 174 lajia, joita kasvaa luonnonvaraisena Australaasiassa, Intiasta ja Kaakkois-Kiinasta Australiaan ja Tyynenmeren saarille. Hamepalmujen tyyppilaji on Indokiinassa, Indonesiassa ja Filippiineillä kasvava malaijinhamepalmu (Licuala spinosa).
Love Me Again
Love Me Again on brittiläisen laulaja-lauluntekijä John Newmanin single hänen ensimmäiseltä albumiltaan Tribute. Kappaleen ovat tehneet Newman itse ja Steve Booker. Kappaleen kesto on kolme minuuttia ja 54 sekuntia.
Love Me Again saavutti suurta menestystä ja oli kolmessa maassa viikon suosituin kappale vuosina 2013-2014. Useissa maissa albumin Tribute toinen single myi myös kultaa sekä platinaa. Myös Suomen radiossa kappale kuului usein vuosien 2013 ja 2014 aikana. Kappaleen musiikkivideon ovat tuottaneet kappaletta myös tekemässä ollut Steve Booker ja Mike Spencer.
Love Me Again pääsi myös EA Sportsin suositun jalkapallopelin FIFA 14:n soundtrackille ja vuonna 2014 valmistuneeseen elokuvaan Edge of Tomorrow.
Samuli Jokinen
Samuli ”JJ” Jokinen (s. 9. marraskuuta 1980 Laitila ) on suomalainen muusikko. Hän on toiminut turkulaisen The Crash -yhtyeen kosketinsoittajana vuodesta 2006 yhtyeen lopettamiseen eli vuoteen 2009. Hän soittaa koskettimia myös Isoveli-yhtyeessä (ent. Brightboy).
Koskettimien lisäksi Jokinen on opiskellut klassista harmonikansoittoa 9-vuotiaasta alkaen ja valmistui keväällä 2005 Turun ammattikorkeakoulun musiikkipedagogilinjalta. Hän on kilpaillut harmonikansoitossa niin Suomessa kuin ulkomaillakin sekä osallistunut useille mestarikursseille. Jokinen on myös toiminut harmonikan soitonopettajana musiikkiopistossa.
Jokinen on soittanut myös Mikko Mäkeläisen taustayhtyeessä. Hiljattain hän jättäytyi pois myös Jenni Vartiaisen yhtyeestä, jossa hän ehti soittaa koskettimia jo jonkun aikaa.
”JJ” lempinimen Jokinen sai tiettävästi tullessaan The Crash -yhtyeeseen, sillä The Crashin basisti, Samuli Haataja, on myös nimeltään Samuli.
Forssan VPK
Forssan Vapaaehtoinen Palokunta Ry eli lyhyesti Forssan VPK on perustettu vuonna 1882. Se on vapaaehtoistoimin toimiva sopimuspalokunta Forssassa.
Historia
Forssassa, Forssa Osakeyhtiön kehruutehtaan ylimmässä kerroksessa syttyi laaja tulipalo 12. elokuuta 1882. Palon laajentuessa huomattiin ettei kylässä ole lainkaan palokuntaa. Silloin syntyi ajatus perustaa Forssaan oma palokunta, Forssan Vapaaehtoinen Palokunta.
Hankkeen alkuunpanija, palokunnan ensimmäinen puheenjohtaja ja ylipäällikkö oli kauppaneuvos Axel Wilhelm Wahren, joka oli Forssa-Yhtiöiden perustaja. Perustamishanketta lämpimästi kannatti silloinen Forssan osakeyhtiö, joka luovuttikin käyttöön sen ensimmäisen palokaluston. Palokunnassa oli aluksi kolme osastoa: sammutus-, korjaus- ja vesiosasto. Palokunnan jäsenmäärä oli alkuun 374 miestä, myöhemmin paljon yli 400 miestä.
Forssan VPK toimi Forssa Osakeyhtiön ja myöhemmin Finlaysonin ainoana tehdaspalokuntana vuoteen 1958 asti. Silloin tehtaalle perustettiin oma palokunta, Finlaysonin tehdaspalokunta. Finlaysonin tehdaspalokunnan loputtua 1980-luvulla toimi Forssan VPK edelleen Finlaysonin alueen ainoana tehdaspalokuntana. Tämä tehdaspalokuntatoiminta loppui vuonna 2009, jolloin Forssan VPK muutti pois Finlaysonin tehdasalueelta.
Forssan Vapaaehtoisella Palokunnalla oli palokunnantalo uudessakylässä. Talo hankittiin vuonna 1914, mutta se paloi Forssan suurpalossa 26. kesäkuuta 1929. Tontti myytiin Forssan kauppalalle 1960 ja siitä saaduilla rahoilla ostettiin palokunnan ensimmäinen uusi paloauto, Mercedes-Benz LF-322, vuosimallia 1961.
Palokunnan nuoriso-osasto on toiminut vuosina 1938–1944, alun perin poikaosastona ja uudelleen 1963 alkaen.
Forssan VPK nykyisin
Forssan VPK toimii yhtenä Kanta-Hämeen pelastuslaitoksen sopimuspalokuntana. Hälytysosaston vahvuus on kymmenkunta miestä ja naista. Yhdistyksessä toimii myös varhaisnuorten ja nuoriso-osasto. Palokunnan käytössä on Scania 93M -sammutusauto ja Ford Tourneo -miehistönkuljetusauto.
Abeille Liberté
Abeille Liberté on ranskalainen 80-metrinen valtamerihinaaja ja monitoimialus, jonka tehtäviin kuuluu meripelastus, hinaus, palontorjunta ja erilaiset saattotehtävät. Aluksen omistaa Bourbon-yhtymä. Ranskan laivasto on tilannut aluksen pitkäaikaisesti käyttöönsä. Alusta operoi Abeilles International (Les Abeilles), joka on osa Bourbon-yhtymää. Abeille Liberté valmistui lokakuussa 2005 ja sen kotisatama on Cherbourg Ranskan Normandiassa Cotentinin niemimaalla. Se hoitaa tehtäviä Englannin kanaalissa, Normandian rannikolla ja muualla Ranskan merialueilla. Sen "reviiri" on 870 kilometriä Ranskan rannikkoa, Mont Saint-Micheliltä Belgian rajalle, alue jolla liikkuu 20 % maailman meriliikenteestä.
Suunnittelu ja rakentaminen
Hinaajan valmistaja on norjalainen Kleven Maritime Group. Sen suunnitteli ja varusteli Rolls-Royce Marine. Laivan rungon valmisti Maritim Ltd. Puolan Gdanskissa, kun taas itse alus on rakennettu Myklebust Verftin telakalla Norjassa. Aluksen runko, etenkin keulan ja perän muotoilu, on suunniteltu erityisesti Abeille Libertéä ja sen identtistä sisaralusta varten. Esimerkiksi parraslaidat ovat korkeat ja yläreunoistaan voimakkaasti pyöristetyt. Aluksella on tilaa kaikkiaan 25 ihmiselle neljällä kannella. Pääkannella on miehistön ja päällystön messit sekä sairaanhoitotila, jossa on neljä vuodepaikkaa. Suunnittelussa otettiin ensimmäistä kertaa huomioon alusten edeltäjillä Abeille Flandrella ja Abeille Languedocilla toimineen miehistön näkemykset. Abeille Liberté ja Abeille Bourbon ovat saaneet huomiota ulkonäöllään, josta tulee enemmän mieleen luksusjahti kuin väkivahva hinaaja.
Abeille Liberté on nimetty Normandian maihinnousussa vuonna 1944 Ranskaa vapauttamaan saapuneiden alusten (Liberty Ships) kunniaksi.
Aluksen ominaisuudet ja varustelu
Aluksen tyyppi on UT 515 – multipurpose salvage tug, coastguard and standby vessel eli se on moinitoimialus, joka kykenee meripelastukseen ja vaativaan hinaukseen merellä. Se voi myös pelkästään avustaa pulaan joutunutta alusta ja toimia saattotehtävissä. Sillä on palon- ja tulvantorjuntakalustoa ja se voi auttaa muun muassa öljyvahinkojen tapahtuessa. Abeille Liberté ja sen sisaralus Abeille Bourbon ovat RIAS-aluksia (Response, Assistance, and Salvage Tugs). Abeille Liberté kykenee avustamaan kaikenlaisia hätään joutuneita aluksia, mukaan luettuna isommat tankkerit ja konttialukset. Les Abeilles investoi Abeille Libertéen ja Abeille Bourboniin yhteensä 51 miljoonaa euroa.
Edeltäjä ja sisaralus
Abeille Liberté korvasi Cherbourgin laivastotukikohdassa Arsenal de Cherbourg edeltäjänsä, lähes 64-metrisen Abeille Languedocin, joka sekin on Abeilles Internationalin alus. Abeille Languedoc siirtyi ensin La Rochelleen, mutta se sijoitettiin loppuvuonna 2011 uudelleen Boulogne-sur-Meriin, lähelle Doverinsalmea. Ennen kuin Abeille Liberté valmistui lokakuussa 2005, valmistui sen identtinen sisaralus Abeille Bourbon saman vuoden huhtikuussa. Bourbonin kotisatama on Brest, jossa se korvasi Abeille Languedocin sisaraluksen Abeille Flandren.
Abeille Liberté toiminnassa
Yhtenä osana aluksen orientoitumista uuteen toimintaympäristöönsä Abeille Liberté pistäytyi alkuvuonna 2006 muutaman päivän ajan Britanniassa, jossa se osallistui Britannian merivartioston (Maritime and Coastguard Agency, MCA) järjestämiin Bluewater-pelastusharjoituksiin.
Paroni Strucker
Paroni Wolfgang von Strucker on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä natsirikollinen. Hahmon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Paroni Struckerin ensiesiintyminen tapahtui Sgt. Fury and his Howling Commandos-lehden numerossa 5 (1964).
Suomessa Paroni Strucker esiintyi ensimmäisen kerran Vihreä Mies Hulk-lehden numerossa 2 (1984).
I Bet You Look Good on the Dancefloor
I Bet You Look Good on the Dancefloor on englantilaisen indie rock-yhtyeen Arctic Monkeysin debyyttisingle ja läpimurtokappale. Kappale julkaistiin ensimmäisenä singlenä yhtyeen debyyttialbumilta Whatever People Say I Am, That's What I'm Not ja nousi Britannian singlelistan kärkeen lokakuussa 2005. ”I Bet You Look Good on the Dancefloor” on säilynyt yhtenä yhtyeen tunnetuimmista kappaleista.
Paroni Strucker
Historia
Paroni Strucker syntyi 1800-luvulla preussilaiseen Struckerien aatelisperheeseen Baijerissa Ranskan–Preussin sodan jälkeen. Myöhemmin Strucker haavoittui kouluttautuessaan Heidelbergissä miekkailijaksi ja tapauksesta jäi arvet hänen kasvoilleen loppuelämäksi.
I Bet You Look Good on the Dancefloor
Arctic Monkeys esitti kappaleen Lontoon kesäolympialaisten avajaisissa 2012. Brittiläinen musiikkilehti NME listasi kappaleen sijalle 7 listassa 500 kautta aikojen parhaista kappaleista.
Paroni Strucker
Historia
Strucker liittyi natsi-Saksan armeijaan ja nousi nopeasti natsien pahamaineisen kuolemanpartion johtoon. Adolf Hitler antoi Struckerille käskyn tuhota erään ranskalaisen kylän koko väestö, mutta Strucker tappajineen ei onnistunut, sillä Nick Furyn Ulvovat Kommandot estivät heitä. Strucker ja osa hänen joukoistaan pääsi kuitenkin takaisin Saksaan. Hitler raivostui Struckerille tästä epäonnistumisesta sekä määräsi Gestapon etsimään ja tappamaan Struckerin.
Ennen kuin Gestapo onnistui tavoitteessaan Struckerin pelasti natsi-Saksan toiseksi mahtavin mies, Punakallo. Punakallo suunnitteli syrjäyttävänsä Hitlerin ja mikäli akselivallat häviäisivät sodan hän rakentaisi järjestön, jonka tavoitteena olisi maailmanvalloitus.
Punakallo lähetti Struckerin Japaniin luomaan järjestön perustuksia. Siellä hän tapasi tahoja, jotka rakensivat järjestöä, jonka tavoitteena olisi maailmanvalloitus. Kun järjestö oli tarpeeksi vahva hän tappoi alkuperäisen japanilaisen Yli-Hydran ja otti järjestön komentoonsa nimeten sen Hydraksi. Toisen maailmansodan riehuessa Strucker alkoi keskittää Tyynellemerelle Hydra-saarta, joka toimisi järjestön päätukikohtana. Englantilainen laivastokapteeni tuhosi kuitenkin Hydra-saaren.
Strucker loi Hydraan keskusosaston nimeltä NE hallitsemaan ja valvomaan Hydran ja sen sisarjärjestöjen toimintaa. Nick Furyn johtama YPKVV hyökkäsi kuitenkin Hydraan ja heikensi sitä niin pahasti, että NE päättivät aktivoida AIM:n ja Salaisen Valtakunnan (kaksi Hydran sisarjärjestöä), jotta Hydra voisi taas kerätä voimansa.
Kuluttajaosuustoiminnan säätiö
Kuluttajaosuustoiminnan säätiö sr on Tradekan vuonna 2012 perustama säätiö. Säätiön tarkoitus on edistää kuluttajien asemaa ja taloudellista tietämystä. Säätiö myöntää apurahoja.
Säätiön hallussa on osa (5 %) Tradeka-Yhtiöt Oy:n äänivallasta. Järjestelyn tarkoitus on suojata Tradekaa valtausyrityksiä vastaan.
Seututie 849
Seututie 849 on Oulusta, Kiimingin kirkonkylältä Yli-Iin ja Iin Oijärven kautta Simon Taininiemen kylään, Simojoen rannalle johtava seututie.
Tien kulku
Tie lähtee valtatieltä 20 Kiiminginjoen sillan jälkeen kohti pohjoiskoillista eli Yli-Iitä, Kiimingin Talkkunamaan ja Kotajärven kautta. Risteyksestä noin kolmen kilometrin päässä se ylittää Jolosjoen kohdassa, jossa uusi ja vanha silta ovat rinnakkain.
Ylitettyään Iijoen se yhtyy seututiehen 851. Yli-Iin kirkonkylältä tie jatkuu Siuruanjoen vartta seuraten koilliseen. Tannilassa siitä erkanee ensin itään Pudasjärvelle seututie 855 ja Siuruanjoen toisen ylityksen jälkeen länteen samainen seututie länteen Olhavaan.
Jäätelö
thumb|Vohvelilla ja suklaalla koristeltu jäätelöannos. Jäätelö on jäädytetty jälkiruoka, joka on valmistettu perinteisesti kermasta ja täysmaidosta. Nykyisin jäätelöä valmistetaan myös ilman kermaa maidosta tai maitoproteiinista ja voista tai kookosöljystä sekä sokerista tai glukoosisiirapista ja monenlaisista lisäaineista.
Jäätelö saa tunnusomaisen suutuntumansa mikrorakenteestaan, joka koostuu pieniksi pilkotuista rasvapisaroista, jääkiteistä sekä sekaan vatkatusta ilmasta.
Artur Gatšinski
Artur Andrejevitš Gatšinski (, s. 13. elokuuta 1993 Moskova) on venäläinen taitoluistelija. Hän on voittanut pronssimitalin vuoden 2011 MM-kisoissa, hopeaa vuoden 2012 EM-kilpailuissa ja hopeaa Venäjän-mestaruuskilpailuissa vuosina 2011 ja 2012.
Jäätelö
Ennen pakastimien keksimistä jäätelö oli tuote, jota tarjoiltiin vain erikoistilaisuuksissa. Pakastimien yleistyttyä jäätelöstä tuli arkinen herkku.
Määritelmät
thumb|Suklaalla päällystetty jäätelöpuikko. Jäätelön määritelmä vaihtelee maittain. Esimerkiksi Yhdysvalloissa jäätelössä täytyy olla vähintään 10 prosenttia maitorasvaa ja 20 prosenttia maidon kuiva-aineita, ja sen täytyy painaa vähintään 540 grammaa litralta. Britanniassa jäätelössä täytyy olla vähintään 5 prosenttia rasvaa ja 2,5 prosenttia maitoproteiineja, jotka on saatu jäädyttämällä emulsio, jossa on rasvaa, maitosolideja ja sokeria tai muuta makeutusainetta.
Vakiintuneessa käytössä kermajäätelöksi kutsutaan Suomessa jäätelöä, jossa maitorasvaa on 12 %, maitoproteiinia 3,5 % ja kuiva-ainetta kaikkiaan 34 %. Kermaa kermajäätelöksi kutsutun tuotteen ei tarvitse Suomessa sisältää lainkaan. Eri valmistajien jäätelöiden kermapitoisuudet vaihtelevat huomattavasti, ja joissain kermainen maku saavutetaan lisäaineilla, kuten johanneksenleipäpuujauheella.
Hyvälaatuisissa jäätelöissä on enemmän maitorasvaa ja vähemmän ilmaa kuin halvoissa jäätelöissä, ja se tehdään laadukkaista raaka-aineista. Kasvirasva on halvempaa kuin maitorasva, joten halvat jäätelöt tehdään usein kasvirasvasta, ja niihin myös sekoitetaan enemmän ilmaa kuin laadukkaisiin jäätelöihin. Ennen vuotta 2007 jäätelön määritelmän sovellusala oli Suomessakin nk. jäätelöasetuksella (eri muodoissaan 1956–2007) rajattu maitopohjaisiin tuotteisiin, joten muita vastaavia tuotteita ei saanut kutsua jäätelöiksi.