cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jokerien SM-liigakausi 2009–2010
Katsaus
Jokereiden uudeksi päävalmentajaksi palkattiin 1990-luvun menestysvuosien jokerivalmentajana ja A-maajoukkueen entisenä apu- ja päävalmentajana tunnettu Hannu Aravirta, joka palasi Jokereihin 13 vuoden tauon jälkeen. Aravirran avuksi valmennukseen palkattiin entinen jokeripelaaja Antti Törmänen. Edelliskauden valmennusjohdosta vain maalivahtivalmentaja Jami Kauppi jatkoi Jokereissa.
Kauden 2009–2010 uusiin pelaajahankintoihin kuuluivat muun muassa jokerikasvatti Antti-Jussi Niemi, joka toimi myös joukkueen kapteenina sekä aiemminkin Jokereissa kiekkoilleet Jukka Hentunen ja Esa Pirnes. 5. toukokuuta 2009 julkistetussa tulevan kauden joukkueessa oli 29 sopimuspelaajaa, joista 11 juniori-ikäisiä. Seuran johdon mukaan uusia pelaajia ei enää etsitty joukkueeseen.
thumb|240px|Fredrik Bremberg saapui vahvistamaan Jokereita lokakuussa 2009. Kuitenkin kolmentoista ottelun jälkeen puheenjohtaja Harkimo ja urheiluntoimenjohtaja Matti Virmanen joutuivat syömään sanansa; sarjan viimeisellä sijalla olevan joukkueen hyökkäystä vahvistamaan palkattiin ruotsalainen Fredrik Bremberg.
Perjantaina 13. marraskuuta, tappiollisen HIFK-kotiottelun jälkeen, ilmoitti Jokerit myyneensä puolustaja Sami Heleniuksen loppukauden sopimuksella Lahden Pelicansiin. Samalla joukkue hankki uudeksi puolustajaksi yhdysvaltalaisen Alex Brooksin, joka oli edustanut Jokereita jo kaudella 2001–2002 voittaen suomenmestaruuden. Brooks puki uuden seuransa asun ylleen heti seuraavassa ottelussa Porin Ässiä vastaan, jonka Jokerit voitti kotonaan 3–1. Brooks sai syöttöpisteen joukkueen avausmaaliin.
Jokerit erotti Aravirran sekä Törmäsen keskiviikkona 25. marraskuuta joukkueen hävittyä edellisenä iltana kotonaan Pelicansille 3–5. Pari tuntia myöhemmin Jokerit vahvisti palkanneensa uudeksi päävalmentajaksi Hannu Jortikan. Tässä vaiheessa Jokerit oli sarjassa hetkellisen nousun jälkeen jälleen viimeisenä.
Joukkueen kotimaisuusaste laski jälleen joulukuun alussa, kun puolustusta paikkaamaan hankittiin Ranskan passin omaava kanadalaislähtöinen Joe Rullier, jonka koeaika kesti tammikuun puoleen väliin asti. Lopulta Rullier sai loppukauden kestävän sopimuksen Jokereihin.
Jokerit näytti ilmoittautuvan mestaruustaistoon tammikuun lopulla, kun joukkue hankki itselleen kaksi NHL-taustan omaavaa hyökkääjää. Joukkueeseen liittyi Carolina Hurricanesissa, Colorado Avalanchessa ja Toronto Maple Leafsissa 580 NHL-ottelua ja 198 pistettä kerännyt kanadalainen Bates Battaglia. Toinen NHL-taustainen pelaaja oli ruotsalainen Michael Nylander, joka aikaisemmin oli piipahtanut Suomessa NHL-työsulkukausilla 1994–95 JyP HT:ssa ja 2004–05 Oulun Kärpissä. Nylanderilla oli NHL-kokemusta 980 ottelua, joissa hänelle oli kertynyt 679 pistettä.
Runkosarjan viimeisellä kierroksella Jokereiden kotivoitto Kalevan Pallosta ja SaiPan samanaikainen tappio kotonaan sarjajumbo Ilvekselle toi joukkueelle runkosarjan kymmenennen tilan ja paikan pudotuspelien ensimmäiselle kierrokselle ns. villi kortti -sarjaan. Nimellisesti kovista loppukauden vahvistuksistaan huolimatta Jokereiden kohtaloksi koitui pudotuspelien avauskierroksella Tappara, joka voitti Jokerit otteluvoitoin 2–1. Kumpikaan NHL-vahvistuksista, Nylander saati Battaglia, ei kyennyt täyttämään heihin kohdistettuja suurehkoja odotuksia. Alisuorittamista kuvasti hyvin Battaglian jouduttua seuraamaan pudotuspelit pelaavan kokoonpanon ulkopuolella.
DFI
right|100px|DFI:n logo. DFI on kansainvälinen elektroniikkateollisuusyritys, jonka pääkonttori sijaitsee Taiwanin Hsi-Chih Cityssä. DFI on perustettu 1981 ja sillä on yli 20 vuoden kokemus tietokonekomponenttien valmistamisesta ja markkinoimisesta.
Hollolan kunnantupa
thumb|Hollolan kunnantupa vuodelta 1902 (25.12.2005)|300px thumb|Hollolan kunnantupa vuodelta 1902 (10.10.2005)|300px
Hollolan kunnantupa on arkkitehti Vilho Penttilän suunnittelema, ja se on rakennettu 1902. Se sijaitsee Hollolan kivikirkon eteläpuolella Vesijärven rantoja pitkin kulkevan Lahden tien varrella. Talossa on jyrkästi laskeva paanukatto päätyräystäineen. Katolla on myös kattoratsastajakoristeet. Rakennus tuli maksamaan kunnalle 7700 markkaa. 1912 talon yläkertaan tehtiin asunnot diakonissalle ja kätilölle.
Kunnantuvalla pidettiin Hollolan kunnanvaltuuston kokoukset 1910–1942, minkä jälkeen kunnanvaltuusto alkoi kokoontua Lahdessa.
Hallinnollisen käytön ohella siellä pidettiin myös rippikoulua, pyhäkoulua, hautajaisten muistotilaisuuksia ja muita yksityisiä juhlia. Pienemmässä tuvassa pidettiin aluksi kirjastoa ja 1916 alkaen kunnanlääkärin vastaanottoa. Talon itäpäädyssä oli vahtimestarin asunto ja sen kamarin nurkassa kirkonkylän puhelinkeskus.
Kun Hollolan kunnanvaltuusto ei enää kokoontunut kunnantuvalla, vaan Lahdessa, siirrettiin kunnankirjasto pienemmästä tuvasta länsipuolella olevaan suureen tupaan. Pienestä tuvasta ja vahtimestarin asunnosta tuli lastenneuvola.
Kunnankirjasto siirtyi 1971 Salpakankaalle valtatie 12n eteläpuolelle, missä se toimi vuoteen 2005 saakka, kunnes Hollolan uusi pääkirjasto avattiin. Kirjaston siirtymisen jälkeen kunnantupa toimi Hollitupa-nimisenä kahvilana. Holli tarkoittaa talonpoikien ylimääräistä velvollisuutta olla tarjolla kyydityksiä varten, mitä kestikievari ei omilla hevosillaan kyennyt ajoittain suorittamaan matkustajien ajoittaisen suuren määrän vuoksi.
Ravintola ja kahvila
Kunnantupa saneerattiin 1982–1984, minkä jälkeen siitä tuli Hollitupa-niminen lounasravintola. Vasta tuolloin toteutettiin arkkitehdin suunnitelmaan kuuluneet länsipuolella olevan suuremman tuvan takat. 1990-luvulla lounasravintolan pitäjä vaihtui ja siitä tuli Ravintola Kunnantupa, minkä jälkeen rakennuksessa on toiminut Valkoinen Omena -niminen lounasravintola vuoden 2004 lopulta, joka muuttui 2006 tilausravintolaksi. 2007–2009 Hollolan kunta vuokrasi kunnantuvan Hirsimajan Design ja Antiikkikahvilalle. Vuokrauksen jälkeen 2010 Hollolan kunta myi kunnantuvan 1945 perustetulle Hollolan kotiseutuyhdistys ry:lle 5 000 eurolla. Hollolan kotiseutuyhdistys, joka ylläpitää Hollolan kirkonkylässä myös Hollolan kotiseutumuseota Hollolan hautausmaan luoteisnurkalla viljamakasiinissa ja siitä pohjoiseen Parinpellon leirikeskuksen suuntaan tien länsipuolella Hentilän talomuseota, pitää kesäkuusta elokuun puoleen väliin kunnantuvalla kesäkahvilaa.
Hollolan kirkonkylän toinen kahvila on kunnantuvan länsipuolella Hollolan maatalousnaisten kahvila ja kolmas lounasravintola Kunnantupa, joka toimi aikaisemmin Hollolan kunnantuvan tiloissa 1990-luvulla. Hollolan kotiseutuyhdistyksen ylläpitämä Hollolan kunnantupa on nykyiseltä nimeltään Hollolan vanha kunnantupa, ja siellä on avoin langaton lähiverkko. Hollolan kunnantuvan vieressä on tiekirkko, keskiaikainen Hollolan Pyhän Marian kirkko, se on Hollolan seurakunnan 1515 valmistuneena Hollolan kolmas kirkko. Hollolan neljäs kirkko, joka toimi Salpakankaan kuntakeskuksessa, on purettu ja viides kirkko, Sovituksen kirkko, on valtatie 12:n varrella.
Sisustus
Kuvatäkki ja valokuvia kunnantuvan varhaisvuosilta.
Rakennuksen paanukattoa ei ole tervattu, koska se on käsitelty puunkyllästysaineella.
Muuta
Aikaisemmin Hollolan kunnantuvassa toiminut Ravintola Kunnantupa kuuluu Hollituvan jälkeen ja Valkoista Omenaa ennen toimineelle yrittäjälle. Toiminimi kunnantupa toimii siirtymisen jälkeen Hollolan kirkon hautausmaalla.
Aiheesta muualla
61.05139°N, 25.43278°W
Epänormaali kannabidioli
Epänormaali kannabidioli eli abn-CBD, joka on lyhenne englanninkielen sanoista abnormal cannabidiol, on kannabidiolin rakenneisomeeri, joka sitoutuu valikoivasti agonistina ainakin GPR18-reseptoriin. Tämä GPCR saattaa olla kannabinoidireseptori. Vuoden 2021 helmikuuhun mennessä IUPHAR ei kuitenkaan ole luokitellut tätä reseptoria kannabinoidireseptoriksi tutkimustiedon puutteen takia. Abn-CBD:tä on käytetty endokannabinoidijärjestelmän tutkimuksessa. Sen annostelu laskee verenpainetta eläimissä laajentamalla verisuonistoa. Abn-CBD ei päihdytä, kuten esimerkiksi tetrahydrokannabinoli (THC), sillä Abn-CBD ei sitoudu CB1-kannabinoidireseptoriin agonistina THC:n tapaan.
Abn-CDB:llä on 2 kiraliakeskusta. Sillä on siten 4 (=22) stereoisomeeriä.
Historia
Abn-CBD syntetisoitiin ensi kerran vuonna 1969. Sen biologiset vaikutukset havaittiin vuonna 1977, kun sitä pistettiin koiriin. Se aiheutti koirissa verenpaineen laskua, kuten jotkin muut kannabinoidit, muttei aiheuttanut päihtymystä. Vuonna 1999 havaittiin, ettei abn-CBD sitoutunut tuolloin tunnettuihin CB1- ja CB2-kannabinoidireseptoreihin. Tämä osoitettiin knockout-hiirten avulla, joissa näitä reseptoreita koodaavat geenit oli inaktivoitu. Hiirissä abn-CBD kuitenkin laski verenpainetta inaktivaatiosta huolimatta ja kannabidioli esti paineen laskua. Abn-CBD:n esitettiin siksi sitoutuvan johonkin tuntemattomaan kannabinoidireseptoriin agonistina ja kannabidiolin olevan kilpaileva antagonisti tässä reseptorissa abn-CBD:lle. Vuonna 2006 sisäsyntyisiin kannabinoideihin eli endokannabinoideihin lukeutuvan anandamidin aineenvaihduntatuotteen, N-arakidonyyliglysiinin (NAGly) osoitettiin sitoutuvan tuolloin vielä huonosti tunnettuun GPR18-reseptoriin, joka löytyy muun muassa ihmisistä, jyrsijöistä ja koirista. GPR18-reseptorin esitettiin siksi vuonna 2006 olevan uusi kannabinoidireseptori. Vuonna 2010 abn-CBD:n ehdotettiin ensi kerran saavan aikaan verenpaineeseen liittyvät vaikutuksensa sitoutumalla agonistina GPR18-reseptoriin.
Rostselmaš
Rostselmaš on venäläinen maatalouskoneyhtiö, joka valmistaa maataloustraktoreita ja puimureita. Yhtiö perustettiin 1929 ja sen kotipaikka on Rostov-na-Donu.
Sesleria serbica
Sesleria serbica on heinäkasvien (Poaceae) heimoon, lupikoiden (Sesleria) sukuun kuuluva kasvi. Sitä on pidetty usein Sesleria rigida -lajin muunnoksena tai serpentiinialueilla kasvavana ekotyyppinä, mutta toisinaan myös omana lajinaan. Sesleria serbica on Balkanin alueella endeeminen kasvi, jota tavataan Bosnian ja Hertsegovinan itäosissa sekä keskisessä ja läntisessä Serbiassa. Sesleria serbica kasvaa vuorten ja kallioiden rinteillä serpentiini- sekä kalkkikivialueilla. Sesleria serbica on suojeltu kasvi Serbiassa.
Sesleria serbica on monivuotinen heinä, joka muodostaa laajoja, jopa halkaisijaltaan metrinlevyisiä mättäitä. Varret kasvavat noin 15–55 cm korkeiksi, tavallisimmin noin 25–45 cm korkeiksi. Lehtitupet ovat kellanvihreitä ja kielekkeet ovat lyhyitä. Lehtien pituus vaihtelee noin 4,5–45 cm väliltä ja leveys 0,6–1,4 mm väliltä. Ylin varsilehti on 0,2–1,7 cm pitkä. Lehtien mesofyllissä ei ole erikseen pylväs- ja hohkatylppykerroksia, vaan homogeeninen klorenkyymi täyttää mesofyllin kaikilta niiltä kohdilta, joissa ei ole johtosolukkoa tai sklerenkyymiä. Johtojänteet ovat poikkileikkaukseltaan liereitä ja keskenään erikokoisia. Johtojänteiden ympärillä on yhden solukerroksen paksuiset johtojännetupet. Lehtien abaksiaalisilla puolilla on yhdestä kuuteen sklerenkyymikannatinta. Kukintona on liereä sekä hieman pitkulainen tähkä, jossa on 7–20 tähkylää, tavallisimmin 11–16 tähkylää. Tähkylöissä on kaksi tai kolme kukkaa. Kaleet ovat keskenään erinäköiset, yksisuoniset, noin 3–8 mm pitkät ja 1–3 mm leveät. Ulkohelpeet ovat kalvomaiset, 3–5-suoniset ja noin 3–6 mm pitkät. Ulkohelpeissä on kolmesta viiteen vihnettä, joista keskimmäinen on isoin. Vihneiden pituus vaihtelee 0,4–1,4 mm väliltä. Sisähelve on suunnilleen samankokoinen tai lyhyempi kuin ulkohelve, kaksisuoninen ja lyhytvihneinen. Hedelmät ovat noin 2–3 mm pitkiä.
Teppo Lampela
Lampelaa kiehtovat erityisesti esimerkiksi Georg Friedrich Händelin oopperoiden sekä oratorioiden miehille kirjoitetut alttoroolit. Lisäksi hän esiintyy paljon pohjoissaksalaisen barokkimusiikin esittäjänä (säveltäjäniminä muiden muassa Dietrich Buxtehude, Franz Tunder, Heinrich Schütz) sekä laajalti Johann Sebastian Bachin musiikin parissa.
Osaaminen
Osaaminen on suppeasti määriteltynä taitotietoa Filosofian kannalta osaaminen kuuluu näin määriteltynä tietoteorian eli epistemologian alaan. Käsitteen käyttö julkisessa keskustelussa on toisinaan monimutkaista ja epämääräistä: osaaminen voi esiintyä määritelmissä jopa itsensä ylä- ja alakäsitteenä; siis osaamista määritellään osaamisen avulla. Suomen sanaa osaaminen käytetään käännöksenä englannin termeille competence ja competency, joista edellinen painottaa oppimisen tulosta ja jälkimmäinen puolestaan prosessia.
Osaaminen voidaan määritellä tietoina, taitoina ja asenteina. On huomattava, että samoilla termeillä on aiemmin, viimeistään 1960-1970-luvuilla, määritelty esimerkiksi opettajien ammattitaitoa tiedollisina, taidollisina ja asenteellisina reaktioina. (Reaktio-käsitteen em. käyttö liittyy behavioristiseen oppimiskäsitykseen. ) Oppijoiden osalta on tarkasteltu tiedollisia, taidollisia ja asenteellisia valmiuksia eri aloilla ja eri aiheiden kannalta. Myös opetussuunnitelmia on jäsennetty näillä ulottuvuuksilla, jolloin on puhuttu opetuksen tiedollisista, taidollisista ja asenteellisista tavoitteista.
Osaamisen käsite ja sisältö ovat kulttuurisidonnaisia
Kansainvälisessä osaamiskeskustelussa käytetyssä englannissa on useita termejä, joiden merkitys osin sisältyy suomen osaaminen-termiin. Näitä ovat: competence / competency (osaaminen), knowledge (tieto), skill (taito) ja learning outcome (oppimistulos). Sekä competence että competency voidaan siis suomentaa osaamiseksi, vaikka painotus on erilainen. Edellinen on kapea-alainen, tuotosta korostava ja jälkimmäinen laaja-alaisempi, prosessia painottava käsite.
Osaamisen käsitteet ja sisällöt ovat siis kulttuurisidonnaisia. Brittiläisessä kulttuurissa osaamista (competence) tarkastellaan kykynä suoriutua ennalta määriteltyjen standardien mukaisista tehtävistä. Yhdysvalloissa osaamista (competency) taas katsotaan käyttäytymisen ja persoonallisuuden piirteinä. Saksassa osaaminen (Handlungskompetenz) tarkoittaa työn tekemisen edellytyksiä.
Kansainvälisessä tarkastelussa terminologia voi näyttää samalta, mutta tulkinnat käsitteistä ja niiden taustasta vaihtelevat. Esimerkiksi Ranskassa voidaan sanoa olevan tietoperustainen ja Iso-Britanniassa taitoperustainen käsitys osaamisesta. Edellinen korostaa ihmiseksi ja kansalaiseksi kasvamista ja jälkimmäinen työllistymistä.
Suomessa osaaminen on esiintynyt hallitusohjelmissa Lipposen I hallituksesta lähtien, poikkeuksena Stubbin hallitus. Rinteen hallituksen ohjelmassa se mainitaan 98 kertaa.
Osaamisen ulottuvuuksia suomalaiseen ammattikorkeakouluun liittyvässä tutkimuksessa
Ammattikorkeakoulussa osaamisen käsitettä käytetään runsaasti. Osaamisesta puhutaan jopa ammattikorkeakoulun uutena paradigmana. Suomalaiseen ammattikorkeakouluun liittyvästä väitöskirjatasoisesta tutkimuksesta on löydettävissä esimerkiksi seuraavia osaamisen jäsentämistapoja:
Osaamisen käsitteen kritiikkiä
Osaaminen koetaan itsestäänselväksi ja tutuksi. Näin ollen ei ole helppoa nähdä käsitteen käyttöön sisältyviä painotuksia ja sitä, mitä sen alle mahdollisesti peittyy. Käsitteellä on normatiivinen asema: sen käyttäjät esittävät itsensä hyvän ja uuden edustajiksi.
Osaaminen esitetään toisinaan negatiivisesti työntekijöillä ja -hakijoilla olevaksi puutteeksi, joka haittaa talouskasvua.
Pop! The First 20 Hits
'''Pop! The First 20 Hits''' on vuonna 1992 julkaistu, kaikki Erasuren tuohon mennessä julkaisemat singlet aikajärjestyksessä sisältävä kokoelmalevy. Albumi on myös Erasuren neljäs peräkkäinen kotimaassaan Isossa-Britanniassa listaykköseksi yltänyt albumijulkaisu ja yhtyeen kaikkien aikojen myydyin äänite, joka myi kotimaassaan triplaplatinaa sekä Yhdysvalloissa ja Saksassa kultaa.
Jorge Videla
Valtakausi
Isabel Perón oli miehensä Juan Perónin varapresidentti ja tuli valtaan hänen kuoltuaan vuonna 1975. Heikkotahtoinen Perón nimitti Jorge Videlan armeijan komentajaksi samana vuonna. Videla johti kaappausta, joka poisti Perónin vallasta ja muodosti sotilasjuntan, johon hän kuului itse maavoimien edustajana, amiraali Emilio Massera laivaston edustajana ja prikaatikenraali Orlando Ramón Agosti ilmavoimien edustajana. Kaksi päivää kaappauksen jälkeen Videla otti maan presidentin aseman.
Juntta nousi valtaan kesken epäjärjestyksen kauden. Maassa mellastivat toisaalta maanalaiset marxilaiset Ejército Revolucionario del Pueblo ja Movimiento Peronista Montonero, oikeistolaiset Alianza Anticomunista Argentina (AAA) sosiaaliministeri José López Regan johtamana ja erilaiset kuolemanpartiot. Juntta piti tätä oikeutuksena valtaannousulleen ja nimitti sitä kansallisen uudelleenjärjestelyn prosessiksi (Proceso de Reorganización Nacional). Asevoimat sai rajoittamattoman oikeuden pidättää ja tuomita terroristeiksi epäiltyjä. Kongressi ja poliittiset puolueet hajotettiin ja kaikki lainsäädäntövalta keskitettiin yhdeksänmiehiselle neuvostolle ja kaikki hallituksen paikat miehitettiin luotettavilla sotilailla.
Ihmisoikeusloukkauksista tuli arkipäivää juntan valtakaudella. Arviolta 8 960–30 000 argentiinalaista tapettiin tai katosi sen valtakaudella. Argentiinassa tätä nimitetään likaiseksi sodaksi. Ihmisoikeusloukkaukset rasittivat maan kuvaa ulkomailla, ja juntta leimasi kritiikin Argentiinan vastaiseksi kampanjaksi.
Talouspolitiikka jäi pitkälti José Alfredo Martínez de Hozin käsiin, joka pyrki liberalisoimaan taloutta. Ammattiliitot ja lakot kiellettiin.
Ulkopolitiikassa juntalle tuli kiistaa Chilen kanssa asumattomasta kolmesta saaresta, Picton, Lennox ja Nueva, Amerikan eteläkärjessä Beaglen kanaalissa ja vuonna 1977 Augusto Pinochetin Chile ja Argentiina olivat lähellä avointa sotaa. Paavi Johannes Paavali II avasi kuitenkin neuvottelukierroksen, joka esti sodan.
Myöhemmin Argentiina alkoi vihjailla YK:ssa mahdollisuudesta vallata Falklandinsaaret briteiltä. Koska britit eivät reagoineet uhkauksiin, pääteltiin etteivät he saarista välittäneet. Operaatio Rosario saarten valtaamiseksi käynnistyi 2. huhtikuuta 1982 pian Etelä-Georgian kriisin jälkeen. Hävityn Falklandin sodan jälkeen sotilasdiktatuuri kaatui pian.
Valtakauden jälkeen
Videla luovutti vallan Roberto Eduardo Violalle 29. maaliskuuta 1981. Maa palasi demokratiaan vuonna 1983, jolloin Videla asetettiin syytteeseen ja tuomittiin. Hän sai elinkautisen tuomion ja menetti sotilasarvonsa. Hän vietti vankilassa kuitenkin vain viisi vuotta, kun presidentti Carlos Menem julisti vuonna 1990 armahduksen monille sotilasdiktatuurin johtajille.
Videla palasi vankilaan vuonna 1998, kun hänet tuomittiin lasten kidnappaamisesta likaisen sodan aikana, mitä armahdus ei koskenut. Hän vietti vankilassa 38 päivää ennen siirtämistään kotiarestiin terveydentilansa vuoksi.
6. syyskuuta 2006 oikeus julisti Menemin myöntämän armahduksen perustuslain vastaiseksi, mikä antaa mahdollisuuden uuteen oikeudenkäyntiin. Vuonna 2010 hänet asetettiin syytteeseen ihmisoikeusrikoksista ja poliittisten vankien kuolemista. Videla tuomittiin 22. joulukuuta 2010 elinkautiseen vankeusrangaistukseen yhdessä kenraali Luciano Benjamín Menéndezin ja 28 muun kanssa UP-1 (Unidad Penitenciaria uno) -laitoksessa tehdyistä kidutuksista ja murhista.
Mirabegroni
Mirabegroni C21H24N4O2Sundefined, CAS-numero 223673-61-8 jonka moolimassa on 396,506 g/mol. Kauppanimellä Betmiga myytävää lääkettä käytetään pääasiassa yliaktiivisen virtsarakon hoitoon. Betmiga annostellaan 25 tai 50 milligramman tabletteina. Yleisin haittavaikutus on verenpaineen nousu.
Patakukkula
Patakukkula on Tarinaharjun harjumuodostelman kohouma ja vanha hiihtokeskus Siilinjärvellä, Siilinjärven kirkonkylän keskustan lounaispuolella. Alue tunnetaan paremmin viitostielle näkyvistä Kuilun hyppyrimäistä, jonne tullaan harjoittelemaan myös kunnan ulkopuolelta. Kuilu on toiminut jo paljon ennen Kasurilaa ja Patakukkulaa jyrkkänä pujottelumäkenä. Alueella on myös paljon luontopolkuja, jotka jatkuvat Tarinaharjun golf-kentille asti.
Patakukkulan mäen päällä seisoo edelleen kaksi vanhaa huolto- ja palvelurakennusta. Vaikka rinne on vesakoitunut, niin sen pituuden ja jyrkkyyden erottaa edelleen. Myös hissin perustuksia voi löytää vesaikon seasta.
Patakukkulan huipulle pääsee kävellen ja autolla ajaen maastohiihtokeskuksen pysäköintialueen läpi.
Koululaiva
Koululaiva on merimiesten kouluttamiseen tarkoitettu alus. Nimitystä käytetään erityisesti laivastoupseerien kouluttamiseksi suunnitelluista tai käytetyistä aluksista. Näitä ovat sekä meripalveluksessa olevat että vanhat koulutustiloina käytetyt alukset.
Chris Woods
thumb|Chris Woods Christopher Charles Eric ”Chris” Woods (s. 14. marraskuuta 1959 Swineshead, Lincolnshire, Englanti) on englantilainen jalkapallomaalivahti.
Vuonna 1976 alkaneella ammattilaisurallaan Woods edusti Nottingham Forestia, Queens Park Rangersia, Norwich Citya, Rangersia, Sheffield Wednesdayta, Readingia, Colorado Rapidsia, Southamptonia, Sunderlandia ja Burnleyta, jossa hän lopetti mittavan uransa vuonna 1998.
Englannin maajoukkuetta Woods edusti 43 kertaa vuosina 1985–1993 ja oli mukana vuosien 1986 ja 1990 MM-kisoissa.
Shadow of the Beast
Shadow of the Beast on Reflections Interactiven kehittämä ja Psygnosiksen julkaisema toimintaseikkailupeli vuodelta 1989. Peli julkaistiin alun perin Commodore Amigalle mutta suosion lisääntyessä siitä tehtiin versiot monille muille aikansa laitteille.
Psygnosis oli jo aikaisemminkin julkaissut näyttäviä sivuttaiseen ruudunvieritykseen perustuvia pelejä (ennen kaikkea Obliterator) mutta Shadow of the Beast oli silti ilmestyessään graafisesti ennennäkemätön. Tämän lisäksi David Whittakerin loisteliaasti säveltämä taustamusiikki vahvisti pelin tunnelmaa.
Shadow of the Beast on Wiredin mukaan yksi kymmenestä merkittävimmästä Amiga-pelistä.
Vastaanotto ja jatko-osat
Joissakin arvosteluissa valitettiin pelin vaikeutta ja tyylillisten seikkojen ajamista ohi sisällöstä, mutta pelin myyntiä tämä ei hidastanut. Mikrobitti-lehdessä Jukka Tapanimäki antoi pelille täydet viisi tähteä. Shadow of the Beastista tuli menestystarina ja pelille julkaistiin kaksi jatko-osaa: Shadow of the Beast II (1990) ja Shadow of the Beast III (1992). Muille laitteille käännetyt versiot olivat yleensä teknisesti heikompia johtuen Amigan tuohon aikaan ylivertaisista laiteominaisuuksista. Beast II arvioitiin ilmestyessään yleensä vielä ensimmäistä osaa vaikeammaksi (ensimmäisen pelin pystyivät sinnikkäät pelaajat vielä läpäisemään). Tyyliltään jatko-osa ei ollut muuttunut, joskin siinä oli alkeellinen jäsennin, jolla pystyi joskus kommunikoimaan joidenkin muiden pelihahmojen kanssa. Beast III sen sijaan keskittyi enemmän ongelmanratkaisuun, ja siinä vaikeustaso oli huomattavasti matalampi – joskin pelaajat saattoivat jumittua pelin moniin pulmatehtäviin. Sarjan viimeinen osa ei ilmestyessään kuitenkaan häikäissyt enää teknisessä mielessä, joten se jäi selvästi vähemmälle huomiolle.
Mikrobitin Jukka Tapanimäki antoi pelin kakkososan Amiga-versiolle 83 pistettä sadasta. Hän kehui pelin teknistä tasoa mutta moitti vaikeutta.
Juoni
Ensimmäisen Beast-pelin tarinan pääosassa on mies nimeltä Aarbron, joka siepattiin lapsena ja taikuuden vaikutuksesta muuttui ajan myötä pahaksi mestaajahirviöksi, joka palveli pahaa lordi Maletothia. Aarbronin muistot ihmiselämästään palautuvat, kun Aarbron määrätään teloittamaan vanki, jonka hän tunnistaa omaksi isäkseen. Aarbron vannoo kostoa kaikille hänelle vääryyttä tehneille ja seikkailu alkaa.
Jami Hyttinen
Jarmo ”Jami” Johannes Hyttinen (s. 24. elokuuta 1956 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän on yksi helsinkiläisen Stella Polaris -improvisaatioteatteriryhmän perustajäsenistä. Stella Polaris -esitysten sekä elokuva- ja televisioroolien lisäksi Hyttinen on näytellyt muun muassa Espoon teatterissa, Jyväskylän kaupunginteatterissa, Lahden kaupunginteatterissa ja Kajaanin kaupunginteatterissa.
Hyttisen veli oli edesmennyt näyttelijä Harri Hyttinen. Hänen veljentyttärensä on näyttelijä Elsa Saisio.
Moottoritorpedovene Jylhä
Jylhä (J 1) oli Suomen merivoimien moottoritorpedovene jatkosodassa. Vene oli alun perin Italian kuninkaallisessa laivaston MAS 526 -luokan moottoritorpedovene MAS 526, joka oli valmistettu 1939 Bagliettossa.
Regia Marina MAS526
MAS526 oli torjumassa laivueensa mukana 13.-14. kesäkuuta 1940 Italian Rivieralle tunkeutuneita Ranskan merivoimien aluksia, jolloin ne yrittivät tuloksetta torpedoida hävittäjät Guépardin, Valmyn ja Verdunin. Ranskalaisalukset eivät edes havainneet hyökkääjiä.
Saksan merivoimat pyysivät 21. huhtikuuta 1942 Italian laivastolta tukea taisteluun Laatokalla operoivia Neuvostoliiton laivaston yksiköitä vastaan. Operaatiolla oli tarkoitus vahvistaa Leningradin piiritystä. Italian laivasto määräsi lähetettäväksi capitano di corvetta Emilio Bianchin XII Squadriglian, johon kuuluivat moottoritorpedoveneet MAS 526 - MAS 529. Veneet siirrettiin Itämerelle kuorma-autoilla ja siitä edelleen laivalla Suomeen. Ne ajoivat omin konein Saimaan kanavaa pitkin Saimaalle, josta ne siirrettiin rautateitse Punkasalmen asemalta Lahdenpohjaan. Alukset saapuivat lopulta 22. kesäkuuta Laatokalle.
Alus lähti 29. lokakuuta Laatokan jäätyessä laivueen mukana samaa reittiä Suomenlahdelle ja edelleen Tallinnaan, jossa laivue talvehti. Seuraavana keväänä laivue operoi Suomenlahdella Leningradin edustalla, kunnes 5. toukokuuta 1943 Välimeren tilanne pakotti Italian luopumaan veneistään ja siirtämään henkilöstönsä takaisin kotimaahan.
Suomen laivaston Jylhä
Suomen merivoimat osti kaikki nämä alukset 5. toukokuuta 1943 Tallinnassa ja ne kuljetettiin Helsinkiin. Alusten vastaanottoa johti Suomen merivoimien puolesta kapteeniluutnantti Heikki Herlevi.
Alusten heikkotehoiset 350 millimetrin torpedot vaihdettiin 450 millimetrin torpedoiksi. Alus muutettiin jatkosodan päätyttyä tykkiveneeksi Pariisin rauhansopimuksen kieltäessä torpedoveneet.
Luokan alukset poistettiin käytöstä 1961, jonka jälkeen alukset laitettiin myyntiin.
Mäntsälä
Mäntsälä on Helsingin seudulla sijaitseva kunta Uudellamaalla. Mäntsälässä asuu noin 21 000 ihmistä ja sen pinta-ala on noin 600 km². Väestötiheys on 0 asukasta/km². Asukkaista 95,3 prosenttia on suomenkielisiä. Maaseutualueella asuvien osuus on 81,5 prosenttia. Mäntsälä kuuluu hämäläismurteiden alueeseen.
Mäntsälä tunnetaan kartanoistaan ja Mäntsälän kapinasta. Kunnan kautta kulkevat Helsinki–Lahti-moottoritie ja -rautatie sekä ”Kehä V”.
Maantiede
vasen|pienoiskuva|Mäntsälänjoki Mäntsälä sijaitsee Uudenmaan maakunnassa. Mäntsälän naapurikunnat ovat Kärkölä pohjoisessa, Orimattila, Pukkila ja Askola idässä, Pornainen, Sipoo ja Järvenpää etelässä, Tuusula lounaassa sekä Hyvinkää ja Hausjärvi lännessä. Mäntsälästä on 25 kilometriä Järvenpäähän, 28 kilometriä Hyvinkäälle, 34 kilometriä Orimattilaan, 38 kilometriä Porvooseen, 46 kilometriä Lahteen ja 60 kilometriä Helsinkiin.
Mäntsälän pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on sisävesiä. Mäntsälän kylät ovat Hautjärvi, Herman Onkimaa, Hirvihaara, Kaukalampi, Levanto, Maitoinen, Mäntsälä, Nikinoja, Numminen, Ohkola, Olkinen, Saari, Soukkio, Sulkava, Sälinkää ja Sääksjärvi. Näiden lisäksi Arola–Jokelanseutu, Kaanaa, Mattila ja Tikkaro ovat omia, kyliin verrattavissa olevia yhteisöjä.
Kirkonkylän läpi virtaa Mäntsälänjoki. Se alkaa Hunttijärvestä. Kirkonkylän pohjoispuolella siihen laskee Saarenjoki ja eteläpuolella se yhtyy Hirvihaaranjoen kanssa Mustijoeksi. Mustijoen vesistön lisäksi Mäntsälä kuuluu Porvoonjoen ja Vantaanjoen vesistöjen alueisiin. Ne laskevat kaikki Suomenlahteen. Hunttijärven lisäksi Mäntsälässä on muun muassa Isojärvi, Keravanjärvi, Kilpijärvi, Sahajärvi ja Sääksjärvi.
Historia
pienoiskuva|[[Mäntsälän kirkko. Kirkon suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866. Kuvassa etualalla Ilmari Wirkkalan suunnittelema sankarihauta-alue. ]]
Keskiajalla Mäntsälä oli hämäläisten erämaata. Mustijoki ja Mäntsälänjoki muodostivat tärkeän kulkuväylän Hämeen ja Suomenlahden välillä ja ensimmäinen vakituinen asutus Mäntsälään saapuikin jokia pitkin, mahdollisesti keskiajalla. Mäntsälästä tehtiin Porvoon alainen kappeliseurakunta vuonna 1585. Tällöin Mäntsälään rakennettiin paikkakunnan ensimmäinen kirkko. Vuonna 1616 Mäntsälä itsenäistyi omaksi seurakunnakseen. Mäntsälän kaikki kirkot ovat sijainneet nykyisellä kirkonmäellä. Nykyinen kirkko on kolmas tai mahdollisesti neljäs. Sen suunnitteli arkkitehti Jean Wik ja se vihittiin käyttöön vuonna 1866.
Mäntsälä oli kartanopitäjä, jossa maat kuuluivat kartanoille. Lähes joka kylässä oli kartano ja niillä oli suuri merkitys paikkakunnan historiassa. Moni kartanoista syntyi 1600-luvulla, jolloin maita annettiin aatelisille läänityksinä. Vuoden 1918 torpparilaki antoi torppareille ja mäkitupalaisille oikeuden lunastaa viljelemänsä maat. Sen myötä kartanoiden maaomistus hupeni, mutta niiden asema oli merkittävä vielä 1920-luvulla.
Tarina kertoo, että keisari Aleksanteri I olisi ihastunut Mäntsälän kartanon tyttäreen Ulrika Möllersvärdiin Porvoon valtiopäivillä. Keisari myös vieraili Mäntsälän kartanossa ja pari vuotta myöhemmin neiti Möllersvärd kutsuttiin keisarilliseksi hovineidoksi. Tarinaa keisarin ja Möllersvärdin romanssista on käsitelty Mika Waltarin kirjassa Tanssi yli hautojen ja sen pohjalta tehdyssä elokuvassa.
Mäntsälään perustettiin kansankirjasto 1840-luvulla. Kirkkoherra Abraham Ehnroos vaikutti kirjaston perustamiseen ja hänen testamenttinsa avulla Mäntsälään perustettiin ensimmäinen kansakoulu 1870-luvulla. Mäntsälään perustettiin oppikoulu vuonna 1945 ja lukio vuonna 1954.
Mäntsälän kunnan asioita on hoidettu kolmessa eri rakennuksessa: kirkonmäellä sijaitsevassa pitäjäntuvassa, joka valmistui 1850-luvulla, Väinö Siikosen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui 1935 myös kirkonmäelle, ja nykyään Arto Sipisen suunnittelemassa kunnantalossa, joka valmistui vuonna 1992.
Mäntsälän kunnanvaltuuston kommunistiset jäsenet Antti Ahtio, Kalle Leskinen ja Konstantin Talvio joutuivat Lapuanliikkeen kyydityksen kohteeksi kesäkuun 27. ja 28. päivien välisenä yönä vuonna 1930. Mäntsälän kapina alkoi mäntsäläläisen Ohkolan työväentalolta 27. helmikuuta 1932, kun Lapuan liikkeen kannattajia tuli estämään SDP:n kansanedustaja Mikko Erichin puheenpitämistä. Työväentaloa kerääntyi piirittämään 400 miestä, pääosin mäntsäläläisiä. Paikalla oli paljon poliiseja ja yhteenotto kärjistyi ammuskeluksi, jossa kukaan ei loukkaantunut. Piirittäjät kokoontuivat kirkonkylään Mäntsälän suojeluskuntatalolle (nyk. seurojentalo), jossa saivat tietää, että heidät oli määrätty vangittavaksi. He päättivät puolustautua ja ryhtyä kapinaan. Kapinalliset saivat henkiseksi johtohahmokseen Artturi Vuorimaan, Lapuan liikkeen jäsenen joka oli etsintäkuulutettu muilutuksesta ja piileskeli poliisia Mäntsälän Sääksjärvellä. Seuraavana päivänä, 28. helmikuuta, Vuorimaa laati kapinallisten julistuksen. Se oli osoitettu tasavallan presidentille ja siinä vaadittiin hallituksen eroamista ja marxilaisuuden kieltämistä. Paikalle alkoi saapua aseistautuneita miehiä ympäri maata, kapinalliset järjestäytyivät sotilaallisesti, ottivat kirkonkylän puhelinkeskuksen valvontaansa ja rajoittivat nimismiehen toimintaa. Enimmillään kapinallisia oli Mäntsälässä vähän yli 500, joiden lisäksi Lapuan liikkeen jäseniä kokoontui muuallakin. Liikkeen keskusjohto ilmoitti 29. helmikuuta Hämeenlinnasta, että se johtaa kapinaa. Samana päivänä tasavallan suojelulaki tuli voimaan ja maa siirtyi hälytystilaan. 2. maaliskuuta presidentti P. E. Svinhufvud piti radiossa puheen, jossa hän lupasi, että johtomiehiä lukuun ottamatta kapinallisia ei rangaista, jos he vain palaavat rauhallisesti koteihinsa. Puheen jälkeen kapina alkoi kuihtua. Presidentti otti 4. maaliskuuta vastaan lähetystön Mäntsälästä, mutta tässä vaiheessa yleinen mielipide ja suojeluskuntien johto oli jo kääntynyt kapinallisia vastaan. 6. maaliskuuta kapinan johtajat pidätettiin.
Toisen maailmansodan jälkeen Mäntsälään muutti noin 2 000 evakkoa. Kartanoiden maat supistuivat huomattavasti, kun niitä lunastettiin siirtoväen asuttamiseksi. Siirtoväen tulon myötä paikkakunnalla alkoi voimakas uudisrakentaminen ja väkiluku lähti vahvaan kasvuun.
Aino-gaala
Aino-gaala on ooppera-alan palkintogaala, joka järjestettiin ensimmäisen kerran tammikuussa 2018. Paikkana on Aleksanterin teatteri Helsingissä. Gaalassa palkitaan yleisöäänestyksen ja ammattilaisraatien perusteella vuoden kiinnostavimmat ja ansioituneimmat oopperan tekijät ja tuotannot Aino-patsailla.
Mäntsälä
Historia
Mäntsälässä järjestettiin asuntomessut vuonna 1992. Alueen viereen valmistui Mäntsälän rautatieasema vuonna 2006, kun Lahden oikorata valmistui.
Aino-gaala
Palkintokategoriat
Aino-palkinnot jaetaan kymmenessä eri sarjassa:
Mäntsälä
Politiikka
pienoiskuva|vasen|[[Mäntsälän kunnantalo.]]
Ylin valta kunnan asioissa kuuluu kunnanvaltuustolle, jossa on 43 jäsentä. Valtuutetuista yksitoista kuuluu keskustan, kymmenen kokoomuksen, yhdeksän SDP:n, kahdeksan perussuomalaisten, kaksi vihreiden, yksi MäPun, yksi vasemmistoliiton ja yksi kristillisdemokraattien ryhmään.
Varan kunta eteläisessä Ruotsissa on Mäntsälän ystävyyskunta. Varalaisen kattotiili- ja pihakiviyhtiö Bendersin Suomen-konttori on Mäntsälässä. Lisäksi Mäntsälällä on ystävyyskuntasopimusta muistuttava yhteistyösopimus virolaisen Lahemaan kansallispuiston kanssa. Lahemaalla ja Mäntsälässä on kummassakin kartanomatkailua.
Talous
pienoiskuva|Raitori ja Keskuskatu.
Tokmannin pääkonttori, logistiikkakeskus ja varasto on Mäntsälässä. Kunnassa on myös hakukoneyhtiö Yandexin datakeskus ja Rexamin juomatölkkitehdas. 1 034:n yrityksen toimipaikka oli Mäntsälässä vuonna 2006. Näistä 289 oli rakennusalan yritystä, 191 tukku- ja vähittäiskaupan, 169 kiinteistöyritystä ja 105 teollisuusyritystä. Mäntsälässä on kahden pankin toimipisteet (2022): Mäntsälän Osuuspankin ja Myrskylän Säästöpankin.
Mäntsälässä on kaksi toria: Kapinatori eli Kauppatori, jossa järjestetään markkinat, ja Raitori, joka on yksityinen tori.
Mäntsälän kunnan tuloveroprosentti on 21,0. Evankelis-luterilaisen seurakunnan tuloveroprosentti on Mäntsälässä 1,25 ja ortodoksisen seurakunnan tuloveroprosentti 1,80 prosenttia.
Mäntsälän kunta on yhtiöittänyt toimintojaan ja koonnut ne Mäntsälän Kuntayhtiöt -nimiseksi holdingyhtiöksi. Yhtiön hallituksessa on yhdeksän jäsentä, joista kuusi on luottamusmiehiä. Kunta hyötyy ratkaisusta synergiaetujen kautta ja siten, että ratkaisu minimoi kunnan maksamat verot.
Palvelut ja infrastruktuuri
Mäntsälässä toimii Keusote-kuntayhtymän ylläpitämä Mäntsälän terveysasema. Mäntsälä on yksi Keusoten jäsenkunnista. Paikkakunnalla toimii myös apteekki ja yksityiset Terveystalon sekä Mäntsälän Lääkäripalvelun lääkäriasemat. Kunnankirjastolla on yksi kirjasto ja kirjastoauto. Kunta omistaa Mäntsälän vuokra-asunnot -yhtiön, joka rakennuttaa, omistaa ja isännöi asuinrakennuksensa. Yhtiöllä on 535 asuntoa. Mäntsälässä on 22 leikkipuistoa ja -kenttää.
Keski-Uudenmaan pelastuslaitoksella on Mäntsälässä paloasema, jonka lisäksi paikkakunnalla toimii neljä vapaaehtoista palokuntaa. Itä-Uudenmaan poliisilaitoksella on Mäntsälässä poliisiasema.
Koulutus
pienoiskuva|[[Saaren kartano (Mäntsälä)|Saaren kartano, jossa on Keudan ammattikoulutusta ja yliopistollista tuotantoeläinopetusta.]]
Mäntsälässä on kaksitoista alakoulua: Arolan koulu, Hepolan koulu, Hirvihaaran koulu, Hyökännummen koulu, Kirkonkylän koulu, Lukon koulu, Myllymäen koulu, Nummisten koulu, Ohkolan koulu, Saaren koulu, Sälinkään koulu ja Sääksjärven koulu. Yläkouluja kunnassa on kaksi: Ehnroosin koulu ja Riihenmäen koulu.
Mäntsälän lukiossa on noin 290 opiskelijaa.
Keski-Uudenmaan koulutuskuntayhtymä Keudalla on Mäntsälässä kaksi toimipistettä, Lukkarinpolku 2 ja Saaren kartano. Lukkarinpolku 2:ssa järjestetään ajoneuvoasentajan, automyyjän, kokin, lähihoitajan, sähköasentajan, talonrakentajan, varaosamyyjän ja varastonhoitajan ammattikoulutusta. Saaren kartanossa taas järjestetään eläintenhoitajan, floristin, floristimestarin, maarakennuskoneenkuljettajan, maarakentajan, maaseutuyrittäjän, maatalouskoneasentajan, metsäkoneenkuljettajan, puutarhurin, tuotantoeläinten hoidon ja hyvinvoinnin, viheralan ja ympäristönhoitajan ammattikoulutusta. Lisäksi Saaren kartanolla on Helsingin yliopiston tuotantoeläimille tarkoitettu tutkimus- ja opetussairaala.
Energia-, vesi- ja jätehuolto
Mäntsälän kunnan täysin omistama Mäntsälän Kuntayhtiöt -osakeyhtiö omistaa Mäntsälän Sähkön ja Mäntsälän Veden.
Mäntsälän Sähkö toimittaa muun muassa sähköä, kaukolämpöä, maakaasua ja laajakaistaliittymiä. Sen sähköverkko ulottuu Mäntsälän lisäksi yhdeksän muun kunnan alueelle. Yhtiön kaukolämpöverkko kattaa kirkonkylän, Männikön ja Ruusutarhan alueet sekä Kapulin teollisuusalueen. Yhtiö tuottaa kaukolämpönsä maakaasulla Kapulin ja Liedontien lämpökeskuksissa ja kesäisin myös Huvitien lämpökeskuksessa. Vuonna 2016 yhtiön kaukolämmöntuotannosta 62 prosenttia oli hukkalämpöä. Yhtiö ostaa hukkalämmön Yandexin Mäntsälässä sijaitsevalta datakeskukselta. Mäntsälän Sähkön asiakkaat voivat olla sähkön pientuottajia.
Mäntsälän Vesi järjestää vesihuollon pääasiassa asemakaava-alueille ja niiden lähistölle. Yhtiöllä on Lukon, Ojalan ja Puntarmäen vedenkäsittelylaitokset. Kirkonkylään myös ostetaan vettä Hyvinkään vesilaitokselta. Hyökännummen ja Ohkolan vesi ostetaan Tuusulan seudun vesilaitokselta. Kirkonkylässä on jätevedenpuhdistamo, jossa käsitellään kirkonkylän ja Sälinkään sekä Pukkilan vesilaitoksen jätevedet. Hyökännummen ja Ohkolan jätevedet käsitellään Helsingin Viikinmäen jätevedenpuhdistamolla. Mäntsälän alueella toimii vesiosuuskuntia, jotka ostavat vetensä Mäntsälän Vedeltä ja toimittavat jätevetensä kirkonkylän puhdistamolle.
Mäntsälä kuuluu yhdentoista muun kunnan kanssa jätelautakunta Kolmenkiertoon. Kunnat ovat Kiertokapulan osakkaita ja Kiertokapula vastaa Mäntsälän jätteenkuljetuksesta. Mäntymäentiellä on kunnan keräyspiste ongelmajätteille sekä sähkö- ja elektroniikkaromulle. Kunnalla on maan- ja lumenkaatopaikka, jonne otetaan vastaan myös puutarhajätettä.
Liikenne
pienoiskuva|[[Valtatie 4 kulkee Mäntsälän läpi moottoritienä. Kuvassa moottoritie, taustalla Mäntsälän rautatieasema.]]
Mäntsälän rautatieasema on Kerava–Lahti-oikoradan varrella. Asemalla pysähtyvät Helsingin ja Lahden välillä liikennöivät junat. Helsingin ja Itä-Suomen väliset kaukojunat kulkevat Mäntsälän kautta pysähtymättä.
Kunnan halki kulkee valtatie 4, jonka eteläosa Helsingistä Heinolaan saakka on moottoritie. Rinnakkaistienä on käytössä entinen valtatie, joka kulkee suoraan Mäntsälän kirkonkylän kautta ja on nykyisin seututie 140. Juuri kirkonkylän eteläpuolella nämä leikkaavat kehämäisen, Porvoosta Hyvinkään ja Lohjan kautta Hankoon johtavan tien, jonka osuus Porvoosta Mäntsälään on kantatie 55, Mäntsälästä Hankoon valtatie 25.
Mäntsälän linja-autoasema on vilkkaimpia asemia Suomen maaseudulla. Moni mäntsäläläinen käy töissä muulla paikkakunnalla ja linja-autoliikenne on ollut Mäntsälälle pitkään merkittävässä asemassa. Nykyinen linja-autoasema valmistui vuonna 1962.
Väestö
Mäntsälän väkiluku on 0. Väestötiheys on 0 asukasta neliökilometriä kohden.
Kunnan asukkaista 97 prosenttia on suomenkielisiä ja yksi prosentti ruotsinkielisiä (2014). Kunta on yksikielisesti suomenkielinen. Asukkaista 21 prosenttia on alle 15-vuotiaita, 63 prosenttia 15–64-vuotiaita ja 16 prosenttia yli 64-vuotiaita (2014).
Taajamat
Vuoden 2018 lopussa Mäntsälässä oli 20 686 asukasta, joista 14 963 asui taajamissa, 5 500 haja-asutusalueilla ja 223:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mäntsälän taajama-aste on 73,1 %. Mäntsälän taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hyökännummi ja Ohkola ovat osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Mäntsälän lisäksi usean Helsingin lähikunnan alueelle.
Kulttuuri
pienoiskuva|[[Alikartano on ollut museona. Museovirasto on määritellyt kartanon ja sen viljelymaiseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.]]
Kirjastotoiminta sai alkunsa Mäntsälässä jo vuonna 1847. Mäntsälän kirjaston nykyiset toimitilat sijaitsevat monitoimitalossa. Kuntalaisia palvelee myös kirjastoauto ja käytössä on verkkokirjasto. Lisäksi aineistoa voi lainata Kirkes-kirjastokimpan muista toimipisteistä.
Useassa Mäntsälän kylässä on ollut aikanaan kartano. Nykyisellään Hirvihaaran kartano on hotellina, Saaren kartano oppilaitoksena ja Sälinkään kartano ravintolana. Alikartano on museona, mutta Museovirasto ilmoitti vuonna 2015 sulkevansa museon. Muita museoita Mäntsälässä ovat Kirvun pitäjämuseo ja Sepänmäen käsityömuseo, joiden lisäksi Mäntsälän kirkossa on museohuone.
Itävallan perimyssota
Itävallan perimyssota käytiin vuosina 1740–1748, kun Maria Teresia seurasi isäänsä Kaarle VI:a Habsburgien maiden perijänä, Unkarin kuningattarena, Itävallan arkkiherttuattarena ja Parman herttuattarena.
Mäntsälä
Kulttuuri
Herättäjäjuhlat järjestettiin Mäntsälässä vuonna 1988.
Museovirasto on määritellyt Mäntsälästä kolme valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä: Frugårdin kartano ja viljelymaisema, Mäntsälän kirkonmäki ja Saaren kartano. Vääpeli Körmy -elokuvat (1990–1997) kuvattiin vanhan Saaren Tulitikkutehtaan rakennuksissa ja ympäristössä.
Itävallan perimyssota
Kaarle VI oli jo kauan valmistautunut siihen mahdollisuuteen, ettei hänelle syntyisi miespuolista perillistä, ja vuoden 1713 pragmaattisella sanktiolla määräsi että nainen voisi olla perijä jos kaikki miespuoliset sukuhaarat päättyisivät. Kaarle sai kaikki Euroopan suurvallat myöntymään sopimukseen, mutta hänen kuoltuaan sopimusta hyväksymätön Preussin Fredrik II hyökkäsi Sleesiaan joulukuussa 1740. Naista pidettiin heikkona hallitsijana ja muillakin ruhtinailla, kuten Baijerin Kaarle Albertilla oli vaatimuksensa kruunuun. Itävallan perimyssota nielaisi mukaansa 1739 alkaneen Britannian ja Espanjan välisen sodan Jenkinsin korvasta, jonka seurauksena näiden valtioiden siirtomaissa käymä konflikti rauhoittui sodan painopisteen siirryttyä Eurooppaan. Vuonna 1741 lähes kaikki Euroopan maat olivat mukana sodassa. Ranskan ja Itävallan välienselvittelyn näyttämönä olivat, kuten tavallista Alankomaat ja Italia. Ranskan ja Preussin kanssa olivat liitossa Espanja ja Baijeri. Itävaltaa taas tukivat Iso-Britannia ja Alankomaat, Ranskan perinteiset viholliset ja ajoittain Sardinia ja Saksi.
Mäntsälä
Kulttuuri
Mäntsälän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla piimäjuusto, potikkaloora eli perunalaatikko ja omenapannukakku nimeltä kuutelo.
Kullervo Koivisto (taidemaalari)
thumb|Kullervo Koivisto: Kuutamo (1942). Kullervo Untamo Koivisto (11. joulukuuta 1913 Kuopio – 7. helmikuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Mäntsälä
Kulttuuri
Mäntsälä mainitaan Kake Singersin kappaleessa ”Mäntsälä mielessäin” vuodelta 1979. Sen innoittajaksi on sanottu paikkakunnan 1970-luvun vilkkaasta liikenteestä johtuvia ruuhkia.
Kullervo Koivisto (taidemaalari)
Koivisto opiskeli ensin Uuno Alangon yksityisoppilaana ja sen jälkeen vuosina 1935–1938 Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa. Hän debytoi nuorten näyttelyssä vuonna 1940 ja osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1941, 1942 ja 1943. Hänen töitään oli esillä myös Göteborgissa 1943 ja Tukholmassa 1944. Koivisto sai Suomen Taideyhdistyksen dukaattipalkintokilpailussa 2. palkinnon vuonna 1942 ja 1. palkinnon vuonna 1943. Koiviston ura lähti nopeaan nousuun heti ensimmäisen näyttelyn jälkeen ja hän sai mesenaatikseen taidekauppias Ilmari Sivorin. Koivisto maalasi suuria ja värien käytöltään taitavia maisemamaalauksia, joiden aiheena oli usein ilta tai hämärä. Kyttyräselkäinen ja pahasta nivelreumasta kärsinyt Koivisto vältti sotavuosina asepalveluksen, mutta hän kuoli helmikuun 1944 Helsingin suurpommitusten ensimmäisenä pommitusyönä yrittäessään pelastautua palavasta kerrostaloasunnostaan ikkunan kautta.
Mäntsälä
Seurakunnat
Mäntsäläläisistä 76,4 prosenttia kuuluu evankelisluterilaiseen kirkkoon. Mäntsälässä toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Mäntsälän seurakunta. Mäntsälä kuuluu myös Suomen ortodoksisen kirkon Lahden ortodoksisen seurakunnan alueeseen.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Mäntsälässä toimii Mäntsälän helluntaiseurakunta.
Tapahtumat
Mäntsälän Sääksjärvellä järjestetään heinäkuisin Wanhan Kaluston Päivät, joilla esitellään vanhoja moottoriajoneuvoja.
Tunnettuja mäntsäläläisiä
pienoiskuva|Tutkija ja tutkimusmatkailija [[Adolf Erik Nordenskiöld oli kotoisin Mäntsälästä.]]
Ystävyyskunnat
Mäntsälän ystävyyskunta on ollut vuodesta 2002 lähtien Ruotsin Varan kunta.
Gymnopaidiai
Gymnopaidiai (yleensä monikossa, yksikössä ; ; joskus gymnopedia) oli antiikin kreikkalainen juhla, jota vietettiin Spartassa Apollonin (Pythaios tai Karneios), Artemiin ja Leton kunniaksi. Siihen kuului voimistelukilpailuja.
Gymnopaidiai-juhla perustettiin mahdollisesti noin vuonna 665 eaa. Juhla järjestettiin aina kesäisin Hekatombeus-kuussa eli attikalaisen kalenterin Hekatombaion-kuun aikaan, toisin sanoen heinä-elokuussa, ja se kesti useita päiviä, mahdollisesti kymmenen päivää. Juhlan nimi on peräisin sanoista gymnos (, 'alasti') ja paidion (, 'lapsi').
Juhlaan kuului sen nimen mukaisesti alastomien nuorukaisten sotatanssiesityksiä. Ne sijoittuivat Spartan agoralle Apollonin, Artemiin ja Leton patsaiden ympärille. Tanssin liikkeet muistuttivat palaistralla tehtyjä harjoituksia ja pankrationia sekä tragedioihin kuulunutta emmeleia -tanssia. Juhla oli luonteeltaan iloinen, ja sen aikaan Spartassa vieraili paljon muiden kaupunkien asukkaita. Ainoastaan ikääntyneitä poikamiehiä oli kielletty osallistumasta juhlaan.
Juhlan viimeisenä päivänä myös aikuiset miehet tanssivat ja lauloivat khoroksena. Esityksiin kuului muun muassa Thaletaan ja Alkmanin lauluja ja Dionysodotoksen paiaaneja. Kuoron johtaja piti tietynlaista seppelettä, jota kutsuttiin thyrealaiseksi seppeleeksi, ja sillä muistettiin niin kutsutussa 300:n taistelussa Thyreassa saatua voittoa. Myös laulut ylistivät kyseisessä taistelussa kaatuneita. Juhlalla oli suuri merkitys spartalaisen musiikkielämän kehityksessä.
Platon mainitsee teoksessaan Lait gymnopaidian kaltaiset harjoitukset erinomaiseksi koulutuskeinoksi, koska tanssimalla uuvuttavasti kesähelteellä nuorukaiset harjoittivat sekä musiikillisia kykyjään, että sotataitojaan.
Mercedes de Acosta
Mercedes de Acosta (1. maaliskuuta 1893 – 9. toukokuuta 1968) oli yhdysvaltalainen kuubalaissyntyinen runoilija, näytelmäkirjailija ja muotisuunnittelija. Hänet kuitenkin tunnetaan parhaiten rakkaussuhteistaan moniin Hollywoodin näyttelijättäriin, muun muassa Marlene Dietrichiin, Greta Garboon, Alla Nazimovaan, Eva Le Gallienneen, Isadora Duncaniin, Katharine Cornelliin, Ona Munsoniin, Adele Astaireen ja Tallulah Bankheadiin.