cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaarle XIII
Kuninkaana
Koska Kaarle XIII:lla ei ollut lapsia, tuli kysymys kruununperillisestä pian hyvin ajankohtaiseksi. Kiirettä lisäsi se, että Kaarle XIII sai syksyllä 1809 halvauksen ja vammautui pysyvästi. Lopulta kruununprinssiksi valittiin Napoleonin armeijan marsalkka Jean-Baptiste Bernadotte, joka otti hallituksen johtoonsa heti saavuttuaan Ruotsiin marraskuussa 1810. Kaarle XIII suhtautui aluksi torjuvasti alhaista syntyperää olevaan Bernadotteen. Kaunopuheinen ja huomaavainen Bernadotte osasi kuitenkin käsitellä raihnaista kuningasta niin, että tämä muutti mielipiteensä hänestä ja suostui jopa adoptoimaan hänet pojakseen nimellä Kaarle Juhana.
Ruotsin ja Norjan liitossa 1814 Kaarle XIII kruunattiin myös Norjan kuninkaaksi hallitsijanimellä Kaarle II (norjaksi Karl II). Kaarle XIII:n viimeiset vuodet kuluivat sairastellessa.
Pargalı Ibrahim pašša
Pargalı Ibrahim pašša eli Frenk İbrahim pašša (noin 1493 – 1536) oli sulttaani Suleiman Suuren ensimmäinen suurvisiiri.
Ibrahim syntyi Kreikassa Pargan kaupungissa, ja hänet myytiin lapsena ottomaanien orjaksi. Tuolloin hän tutustui samanikäiseen Suleimaniin, ja pojat vannoivat ikuista ystävyyttä ja etteivät koskaan surmaisi toisiaan. Noustuaan valtaan Suleiman ei unohtanut lapsuudenystäväänsä vaan antoi hänelle erilaisia tehtäviä, aluksi palatsin haukkojen kasvattajana. Ibrahim joutui jopa hillitsemään sulttaania tämän huomionosoituksissa, koska pelkäsi kateellisten kostoa.
Ibrahim meni naimisiin Suleimanin sisaren kanssa mutta ei saanut silti kuninkaallista titteliä. Erotuksena muista Ibrahimeista häntä kutsuttiin Ibrahim pašša Pargalaiseksi (Pargalı İbrahim paşa) tai Ibrahim pašša eurooppalaiseksi (Frenk İbrahim paşa). Hän osasi monia kieliä ja hoiti Osmanien valtakunnan suhteita länteen. Hän kohosi lopulta armeijan ylipäälliköksi ja sai lähes sulttaanin veroiset oikeudet. Voitettuaan persialaiset hän alkoi kutsua itseään tittelillä, johon sisältyi sana sulttaani. Suleiman koki, että hänen on pakko surmauttaa Ibrahim, mutta hän yritti antaa ystävälleen mahdollisuuden paeta maasta, mitä Ibrahim ei käyttänyt. Niinpä hänet teloitettiin vuonna 1536.
Kaikkia kuolemantuomion takana olleita syitä ei tunneta. Erään version mukaan Ibrahimin surmauttaminen oli sulttaanin vaimon Roxelanan juoni, jolla koetettiin taata kruununperijän asema Roxelanan pojalle Ibrahimin suosikin sijaan.
Suleiman suri vuosia äkillistä päätöstään ja ystävänsä menetystä, ja kirjoitti tunteellisia runoja tämän muistoksi.
Ibrahimin palatsissa on nykyisin Istanbulin Turkkilaisen ja islamilaisen taiteen museo.
Ibrahim on keskeinen sivuhenkilö Mika Waltarin historiallisessa romaanissa Mikael Hakim, jossa hänen nimensä esiintyy muodossa Ibdrahim.
Eudoros
Eudoros voi viitata seuraaviin:
Miley Cyrusin palkinnot ja ehdokkuudet
thumb|Miley Cyrus esiintymässä Capital Pride -festivaalilla vuonna 2017. Alla olevassa luettelossa ovat laulaja-näyttelijä Miley Cyrusin voittamat palkinnot ja palkintoehdokkuudet. Listalta saattaa puuttua joitakin palkintoja.
Elfriede Lohse-Wächtler
pienoiskuva|318x318px|Elfriede Lohse-Wächtler noin vuonna 1928.
Anna Frida "Elfriede" Lohse-Wächtler (4. joulukuuta 1899 Dresden, Saksi, Saksa − 31. heinäkuuta 1940 Pirna, Saksi) oli saksalainen kokeileva taidemaalari, joka edusti ekspressionistista suuntausta.
Elämä
Wächtler meni naimisiin harrastelijataiteilija Kurt Lohsen kanssa, mistä hänen ystävänsä eivät pitäneet. Mies tuhlasi omat ja Lohse-Wächtlerin rahat, mistä lähtien Lohse-Wächtlerin elämää vaivasi köyhyys. Pari erosi, vaikkei hankkinut virallista eroa. Kurt muutti Hampuriin, jossa kuitenkin sairastui. Lohse-Wächtler muutti hänen peräänsä huolehtiakseen hänestä, mutta Kurt hankki pian uuden rakastajan.
Lohse-Wächtlerin elämäntilanne kävi niin vaikeaksi, että hän sai hermoromahduksen ja hän pääsi mielisairaalaan lepäämään. Sairaalassa hän maalasi muotokuvia muista potilaista, niin kutsutut Friedrichsbergin muotokuvat (Friedrichsberger Köpfe), joita kriitikot ylistivät. Toivuttuaan Lohse-Wächtler oli vuosia hyvin tuottelias, maalaten syrjäytyneitä ja vähemmistöjä. Hänellä meni kuitenkin henkilökohtaisesti huonosti, hän tunsi itsensä henkisesti eristäytyneeksi ja kärsi ajoittain asunnottomuudesta. pienoiskuva|186x186px|Yksi Friedrichsbergin potilasmuotokuvista vuodelta 1929.Lohse-Wächtler muutti takaisin vanhempiensa luokse Dresdeniin, minkä he kokivat häiritsevänä. Vuonna 1932 isä toimitti hänet Arnsdorfin mielisairaalaan, jossa hänellä diagnosoitiin skitsofrenia. Vuonna 1935 Kurt otti virallisen avioeron vedoten parantumattomaan mielisairauteen. Miehellä oli kuitenkin jo useita lapsia avopuolisonsa kanssa. Lohse-Wächtler taas joutui samana vuonna pakkosteriloiduksi, koska natsit olivat säätäneet eugenistisen "lain perinnöllisestä terveydestä". Nöyryyttävän kokemuksen jälkeen hän lopetti maalaamisen ja piirtämisen.
Perttilä
Perttilä on seuraavien henkilöiden ja paikkojen nimi:
Lastukuusi
Lastukuusi on puunkappaleesta vuoltu perinteinen leikkikuusi. Kuusi vuollaan jättämällä lastut tyvestään kiinni kapeaan puupalikkaan, jolloin kuuselle muodostuvat oksat. Yleensä kuusen tyveen kiinnitetään leveämpi puunkappale pitämään kuusta pystyssä, mutta kuusen voi vuolla myös yhdestä puusta, jolloin samasta puunkappaleesta muodostetaan kuuselle myös juuret. pienoiskuva|Lastukuusi
Aiheesta muualla
https://www.finna.fi/Record/musketti.M012:KF2001:
Abandonware
Abandonware (suom. 'hylätty ohjelmisto') on englanninkielinen käsite, joka tarkoittaa useiden vuosien ikäisiä tietokonepelejä ja -ohjelmia ja erityisesti niiden ilmaislevitystä. Useimmiten ohjelmat ovat poistuneet myynnistä, mutta joskus niitä myydään edelleen. Abandonware-ohjelmia ja -pelejä hankitaan usein nostalgiasyistä, joskin tunnetuimpia vanhoja pelejä hankitaan myös ilman aiempaa tutustumista. Yleisimmin abandonware-ohjelma on vanha tietokonepeli, joka on vedetty myynnistä useita vuosia sitten.
Juridisessa mielessä käsitettä "abandonware" ei ole olemassa, eikä tekijänoikeuden alaisia tietokoneohjelmia voida koskaan pitää "isännättöminä esineinä". Vaikka tekijänoikeuden haltija olisikin lopettanut ohjelman taloudellisen hyödyntämisen, on ohjelma kuitenkin edelleen tekijänoikeudella suojattu ja sen kopiointi on laitonta. Poikkeuksena ovat ne tapaukset, joissa tekijänoikeuden omistanut yritys on lopettanut toimintansa siirtämättä tekijänoikeuksia toiselle taholle, ja ne tapaukset, joissa tekijänoikeudenhaltija itse on vapauttanut vanhat kaupalliset ohjelmansa ilmaislevitykseen. Nämä kattavat kuitenkin vain vähemmistön abandonwarena kopioiduista ohjelmistoista. Jotkut ohjelmat voivat olla orpoja teoksia, joiden tekijänoikeuksien haltijoita on mahdoton edes selvittää. Abandonwaren levittäminen perustuukin siihen, ettei uskota että oikeudet omistavilla yhtiöillä on halua lähteä puolustamaan oikeustoimin niille arvottomia ohjelmia.
Eräs moraalinen kanta on, että koska yhtiö ei enää tee rahaa ohjelmalla tai pelillä, voidaan sen käyttöarvo säilyttää levittämällä sitä abandonwarena ilmaiseksi.
Hongkongilainen sijoituspankkiiri Sarinee Achavanuntakul ylläpitää yhtä internetin suurinta abandonware-sivustoa nimeltä "Home of the Underdogs". Hän ei omien sanojensa mukaan tarkoita rikkoa lakia vaan haluaa säilyttää pelitalojen hylkäämät pelit. Useat isot pelitalot tuomitsevat toiminnan lainvastaiseksi.
GOG.com-sivusto (Good Old Games) puolestaan tarjoaa vanhoja pelejä sopimuksella tehtyinä laillisina uudelleenjulkaisuina. Pelit ovat maksullisia.
Daniel García
Garcia voitti vuonna 1993 kotikilpailuissaan kävelyn maailmancupin 20 kilometrillä. Samana vuonna MM-kilpailuissa hänet hylättiin ollessaan vielä kiinni mitalisijoissa. Sama kohtalo toistui myös 1995 Göteborgin MM-kilpailuissa. Vuonna 1996 hän sijoittui Atlantan olympialaisissa yhdeksänneksitoista 20 kilometrillä ja yhdeksänneksi 50 kilometrillä.
Vuonna 1997 Garcia saavutti hopeaa kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä ja voitti maailmanmestaruuden Ateenassa 20 kilometrillä. Vuonna 1999 hän sijoittui viidenneksi kävelyn maailmancupissa 20 kilometrillä ja saavutti pronssimitalin Sevillan MM-kilpailuissa niin ikään 20 kilometrillä. Seuraavana vuonna Sydneyn olympialaisissa hän sijoittui kahdenneksitoista 20 kilometrillä.
Vuonna 2006 kävelyn maailmancupissa Garcia sijoittui 20 kilometrin kävelyssä kymmenenneksi.
Daniel García on 168 senttimetriä pitkä ja painaa 56 kilogrammaa.
Homeros (täsmennyssivu)
Homeros voi viitata seuraaviin:
Hiiriopossumi
Hiiriopossumi (Marmosa murina) on Etelä-Amerikan pohjoisosissa elävä opossumilaji (Didelphidae). Häntä mukaan luettuna se on noin 45 cm mittainen.
Portugalilaiset
pienoiskuva|vasen|Kartta Portugalin siirtomaa-ajan valloituksista. Portugalilaiset ovat Portugalista peräisin oleva etninen ryhmä. Useimmat puhuvat äidinkielenään portugalia ja ovat katolilaisia.
Portugalilaiset ovat etniseltä alkuperältään pääosin Roomaa edeltäneiden keltti- ja iberiväestöjen jälkeläisiä. Heidän kielensä on kuitenkin kehittynyt roomalaisten alueelle tuomasta latinasta. Portugalissa asuu noin kymmenen miljoonaa portugalilaista. Lisäksi Brasilian asukkaista noin 35 miljoonaa on portugalilaisten jälkeläisiä 1500-luvulla alkaneen portugalilaisten maahanmuuton seurauksena. Merkittäviä portugalilaisvähemmistöjä on muun muassa Ranskassa, Luxemburgissa, Kanadassa ja useissa Portugalin entisissä siirtomaissa.
Lasten ruutu
Lasten ruutu oli vuosina 1981–1988 esitetty lastenohjelma. Ohjelman päähenkilöt olivat Akuliina-muori (Aune Lind) ja Matti Merimies (Matti Ruohola). Sarjaa ei ole julkaistu VHS- eikä DVD-julkaisuina, mutta pätkiä ohjelmasta on nähtävillä Ylen Elävässä arkistossa. Ohjelmassa päähenkilöt Akuliina ja Matti Merimies keskustelivat milloin mistäkin, muun muassa linnuista. Ohjelmassa esiintyi myös tunnettuja suomalaisia, kuten biologi Ilkka Koivisto.
Sarjaa ei pidä sekoittaa 1960-luvulla esitettyyn samannimiseen ohjelmaan.
Tom
Tom voi tarkoittaa seuraavia:
National Women’s Soccer League
National Women’s Soccer League (NWSL) on yhdysvaltalainen naisten jalkapalloliiga ja maan korkein sarjataso. Se perustettiin 2012 WPS-liigan seuraajaksi.
Liigan ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 2013. Mukana oli neljä entistä WPS-liigan joukkuetta ja neljä uutta joukkuetta. Sittemmin mukaan on tullut kaksi uutta joukkuetta ja yksi on lopettanut, joten kaudella 2018 liigaan osallistui yhdeksän joukkuetta.
Store Memurutinden
Store Memurutinden on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Jotunheimenin kansallispuistossa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 2 367 metriä.
San Antonio -luokka
San Antonio -luokka on Yhdysvaltain laivaston 15 maihinnousualuksen muodostama alusluokka, jolla tullaan korvaamaan muut Yhdysvaltain laivaston maihinnousualusluokat kuten Austin-luokan, Anchorage-luokan, Charleston-luokan ja Newport-luokan.
Suunnittelu
Alusten telakkakannella voidaan sijoittaa joko kaksi LCAC-ilmatyynyalusta tai maihinnousualus LCU ja 14 × amfibiovaunua.
Aseistus
Aluksen aseistuksena on kaksi 21-siiloista Mk 49 RAM-ohjusten laukaisualustaa, joista voidaan laukaista RIM-116A ohjuksia. Järjestelmän tukena on Mk 31 GMWS, jonka tehtävänä on havaita alusta lähestyvät ohjukset ja lentokoneet. Toukokuusta 2015 alkaen ohjukset on korvattu RIM-116B:llä ja sen jatkoversioilla.
Lähipuolustusjärjestelmänä pinta-aluksia vastaan aluksilla on kaksi Mk 46 Mod 2 GWS -järjestelmää, joihin kuuluu jopa 200 laukausta minuutissa ampuva 30 millimetrin Bushmaster II -tykki.
Viorica Susanu
Viorica Susanu (s. 29. lokakuuta 1975 Galați, Romania) on romanialainen soutaja ja lajin nelinkertainen olympiavoittaja, joka asuu Galațissa, Romaniassa.
San Antonio -luokka
Alukset
Luokan ensimmäinen alus, USS San Antonio, luovutettiin laivastolle heinäkuussa 2005. USS New York oli ensimmäinen kolmesta aluksesta, jotka rakennettiin 11. syyskuuta 2001 terrori-iskujen uhrien muistoksi. Aluksen keulaharjaan valettiin 7,5 tonnia terästä, joka oli pelastettu World Trade Centeristä. Merivoimat nimesi luokkien kahdeksannen ja yhdeksännen laivan, USS Arlingtonin ja USS Somersetin, Pentagonin ja United Airlinesin lennon 93 uhrien muistoksi. Edellämainituista paikoista löytyneet materiaalit sisällytettiin myös näihin aluksiin.
Viorica Susanu
Soudun maailmankestaruuskilpailuissa
Soudun MM-kilpailuissa Susanu on saanut mitaleita vuosina 1997–1999, 2001–2003 ja 2007. Hän on voittanut kilpailuista yhteensä yksitoista mitalia, joista viisi on kultaisia, kolme hopeisia ja kolme pronssisia.
Mahmoud Namdjou
Mahmoud Namdjou (, 22. syyskuuta 1918 Rašt, Persia - 21. tammikuuta 1989 Teheran) oli iranilainen painonnostaja, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Namdjou voitti urallaan kaksi olympiamitalia, hopeaa Helsingistä 1952 ja pronssia Melbournesta 1956. Lontoossa 1948 hän sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuissa Namdjou voitti kuusi mitalia, joista kolme oli kultaisia. Aasian kisoista Namdjou voitti kaksi mitalia: kullan ja pronssin. Hän teki myös maailmanennätyksiä.
Mielojärven koulu
Mielojärven koulu on Rantasalmella sijaitseva, toimintansa lopettanut koulu. Mielojärven kylä on Rantasalmen ja Savonlinnan välimaastossa, valtatie 14:n ja Kotkanjärven lähellä.
Koulurakennus on rakennettu 1954-1955 vuoden 1952 rakennuslain vaatimusten mukaisesti. Se on valmistunut vuonna 1955 silloisena valtion rakennuskohteena Maaseudun Keskusrakennustoimisto Oy:n suunnittelemana "Sirkka B" -piirustusstandardin "kahden opettajan kansakouluna". Koulutalo varustettiin alun perinkin vesikiertoisella keskuslämmityksellä, lämpimällä vedellä ja vesivessoilla. Rakennusteknisesti betonipilari-palkki tekniikalla betonista rakennettu perustus ja ensimmäinen kerros (kellaritilat), sekä sen päälle puusta rakennetut kolme kerrosta (kaksi asuinkerrosta ja täyskorkea ullakko) rakennuksen korkeassa osassa ovat harvinainen kombinaatio - joka oli ainoa keino rakentaa korkea puurakennus aikakaudella jolloin yli kaksikerroksisten puisten asuinkerrostalojen rakentaminen oli kiellettyä. Koulussa on ollut enimmillään toistasataa oppilasta.
Koulu lakkautettiin 1995. Siitä lähtien kiinteistö oli vuokrattuna alkuvuoteen 1998, jonka jälkeen Rantasalmen kunta myi kiinteistön ja siihen liittyvän maa-alueen yksityishenkilöille. Kiinteistöjen ulkopinnat on maalattu sittemmin alkuperäiseen värisävyyn koko kiinteistöä koskevan saneerauksen yhteydessä.
Kaksoissuhde
Geometriassa kaksoissuhde on neljän samalla suoralla olevien pisteiden A, B, C ja D muodostama suhde missä janat on varustettu etumerkein. Usein merkitään myös . Jos, pisteet A, B, C, D muodostavat harmonisen pisteistön.
Projektiivisen geometrian nelikulmiolause
Projektiivisen geometrian nelikulmiolause on projektiiviseen geometriaan liittyvä perustulos. Sen mukaan jos A, B, C ja D ovat tason pisteitä, G on AC:n ja BE:n leikkauspiste, E on AD:n ja CB:n leikkauspiste, F on AB:n ja DC:n leikkauspiste, H on EG:n ja AB:n leikkauspiste, I on EG:n ja CD:n leikkauspiste, niin (A, H, B, F) ja (D, I, C, F) ovat harmonisia pisteistöjä.
Eudoros Aleksandrialainen
Eudoros Aleksandrialainen (1. vuosisata eaa.) oli antiikin kreikkalainen keskiplatonilainen filosofi, joka oli kotoisin Aleksandriasta Egyptistä. Hän toimi vuoden 25 eaa. tienoilla.
Vaikka Eudoros luettiin platonilaiseksi, hän yhdisti ajattelussaan platonismiin myös pythagoralaisia aineksia. Eudoros asetti filosofian päämäärän Platonin Theaitetoksen mukaan – se oli ”kehittyminen mahdollisimman suuressa määrin jumalan kaltaiseksi” – ja katsoi, että sekä Platon että Pythagoras olivat opettaneet samoin.
Aleksanteri Afrodisiaslainen sanoo Eudoroksen kirjoittaneen kommentaarin Aristoteleen Metafysiikkaan ja muuttaneen teoksesta joitakin kohtia. Simplikios mainitsee Eudoroksen peripateettiseen koulukuntaan kuuluneena filosofina, ja sanoo hänen kirjoittaneen kommentaarin Aristoteleen Kategorioihin. Tämä kommentaari oli vaikutusvaltainen platonilaisten ja stoalaisten parissa.
Strabonin mukaan Eudoros kirjoitti myös teoksen Niilistä Ariston Aleksandrialaisen tavoin. Se yritti löytää selitystä Niilin vuotuiselle tulvalle. Strabon sanoo Aristonin ja Eudoroksen teosten olleen niin samankaltaisia, että he syyttivät toisiaan kopioinnista. Strabon vaikuttaa pitäneen Eudorosta syyllisempänä. Eudoroksen teokset eivät ole säilyneet nykyaikaan.
Kinopalatsi
Kinopalatsi voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Haifisch
Haifisch on saksalaisen Rammstein -yhtyeen 25. singlejulkaisu ja Liebe ist für alle da -albumin kolmas single. Kappaleesta on tehty musiikkivideo.
Divina Galica
Divina Galica (s. 13. elokuuta 1944) on brittiläinen entinen alppihiihtäjä ja moottoriurheilija.
Talviurheilulajit
Galica osallistui vuoden 1964 talviolympialaisiin kilpaillen syöksylaskussa ja pujottelussa. Hän osallistui myös vuosien 1968, 1972 sekä 1992 talviolympialaisiin. Hän teki myös Britannian naisten syöksylaskun nopeusennätyksen 125 mailin tuntinopeudella.
Formula 1
Naispuolinen Galica yritti Formula 1 -osakilpailuun kolmasti. Kauden 1976 Britannian kilpailusta hän karsiutui Surtees-Fordilla. Mike Wilds ja Lella Lombardi viipyivät Brands Hatchin kierroksella Galicaa kauemmin, mutta koko kolmikko oli parin sekunnin erolla hitaampi kuin kilpailuun päässeet. Parin vuoden tauon jälkeen hän yritti Hesketh-tallissa Argentiinan ja Brasilian kilpailuissa. Hän oli molemmissa koko joukon hitain.
Muuta
Galica on Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen.
Panda Loves Penguin
Panda Loves Penguin on suomalaisen One Morning Left metalcore-yhtyeen ensimmäinen vuonna 2008 julkaistu EP.
EP sisältää kuusi kappaletta, jotka myöhemmin julkaistiin myös osana Panda Loves Penguin Vol. 2 mini-albumia kolmen uuden kappaleen ohella.
Mobira Cityman 450
Mobira Cityman 450 oli Mobiran valmistama vuonna 1985 julkaistu NMT 450 -verkossa toiminut matkapuhelin. Tämä oli ensimmäinen kansainväliseen verkkoon Suomessa tehty käsipuhelin. Puhelin suunniteltiin ja valmistettiin Salossa. Projektin nimi oli GAP, "Gallian Auto Phone", sillä alun perin oli tarkoitus tehdä myös ranskalaisille versio. Valtio antoi 4 000 000 markkaa tukea käsipuhelimen suunnitteluun. Tyyppihyväksyntä saatiin marraskuussa 1985. PTL ennakoi NMT-verkkonsa tukkeutuvan, joten Suomessa sallittiin käyttöön vain 100 kappaletta puhelimia. Myynti aloitettiin Islantiin ja Malesiaan. Vuotta myöhemmin valmistui UK Tacs 900 -versio. Vuonna 1987 tuli Suomessa myyntiin NMT 900 -malli "Gorbatšov".
Uuden-Seelannin ralli 1982
Uuden-Seelannin ralli 1982 (viralliselta nimeltään 13. Motogard Rally of New Zealand) oli rallin maailmanmestaruussarjan kilpailu kaudella 1982. Kilpailu järjestettiin 26.–29. kesäkuuta 1982 Aucklandissa. Kilpailu oli kauden seitsemäs ja sen kokonaispituus oli.
Kilpailuun ilmoittautui 71 autokuntaa, joista 66 lähti kilpailuun.
Asterales
Asterales on kaksisirkkaisten asteridien Euasteridae II -ryhmään kuuluva kasvilahko. Sen tunnetuimpia edustajia ovat kellokasvit (Campanulaceae) ja mykerökukkaiset eli asterikasvit (Asteraceae).
Lahkon fytokemiaan kuuluvat eräät iridisoivat eli välkehtivät yhdisteet ja fruktosaanit, kuten inuliini, joka tavallisesti korvaa tärkkelyksen vararavintona. Nivelten anatomiaan kuuluu kolme johtojännelieriön aukkoa, joista kustakin lähtee kolme johtojännettä lehteen. Lehtiasento on kierteinen. Kukassa on teriöstä erilliset heteet ja pohjuskehrä eli diskus. Sikiäimessä on paljon siemenaiheita ja pitkä vartalo. Siemenen endospermi (vararavintosolukko) on runsas ja siinä on imuelimiä eli haustorioita.
Heimot
pienoiskuva|oikea|400px|Asterales-lahkon heimojen kladogrammi Lahkoon kuuluu 11 heimoa, joista mykerökukkais-, kello- ja raatekasveja tavataan myös Suomessa.
Lahkon yhteyteen on aiemmin sijoitettu myös systemaattiselta asemaltaan epävarma bruniakasvien (Bruniaceae) heimo, jota nykyisin kuitenkin usein pidetään omana lahkonaan Bruniales.
Resident Evil (elokuvasarja)
Resident Evil on elokuvasarja, joka perustuu osittain Capcomin luomaan Resident Evil -videopelisarjaan.
Paul W. S. Andersonin elokuvat
Elokuvasarjan päähenkilö on Alice (Milla Jovovich), joka ei esiinny Resident Evil -peleissä. Alice on Umbrella-korporaatiolle työskentelevä turvallisuusvastaava, joka ensimmäisen elokuvan tapahtumien myötä alkaa taistella yhtiötä vastaan. Elokuvissa esiintyvät pelisarjan hahmot ovat Jill Valentine (Sienna Guillory), Carlos Olivera (Oded Fehr), Albert Wesker (Jason O’Mara ja Shawn Roberts), Claire Redfield (Ali Larter), Chris Redfield (Wentworth Miller), Leon S. Kennedy (Johann Urb), Ada Wong (Li Bingbing) ja Barry Burton (Kevin Durand).
Vastaanotto
Elokuvasarja on saanut negatiivisen vastaanoton kriitikoilta, mutta elokuvat ovat olleet menestynein elokuvasarja, joka on perustunut videopeleihin. Sarja on kerännyt yhteensä noin 915 miljoonaa dollaria.
Kristiina
Kristiina (1626 Tukholma – 1689 Rooma) oli Ruotsin hallitseva kuningatar vuodesta 1632 kruunusta luopumiseensa asti vuoteen 1654.
Resident Evil (elokuvasarja)
Animaatioelokuvat
Pelisarjaan perustuvia elokuvia ovat myös animaatioelokuvat Resident Evil: Degeneration (2008), Resident Evil: Damnation (2012), Resident Evil: Vendetta (2017) ja Resident Evil: Death Island (2023).
Kristiina
Kristiina syntyi 8. joulukuuta 1626 Tre Kronor -linnassa Tukholmassa ja kuoli 19. huhtikuuta 1689 Roomassa. Hän oli Ruotsin kuningatar vuodesta 1632 vuoteen 1654, mutta hallitsi vasta vuodesta 1644 alkaen. Hänen hallintoaikanaan käytiin kuusikymmenvuotista sotaa (1598–1660), kolmikymmenvuotista sotaa (1618–1648) sekä Torstenssonin sotaa, joissa Ruotsi valtasi isoja alueita ja lisäsi arvovaltaansa. Kristiinan aikana kolmikymmenvuotinen sota myös lopetettiin. Kristiina oli kiinnostunut kulttuurista ja houkutteli muun muassa René Descartesin ja Claudius Salmasiuksen Ruotsin hoviin. Hän luopui kruunusta vuonna 1654 ja kääntyi katolilaiseksi, mikä oli aikanaan suuri skandaali. Kristiina asettui asumaan Roomaan, jonka kulttuurielämässä hän näytteli suurta osaa seuraavina vuosikymmeninä. Kristiina oli kuningas Kustaa II Aadolfin ja kuningatar Maria Eleonooran tytär.
Resident Evil (elokuvasarja)
Myöhemmät elokuvat
Johannes Robertsin ohjaama ja käsikirjoittama elokuva Resident Evil: Welcome to Raccoon City uudelleenkäynnisti sarjan eikä ole yhteydessä aiempiin elokuviin. Elokuva yhdistää kahden ensimmäisen pelin tapahtumia ja vastaa tyyliltään vuoden 2019 Resident Evil 2 -peliä.
Juho Peura
Johan (Juho) Peura (24. toukokuuta 1879 Laukaa – 26. toukokuuta 1918 Tampere) oli suomalainen SDP:n kansanedustaja, joka toimi eduskunnassa vuosina 1914−1917. Hänet valittiin eduskuntaan Hämeen läänin pohjoisesta vaalipiiristä.
Kristiina
Ensimmäiset vuodet
thumb|right|Kristiinan vanhemmat [[Kustaa II Aadolf ja Maria Eleonoora. Tuntemattoman taiteilijan maalaus n. vuodelta 1632]] Kristiina syntyi Tukholmassa 7. tai 8. joulukuuta 1626 (juliaanisen kalenterin mukaan) Ruotsin kuninkaan Kustaa II Aadolfin ja hänen puolisonsa Brandenburgin Maria Eleonooran tyttäreksi. Kruununprinssin syntymistä oli odotettu kiihkeästi ja kunnialaukaukset prinssin syntymän kunniaksi olivat valmiina kanuunoissa. Kätilöt ilmoittivat kuninkaalle ensin lapsen olevan poika ja vasta kuninkaan sisar kertoi hänelle lapsen olevankin tyttö. Kuningas otti tyttären vastaan iloisena. Kristiina ihaili ja kunnioitti isäänsä ja heidän suhteestaan tuli harmoninen. Suhde äiti Maria Eleonooraan sen sijaan oli ongelmallinen.
Juho Peura
Juho Peura oli ammatiltaan puuseppä ja hän toimi myös Tampereen työväentalon vahtimestarina vuoteen 1918. Suomen sisällissodassa Peura oli Tampereen vallankumousoikeuden puheenjohtajana.
Kristiina
Ensimmäiset vuodet
Kuningatar oli ennen Kristiinaa synnyttänyt kolme lasta, jotka kaikki kuolivat vauvoina. Kuningas antoi jo vuonna 1627 vahvistaa Kristiinan oikeaksi kruununperilliseksi ja kuningattareksi, mikäli kuningas ei saisi aviollista poikaa. Kustaa Aadolfin oli tärkeää toimia nopeasti, sillä Vaasa-suvun puolalainen haara puolusti edelleen oikeuttaan Ruotsin valtaistuimeen.
Juho Peura
Peura vangittiin poliittisista syistä ja hän kuoli vankeudessa Tampereella toukokuussa 1918.
Kristiina
Ensimmäiset vuodet
Ollessaan kolmivuotias Kristiina näki isänsä viimeisen kerran. Kirjeessään 4. joulukuuta 1630 kuningas uskoi tyttärensä valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan huostaan siltä varalta, että itse kuolisi. Kuningas kuoli jo vuonna 1632 Lützenin taistelussa, mikä johti siihen, että vielä alle kuusivuotiaasta Kristiinasta tuli Ruotsin kuningatar.
Holhousvuodet
Kristiinan kasvattaminen kruununperijäksi oli valtakunnan asia. Maria Eleonoora sai aluksi huolehtia tyttärestään, mutta häntä pidettiin kuninkaan kuoleman jälkeen syyntakeettomana ja psyykkisesti epävakaana henkilönä. Siksi vuonna 1634 valtiopäivillä päätettiin, että holhooja vastaisi Kristiinan kasvatuksesta. Seuraavan vuoden säätykokouksessa asiasta annettiin perusteellinen ”mietintö ja ohjeistus”. Niissä säädettiin muun muassa siitä, kuinka tärkeää oli, ettei Kristiinaa kasvatettu ainoastaan hyväksi hallitsijaksi vaan myös oikeaoppiseksi luterilaiseksi. Lisäksi hänelle tuli antaa oikea käsitys Ruotsin hallintotavasta ja säätyjen elinehdoista ja hänelle tulisi muodostua ”hyvä kiintymys” valtakunnan neuvostoon, säätyihin ja alamaisiin.
Vuonna 1636 Kristiina erotettiin Maria Eleonoorasta ja hänen kasvattajakseen vaihtui edesmenneen kuninkaan sisarpuoli kreivitär Katariina, joka jo aiemmin oli hoitanut Kristiinaa kuninkaan ollessa matkoilla. Katariina kuoli kuitenkin jo vuonna 1638. Vuosi sen jälkeen Kristiina sai valtaneuvoston toiveesta kaksi kasvatusäitiä, jotta ei liiaksi kiintyisi yksittäiseen henkilöön.
Turun akatemia perustettiin Kristiinan holhousvuosina vuonna 1640.
Hallintovuodet
thumb|left|16-vuotias Kristiina kuningattarena.
Politiikka sekä kuningattaren suosikit
Kristiina otti valtaistuimen vastaan 8. joulukuuta 1644, jolloin Ruotsi oli edelleen osallisena kolmikymmenvuotisessa sodassa (1618–1648). Ruotsin joukkoja 1642–1645 johtaneen Lennart Torstenssonin operaatiot olivat menestyksellisiä, eikä Saksan rintamalta enää tullut viestejä tappioista.
Kristiina omistautui aluksi innokkaasti hallinnon tehtäviin. Hän halusi hallita itse, minkä vuoksi joutui pian erimielisyyksiin vanhan valtakunnankansleri Axel Oxenstiernan kanssa. Oxenstierna syrjäytettiin ja tämä vetäytyi hallintotehtävistä. Epäsuosio ulottui myös hänen poikiinsa. Kristiina sai ison voiton koko oxenstiernalaisesta puolueesta, kun hän vuonna 1648 ajoi läpi alhaissäätyisen Johan Adler-Salviuksen nimittämisen valtaneuvokseksi. Vaikka valtakunnankansleri ei enää koskaan saanut takaisin vaikutusvaltaansa, parantui hänen suhteensa kuningattareen uudelleen ja hänen mielipiteensä saivat merkitystä erityisesti ulkopolitiikassa.
Ajan mittaan alettiin puhua kuningattaren henkilökohtaisista suosikeista. Ensimmäinen ja kuuluisin oli Magnus Gabriel De la Gardie. Kristiina ihastui häneen ja hukutti tämän suosionosoituksiin. Diplomaatit väittivät, että kuningatar oli rakastunut De la Gardieen, kunnes tämä lopulta teki lopun juoruilusta ja hoputti tämän naimakauppaa serkkunsa Maria Eufrosynen kanssa. Itse hallintoon De la Gardiella ei ollut suurempaa vaikutusta ja hän päätyi lopulta Kristiinan epäsuosioon. Kuningattaren hallintokauden loppupuolella Klaus Tott ylennettiin suosikiksi, mutta hänellä oli vielä vähemmän vaikutusta politiikkaan kuin De la Gardiella oli ollut.
Kuningatar Kristiina oli Persian suurkuninkaan Kyyros II Suuren (noin 576–529 eaa.) suuri ihailija. Toinen Kristiinan ihailema historiallinen henkilö oli Makedonian kuningas Aleksanteri Suuri (356–323 eaa.).
Kiinnostus kulttuuriin ja tieteeseen
Myös Georg Stiernhielm ja Olof Rudbeck kuuluivat Kristiinan suojatteihin. Oppineet pitivät joskus Tre Kronor -linnassa kokouksia, joista puhuttiin akatemiana. Ulkomaalaisia kuitenkin katsottiin Ruotsissa karsaasti, he kiusasivat myös toisiaan ja pian osoittautui, että kuningattarella ei ollut keinoja saada heitä jäämään Ruotsiin. Luvattuja eläkkeitä ei maksettu eikä kuningattaren kirja- tai käsikirjoitusostoksiin riittänyt rahaa. Nämä ja muut olosuhteet aiheuttivat sen, että useimmat oppineet lähtivät Ruotsista muutaman vuoden kuluessa.
Ulkopolitiikka ja talous
Kristiinan toistaiseksi salaiset sympatiat katolilaisuutta kohtaan alkoivat vaikuttaa Ruotsin ulkopolitiikkaan. Ruotsi muun muassa puolsi arkkiherttua Ferdinandin valintaa Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi eikä siten vastannut odotuksiin, joita saksalaisten valtioiden protestanttisilla säädyillä oli. Myös muut olosuhteet myötävaikuttivat siihen, että tilanne Kristiinan viimeisinä hallintovuosina oli heikko.
Kristiinan hallintokaudella aatelistolle jaettavien perinnöllisten läänitysmaiden määrä kasvoi valtavasti. Hänen holhoojahallituksensa ei niitä jakanut, mutta vuosien 1644—1654 välisenä aikana läänityksinä annettujen kreivi- ja vapaaherrakuntien määrä kasvoi Ruotsissa kahdeksasta 44:ään. Suomen alueella läänitysten määrä kasvoi Kristiinan aikana kahdesta kahdeksaantoista. Tämän lisäksi Käkisalmen läänissä oli yhdeksän läänitysaluetta. Valtion talous oli sekaisin ja hovin menot moninkertaistuivat viimeisinä vuosina. Budjetin perusta horjui ja Ruotsi oli pakotettu moniin lyhytnäköisiin toimiin, kuten lainanottoon, seuraavan vuoden tulojen käyttöön sekä palkkojen ja tukien pienentämiseen.
Kruunusta luopuminen ja loppuelämä
thumb|left|Kristiina vanhana. Tuntemattoman taiteilijan maalaus.
Kruunusta luopuminen
Kristiina luopui kruunustaan 1. päivänä kesäkuuta 1654, jolloin myös säädyt sopivat Kristiinan elatuksesta. Sopimuksessa Kristiina varasi itselleen muun muassa oikeuden suvereniteettiin, hoviväkensä hallitsemiseen sekä vastuuvapautukseen velasta, johon valtio hänen aikanaan oli mahdollisesti joutunut.
Kristiinan elatuksesta huolehtivat Norrköpingin kaupunki ja linna, Saarenmaan, Gotlannin ja Öölannin saaret, saksalaiset paikkakunnat Poel, Neukloster ja Wolgast sekä muutamat Pommerissa sijaitsevat maatilat. Kuningattarella oli myös oikeus nimittää tuomareita, virkamiehiä ja jopa kirkollisia toimijoita ja saada noin 200 000 riikintaalerin suuruista elatusrahaa. Kristiinan kuoleman jälkeen Ruotsin kruunu ottaisi elatuksesta huolehtivat maat takaisin, eikä kuningatar sitä ennen saisi myydä niitä muille. 6. kesäkuuta 1654 järjestettiin Uppsalan linnassa juhlallisuudet, joissa Kristiina luopui kruunustaan. Samana päivänä kuninkaaksi kruunattiin Kristiinan serkku Kaarle X Kustaa.
Kristiina lähti Uppsalasta päivä kruunusta luopumisen jälkeen. Laivue oli valmiina kuljettamaan hänet Manner-Eurooppaan, mutta Kristiina halusi mieluummin kulkea maitse. Hän oli jo edellisenä vuonna lähettänyt edeltä muun muassa seinävaatteita, taide-esineitä, kirjoja ja käsikirjoituksia. Hän vietti viimeisen yönsä Ruotsissa Halmstadin linnassa varhaissyksyllä 1654, ja sieltä hän matkusti miehen asuun pukeutuneena Tanskan läpi. Kristiina viipyi muutaman päivän ajan Hampurissa ja jatkoi valepukuisena matkaansa saksalaisten alueiden ja Alankomaiden läpi Belgiaan, jossa asettautui joksikin ajaksi asumaan Antwerpeniin. Siellä hänen taide-esineensä ja kirjansa purettiin laatikoistaan, ja jonkin ajan kuluttua hän myi ja panttasi arvoesineitään, jotta hänen rahansa riittäisivät juokseviin kuluihin. Vuoden lopulla Kristiina matkasi Brysseliin ja kääntyi salassa katolilaisuuteen jouluyönä 1654. Viivyttyään Brysselissä vuoden Kristiina lähti kaupungista syksyllä 1655. 3. marraskuuta hän kääntyi virallisesti katoliseen uskoon Innsbruckissa ja matkasi sen jälkeen Itävallasta Italiaan.
Loppuelämä Roomassa
Vuonna 1659 Kristiina muutti nykyisin Corsinin palatsina tunnettuun Riarion palatsiin, josta tuli hänen pysyvä asuntonsa. Sinne hän alkoi koota taidekokoelmiaan. Ruotsalaisen kirjailijan Sven Stolpen mukaan Kristiina oli useiden vuosien ajan hallitseva hahmo roomalaisessa teatterielämässä sekä myös ”roomalaisen musiikkielämän keskipiste”.
Pian Kristiina alkoi matkustella uudelleen. Hän vieraili muun muassa Ranskassa ja kävi Ruotsissakin kahteen otteeseen 1660-luvulla. Viimeiset kaksikymmentä vuotta elämästään Kristiina kuitenkin vietti Roomassa. Hän kuoli kotonaan lyhyen sairauden jälkeen vuonna 1689 ja hänet haudattiin ensimmäisenä naisena Pietarinkirkkoon suurin juhlamenoin. Riarion palatsissa sijaitsee Kristiinan kuolemasta kertova kivinen muistolaatta, johon on kirjoitettu hänen kuuluisin lausahduksensa: ”Synnyin vapaana, elin vapaana ja vapaana tulen kuolemaan”.
Perintö
Pohjanmaan maakunnassa sijaitseva Kristiinankaupunki, Delawaressa sijaitseva Christina-joki sekä Uudessa-Ruotsissa sijainnut Fort Kristinan tukikohta on nimetty Kristiinan mukaan. Myös Helsingin yliopiston naistutkimuksen laitos Kristiina-instituutti oli nimetty hänen mukaansa. Vuoden Kristiina -palkinto jaetaan sukupuolentutkimuksen tunnetuksi tekemisestä ja sukupuolen perusteella tapahtuvan syrjinnän ja eriarvoisuuden vähentämiseksi tehdystä työstä.
Kristiina on ollut myös aiheena lukuisissa taideteoksissa, kuten elokuvissa, kirjoissa, näytelmissä ja oopperoissa.
Painetut lähteet
Ä Valda Skrifter / René Descartes. Natur och Kultur. 1998. ISBN 91-27-07105-7 Ä Wrangel, E. "Drottning Christina et Le grand Cyrus, ett kapitel ur en afhandling om Drottning Christina och den pretiösa societen". ''Pro Novitate. Festskrift''.
Pirunsaari
Pirunsaari on saari Ranskan Guayanan rannikon edustalla, noin 50 kilometriä Cayennesta luoteeseen. Pirunsaari on pohjoisin ja pienin Pelastuksen saarten (Îles du Salut) saariryhmästä, johon kuuluvat myös Royale (Île Royal) ja Saint-Joseph (Île Saint Joseph). Saari oli vuosina 1852–1946 osa Ranskan pahamaineisinta rangaistussiirtokuntaa.
Vuonna 1938 Ranskan hallitus päätti lopettaa vankien lähettämisen Ranskan Guayanaan. Lopullisesti vankisiirtokunta lopetti toimintansa vasta vuonna 1946. Suurin osa senhetkisistä vangeista palautettiin takaisin Ranskaan, mutta jotkut jäivät vapaaehtoisesti Ranskan Guayanaan. Vankilan toiminnan aikana Ranskan Guayanaan lähetettiin yli 80 000 vankia.
Kuuluisimmat vangit
thumb|Alfred Dreyfusin asumus Pirunsaarella Pirunsaarelle lähetettiin pääasiassa poliittisia vankeja. Saarelle tuomittujen vankien joukossa ovat olleet muun muassa syyttömänä maanpetturiksi tuomittu Alfred Dreyfus ja oman väitteensä mukaan Henri Charrière, joka kirjoitti kokemuksistaan omaelämäkertaisen romaanin Vanki nimeltä Papillon. Ranskan viranomaiset ovat julkistaneet vankisiirtokunnan rekistereitä, jotka osoittavat, että Charrière ei ollut koskaan saarella, vaan pakeni mantereella olleesta leiristä.
Vankien olot
Vankilassa vallitsi vahvemman laki, ja raha oli ratkaisevassa asemassa. Rahalla saattoi ostaa vartijoilta ruokaa, rommia ja tupakkaa. Rahan säilytykseen oli vain yksi keino: peräsuoli. Vartijat tekivät ruumiintarkastuksia saadakseen pakenemista varten kerätyt rahat ja tarvikkeet pois vangeilta. Vanki, joka sai haltuunsa veitsen, oli pimeän aikaan vaarallinen sekä tovereilleen että vartijoille. Ranskassa ei tiedetty vankilan kurjista oloista, vaan pikemminkin kuvailtiin, kuinka Pirunsaarella loikoillaan päivät pitkät riippumatoissa.
Pakoyritykset
Pirunsaarelta pakeneminen oli vaikeaa. Viidakkoon tai merelle pakeneminen saattoi onnistua, mutta niistä ei selvinnyt hengissä pois. Silti pakoyrityksiä tehtiin noin 50 000 eli keskimäärin 500 yritystä vuodessa. Paenneista 15 prosenttia ei saatu kiinni, mutta vain pieni osa lienee karannut onnistuneesti.
Viisitoista naista leirille
1800-luvun puolivälin tienoilla tehtiin kokeilu, jossa Pirunsaarelle tuotiin 15 prostituoitua, joiden arveltiin kannustavan vankeja kunnialliseen elämään ja perheen perustamiseen. Naisia vartioivat nunnat. Perheitä ei juuri syntynyt, vaan naiset jakoivat lempeä jokaiselle, joka saattoi tarjota heille rommia. Miesten keskuudessa syntyi riitoja, ja lopulta saarella raivosi kuppaepidemia.
Aiheesta muualla
5.29361°N, -52.58333°W
Keskustaajama
Keskustaajamat Suomessa
Suomessa keskustaajama on taajama, joka on merkittävä kunnan hallinnon tai talouden kannalta. Tilastokeskus määrittelee keskustaajamat tyypillisesti joko keskustaajamiksi (kt) tai kirkonkyliksi (kk).
Muutamissa tapauksissa kunnan keskustaajama on eriniminen kuin itse kunta. Esimerkiksi Inarin kunnan keskustaajama ei ole Inarin kirkonkylä, vaan Ivalo. Enontekiöllä kuntakeskus sijaitsee kyllä kirkonkylässä, mutta kirkonkylä ei ole nimeltään Enontekiö, vaan Hetta. Sotkamossa kuntakeskus on myös Enontekiön tavoin kirkonkylässä, mutta se on sulautunut osaksi kunnan suurimman taajaman, Vuokatin kanssa. Esimerkiksi Kemie on Tohmajärven kunnan keskuskylä ja keskustaajama, vaikkei se ole kirkonkylä. Tohmajärven kirkko sijaitsee usean kilometrin päässä tästä kylästä.
Toinen nimitys kunnan hallintokeskukselle on kuntakeskus, koska kunnan hallintokeskuksen ei tarvitse välttämättä olla taajama (toisin kuin Ruotsissa, jossa jokaisessa kunnassa on vähintään yksi taajama). Kuntakeskuksessa sijaitsee kunnantalo, terveyskeskus, kunnan pääkirjasto ja vaihteleva määrä yksityisiä palveluita. Kaikissa Suomen kunnissa on kuntakeskus, mutta muutamissa kunnissa (useat Ahvenanmaan kunnat sekä Manner-Suomessa Luhanka) ei kuitenkaan ole lainkaan tilastollisia vähintään 200 asukkaan taajamia. Tällöin kuntakeskuksena voi toimia kylä tai jokin muu paikka. Ennen vuoden 1865 kunnallisasetusta pitäjät vastasivat sekä hengellisistä että maallisista tehtävistä, jolloin kuntien hallintopaikkana toimi kirkonkylä. Liikenneyhteyksissä tapahtuneen kehityksen ja muuttoliikkeiden myötä eräissä kunnissa kuntakeskukseksi on muodostunut jokin muu paikka kuin kirkonkylä, esimerkiksi radanvarsikunnissa asemakylä.
Suomessa oli vuonna 2017 312 kuntakeskusta, joista 263 muodostaa oman tilastollisen taajaman, ja 39 on kasvanut viereisten, suurempien taajamien kanssa yhteen. Suomen pienin nykyisen kunnan keskustaajama on Pyhärannan kirkonkylä eli Rohdainen. Pöytyällä on ollut vuoden 2005 sen ja Karinaisten kuntaliitoksesta lähtien kaksi keskustaajamaa: Kyrö ja Riihikoski, kunnanvirastolla on toimipisteet molemmissa taajamissa.
Keskus- ja vaikutusaluetutkimuksessa Suomessa etenkin 1970-80-luvuilla tutkittiin hierarkkisia keskusverkkoja, joissa eri tasoiset keskukset jaettiin valtakunnan-, valtakunnanosa-, maakunta-, kaupunki-, kunta- ja kyläkeskuksiin sen mukaan mitä palveluja eli keskustoimintoja kunkin tasoisessa keskuksessa oli. Nämä keskusluokat eivät aina välttämättä täysin vastanneet samanhetkistä kuntajakoa. Näin käsite kuntakeskus saattoi saada saa kaksi merkitystä: 1) Kunnan hallinnollinen keskus tai 2) tietyn palvelutason omaava keskus, joka palvelutasoltaan karkeasti vastasi kunnan keskusta.
Keskustaajamat Ruotsissa
Ruotsin kielen sana centralort vastaa suomen kielen sanaa keskustaajama. Ruotsissa kuntien keskustaajamat ovat usein entisiä kaupunkeja, kauppaloita tai taajaväkisiä yhdyskuntia. Ruotsin 290 kunnasta 124:llä keskustaajama on entinen kaupunki, 72:lla entinen kauppala ja 42:lla entinen taajaväkinen yhdyskunta. Ruotsissa on 291 kunnan keskustaajamaa, sillä Vaggerydin kunnassa keskustaajamia on kaksi: Vaggeryd ja Skillingaryd.
Käsite centralort on otettu keskuspaikkateoriasta ja oli tärkeässä osassa Ruotsin vuosina 1962–1977 toteutetussa kuntablokkeihin perustuneessa kuntauudistuksessa. Tuolloin Ruotsiin syntyi kuntarakenne, jossa lähes kaikkiin kuntiin kuuluu niin maaseutu- kuin kaupunkiasutusta. Ruotsissakin keskustaajamat ovat yleensä samannimisiä kuin koko kunta; vain 32 kunnassa keskustaajama on eriniminen kuin itse kunta.
Ruotsissa keskustaajamilla on oikeus tiettyihin peruspalveluihin. Nämä palvelut ovat valtionyhtiöiden palveluita, joiden tarkoituksena on edistää tiettyjä yhteiskunnallisia asioita ja jotka toimivat säännellyillä markkinoilla. Näihin palveluihin kuuluvat esimerkiksi Systembolaget ja Svenska Spel. Suomessa näiden vastineet ovat Alko ja Veikkaus.
Keskustaajamat Tanskassa
Tanskan kielessä keskustaajamaa vastaa sana kommunesæde. Myös Tanskassa keskustaajama voi olla eriniminen kuin itse kunta. Kööpenhaminan ympärille muodostunut Hovedstadsområdetin taajama ulottuu usean lähikunnan alueelle.
Think (About It)
Think (About It) on Lyn Collinsin äänittämä funkkappale, jonka James Brownin People Records -levy-yhtiö julkaisi singlenä vuonna 1972. Kappaleen sanoitti ja tuotti Brown ja se sisältää hänen yhtyeensä The J.B.’s instrumentaalista musiikkia. Kappale oli Collinsin vuoden 1972 esikoisalbumin nimikkokappale. Se sijoittui Billboardin parhaiten myyneiden soulsinglejen listan sijalle 9. ja Billboard Hot 100 -singlelistan sijalle 66.
Kappaleita, jotka samplaavat kappaletta ”Think (About It)”
Kappaletta ”Think (About It)” on samplattu yli 2 000 kertaa, joista jotkut ovat:
Populaarikulttuurissa
”Think (About It)” esiintyy vuoden 2005 videopelin Grand Theft Auto: San Andreas ääniraidalla, pelin Master Sounds 98.3 -radiokanavalla. Se esiintyy myös kahdella kentällä vuoden 1997 videopelissä Street Fighter III: New Generation.
Vers-Pont-du-Gard
Vers-Pont-du-Gard on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Gardonjoen varrella noin 26 kilometriä Nîmesin kaupungista koilliseen.
pienoiskuva|vasen|Château de Saint-Privat Kunnan läpi kulki roomalaisten rakentama Nîmesin akvedukti (Aqueduc de Nîmes), jonka suurin jäljellä oleva rakennelma Pont du Gard sijaitsee sen alueella. Nykyinen kylä on rakennettu paikalla olevan luostarin ympärille. Kylän rakentamisessa käytettiin roomalaisten akveduktia varten perustamia kivilouhoksia. Kunnan nähtävyyksiä on myös keskiaikaisen linnan osia omaava Château de Saint-Privat.
Leonard Kiplimo Barsoton
Leonard Kiplimo Barsoton (s. 21. lokakuuta 1994) on kenialainen kestävyysjuoksija, maastojuoksun MM-mitalisti. Hän on pituudeltaan 166 cm.
Barsoton saavutti Bydgoszczin maastojuoksun MM-kilpailujen 2013 nuorten sarjassa hopeaa sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että joukkuekilpailussa. Hän voitti maastojuoksun Afrikan-mestaruuden henkilökohtaisessa kilpailussa ja joukkuekilpailussa Kampalassa 2014. Hän sijoittui Guiyangin maastojuoksun MM-kilpailuissa 2015 henkilökohtaisessa kilpailussa viidenneksi ja sai hopeaa joukkuekilpailussa.
Barsoton sijoittui puolimaratonin MM-kilpailuissa 2018 Valenciassa 12:nneksi ja saavutti hopeaa joukkuekilpailussa. Vuoden 2020 puolimaratonin MM-kilpailuissa Gdyniassa hän sijoittui kuudenneksi ja saavutti joukkuekilpailussa kultaa.
Gjertvasstinden
Gjertvasstinden (myös Jervvasstind tai Østre Styggedalstind) on Skandeihin kuuluva vuorenhuippu Jotunheimenin kansallispuistossa, Hurrunganen vuoristossa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 2 351 metriä.
Poronhoitoalue
250 px|thumb|Poronhoitoalueen etelärajaa osoittava kyltti Kainuussa. 250 px|thumb|Poro Taivalkoskella. 150 px|thumb|Poroista varoittava liikennemerkki. Poronhoitoalue on Suomen laissa määritelty alue, jossa harjoitetaan poronhoitoa. Suomen poronhoitoalueeseen kuuluvat poronhoitolain (848/1990) mukaan Lapin maakunta lukuun ottamatta Kemiä, Keminmaata ja Torniota sekä Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun maakunnista seuraavat kunnat kokonaan tai osittain:
Alueella noudatetaan muuta maata poikkeavia määräyksiä, muun muassa petoeläinten suhteen. Poronhoitoalueen laajuus on 122 936 neliökilometriä eli noin 36 prosenttia Suomen maapinta-alasta.
Suomessa poronhoitoalue jaetaan eri osiin sen mukaan, mikä on poronhoidon ja muiden elinkeinojen suhde. Muissa osissa kuin saamelaisten poronhoitoalueella harjoitetaan myös maanviljelyä. Poronhoitoa saavat harjoittaa muutkin kuin saamelaiset. Ruotsissa ja Norjassa poronhoitoalue on erossa maanviljelysalueista ja vain lapinkylien saamelaiset saavat hoitaa poroja. Hallinnollisesti Suomen poronhoitoalue jaetaan 56 paliskuntaan.
Poronhoitoalueen kunnat
Poronhoitoalueeseen kuuluu 23 kuntaa kokonaan ja neljä osittain.
Hannu Rajaniemi
Hannu Rajaniemi (15. syyskuuta 1953 Seinäjoki – 29. elokuuta 2008 Seinäjoki) oli suomalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä. Rajaniemi oli vasenjalkainen. Rajaniemi vietti uransa parhaat vuodet Seinäjoen Sepsi-78:ssa ja Mikkelin Pallo-Kissoissa. Hän voitti vuonna 1980 Mestaruussarjan maalikuninkuuden 19 maalillaan. Rajaniemi pelasi maajoukkueessa tehden kolme maalia. Myöhemmin Rajaniemi toimi vielä valmentajana.
Perhe ja yksityiselämä
Rajaniemi syntyi Seinäjoella 15. syyskuuta 1953. Hänen vanhempansa olivat Armas ja Sylvi, jotka kannustivat Rajaniemeä erilaisissa harrastuksissa. Rajaniemi avioitui vaimonsa Ritvan kanssa vuonna 1976 ja he saivat kaksi lasta. Lisäksi Rajaniemellä oli kuollessaan kaksi lastenlasta. Ammatiltaan Rajaniemi oli opettaja.
Rajaniemi valmistui Savonlinnasta. Hän toimi pitkään opettajana Seinäjoella Marttilan (Keskustan) ja Alakylän ala-asteilla. Sittemmin hän sai viran Seinäjoelta Pohjan koulun rehtorina. Rajaniemi kuoli pitkän sairauden jälkeen 29. elokuuta 2008 Seinäjoen sairaalassa.
Seurajoukkueura
Rajaniemen kasvattajaseuran toimi Seinäjoen Palloseura. Hän oli lupaava juniori. Esimerkiksi vuonna 1968 hänet palkittiin SePS:n B-junioreiden parhaana pelaajana. Rajaniemi nousi edustusjoukkueeseen. Kaudella 1976 hän pelasi Palloseuran riveissä I divisioonassa ja teki viisi maalia. Hän oli Pentti Toivolan jälkeen seuran toiseksi paras maalintekijä. Se poikikin sopimuksen seuraavaksi kaudeksi Suomen pääsarjatasolle. Mikkelin Pallo-Kissoissa Rajaniemi pääsikin pelaamaan jokaisen kauden 22 ottelusta avauskokoonpanossa. Maaleja kertyi yhteensä 12. Se toi oman seuran maalipörssissä voiton kahdeksan maalin erolla. Koko Mestaruussarjan maalipörssissä lukema riitti viidennelle sijalle kahdeksan maalin päähän kärjestä.
Myös kauden 1978 Rajaniemi vietti Mikkelin Pallo-Kissoissa pääsarjaa. Kaudeksi 1979 Rajaniemi siirtyi kuitenkin takaisin kasvattajaseuraansa, joka oli vaihtanut nimeä Sepsi-78:ksi. I divisioonasta nousua tavoitelleessa joukkueessa Rajaniemi pelasi kaikki 22 runkosarjan ottelua. Hänen maalisaldo oli 15 osumaa, ja hän voittikin koko I divisioonan perussarjan maalikuninkuuden yhdessä Rovaniemen Palloseuran Tuomo Hakalan kanssa. Sepsi selviytyi nousukarsintaan, kun taas RoPS joutui putoamiskarsintaan. Niinpä Hakala pääsi tekemään jatkossa maaleja heikompia seuroja vastaan, joten koko I divisiioonan virallinen maalikuningas oli Hakala.
Sepsi-78 nousi Mestaruussarjaan kaudeksi 1980. Tuosta vuodesta tulikin Rajaniemen uran kohokohta. Rajaniemi pelasi Sepsin kaikki 22 perussarjan ottelua ja vielä kaikki seitsemän jatkosarjan ottelua. Hän myös voitti pääsarjan maalikuninkuuden tehtyään 19 maalia 29 ottelussa. Rajaniemen tärkeyttä kuvaa, että koko muu joukkue teki kauden aikana ainoastaan 28 maalia. Rajaniemi oli voittanut jo perussarjan maalipörssin iskettyään pallon verkkoon kaikkiaan 14 kertaa. Rajaniemi pelasi Mestaruussarjaa tämän jälkeen vielä kaudet 1981 ja 1982 ennen kuin Sepsi putosi pois pääsarjasta. Kaikkiaan Rajaniemi teki Suomen pääsarjassa viiden kauden aikana 51 maalia.
Sepsissä pelattujen vuosien jälkeen Rajaniemi siirtyi Lapuan Virkiään. Seura pelasi noina aikoina Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla. Virkiästä Rajaniemi siirtyi valmentamaan TP-Seinäjoen joukkuetta. Siellä hän pelasi vielä viisi ottelua kaudella 1988. II divisioonan maalitilastoihin Rajaniemi ei kuitenkaan nimeään merkkauttanut. .
Valmennusura
Rajaniemi suoritti Suomen korkeimman jalkapallovalmentajatutkinnon eli JVK:n. Rajaniemi oli noihin aikoihin yksi harvoista JVK-tutkinnon suorittaneista valmentajista Vaasan pallopiirissä.