cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sisäenergia
Kaasun laajenemistyö
Fysiikan suureena työ määritellään voiman, F, ja matkan, s, avulla: w=F\cdot s. Näistä voima on massan, m, ja siihen vaikuttavan kiihtyvyyden, g, tulo. Tarkasteltaessa fysikaalisessa kemiassa järjestelmän tekemää työtä ympäristöön, on kaasun laajenemistyöB
Yhtälössä (1), joka on järjestelmään kohdistuva ulkoinen paine, ja A on pinta-ala. Työlle voidaan kirjoittaa
Tässä \Delta V on kaasun laajetessaan aikaansaama tilavuuden muutos. Se on positiivinen, joten järjestelmän tehdessä työtä ympäristöönsä työllä on negatiivinen arvo. Kaasun puristustyössä.
Sisäenergia on tilafunktio
Järjestelmän tila on määritelty, jos sen täydelliseen ilmaisemiseen tarvittavat kaikki muuttujat ovat määriteltyjä. Esimerkiksi tila, jossa on yksi mooli ideaalikaasua, voidaan ilmaista täydellisesti paineen, molaarisen tilavuuden ja lämpötilan avulla. Tilanfunktio riippuu vain järjestelmän tilasta, ei siitä kuinka tila on muodostettu. Tilanfunktion derivaatta on integroitavissa tavalliseen tapaan. Esimerkiksi sisäenergia on tilanfunktio:
Sama asia voidaan ilmaista myös. Yhtälön (3) ilmaisee, että \Delta U riippuu vain alku- ja lopputilasta, ei näiden välisestä tiestä.
Yhtälön (4) mahdollistama puristustyö on jatkuva kunnes ulkoinen paine vastaa järjestelmässä olevan kaasun painetta. Jos puristustyö tapahtuu hitaasti, niin tällöin pienin mahdollinen työ tapahtuu kun ulkoinen paine on vain hiukan suurempi kuin järjestelmässä olevan kaasun paine. Tässä erityistapauksessa on kysymys reversiibelistä (merk. rev) muutoksesta, koska puristuvuustyö voidaan muuttaa laajenemistyöksi helposti muuttamalla ulkoista painetta hiukan. Tämän muutoksen takia voidaan merkitä: P_{ulk}=P. Pienin mahdollinen työ, joka vaaditaan ideaalikaasun isotermiselle reversiibelille puristamiselle on
Yhtälöstä (5) on todettavissa, että puristustyölle w_{rev} > 0 eli työtä tehdään järjestelmään (kaasuun), koska V_a > V_b. Esimerkiksi kokoonpuristettaessa reversiibelisti 1 mooli ideaalikaasun paineesta 1 bar paineeseen 5 bar lämpötilassa 300 K, on työtä tehtävä seuraavasti:
1. Ideaalikaasun tilanyhtälön mukaan tilavuudelle pätee, joten kahden eri tilan a ja b välillä on suhde
Työtä tehdään järjestelmään ja kyseessä on pienin mahdollinen tarvittava työ. Toisaalta, jos V_a < V_b, on kyseessä kaasun laajeneminen. Jos se tapahtuu reversiibelisti, on kyseessä suurin mahdollinen työ (tehtynä ympäristöön) ja tällöin w_{rev} < 0.
Reijo Wilenius
Reijo Valfrid Wilenius (22. huhtikuuta 1930 Helsinki – 26. lokakuuta 2019 Helsinki ) oli suomalainen filosofi, joka toimi Jyväskylän yliopiston filosofian professorina vuosina 1972–1992. Hän julkaisi useita teoksia etenkin kasvatusfilosofian alalta. Wilenius oli myös antroposofisen liikkeen ja steinerpedagogiikan keskeisiä edustajia Suomessa, kuten oli myös hänen vaimonsa Aijami Wilenius. Hän kuului Kriittisen korkeakoulun ja Snellman-korkeakoulun perustajiin.
Elämä
Wilenius kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1949 (Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu). Hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1952. Seuraavana vuonna hän meni naimisiin Olli Ant-Wuorisen tyttären Aijamin kanssa. Wilenius jatkoi koulutustaan ja vielä valmistui valtiotieteen lisensiaatiksi 1958 sekä väitteli tohtoriksi 1966 Helsingin yliopistossa.
Wilenius toimi Helsingin Suomalaisen Yhteiskoulun, Suomen Teatterikoulun ja Helsingin Työväenopiston tuntiopettajana 1953–1958, Helsingin Rudolf Steiner -koulun opettajana 1961–1976, Helsingin Kauppakorkeakoulun filosofian opettajana 1966–1967, Helsingin yliopiston käytännöllisen filosofian vt. professorina 1965–72 (kevätlukukaudet), käytännöllisen filosofian dosenttina 1967–1996, Jyväskylän yliopiston filosofian professorina ja filosofian laitoksen johtajana 1973–1992 sekä Snellman-korkeakoulun opettajana vuodesta 1980.
Sisäenergia
Tiefunktio
Työ on tiefunktio ja yhtälössä (6) \delta w on epäeksakti differentiaali kun taas dU on eksakti differentiaali.
Reijo Wilenius
Elämä
Lisäksi Wilenius toimi Suomen filosofisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä ja sihteerinä 1964–1968, Suomen kasvatusopillisen yhdistyksen johtokunnan jäsenenä 1964–1968, Suomen Teiniliiton kuraattorina 1966–1969, Suomen antroposofisen liiton puheenjohtajana 1966–96, Kulttuurikeskus – Kriittisen korkeakoulun johtokunnan puheenjohtajana 1968–1984, 1999–2001, kunniapuheenjohtajana vuodesta 1992, Valtion humanistisen toimikunnan puheenjohtajana, Suomen Akatemian tieteen keskustoimikunnan ja Nordisk samarbetsnämd för humanistisk forskningin jäsenenä 1975–1979, European Science Foundationin humanistisen toimikunnan jäsenenä 1978–1980, Ahtola-kulttuurisäätiön hallituksen puheenjohtajana 1980–2004, Suomen rauhanpuolustajien valtuuston puheenjohtajana 1982–1989, Suomi tulevaisuudessa –seminaarien toimikunnan puheenjohtajana 1983–1990, European Forum for Freedom in Educationin presidenttinä vuodesta 1997. Hän oli useiden valtion komiteoiden ja toimikuntien jäsen.
Sisäenergia
Energian häviämättömyys
Termodynamiikassa työ w ja lämpö(energia) q ovat määritelty prosessiin tai muutokseen, jossa energia siirtyy järjestelmän ja sen ympäristön välillä. Tämän määritelmän seurauksena järjestelmä on tilassa, jossa on työn ja/tai lämmön aikaansaamana energiaa,C joka voi myös muuntua joksikin toiseksi energiaksi. Työn luonne on hetkellistä ja se liityy järjestelmän tilan muutokseen. Vain energia, ei siis työ, liittyy järjestelmän alku- ja lopputilaan. Kun kemiallisessa järjestelmässä (energia)tilaan kohdistuu muutos energian siirtymisenä ympäristöön, niin energialtaan vastaavan suuruinen, mutta vastakkaismerkkinen muutos järjestelmän sisäenergiassa pitää tapahtua:. Toisin sanoen energian säilymislaki vaatii, että järjestelmän sisäenergialle pätee
Reijo Wilenius
Elämä
Wilenius toimi kulttuurilehti Katsauksen päätoimittajana vuosina 1957–1968 ja Takojan päätoimittajana vuosina 1980–1983.
Sisäenergia
Energian häviämättömyys
Järjestelmän aineen sisäenergiaa voidaan lisätä esimerkiksi kuumentamalla ainetta (so. lämpöenergia) tai kohdistamalla siihen puristustyötä. Yhtälössä (8) oleva \Delta ilmaisee järjestelmässä aiheutettua muutosta. Tätä muutosta sanotaan tapahtuessaan vakiolämpötilassa isotermiseksi, vakiopaineessa isobaariseksi, ja vakiotilavuudessa isokoriseksi. Yhtälö (8) on yhtälön (7) integroitu muoto. Molemmat yhtälöt ovat termodynamiikan ensimmäinen pääsääntö. Yhtälöstä (7) on myös todettavissa, että kahden epäeksaktin differentiaalin summa on eksakti differentiaali.
Reijo Wilenius
Elämä
Wilenius sai Valtion tiedonjulkistamispalkinnon 1976, Saima-mitalin 1984 ja Suomen Valkoisen Ruusun I luokan ritarimerkin 1989.
Sisäenergia
Sisäenergia adiabaattisessa muutoksessa
Jaettaessa yhtälö (9) puolittain ainemäärällä ja lämpötilalla, saadaan
Jos tarkasteltavana on yksiatominen ideaalikaasu yhtälössä (10) oleva molaarinen lämpökapasiteetti on. D Yhtälö (10 ) on integroitavissa annetuilla raja-arvoilla ja vastaukseksi saadaan:. Tämä voidaan uudelleen järjestellä korottamalla puolittain potenssiin \frac{2}{3} ja laventamalla, niin saadaan. Tämä pätee siis yksiatomisen kaasun adiabaattiselle reversiibelille muutokselle. Tämä paine-tilavuus-relaatio on verrattavissa Boylen lakiin, jonka mukaan paine-tilavuus-relaatio isotermisessä muutoksessa on.
Sisäenergian riippuvuus lämpötilasta
Sisäenergia on tilafunktio ja dU on eksakti differentiaali. Sisäenergian kokonaisdifferentiaali lämpötilan ja tilavuuden suhteen on
Tarkasteltaessa vain PV-työtä, niin yhtälön (7) mukaan. Kun valitaan tilavuus vakioksi, niin yhtälö (11) sievenee
Yhtälössä (12) \delta q_v riippuu tilafunktiosta ja eksaktista differentiaalista, joten se toimii tilafunktion tavoin vakiotilavuudessa. Jaettaessa yhtälö (12) puolittain dT:llä, saadaan määritelmä lämpökapasiteetille vakiotilavuudessa:
Sisäenergian riippuvuus tilavuudesta
Tarkastellaan sisäenergian riippuvuutta tilavuudesta kun lämpötila on vakio. Tämän osittaisderivaatan yksikkö on eli voima per pinta-ala, joka on sama kuin paine. Tämä on sisäpaine. Se on mitta aineen intermolekulaarisista voimista. Termodynamiikan ensimmäisen ja toisen pääsäännön yhdistelmänä. Jakamalla tämä puolittain dV:llä saadaan
Yhdistämällä sisäenergian lämpötila- ja tilavuusriippuvuudet, voidaan yhtälö (11) uudelleen kirjoittaa muotoon
Yhtälö (16) soveltuu sisäenergian muutoksen laskemiseen aineen eri olomuodoille yhdessä faasissa, jos ei ole kysymys kemiallisesta reaktiosta tai faasimuutoksesta.
Sisäenergian muutoksen mittaus
Kemiallisen reaktion sisäenergian muutos on mitattavissa kokeellisesti pommikalorimetrillä (ks. oheinen kuva). Reaktio tapahtuu vakiotilavuudessa, joten ja reaktorissa sisäenergian muutos on. Pommikalorimetrin käyttö edellyttää, että reaktioainesosat ovat kaasuja, joten tyypillisesti tutkittavana kohteena on palamisreaktio.
Pommikalorimetri koostuu teräksisestä paksuseinäisestä reaktorista, joka on vesiastiassa upotettuna vakiolämpötilaiseen vesihauteeseen (sisäisen vesihaude). Tämän astian ulkopuolella on myös vesivaippa (kuvassa ilmatila), jonka lämpötilaa säädetään koko ajan vastaamaan sisäisen vesihauteen lämpötilaa. Tämä toimenpide estää reaktiossa vapautuvan lämmön hukkautumasta pois ulkoisen vaipan rajaamasta tilavuudesta (q=0). Kokeellinen mittaus tapahtuu vakiotilavuudessa, joten. Reaktori ja sisäinen vesihaude vastaa järjestelmää ja sen ympäristö koostuu sisäinen vesihauteen astiasta, ja ulkoisesta vesivaipasta astioineen sekä lopusta avaruudesta. Tämänlainen mittaustapa on adiabaattinen.
Järjestelmän muodostaa siis reaktion lähtöaineet, reaktori, ja sisäinen vesihaude ja nämä ovat termisessä tasapainossa keskenään. Palamisreaktiossa tutkittava lähtöaine palaa suuressa happiylimäärässä ja siitä vapautuva lämpö jakaantuu järjestelmässä aikaansaaden energian muutoksen sisäisessä vesihauteessa.
Tässä \Delta T on sisäisen vesihauteen lämpötilan muutos, veden massa ja kaavapaino ovat ja, veden molaarinen lämpökapasiteetti on ; tutkittavan lähtöaineen massa ja kaavapaino ovat m_n ja M_n. Nämä tunnetaan. Lisäksi pitää kalibroida kalorimetri määrittämällä sen lämpökapasiteetti. Tämä saadaan esim. sykloheksaanin palamisreaktiosta ja sen tunnetusta :sta.
Esimerkiksi lasketaan seuraavassa kalorimetrin lämpökapasiteetti kun 0,972 g sykloheksaania,, palaa pommikalorimetrissa aiheuttaen 2,98 oC:een lämpötilan nousun. Sykloheksaanin palamisen molaarinen sisäenergian muutos on -3913 kJ mol-1. Veden massa on 1,812 kg. Lisäksi kirjallisuudesta saadaan veden kaavapaino ja lämpökapasiteetti:
Kalorimetrin mitattua lämpökapasiteettia voidaan käyttää määritettäessä toisen kemikaalin palamisreaktion standardista sisäenergian muutosta.
Reaktion standardinen entalpian muutos on laskettavissa mitatusta standardisesta sisäenergian muutoksesta:
Tässä \Delta n_g on kaasumaisten ainesosien moolimäärämuutos ja.
Esimerkkitehtävässä sykloheksaanin palamisreaktio on
Tämän palamisreaktion standardinen entalpian muutos on
Entalpia- ja sisäenergia-arvot eroavat alle 2 promillea toisistaan.
Lisätieto
A Esim. kiteessä voi olla dipolaarisia molekyylejä, joiden potentiaalienergia muuttuu jos kide on muuttuvassa sähkökentässä. Tarkasti ottaen myös massa pitäisi ottaa huomioon energiamuotona, joskin kemiallisessa reaktiossa sen merkitys on vähäinen.
B Työ voi olla lämmöstä riippumatonta, jos työ tehdään adiabaattisesti.
C Tilastollisessa termodynamiikassa sisäenergia määritellään, jossa Q on molekulaarinen kokonaisjakaumafunktio, k_B on Boltzmannin vakio ja N on partikkelilukumäärä.
Lähteet
1. E. Brian Smith, Basic Chemical Thermodynamics, 4. painos, (1990), Clarendon Press Oxford, ISBN 0-19-855565-2 <references group="1." />
2. Donald A. McQuarrie ja John D. Simon, Molecular Thermodynamics, (1999), University Science Books, ISBN 1-891389-05-X <references group="2." />
3. Thomas Engel ja Philip Reid, Thermodynamics, Statistical Thermodynamics and Kinetics, (2006), Pearson, ISBN 0-8053-3844-6 <references group="3." />
Minun jouluni (Olli Lindholmin albumi)
Minun jouluni on Olli Lindholmin vuonna 2013 julkaistu joulualbumi. Sen myynti ylitti kultalevyrajan jo ensimmäisellä viikolla ja nousi Suomen virallisella listalla kuudenneksi. Albumin lyriikoista on vastannut Vexi Salmi.
Suomalaiset radioasemat valitsivat albumin vuoden 2013 joululevyksi.
Diego Gavilán
Diego Antonio Gavilán Zarate (s. 1. maaliskuuta 1980, Asunción) on paraguaylainen jalkapalloilija. Keskikentällä pelannut Gavilán aloitti ammattilaisuransa kotimaansa Cerro Porteñossa, josta siirtyi tammikuussa 2000 kahden miljoonan punnan siirtosummalla Newcastle Unitediin. Tällöin hänestä tuli ensimmäinen Valioliigassa pelannut paraguaylainen. Gavilán ei kuitenkaan päässyt pelaamaan Newcastlessa kuin seitsemässä ottelussa ja niin hänet lainattiin vuonna 2002 Meksikoon UAG Tecosiin. Sen jälkeen hän pelasi SC Internacionalissa Brasiliassa ja oli myös Italiassa Udinesessa, jossa ei kuitenkaan päässyt pelaavaan kokoonpanoon.
Gavilánin ensimmäinen maaottelu oli 28. huhtikuuta 1999 Meksikoa vastaan. Gavilán pelasi vuoden 2002 MM-kisoissa kolmessa ottelussa, hän kuului miehistöön myös vuoden 2006 kisoissa, mutta ei saanut peliaikaa. Gavilán pelasi kaikkiaan 43 maaottelua, joista viimeisen vuonna 2007.
Diego Gavilánin lempinimi on Pampero.
Hiilivuoto
IPCC arvioi, että hiilivuoto kumoaa 5–20 % Kioton pöytäkirjan päästövähennyksistä.
Hiilitullit
Vuonna 2019 tuleva EU:n komissio alkoi valmistella Green Deal -ympäristöohjelmaa, johon kuuluisivat hiilitullit EU:n rajalle hiilivuoden estämiseksi. EK:n edustaja vaati niitä sellaisiksi, etteivät muut maat ryhtyisi vastatoimiin. Ne ehkä alkaisivat teräksen tuotannosta.
Juri Krylov
Juri Nikolajevitš Krylov (1930–1975) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija.
Hiilivuoto
Hiilitullit
Muun muassa perussuomalaiset, vasemmistoliitto ja Sdp ovat kannattaneet hiilitulleja. Ympäristöministeriön ilmastoasiantuntija Outi Honkatukian mukaan Suomi kärsisi hiilitulleista erityisen paljon, koska terästekoiset koneet ja laitteet ovat isossa roolissa Suomen viennissä. Honkatukian mielestä hiilitulleja voisi käyttää pelotteena, mutta ne voisivat johtaa vastatulleihin ja nopeasti eskaloituvaan kauppasotaan, joten luultavasti hiilitullien tielle ei pitäisi lähteä. Samaan päätyi myös tutkimusjohtaja Niku Määttänen, joka suositteli ennemmin päästökaupan tai hiiliveron laajentamista useampaan maahan.
Juri Krylov
Hän pelasi Moskovan Dynamossa vuosina 1951–1965 sekä hyökkääjän että puolustajan pelipaikalla. Hän pelasi Neuvostoliiton liigassa kaikkiaan 352 ottelua ja teki 144 maalia. Neuvostoliiton jääkiekkomaajoukkueessa hän pelasi vuosina 1954–1959 olympialaisissa ja MM-kisoissa yhteensä 37 ottelua ja teki 15 maalia.
Hiilivuoto
Hiilitullit
Sdp:n ja SAK:n edustajien mukaan hiilitulleissa voisi olettaa, että tuotteet on tehty likaisimmalla teknologialla, ellei tuotannosta ole luotettavia mittauksia. Koko hiilitullijärjestelmän valmistelu kestäisi kauan mutta antaisi yrityksille varmuuden, että hiilivuotoon puututaan.
Juri Krylov
Peliuransa jälkeen Krylov toimi Moskovan Dynamon juniorien valmentajana vuosina 1966–1975.
Gunnel Frieberg
thumb|300px|Sillagumman, Södra Fisktorget, Tukholma. Gunnel Frieberg (1919 Malmö – 2010) oli ruotsalainen kuvanveistäjä.
Frieberg opiskeli muun muassa Kuninkaallisessa taidekorkeakoulussa.
Veistoksia
thumb|right|100px|Vågen av Östersjön, Merenkulkumuseo Malmö.
Kiinankellosammakko
Kiinankellosammakko (Bombina orientalis) on pienikokoinen sammakkoeläinlaji. Sitä pidetään yleisesti lemmikkieläimenä terraarioissa.
Tuntomerkit
Kiinankellosammakko on 4–6 cm:n kokoinen. Sen selkäpuoli on vihreä tai ruskea ja maha kirkkaan oranssi, punainen tai keltainen. Kiinankellosammakoiden ruumista peittävät mustat täplät. Sen iholla on runsaasti myrkkyrauhasia, joista se hätätilanteessa erittää vaaleaa myrkkyä. Myrkyn voimakkuus vaihtelee yksilöittäin ja iästä riippuen. Sammakoiden pupillit ovat sydämen/kolmion muotoiset. Uhattuna kiinankellosammakko vääntelee kuin akrobaatti.
Levinneisyys ja elinympäristö
Koillis-Kiina, Korea. Ne asuvat ylänkömaiden purojen lähistöllä. Sammakot viihtyvät myös lätäköissä.
Ravinto
Kiinankellosammakot syövät hyönteisiä ja pieniä selkärangattomia. Ne saalistavat hyönteiset näköaistinsa avulla liikettä etsien. Sammakot syövät ruokansa vedenpinnalta tai maalta, odottaen sopivan saaliseläimen tulemista näkyviin. Kiinankellosammakko hiipii tarvittaessa tarpeeksi lähelle saalista, jonka jälkeen se hyökkää ja nappaa saaliin suuhunsa. Ennen nielemistä sammakko maistelee saaliin suussaan ja nielaisee sen kokonaisena, kun se on varmistunut että se on syötävää.
Käyttäytyminen
Kiinankellosammakot ovat päivä sekä yöaktiivisia. Ne oleskelevat usein vedenpinnan rajassa kelluen tai maalla istuskellen jossakin piilopaikassa. Kiinankellosammakot voivat kökötellä paikoillaan pitkiäkin aikoja, odotellessaan sopivan saalin ilmestymistä lähelle. Koiraat kurnuttavat äänellä, joka muistuttaa haukkumista ja jahtaavat naaraita kutuaikaan. Naaraiden satunnainen kurnuttelu ei ole yhtä äänekästä ja säännöllistä kuin koiraiden, joka voi olla hyvinkin voimakasta. Kiinankellosammakot eivät juurikaan kiipeile, vaan maalla ollessaan pysyvät maanpinnan tuntumassa. Säikähtäessään kiinankellosammakko sukeltaa vedenpohjaan piiloon. Jos sammakko tulee uhatuksi maalla ollessaan, se vääntää selkänsä kaarelle ja nostaa jalat ilmaan, jotta vatsan punainen varoitusväri näkyisi mahdollisimman paljon.
Lemmikkieläimenä
Kiinankellosammakko on yksi suosituimmista eläinkaupoissa myytävistä sammakkolajeista. Monesti kiinankellosammakoita saa eläinkaupoista. Hinta on yleensä 10–30 euroa. Parasta olisi kuitenkin hankkia sammakko suomalaiselta kasvattajalta. Niille voi syöttää jauhomatoja, vahakoita, hämähäkkejä ja muita sopivankokoisia hyönteisiä. Sopiva asumus kiinankellosammakoille on akvaterraario, jossa on siis runsaasti vettä ja maa-aluetta. Minimi koko 1-2 kiinankellosammakon asumukseksi on 60 litran akvaterraario. Useammalle sammakolle tulisi tilaa olla enemmän. Yli 80 litran akvaterraario riittää yhdelle koiraalle ja yhdelle naaraalle. Kiinankellosammakot pärjäävät yksinäänkin, eikä niitä tarvitse hankkia välttämättä yhtä useampaa. Kiinankellosammakkojen terraarioon ei tulisi asuttaa muita sammakkoeläinlajeja tai kaloja kuin kiinankellosammakoita. Kiinankellosammakko koiraita ei pitäisi laittaa samaan terraarioon liian useaa, sillä ne kiistelevät reviireistään keskenään. Naaraitakin tulisi aina olla useampi yhtä koirasta kohden, jotta koiraat eivät ahdistelisi yhtä naarasta liikaa. Kiinankellosammakkojen terraarion pohjalle laitetaan pyöreäreunaista akvaariosoraa. Veden syvyyden tulee olla 5–15 cm. Veteen tulisi myös istuttaa runsaasti erilaisia vesikasveja piilopaikoiksi. Lisäksi terraariossa tulee olla maa-alue, jonne sammakot pääsevät halutessaan. Maa-alueen tulee olla tarpeeksi tukeva ja mieluiten sellainen, että sinne saisi rakennettua erilaisia piilopaikkoja. Terraariota voi sisustaa erilaisilla keinoilla esimerkiksi kivillä, kasveilla tai puunpaloilla, mutta sisusteiden tulee olla sammakoille turvallisia. Kiinankellosammakot tarvitsevat vakituiseen terraarioonsa runsaasti vettä viihtyäkseen. Terraarion lämpötilan tulisi olla 20–25 asteen välillä. Normaali huoneenlämpö siis yleensä riittää. Altaaseen voi myös laittaa akvaariosuodattimen, joka ei kuitenkaan ole välttämätön. Suodatin vain helpottaa altaan puhtaanapidossa, mutta vaihtamalla veden säännöllisesti kolmasosan tai puolet viikon-parin välein riittää myös. Vaikka terraariossa olisikin suodatin tulee vettä vaihtaa silti ja suodatin puhdistaa.
Petri Viljanen
Petri Viljanen voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Arvid Nordenstreng
Arvid Alexander Nordenstreng (31. joulukuuta 1870 Hämeenlinna – 1. syyskuuta 1944 Helsinki) oli suomalainen juristi, asianajaja ja Hangon pormestari.
Nordenstrengin vanhemmat olivat kuvernööri, kenraaliluutnantti Hjalmar Sebastian Nordenstreng ja Helena Sofia Lovisa Jägerhorn. Hän pääsi ylioppilaaksi Haminan kadettikoulusta 1888 ja suoritti Helsingin yliopistossa oikeustutkinnon vuonna 1892. Nordenstreng sai varatuomarin arvon 1895.
Nordenstreng toimi asianajajana Lahdessa 1897–1902 ja oli oikeusneuvosmiehenä Porissa 1902–1908. Hän oli Hangon pormestarina 1908–1940.
Nordenstreng oli Hangossa vapaapalokunnan päällikkönä ja johtokunnan puheenjohtajana. Hän kuului Hangon Uimaseuran perustajiin ja oli seuran puheenjohtajana. Nordenstreng oli myös Hangon Säästöpankin hallituksen puheenjohtajana.
Arvid Nordenstreng oli naimisissa vuodesta 1897 Maria (Maju) Blåfieldin kanssa.
Solulima
thumb|300px|Kaavakuva eläinsolusta ja sen osista: 1. [[Nukleoli|Tumajyvänen 2. Tuma 3. Ribosomi 4. Kalvorakkula 5. Karkea solulimakalvosto 6. Golgin laite 7. Solun tukiranka 8. Sileä solulimakalvosto 9. Mitokondrio 10. Solunesterakkula 11. Solulima 12. Lysosomi 13. Keskusjyvänen]]
Solulima eli sytoplasma on solukalvon sisällä, mutta tuman ulkopuolella oleva nesteseos, joka on suurimmaksi osaksi vettä ja siihen liuenneita tai suspensoituneita aineita, kuten ioneja, sokereita, aminohappoja, rasvahappoja ja proteiineja. Soluliman erottaa soluväliaineesta solukalvo (kasvisoluilla lisäksi soluseinä) ja tumasta tumakotelo. Solulimakalvosto jakaa soluliman lokeroiksi. Monet solun aineenvaihduntareaktiot ja biosynteettiset toiminnot tapahtuvat solulimassa tai siellä olevissa soluelimissä.
Soluliman nestemäistä osaa kutsutaan sytosoliksi. Soluliman ulointa kerrosta kutsutaan puolestaan ektoplasmaksi ( ’ulkopuolella’, plasma ’muovautunut’). Se on jäykähkö kerros, jossa ei ole soluelimiä. Se sisältää kuitenkin vettä ja elektrolyyttejä, erityisesti kalium- ja kloridi-ioneja, sekä veriplasman ainesosia kuten proteiineja. Lihassolujen solulimaa kutsutaan myös sarkoplasmaksi.
Aiemmin käytettiin termiä protoplasma eli alkulima, jonka käsitteeseen sisältyy myös tumalima.
Kalsium ionien liike solulimaan ja sieltä pois on arveltu olevan aineenvaihdunnan akviteetin signaaleja.
Allianssi
Allianssi on valtioliitto tai aatteellinen, kaupallinen tai muu yhteenliittymä:
Nikolai Guljajev
Nikolai Aleksejevitš Guljajev (s. 1. tammikuuta 1966 Vologda) on venäläinen, Neuvostoliittoa edustanut pikaluistelija. Hänen uransa menestyksekkäimmät vuodet ajoittuivat 1980-luvun loppupuolelle, jolloin hän lukeutui maailman parhaimpiin yleisluistelijoihin ja saavutti sekä MM-, EM-, että olympiakultaa.
Ura
Nikolai Guljajev, jonka isä Aleksei oli niin ikään menestynyt pikaluistelija, aloitti pikaluistelun vuonna 1976. Hänen valmentajanaan toimi Juri Osadkin. Vuonna 1983 hän muutti Vologdasta Moskovan yliopistoon opiskelemaan liikuntatieteitä ja sai kutsun maajoukkueeseen. Ensimmäisissä kansainvälisissä arvokisoissaan 1986 EM-kisoissa hän sijoittui viidenneksi. Vuonna 1987 Guljajev voitti sekä yleisluistelijoiden maailmanmestaruuden Heerenveenissä, missä hän luisteli uudet ME-ajat sekä 1 500 metrillä että kokonaiskilpailussa, että Euroopan-mestaruuden Trondheimissa. Seuraavana vuonna Calgaryn olympialaisissa hän voitti kultamitalin 1 000 metrin matkalla ajalla 1.13,03. Kaksi kuukautta ennen olympialaisia hän jäi kiinni anabolisia steroideja sisältävän paketin toimittamisesta norjalaiselle luistelijalle. Guljajev väitti saaneensa paketin neuvostoliittolaiselta valmentajalta ja olevansa tietämätön paketin sisällöstä. Varmojen todisteiden puuttuessa Guljajev vapautettiin syytöksistä kaksi päivää ennen olympialaisten avajaisia.
Sittemmin Guljajev on toiminut Venäjän maajoukkueessa valmennustehtävissä.
Paul Dukes
thumb|upright|Paul Dukes vuonna 1922 Paul Henry Dukes (10. helmikuuta 1889 – 27. elokuuta 1967) oli brittiläinen kirjailija ja MI6-upseeri.
Paul Henry Dukes syntyi 10. helmikuuta 1889 Bridgwaterissa Somersetissa Englannissa. Hänen isänsä oli pappi Edwin J. Dukes ja äitinsä Edith M. o.s. Pope. Hänen veljiään olivat näytelmäkirjailija Ashley Dukes ja lääkäri Cuthbert Dukes. Hän sai koulutuksensa Caterham Schoolissa.
Dukes toimi Venäjällä vakoilijana. Muun muassa Pjotr Sokolov toimi hänen alaisuudessaan. Dukes työskenteli kieltenopettajana Riiassa ja sitten Venäjällä Pietarin konservatoriossa sen jälkeen, kun MI6 oli palkannut hänet salaisiin tehtäviinsä. Hän laati suunnitelmia valkoisten venäläisten pakenemiseksi vankiloista ja salakuljetti satoja heistä Suomeen.
”Satakasvoisena miehenä” tunnettu Dukes käytti useita henkilöllisyyksiä ja soluttautui venäläisiin bolševikkiorganisaatioihin, muun muassa kommunistipuolueeseen, salaiseen poliisiin ja Tšekaan. Hän selvitti politbyroon toimintaa ja välitti tietoa Britannian tiedusteluorganisaatiolle. Hän palasi Britanniaan 1920 ja sai ritarin arvon. Dukes palasi lyhyeksi aikaa tiedustelupalvelun tehtäviin Tšekkoslovakiassa vuonna 1939 etsimään tunnettua yritysjohtajaa, joka oli kadonnut Saksan miehitettyä maan.
Dukes kävi talvisodan aikana Suomessa ja tapasi valtion korkeinta johtoa.
Janne Korhonen (taekwondoin)
Janne Korhonen (s. 30. maaliskuuta 1970 Oulu) on suomalainen taekwondoin. Hän on kilpaillut International Taekwon-Do Federation (ITF) -maailmanliiton kilpailuissa. Korhosen pituus on 195 cm ja paino noin 130 kg.
Korhonen aloitti urheiluharrastuksen esikouluiässä hiihdolla ja yleisurheilulla. Kamppailulajien harjoittelun hän aloitti vuonna 1982 shotokan karatella siirtyen viisi vuotta myöhemmin taekwon-doon, jossa hän graduoi dan-vyöarvon vuonna 1991. Samana vuonna Korhonen debytoi maajoukkueessa.
Korhosen parhaat saavutukset taekwon-dossa ovat Euroopan mestaruudet vuosilta 1992 (Koszalin, Puola), 1993 (Groningen, Alankomaat) ja 1999 (Riccione, Italia). 1999 EM-kilpailuissa hänet valittiin arvokisojen parhaaksi urheilijaksi (jaettu sija) ensimmäisenä suomalaisena.
Kehittääkseen taekwon-dossa vaadittavia atleettisia ominaisuuksia Korhonen harjoitteli osana ominaisuusharjoittelua yleisurheilulajeja, muun muassa heittäen 2 kg:n kiekkoa 58,32 m. Vauhdittomassa pituushypyssä hänen ennätyksensä on 340 cm, 100m juoksussa 11,20s (epävirallinen tulos, sähköinen ajanotto) ja rinnallevedossa raakana 190 kg. Lähes koko urheilu-uransa ajan Korhonen toimi itse omana valmentajanaan. Varhaisina harjoitteluvuosina hänen pääopettajanaan toimi Fikret Güler. Koulutukseltaan hän on lääketieteen lisensiaatti (Oulun Yliopiston tutkintotodistus)
Korhoselle on myönnetty Kansan Tahto -mitali 1999. Hänelle on myös luovutettu Oulun urheilumitali vuonna 1991.
Borlänge Bandy
Borlänge Bandy on jääpalloseura Borlängestä, Taalainmaalta, Ruotsista. Seuran edustusjoukkue pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Allsvenskanissa. Borlänge Bandy on kahden seuran, Borlänge Bandyn ja Stora Tuna Bandyn fuusioitumisen myötä syntynyt seura. Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla ei borlängeläisseuroja ole koskaan pelannut.
Palokkajärvi
Palokkajärvi on Keski-Suomessa Jyväskylän kaupunkialueella sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 258 hehtaaria eli 2,6 neliökilometriä, se on 3,2 kilometriä pitkä ja 2,1 kilometriä leveä. Sen ympäristö on alavaa asutuskäyttöön otettua entistä viljelyaluetta. Poikkeuksen muodostaa länsirantaan laskevan Mannisenmäki, joka kohoaa 55 metrin korkeuteen. Mäki on osa kannasta, joka jää tämän ja Tuomiojärven väliin. Järven pohjoisosa on pyöreän muotoinen ja se loppuu Kaijalanniemeen. Järven eteläosa haarautuu kahdeksi lahdeksi. Itään työntyy 1,3 kilometriä pitkä Tyyppälänlahti. Etelään työntyy Paloniemestä alkava 1,1 kilometriä pitkä lahti. Järvellä on kartan mukaan yksi saari Palosaari, joka on 180 metriä pitkä. Saaressa on kaksi mökkiä.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 7,24 miljoonaa kuutiometriä eli 0,00724 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 2,8 metriä ja suurin syvyys on 10,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee Tyyppänlahden suulla.
Järven rantaviivan pituus on 14,5 kilometriä ja sen rannat ovat enimmäkseen asutusaluetta tai maantien reuna-aluetta. Valtatie 4 seuraa järven länsirantaa Lohikoskelta Palokkaan. Tien varressa sijaitsevat vielä Taulumäki ja Mannila. Järven itärannalla ovat Pappilanrinteen, Heinämäen, Ritoniemen, Heinälammen ja Lahjaharjun asuinalueet. Karttaan on merkitty viisi uimarantaa Lohikoskella, Ritoniemellä ja Pappilanrinteellä. Valtatieltä haarautuu järveä kiertäviä teitä, joita ovat yhdystie 16685 ja 16711 sekä seututie 637.
Vedenlaatu
Järvi on pieni humusjärvi, jonka ekologinen tila on vuonna 2013 ollut tyydyttävä. Järven rehevöitymisen uskotaan syntyneen vuosikymmeniä sitten maatalouden ja haja-asutuksen kuormituksesta. Vielä 1970-luvulla järveen joutui yläjuoksulta Tikkakosken taajaman jätevesiä. Järven valuma-alueella sijaitsee nykyään suljettu Palokan kaatopaikka. Rehevöitymiskehitys on saatu hallintaan, sillä ravinnepitoisuudet eivät ole enää kasvaneet. Järven tila voi edelleen heikentyä, sillä erityisesti loppukesästä veden happipitoisuudet laskevat alhaisiksi järven syvänteissä. Myös vedenväri on tummentunut viime vuosina. Järveä on hoitokalastettu vuosina 2003–2007, jolloin järvestä poistettiin 9,05 tonnia kalaa.
Eläinkannat
Järveen on istutettu kuhaa ja haukea. Kalastajat ovat saaneet runsaasti ahventa. Muita kalastettuja kalalajeja ovat kiiski, salakka, pasuri, lahna ja särki. Palokan koulun luontokerho on suorittanut järvellä vuosina 1998–2011 lintulaskentaa. Tämän mukaan vesilintujen lajilukumäärä on kasvanut arvoon 42.
Säännöstely
Järven vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy. Järveä on säännöstelty siten, että vedenpinnan korkeudeksi on määrätty raja-arvot 93,74 metriä ja 94,64 metriä mpy.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Tuomiojärven–Palokkajärven alueeseen (14.291) järvi kuuluu. Sen vedenpinnan korkeus on 94,4 metriä mpy.
Historiaa
Vuoden 2008 loppuun asti järvi oli Jyväskylän ja Jyväskylän maalaiskunnan rajalla.
Etymologiaa
Palokkajärven nimi viittaa kaskisavuihin.
Fjodor III
Suku ja koulutus
Fjodor Aleksejevitš oli tsaari Aleksei Mihailovitšin ja ensimmäisen puolison, puolalaisen pajarin tyttären Maria Iljinitšna Miloslavskajan (1624–1669) vanhin aikuiseksi elänyt poika. Hänellä oli 12 sisarusta, joista viisi kuoli jo lapsena. Hänen seuraajansa oli hänen nuorempi veljensä tsaari Iivana V ja hänen velipuolensa oli keisari Pietari I.
Nuori tsarevits sai ajalle poikkeuksellisen sivistävän koulutuksen: hänelle opetettiin kreikkaa, runoutta ja musiikkia sekä tieteitä ja matematiikkaa. Vuodesta 1672 lähtien häntä opetti aikansa oppinein munkki, runoilija Simon Polotskilainen (1629–1680), joka istutti häneen eurooppalaisia aatteita ja jonka johdolla hän innostui itsekin sepittämään runosäkeitä. Fjodor osasi myös puolaa ja ajalle varsin harvinaisesti, latinaa.
Martti Nissinen
Nissinen on toiminut useissa yliopistotehtävissä, kuten Vanhan testamentin eksegetiikan assistenttina (1985–1994), Suomen Akatemian tutkijana (1994–2002), Raamatun ja muinaisitämaisen kirjallisuuden professorina (2002–2007) sekä nykyisessä virassaan Vanhan testamentin eksegetiikan professorina (2007–). Nissinen on myös ollut Suomen evankelisluterilaisen kirkon Raamatunkäännöskomitean kääntäjänä vuosina 1985–1986 ja 1988–1989. Hän on ollut jäsenenä sekä vierailevana tutkijana Institute for Advanced Study -instituutissa Princetonissa (2008–2009, 2011, 2016). Vuosina 2014–2019 Nissinen johti Suomen akatemian huippuyksikköä Pyhät tekstit ja traditiot muutoksessa (Changes in Sacred Texts and Traditions. Yksikössä tutkittiin, millä tavalla muinaisessa Lähi-idässä tapahtuneet isot kulttuurimuutokset ovat vaikuttaneet pyhinä pidettyjen tekstien syntyyn ja muutoksiin − ja päinvastoin. Yksikköön kuului 50 eksegetiikan, arkeologian ja assyrologian tutkijaa.
Fjodor III
Tsaarina
Fjodor Aleksejevitš astui valtaistuimelle isänsä kuoleman jälkeen vain 15-vuotiaana ja hänet kruunattiin vuonna 1676. Sairaalloisen, todennäköisesti keripukista kärsineen Fjodorin hallitsijakautena kamppaili vallasta kolme puoluetta: Fjodorin äidin sukulaiset Miloslavit, hänen velipuolensa, myöhemmän keisari Pietari I:n äidin sukulaiset Naryškinit ja hovipuolue, johon kuului Fjodorin nuoria ystäviä. Hovipuolue jäi lopulta voitolle.
Fjodor poltti pajarien sukukirjat, jotka määräsivät eri sukujen keskinäisen arvoasemat eli hierarkkisen senioriteettiin perustuvan mestnitšestvo (ven. ме́стничество) järjestelmän vuonna 1682. Näin hän sai asetettua kyvykkäimmät henkilöt haluamiinsa virkoihin. Hän perusti Moskovan ensimmäisen korkeakoulun, Slaavilais-kreikkalais-latinalaisen akatemian (ven. Славяно-греко-латинская академия) myös vuonna 1682.
Martti Nissinen
Nissinen on ollut Suomalaisen tiedeakatemian jäsen (vuodesta 2009) sekä Society for Old Testament Study -järjestön kunniajäsen (vuodesta 2013). Nissinen on myös Helsingin yliopiston Savolaisen osakunnan inspehtori. Hän oli Suomen Lähi-idän instituutin säätiön hallituksen puheenjohtaja 2010–2021. Teologian ylioppilaiden ainejärjestö (TYT) valitsi Nissisen vuonna 2003 vuoden opettajaksi.
Fjodor III
Tsaarina
Hänen lyhyellä halllintokaudellaan saatiin aikaa monia uudistuksia. Vuonna 1678 suoritettiin yleinen verovelvollisten väestölaskenta.
Vuonna 1679 kotitalouksien verotus välittömillä veroilla otettiin käyttöön. Useiden verojen sijasta alettiin kerätä yhtä veroa, ja kaikki edeltävän vuoden velat unohdettiin tsaarin asetuksella ja veron määrää alennettiin. Jos vero maksettiin leipänä, tsaari käski tehdä sitä varten leimatun kuparimitan. Kaikki verot määrättiin luovutettaviksi Streltsin veljeskunnalle, jota johti tsaarin luotettu mies, ruhtinas Juri Dolgorukov.
Martti Nissinen
Tuotanto
Nissisen tuotanto käsittää noin 90 vertaisarvioitua artikkelia Raamattua, muinaisen Lähi-idän ja sukupuolen tutkimusta käsittelevissä julkaisuissa sekä noin 200 muuta tieteellistä kirjoitusta. Lisäksi hän on kirjoittanut tai on ollut toimittamassa monia kirjoja, kuten:
Fjodor III
Tsaarina
Vuonna 1680 rangaistuksia rikoksista yritettiin lieventää, käden irti leikkaaminen varkailta poistettiin rangaistuksena.
Fjodor Aleksejevitšin hallituskaudella koko Kremlin palatsikompleksi, mukaan lukien katedraalit ja kirkot, rakennettiin uudelleen. Rakennukset yhdistettiin toisiinsa gallerioilla ja käytävillä, ja niitä koristivat veistoskoristellut kuistit. 23. lokakuuta 1681 annettiin asetus kivirakentamisen edistämiseksi Moskovassa, samana vuonna luotiin Kremlin ensimmäinen yleinen viemärijärjestelmä, johon yhdistettiin myös virtaava lampi ja monia riippuvia puutarhoja viihtyisine huvimajoineen. Pääkaupunkiin rakennettiin kymmeniä kivirakennuksia, viisikupolisten kirkkojen rakentamiseen Kotelnikissä ja Presnjassa hallitsijan osallistui aktiivisesti.
Perhe
Fjodor Aleksejevitš oli naimisissa kaksi kertaa: 1) Vuonna 1680 puolalaissyntyisen Agafia Semjonovna Grušetskajan (1663-1681) kanssa; liitosta syntyi poika Ilja Fjodorovitš, joka kuoli 10 päivän ikäisenä, Agafia kuoli pian synnytyksen jälkeen. 2) Vuonna 1682 Marfa Matvejevna Apraksinan (1664- 1715) kanssa; liitto keski vain hieman yli kaksi kuukautta.
Perintö
Fjodor III kuoli 20-vuotiaana 7. toukokuuta 1682 perinnölliseen keripukkiin. Myös hänen vanhempi veljensä Aleksei, joka kuoli 15-vuotiaana, ja nuorempi veljensä IIvana V kärsivät samasta sairaudesta. Hänet haudattiin Moskovan Kremliin Arkkienkelin katedraaliin.
Lance Stroll
Lance Stroll (s. 29. lokakuuta 1998 Montreal, Kanada) on kanadalais-belgialainen rata-autoilija. Hänellä on myös belgialaisia sukujuuria, koska hänen äitinsä on belgialainen.
Stroll debytoi Formula 1 -sarjassa kaudella 2017 Williams-tallissa. Stroll voitti Euroopan Formula 3 mestaruussarjan kuljettajien mestaruuden kaudella 2016.
Strollin isä on miljardööri Lawrence Stroll. Muotiteollisuudessa omaisuutensa ansainneen Lawrence Strollin omaisuus on arviolta 2,4 miljardia dollaria.
Ura
Vuonna 2015 Stroll siirtyi kilpailemaan Euroopan Formula 3 mestaruussarjaan jatkaen Prema-tallissa. Hän saavutti kauden aikana yhden voiton ja kuusi palkintosijaa sijoittuen sarjan loppupisteissä viidenneksi. Samana vuonna hän kilpaili Uuden-Seelannin Toyota Racing Series -sarjassa voittaen sarjan mestaruuden.
Vuonna 2016 Stroll jatkoi Euroopan F3 -sarjassa Prema-tallissa ja voitti sarjan mestaruuden yli sadan pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen Maximilian Güntheriin nähden.
Formula 1 -ura
Vuodet 2010–2015 Stroll kuului Ferrarin nuorten kuljettajien akatemiaan. Strollin managerina toimii Luca Baldisserri.
Williams (2015–2018)
Vuoden 2015 loppupuolella Stroll pääsi testaamaan Williamsin Formula 1 -autoa kauden jälkeisissä Abu Dhabin testeissä. Marraskuussa 2015 Williams vahvisti Strollin toimivan tallin testi- ja simulaattorikuljettajana kaudella 2016.
Marraskuussa 2016 Williams vahvisti Strollin nousevan tallin toiseksi kilpakuljettajaksi kaudeksi 2017. Hän otti tallissa paikan Felipe Massan tallikaverina Valtteri Bottaksen siirryttyä Mercedekselle. Australian kilpailussa Stroll joutui keskeyttämään jarruongelmiin. Myös seuraavassa kilpailussa Kiinassa Stroll joutui keskeyttämään kolaroituaan Sergio Pérezin kanssa kilpailun ensimmäisellä kierroksella. Kauden 2017 kolmannessa kilpailussa Bahrainissa Stroll joutui jälleen keskeyttämään tällä kertaa Carlos Sainzin törmättyä Strollin kylkeen kilpailun 13. kierroksella radan ensimmäisessä mutkassa. Venäjällä Stroll ajoi ensimmäistä kertaa kilpailun maaliin asti. Ensimmäisen kierroksen pyörähdyksestä huolimatta hän oli maalissa 11:s. Stroll ajoi Kanadan GP:ssä uransa ensimmäiset MM-pisteet ollen yhdeksäs. Stroll ajoi Azerbaidžanissa kolmanneksi saavuttaen ensimmäisen palkintopallisijansa, vaikka Valtteri Bottas ohitti hänet aivan kilpailun viimeisillä metreillä. Palkintosijallaan Strollista tuli kaikkien aikojen toiseksi nuorin palkintopallille ajanut kuljettaja Max Verstappenin jälkeen, ja nuorin palkintopallille ajanut kuljettaja tulokaskaudella ollessaan 18 vuotta ja 239 päivää vanha. Stroll on kaikkien aikojen kolmas kanadalainen Formula 1 -kuljettaja, joka on saavuttanut palkintosijan. Italian GP:ssä Strollista tuli kaikkien aikojen nuorin eturivistä kilpailuun startannut kuljettaja. Kilpailussa Stroll tippui seitsemänneksi. Stroll keräsi tulokaskaudellaan 40 pistettä sijoittuen kuljettajien MM-sarjan sijalle 12.
Racing Point (2019–2020)
Stroll ajoi kaudella Racing Point -tallissa. Hän keräsi kauden aikana 21 pistettä sijoittuen sarjan 15:nneksi parhaana tuloksenaan Saksan GP:n neljäs sija.
Stroll jatkoi tallissa kaudella 2020. Italian GP:ssä Stroll ajoi uransa toisen palkintosijoituksensa ajaen kolmanneksi. Stroll joutui jättämään väliin Saksassa ajetun Eifelin GP:n koronaviruksen takia. Turkin GP:n sateisissa aika-ajoissa Stroll ajoi uransa ensimmäisen paalupaikan ollen ensimmäinen kanadalainen kuljettaja paalulla sitten Jacques Villeneuven ja vuoden 1997 Euroopan GP:n. Kilpailussa Stroll johti kilpailua toiseen varikkokäyntiinsä saakka, mutta romahti renkaiden suorituskyvyn heikennyttyä yhdeksänneksi. Kauden toisen palkintosijoituksensa hän saavutti sijoituttuaan kolmanneksi Sakhirin GP:ssä. Stroll keräsi kauden aikana 75 pistettä sijoittuen sarjan 11:nneksi.
Aston Martin (2021–)
Stroll jatkoi kaudella Racing Pointin seuraajan Aston Martin -tallin kuljettajana Sebastian Vettelin tallikaverina. Hänen kauden paras tulos oli Qatarin GP:n kuudes sija. Stroll keräsi kauden aikana 34 pistettä sijoittuen sarjan 13:nneksi.
Raymond Kurzweil
Raymond Kurzweil on yhdysvaltalainen teknologiayhtiö Googlen tekninen johtaja. Hän on myös palkittu keksijä ja uranuurtaja muun muassa optisen hahmontunnistuksen, puheen syntetisoinnin, puheentunnistusteknologian ja elektronisten kosketinsoittimien alalla. Hän on julkaissut kirjoja niin terveydestä, tekoälystä, transhumanismista kuin teknologisesta singulariteetistakin. Kurzweilille on myönnetty 11 kunniatohtorin arvonimeä.
Vuonna 2009 hän oli mukana perustamassa Kaliforniaan Singularity-yliopistoksi nimettyä oppilaitosta, jonka tavoitteena on "koota, kouluttaa ja innostaa joukko johtajia, jotka pyrkivät ymmärtämään ja edistämään eksponentiaalisesti kehittyviä teknologioita ja soveltaa, keskittyä ja ohjata näitä työkaluja ihmiskunnan suurten haasteiden ratkaisemiseksi".
The Law of Accelerating Returns on Kurzweilin muunnelma Mooren laista, jonka mukaan transistorien lukumäärä halvasti toteutettavissa mikropiireissä kaksinkertaistuu noin kahden vuoden välein. Kurzweil on myös herättänyt huomiota ajatuksillaan ihmiskunnan tulevaisuudesta. Hänen mukaansa ihminen saavuttaa kuolemattomuuden noin vuoden 2030 paikkeilla teknologian kehityksen ansiosta
Kurzweil Music Systems on Kurzweilin syntetisaattoreita valmistava yhtiö.
Bibliografia
Kurzweil on myös yksi kirjoittajista (sekä aihe) vuonna 2002 julkaistussa kirjassa Are We Spiritual Machines?: Ray Kurzweil vs. the Critics of Strong A.I.. Hän kirjoitti myös johdannon tietokonegrafiikkakirjaan Virtual Humans (2003) ja oli mukana kanadalaisen yhtyeen Our Lady Peacen albumilla Spiritual Machines (2000). Elokuva Simone (2002) on saanut innoituksensa Kurzweilin "Ramona"-virtuaalipersoonasta.
Khutba
pienoiskuva|Khatib saarnaa kuulijoille moskeijan saarnastuolista (minbar). Kirjan kuvitusta vuodelta 1237. Khutba  on islaminuskossa perjantairukoukseen kuuluva saarna, jonka khatib pitää moskeijan saarnastuolista eli minbarista käsin. Khutba kuuluu myös islamilaisiin id-juhlallisuuksiin ja erityisiin tilanteisiin, kuten auringonpimennyksiin tai ankaran kuivuuden uhatessa. Perjantairukouksessa se edeltää rituaalista rukousta (salat), muissa tapauksissa khutba tulee sen jälkeen.
Rituaalin kulku
Rituaali alkaa rukouskutsulla (adhan). Sen aikana khatib eli saarnan esittäjä istuu. Toinen rukouskutsu moskeijassa jo oleville eli iqama luetaan, kun khatib asettuu paikalleen. Saarna jakautuu kahteen osaan, jotka khatib esittää seisaaltaan. Niiden välissä hän istuu.
Kaksiosaiseen khutbaan kuuluu viisi osaa seuraavassa järjestyksessä (kolme ensimmäistä ovat pakollisia kummassakin saarnassa):
Puhujan tulee olla rituaalisen puhtauden tilassa, alastomuus peitettynä. Saarnojen välissä on pakollista istua. Puhujan äänen tulee olla niin kuuluva, että neljäkymmentä osallistujaa voi sen kuulla.
Seuraavat asiat ovat suositeltavia (sunna): puhuja seisoo saarnastuolissa (minbar) tai muulla korkealla paikalla; sanoo as-salamu alaikum (rauha olkoon kanssanne) saapuessaan moskeijaan ja toisen kerran noustessaan puhumaan; istuu, kunnes muessin kutsuu toisen kerran rukoukseen; nojaa puhuessaan sauvaan, jouseen tai miekkaan, joka on vasemmassa kädessä eikä liikuttele käsiään; katsoo kuulijoita eikä kääntele päätään puolelta toiselle.
Geoffrey Hughes
Geoffrey Hughes (2. helmikuuta 1944 Wallasey, Cheshire, Yhdistynyt kuningaskunta – 27. heinäkuuta 2012 Wightsaari ) oli englantilainen näyttelijä, joka näytteli useissa televisiosarjoissa. Hänen tunnettuja roolejaan olivat muun muassa Pokka pitää -televisiosarjan laiska nahjus Onslow, liikemies Vernon Scripps sarjassa Sydämen asialla sekä Eddie Yeats sarjassa Coronation Street.
Nuoruus
Hughes syntyi Wallaseyssa, Cheshiressä vuonna 1944. Hän kävi koulua Abbotsford Roadissa Liverpoolissa. Hughes työskenteli ensin automyyjänä, mutta samoihin aikoihin hän esiintyi toisinaan Merseyside Unityn teatterissa ja päätti myöhemmin ryhtyä ammattinäyttelijäksi.
Ura
Hughes aloitti uransa repertoaarissa Victoria Theatressa. Hänen ensimmäinen West End-roolinsa oli Maggie May -musikaalissa vuonna 1964, ja vuonna 1966 hän teki ensiesiintymisensä televisiossa komediasarjassa The Likely Lads. Vuonna 1968 Hughes toimi Paul McCartneyn ääninäyttelijänä animaatioelokuvassa Keltainen sukellusvene.
Hughes tuli tunnetuksi aloitettuaan Eddie Yeatsin roolissa saippuasarjassa Coronation Street vuonna 1974. Hän oli esiintynyt sarjassa aiemminkin pienessä roolissa vuonna 1967. Hughesin hahmo Eddie oli pikkurikollinen, joka yritti jatkuvasti rikastua erilaisten juonien avulla. Hughes jätti sarjan vuonna 1983, mutta vieraili sarjassa neljä vuotta myöhemmin.
Vuonna 1990 Hughes aloitti toisessa tunnetussa roolissaan, Pokka pitää -komediasarjan Onslowina. Hughes oli mukana sarjassa sen loppuun asti, ja palasi rooliin vielä kahdessa sarjan tapahtumia läpikäyvässä kokoelmajaksossa vuosina 1997 ja 2008. Vuosina 2001–2005 sekä yhdessä jaksossa vuonna 2007 Hughes esitti Vernon Scrippsiä sarjassa Sydämen asialla, ja vuosina 1998–2008 Twiggyä komediasarjassa Sohvanvaltaajat. Hughesin Coronation Street -roolihahmon tavoin myös Vernon ja Twiggy olivat pikkurikollisia jotka yrittivät rikastua älyttömien juonien avulla.
Hughes esiintyi muutamassa Skins – liekeissä -sarjan jaksossa vuonna 2009. Hän jäi eläkkeelle sairautensa uusiuduttua vuonna 2010.
Yksityiselämä
Hughes asui Wightsaarella vaimonsa Suen kanssa. Hän kuoli kotonaan 68-vuotiaana 27. heinäkuuta 2012 sairastettuaan pitkään eturauhassyöpää. Sairauden luultiin jo hellittäneen, mutta syöpä uusiutui vuonna 2010. Agenttinsa mukaan Hughes kuoli nukkuessaan.
Fat Man
pienoiskuva|Fat Man Fat Man oli Nagasakin yllä 9. elokuuta 1945 räjäytetty ydinpommi, joka tappoi räjähdyshetkellä noin 40 000 ihmistä. Vuoden 1945 loppuun mennessä säteilyn seurauksiin oli kuollut arviolta 80 000 ihmistä.
Pommin toiminta
Ydinpommissa käytettiin fissioituvana aineena plutoniumia, jota oli 6,2 kilogrammaa. Plutoniuminen pallo oli noin 9 senttimetriä halkaisijaltaan, mutta kuitenkin ontto. Fat Man painoi yhteensä 4 545 kilogrammaa. Pommin painavin osa olivat 96-kulmaiset räjähdelinssit: noin 2 400 kiloa omamassaltaan. Niissä oli lomittain nopeaa ja hidasta räjähdeainetta tarkoin vuorovälein. Koko pommin keskuksessa oli säteilylähde, joka alkoi fissiossa tuottaa nopeasti ionisaatiota eli neutronisäteilyä. Lisäksi ulko-osassa oli säteilyn heijaste, jonka tarkoitus on pitkittää fission kestoa.
Imploosiossa tapahtuu sisäänpäin suuntautuva symmetrinen iskuaalto. Se saa fissiilin materiaalin vaipumaan kasaan, jolloin kriittinen massa ylittyy. Ensin neutronilähde aktivoituu, ja pommin kuoressa oleva säteilyn heijaste pitkittää fissioreaktiota.
Pommin toiminta oli varsin mutkikasta erilaisine varmistustoimintoineen, sillä se sisälsi hyvin moninkertaiset ja monimutkaiset varmistinkojeistot. Charles Sweeney, Bockscarin päällikkö, rohkenikin epäillä, että itse ydinpommista tuleekin suutari, eli räjähtämätön. Pommiin kuului barometrit, ajastin sekä pienoistutka eli lähisytytin. Juuri tuo viimeisin osa laukaisukoneistosta oli aiheuttanut ongelmia, eikä se lauennut pommitusharjoituksen aikana. Tutkasytyttimen hinta oli tuolloin sama, kuin upouuden Cadillac-henkilöauton.
Pommin nimityksen tausta
”Lihava mies” tarkoitti vertauskuvallisesti Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeriä, Winston Churchillia. Fat Manin rinnalla kehitettiin Thin Mania (suom. Hintelä mies), joka taas vuorostaan viittasi Yhdysvaltain presidenttiin Franklin Rooseveltiin.