cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
JACK Audio Connection Kit
JACK2 on uudempi versio, joka pyrkii ratkaisemaan ensimmäisen JACK1-version puutteet moniprosessorialustoilla.
Ohjelmiston huonoiksi puoliksi on sanottu konfiguroinnin vaikeus ja integroituminen muuhun järjestelmään. Ohjelmiston seuraajaksi on suunniteltu PipeWire.
Avesta
Avesta on zarathustralainen, muinaisen Persiaan liittyvä pyhien kirjoitusten kokoelma, joka sisältää zarathustralaisuuden maailmankuvan, lain, liturgian ja profeetta Zarathustran opit. Nykyinen Avesta koottiin sassanidien valtakunnassa 200-600-luvuilla.
Parsilaisen legendan mukaan Aleksanteri Suuri poltti Avestan täydellisen tekstin Ecbatanassa valloittaessaan Persian. Vanhimmat arkeologiset löydöt, joissa käsitellään Avestassa esiintyvää Viisauden herra (Ahura Mazda) -nimistä jumaluutta, sijoittuvat vuoteen 600 eaa. Avestan tekstit siirtyivät suullisesti vuosisatoja. Muoto, jossa Avesta pyhinä kirjoituksina tunnetaan nykyään, perustuu tekstilaitokseen, joka ajoittuu vuoteen 1278. Muinaispersialainen avestan kieli muistuttaa hindulaisen Veda-kirjallisuuden sankskriittia. Kielen perusteella Avestan teksti on ajoitettu noin vuoden 900 eaa. tienoille. Avesta on kirjoitettu muinaispersialaisella avestan kielellä.
Santillana (jalkapalloilija)
Carlos Alonso González eli Santillana (s. 23. elokuuta 1952 Santillana del Mar, Santanderin maakunta, Espanja) on espanjalainen entinen jalkapalloilija. Hän on Real Madridin kaikkien aikojen kolmanneksi paras maalintekijä ja toiseksi eniten otteluita pelannut pelaaja Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa. Hänet tunnettiin etenkin hyvänä pääpelaajana.
Ura
Pelipaikaltaan Santillana oli hyökkääjä, mutta hän pelasi aluksi myös keskikentällä. Juniorina hän edusti Satéliten ja Barredan joukkueita. Pelaajanimi Santillana on peräisin hänen synnyinkuntansa Santillana del Marin nimestä, sillä eräs hänen valmentajistaan ei muistanut pelaajien nimiä ja kysyi aina ”Missä on se poika Santillanasta?”. Ammattilaisuransa Santillana aloitti kaudella 1970–1971 tuolloin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Segunda Divisiónissa pelanneessa santanderilaisessa Racingissa, jossa hän voitti sarjan maalikuninkuuden. Jo kaudeksi 1971–1972 tuolloin 18-vuotias Santillana siirtyi pääkaupunkiin, pääsarjaseura Real Madridiin. Samassa 26 miljoonan pesetan kaupassa siirtyivät myös Aguilar ja Corral.
Ensimmäisen pääsarjaottelunsa Santillana pelasi 5. syyskuuta 1971 Real Betisiä vastaan. Real Madridia hän edusti kaikkiaan 17 kauden ajan, jona aikana seura voitti yhdeksän Espanjan pääsarjamestaruutta, neljä Espanjan cupia, kaksi Uefa-cupia ja yhden Espanjan liigacupin. Lisäksi hän pelasi Euroopan cupin ja Cup-voittajien cupin loppuotteluissa, mutta molemmilla kerroilla tuloksena oli häviäminen brittijoukkueille, ensin vuonna 1981 Liverpoolia ja sitten vuonna 1983 Aberdeenia vastaan.
Espanjan maajoukkueessa Santillana pelasi 56 ottelua ja teki 15 maalia. Hän edusti maataan vuosien 1978 ja 1982 MM-kilpailuissa sekä vuosien 1980 ja 1984 EM-kilpailuissa. Maajoukkuetehtävissä hänet muistetaan erityisesti panoksestaan 21. joulukuuta 1983 Maltaa vastaan pelatussa EM-karsintaottelussa, joka Espanjan täytyi voittaa 11 maalilla päästäkseen lopputurnaukseen. Santillana teki neljä maalia ja Espanja voitti lopulta 12–1, päästen kisoihin ohi Alankomaiden. Itse lopputurnauksessa Espanja sijoittui hopealla hävittyään loppuottelussa Ranskalle.
Daniele Pecci
thumb|Daniele Pecci Daniele Pecci (s. 23. toukokuuta 1970 Rooma, Italia) on italialainen näyttelijä. Pecci on työskennellyt teatterinäyttelijänä vuodesta 1990 lähtien, minkä lisäksi tehnyt myös muutamia ohjaustöitä. Hän nousi suuren yleisön tietoisuuteen vuonna 2004 Pietro Pironin roolista Rai Uno -televisiokanavan sarjassa Orgoglio.
Iwo Jima
Iwo Jima on Japanille kuuluva, pinta-alaltaan noin 21 neliökilometrin laajuinen saari Tyynellämerellä. Japanilaiset käyttivät toisessa maailmansodassa saarta tukikohtana, jonka liittoutuneet myöhemmin vuonna 1945 valtasivat.
Saaren nimi lausuttiin alun perin Iō-tō, mutta toisen maailmansodan aikana linnoitustöihin tulleet sotilaat alkoivat erehdyksessä lukea nimen saarta merkitsevän kanji-merkin 島 vaihtoehtoisella tavalla ”jima”.
Paluu Iō-tō-lausumatapaan negatiivisen imagon takia
left|175px|thumb|Iwo Jiman kartta Vuonna 2006 saaren entiset asukkaat ja naapurisaarten asukkaat anoivat saaren nimeksi karttoihin ja muihin yhteyksiin sen alkuperäistä nimeä Iō-tō. Asian nosti pinnalle elokuvateattereihin samana keväänä ilmestyneet kaksi vastakkaisista näkökulmista Iwo Jiman taistelusta kertovaa Clint Eastwoodin elokuvaa: Kirjeitä Iwo Jimalta ja Isiemme liput.
Kartoissa saaren nimi muutettiin Io-tōksi vuoden 2007 lopulla. Saari oli Yhdysvaltain miehittämä vuoteen 1968 ja nykyään se on Japanin itsepuolustusvoimien sotilasaluetta, jolla on 400 sotilasta.
Länsimaisen median ylläpitämään imagoon Iwo Jimasta sotatantereena liittyy myös Joe Rosenthalin ottama tunnettu valokuva Iwo Jiman lipunnosto, jossa Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaat pystyttävät lippua Suribachi-vuorelle.
Mahdollinen ydinasetukikohta
Yhdysvaltalaisen tiedelehden, Bulletin of Atomic Scientists, mukaan saarella on ollut yhdysvaltalaisia ydinaseita, vaikka Japanin virallinen politiikka on ollut olla hyväksymättä ydinaseita Japanin maaperälle. Koska saari on Japanin itsepuolustusvoimien sotilasaluetta, ei sen nykyisestäkään käytöstä ole tarkkoja tietoja.
Mantineian taistelu
Mantineian taistelu voi viitata seuraaviin taisteluihin Mantineian kaupungin lähellä:
Musiikkivuosi 1992
Musiikkivuosi 1992 käsittelee vuoden 1992 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Helsingin huippukokous 2018
Helsingin huippukokous oli huippukokous, jossa Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat maanantaina 16. heinäkuuta 2018 Helsingissä. Suomen ulkoministeriö antoi tapahtumalle nimen #HELSINKI2018.
Taustaa
Valkoinen talo ja Kreml kertoivat 28. kesäkuuta 2018, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapaavat Helsingissä. Myöhemmin samana päivänä Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö piti aiheesta tiedotustilaisuuden virka-asunnossaan Mäntyniemessä. Niinistö kommentoi nostavansa keskusteluaiheiksi muun muassa Syyrian ja Ukrainan tilanteen, mustan hiilen päästöjen yhteisen torjunnan sekä Itämeren jännittyneen tilanteen. Niinistön mukaan Trumpin ja Putinin tapaaminen Helsingissä kestänee muutaman tunnin ja on varmasti päivässä ohi. Niinistö arveli kokouspaikan valintaan vaikuttaneen Suomen hyvän maine sekä Suomen hyvät suhteet sekä Yhdysvaltoihin että Venäjään. Niinistö kertoi tapaavansa Trumpin myös kahden kesken.
Presidenttien tapaaminen nosti Helsingin hotellien hintoja enimmillään lähes 300 euroa verrattuna viikkoon aikaisemmin.
Tapaaminen
Donald Trump saapui vaimonsa Melania Trumpin kanssa tapaamista edeltävänä iltana. Trumpit majoittuivat Valtion vierastaloon. Trump tapasi presidentti Niinistön maanantaina presidentinlinnassa. Myös Yhdysvaltain ulkoministeri Mike Pompeo saapui Suomeen ja tapasi Venäjän ulkoministeri Sergei Lavrovin ja Suomen ulkoministeri Timo Soinin. vasen|pienoiskuva|150x150px|Trump ja Niinistö Mäntyniemessä 16. 7. 2018 Tapaamispäivä alkoi Trumpin ja Sauli Niinistön aamiaiskeskustelulla Mäntyniemessä. Trump kehui aamiaisella Suomea ja maiden välisiä suhteita sekä Suomen vieraanvaraisuutta. Presidenttien keskustelun aikana rouva Haukiolla ja rouva Trumpilla oli oma aamiaiskeskustelunsa.
Kokouksen oli määrä alkaa klo 13, mutta presidentti Putinin lentokone laskeutui Helsinki-Vantaan lentoasemalle vasta kello yhden jälkeen. Putin saapui Presidentinlinnaan klo 13.40, jolloin myös presidentti Trump aloitti matkansa kohti Presidentinlinnaa. Noin klo 14 presidentit Trump ja Putin aloittivat kahdenkeskisen keskustelun, joka kesti noin kaksi tuntia. Kokouksen jälkeen he lounastivat Presidentinlinnassa. He pitivät sen jälkeen yhteisen lehdistötilaisuuden, jossa he avasivat medialle miten kokous sujui ja vastasivat muutamiin toimittajien kysymyksiin.thumb|Presidentit tapasivat [[Presidentinlinnassa.]]Trumpin ja Putinin keskustelujen sisällöstä ei ole tullut juuri mitään julkisuuteen. Nimettömän lähteen yhdysvaltalaiselle Politico-verkkolehdelle vuotaman asiakirjan mukaan Venäjän asialistalla oli ollut muun muassa vuonna 2021 vanhentuvan uuden START-sopimuksen jatkaminen viidellä vuodella, keskimatkan ohjuksia sääntelevän INF-sopimuksen jatkaminen ja Itä-Euroopan kiristyvä ilmapiiri. Yhdysvaltojen hallinto kieltäytyi vahvistamasta vuodon sisältöä, mutta vahvisti ydinaseiden olleen asialistalla. Ulkoministeri Lavrovin edustaja syytti Yhdysvaltoja asiakirjan vuotamisesta.
Turvatoimet
Presidenttien tapaaminen vaati poikkeukselliset turvatoimet. Helsingin poliisilaitoksen viestintäjohtajan, ylikomisario Juha Hakolan mukaan tapaamiseen suunniteltiin 1 000 – 2 000 poliisia. Helsingin poliisilaitos jätti kokouksesta virka-apupyynnön kaikille poliisilaitoksille sekä viranomaisyhteistyöpyynnön muun muassa rajavartiolaitokselle, puolustusvoimille ja pelastuslaitokselle.
Poliisi ja puolustusvoimat hitsasivat kaivonkansia kiinni Helsingin Esplanadin puiston ympäriltä ja Mannerheimintieltä neljä päivää ennen tapaamista. Kaivonkansia hitsattiin kiinni myös Mäntyniemen edessä. Suomessa käynnistyi tapaamista edeltävänä perjantaina neljä päivää kestävä väliaikainen Schengen-alueen sisäinen rajavalvonta. Tarkastukset painottuivat Helsingin ja Turun satamiin sekä Helsinki-Vantaan ja Turun lentoasemille.
Medianäkyvyys
thumb|[[Suomen ulkoministeriö perusti Finlandia-taloon kansainvälisen lehdistökeskuksen.]] Ilta-Sanomien mukaan Suomeen saapui 1 463 akkreditoitua toimittajaa 61 maasta, ja delegaatioiden toimittajat mukaanluettuna toimittajia oli 1 800. Toimittajille perustettiin tapaamisen ajaksi kansainvälinen lehdistökeskus Finlandia-taloon. Siellä tarjottiin muun muassa suomalaista ruokaa, makuelämyksiä. Paikalle oli kuljetettu myös konttisauna, joka oli toimittajien käytettävissä.
Yhdysvaltojen yksi katsotuimmista aamulähetyksistä ABC:n Good Morning America teki tapaamispäiväksi studion ja lähetystä Kauppatorilta Nikolai II -alukselta. Allas Sea Pool toimi tapahtuman ajan nimellä Allas Broadcast Center. Helsingin apulaispormestari Nasima Razmyar vahvisti ennen tapaamista, että ainakin CNN, Fox ja CBS aikovat tehdä lähetyksiä Suomessa. Uutisyhtiöiden teknisen toteutuksen Allas Sea Poolilla tarjosi Helsinkiläinen media- ja tuotantoyhtiö Aura Productions Oy.
Suomessa
Pääministeri Juha Sipilä kertoi Brysselin EU-huippukokouksessa saaneensa onnitteluja Putinin ja Trumpin Helsinki-tapaamisen johdosta. Hän piti sitä ”upeana asiana” ja sanoi tapaamisen olevan tunnustus Suomelle. Ulkoministeri Timo Soini kertoi iloitsevansa tapaamisesta. Hänen mukaansa se kertoo, että Suomi nähdään luotettavana maana ja piti tapaamista tunnustuksena Suomen turvallisuus- ja puolustuspolitiikalle. Lisäksi Suomi saa Soinin mukaan pr-arvoa, jota ei voi mitata pelkästään rahalla. Presidentti Sauli Niinistö kertoi olevansa tapaamisen suhteen optimisti, mutta näkevänsä siinä myös uhkakuvia. Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg kiitteli kokouksen järjestämistä ja piti vuoropuhelua Venäjän kanssa tärkeänä. Helsingin pormestarin Jan Vapaavuoren mukaan huippukokouksen näkyvyys maailmalla on huomioarvoltaan Suomen isoimpia tapahtumia Helsingin olympialaisten ja Etykin jälkeen. Hän piti kokousta taloudellisesti erittäin merkittävänä Helsingille ja koko pääkaupunkiseudulle.
Kokouksen järjestämisen suomalaiset vaikuttajat näkivät periaatteessa myönteisenä, eikä mainehaittoja juuri uskottu syntyvän. Kritiikkiäkin heräsi muun muassa siitä, että Suomi katsottiin ”neutraaliksi paikaksi” kahden suurvaltajohtajan tapaamiselle. Europarlamentaarikko Heidi Hautala kiinnitti huomiota Yhdysvaltain ja Venäjän ihmisoikeusrikkomuksiin todeten, ettei Suomi voi olla ihmisoikeusloukkausten edessä puolueeton. Kokoomuksen entisen suunnittelupäällikön Jukka Mannisen mukaan kieltäytymällä kokouksen järjestämisestä Suomi olisi selkeästi asettunut puolustamaan ihmisoikeuksia. Kansanedustaja Ville Niinistön mukaan Suomeen saapuvien suurvaltajohtajien pitäisi kunnioittaa Suomen ja Euroopan unionin arvoja. Niinistö totesi myös, että YYA-sopimuksen historia vaikuttaa edelleen Suomen ulkopolitiikassa. Myös entinen puolustusministerin avustaja Patrik Gayer piti tapaamista vahingollisena Suomen maineelle. Valtiotieteiden tohtori Jukka Tarkka puolestaan luonnehti tapaamista ”ahdistavaksi”. Entisen ulkoministerin Erkki Tuomiojan mukaan tapaamiseen ei kuitenkaan liity mitään riskejä Suomelle. Hänen mukaansa kritiikki on perusteltua, mutta se ei saa olla esteenä kokouksen onnistumiselle.
Helsingin Sanomat kampanjoi tapaamisen aikana 300 mainostaululla englanniksi ja venäjäksi. Mainostauluilla muun muassa toivotettiin ”tervetulleeksi lehdistönvapauden maan”. Toisilla mainostauluilla kutsuttiin Trumpia ”valeuutisten levittäjäksi ja ’pelleksi’”. Perussuomalaisten Suomen Uutiset pani merkille, että Helsingin Sanomat mainosti ”raivokkaasti” myös tapaamisen aikaan järjestettyä Helsinki Calling -mielenosoitusta.
Aikakauslehti Seura teetti Taloustutkimuksella mielipidekyselyn, jossa selvitettiin suomalaisten suhtautumista Trumpiin ja Putiniin. Trumpiin suhtautui kielteisesti 83 prosenttia suomalaisista ja naisista jopa 91 prosenttia. Putiniin suhtautui kielteisesti 76 prosenttia suomalaisista. Trumpiin suhtautui myönteisesti kuusi ja Putiniin kahdeksan prosenttia.
Perussuomalaisten varapuheenjohtaja Laura Huhtasaari suhtautui tapaamisen myönteisesti ja pohti, kuinka monta ”ei Helsinkiin rasisteja” -kylttiä Trumpin saapuessa näkyy.
Maailmalla
Tapaamista arvosteltiin myös muualla maailmassa. Washington Postiin kirjoittanut yhdysvaltalainen ulkopolitiikan asiantuntija Max Boot piti suomettumiseen viitaten sopivana, että tapaaminen järjestetään juuri Helsingissä. Bootin mukaan Trump pyrkii nyt suomettamaan koko Euroopan ja jopa Yhdysvallat esimerkiksi hyväksymällä Krimin miehityksen. Ruotsin entinen pääministeri Carl Bildt nosti Krimin tilanteen esille arvioidessaan tapaamista ja totesi Euroopan odottavan kokousta ”hyvin hermostuneena”. Bildtin ja esimerkiksi brittiläisen The Guardianin kolumnistin mukaan Putin tulee olemaan kokouksen ainoa voittaja. Almedalenin politiikkaviikolla tapaamista kommentoinut Ruotsin puolustusministeri Peter Hultqvist ei halunnut etukäteen arvioida kokouksen vaikutuksia Itä­me­ren ja Eu­roo­pan tur­val­li­suus­po­liit­ti­seen ti­lan­tee­seen, mutta maltillisen kokoomuksen puolustuspoliittisen vastaavan Hans Wal­l­markin mukaan vaarana on, että asiat sovitaan EU:sta ja Natosta sekä Suomen ja Ruotsin kaltaisista pienistä valtioista välittämättä.
Yhdysvalloissa
Yhdysvalloissa Trumpin tiedotustilaisuuden puheet aiheuttivat valtavan kohun, koska hänen katsottiin myötäilleen Vladimir Putinin kantoja Venäjän sekaantumisesta Yhdysvaltain presidentinvaaleihin vuonna 2016 vastoin kaikkia Yhdysvaltain tiedusteluviranomaisten lausuntoja asiasta. Trump muun muassa sanoi, ettei näe mitään syytä sille, että Venäjä olisi sekaantunut vaaleihin. Trumpin puheet aiheuttivat rajuja kannanottoja. Trumpia kuvailtiin häpeälliseksi, maanpetturiksi ja Trumpin vakavimmaksi virheeksi koko presidenttikautensa aikana. Republikaanipoliitikot Mitt Romney ja senaattori John McCain kutsuivat molemmat Trumpin suoritusta lehdistötilaisuudessa häpeälliseksi.
Kokousta seuranneena päivänä Trump pyörsi puheitaan ja sanoi olleensa epäselvä. Hän väitti sanoneensa vahingossa sanan wouldn’t sijaan would. Trump sanoi, että hänen tarkoituksensa oli sanoa, että ”ei näe mitään syytä sille, ettei Venäjä olisi sekaantunut vaaleihin”. Useassa mediassa Trumpin sanottiin yrittäneen kömpelösti pyörtää puheitaan kohun keskellä ja että yrityksellään hän vain pahensi tilannetta.
Mielenosoitukset
Poliisille ilmoitettiin yli kymmenestä tapaamiseen liittyvästä Helsingissä järjestettävästä mielenosoituksesta. Senaatintorilla sunnuntaina 15. heinäkuuta järjestettyyn Helsinki Calling -mielenosoitukseen osallistui eri vaiheissa eri arvioiden mukaan 1 500–2 500 henkilöä. Tapahtumassa puhuivat muun muassa kirjailija Sofi Oksanen, europarlamentaarikko Heidi Hautala, yrittäjä Peter Vesterbacka sekä kirjailijoiden sananvapausjärjestö PENin edustajat Thomas O. Melia ja Polina Kovaleva. Mielenosoituksen taustalla oli useista kansalaisaktivisteista koostuva Helsinki for Human Rights -ryhmä. Järjestäjät olivat alun perin odottaneet yli 15 000:ta osallistujaa, mutta arviota oli laskettu, kun mielenosoitus siirrettiin maanantailta sunnuntaille. Kokouspäivänä järjestettiin vielä muun muassa Kokoomusnuorten mielenosoitus, jonka teemoina ovat Trumpin kauppapolitiikan vastustaminen ja Itä-Ukrainan sota, koko päivän jatkuva Helsinki against Trump and Putin -mielenosoitus sekä Putinin politiikkaa vastustava Stop Putin -mielenosoitus.
Ennen Presidentinlinnassa pidetyn tiedotustilaisuuden alkamista toimittajien joukosta poistettiin yhdysvaltalainen kansalaisaktivisti Sam Husseini hänen pidettyään esillä paperia, jossa luki englanniksi ”ydinaseiden kieltosopimus”. Huippukokouksessa The Nation -lehden toimittajana ollut Husseini kritisoi poliisia jouduttuaan useaksi tunniksi putkaan. Presidentin viestintäpäällikkö Katri Makkosen mukaan poliisi poisti Husseinin, koska tämä aiheutti huomattavaa häiriötä. Helsingin Sanomien Yhdysvaltain-kirjeenvaihtaja Laura Saarikoski sanoi, että Husseini oli herättänyt huomiota jo ennen kuin otti paperin esiin huutelemalla toisille toimittajille, kun nämä puhuivat suorassa lähetyksessä.
Taija Tuominen
pienoiskuva|Taija Tuominen Tampereen Kirjamessuilla 2012
Taija Tuominen (s. 1962 Hauho) on suomalainen kirjailija ja luovan kirjoittamisen opettaja.
Tuominen on opiskellut Tampereen yliopistossa kotimaista kirjallisuutta sekä luovaa kirjoittamista Oriveden opistossa. . Hänet on palkittu kahdesti J.H. Erkon novellikilpailussa: Vuonna 1990 hän sai kolmannen palkinnon ja vuonna 1992 voitti koko kilpailun. Tuomisen läpimurtoteos oli hänen esikoisromaaninsa Tiikerihai (2000), joka perustui kirjailijan omiin lapsuuden ja nuoruuden kokemuksiin.
Tiikerihai on kiinnostanut myös teatterintekijöitä. Vuonna 2007 romaanista valmistui peräti kaksi näyttämösovitusta. Asialla olivat tamperelaiset harrastajateatterit, Teatteri Unda ja Teatteri Sininen tiikeri. Ensimmäisen ohjauksesta ja dramatisoinnista vastasi Sari Lilliestierna, jälkimmäisen puolestaan Virva Itäranta. Myöhemmin myös Oulun taidekoulu on dramatisoinut romaanin.
Vuosina 1997–2002 Tuominen toimi Hämeen Hämeen taidetoimikunnan kirjallisuuden läänintaiteilijana. Tuominen on toiminut myös Hämeen taidetoimikunnan jäsenenä ja pääsihteerinä sekä Lukukeskuksen vt. toiminnanjohtajana Nykyisin Taija Tuominen toimii Suomen Kulttuurirahaston Hämeen rahaston asiamiehenä.
Luovan kirjoittamisen opetuksesta ja työstään kirjallisuuden eteen Taija Tuominen on palkittu vuonna 2011 Kirjailijayhdistysten Suunta-palkinnolla ja Hämeen taidepalkinnolla. Vuonna 2012 hänet valittiin vuoden kesäyliopisto-opettajaksi.
Ritzin kombinaatioperiaate
Ritzin kombinaatioperiaate tarkoittaa spektriviivojen aaltolukujen määräytymistä toistensa summista ja erotuksista. Minkä tahansa spektriviivan aaltoluku on kahden termin erotus:
,
jossa ja R_H Rydbergin vakio vetyatomille RH=109 667 cm-1.
Teorian esitti Walter Ritz vuonna 1908.
Korven kuningas
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 16.
Pommi-isku
Pommi-isku tarkoittaa räjähteitä käyttäen tehtyä hyökkäystä. Varhaisempi nimitys pommiattentaatti kuvaa tekoa esimerkiksi poliittisena murhana tai sen yrityksenä, mistä poiketen pommi-iskun kohde nähdään nykyään epämääräisempänä eikä tiettyyn henkilöön kohdistettuna. Pommi-iskuja käytetään muun muassa terrorismissa yleisen mielipiteen herättämiseksi. Sekä pommi-isku että pommiattentaatti eroavat olennaisesti pommituksesta. Pommitus viittaa laajaan, yleensä lentokoneita käyttäen suoritettuun räjähdehyökkäykseen, jonka suorittaja on valtio pommi-iskujen puolestaan ollessa alivaltiollisten ryhmien suorittamia.
Kuuluisat pommi-iskut
Hallitusten suorittamista todistetuista pommi-iskuista ehkä kuuluisin on Ranskan DGSE:n suorittama Greenpeacen Rainbow Warrior -laivan räjäyttäminen 1985 uusiseelantilaiseen satamaan, missä kuoli yksi kuvausvarusteidensa pelastamista yrittänyt valokuvaaja.
Pommi-iskuissa käytetään usein helposti muovailtavaa muoviräjähdettä, heksogeenia. Elokuussa 2004 Tupolev Tu-134 ja Tupolev Tu-154 -matkustajakoneet Venäjällä tuhonneiden pommien arvellaan olleen matkustajien vaatteisiin kätketystä heksogeenista valmistettuja.
Apofylliitti
Apofylliitti on verkkosilikaattimineraali, jonka kemiallinen kaava on (K,Na)Ca4Si8O20(F,OH) · 8 H2O. Apofylliittiä esiintyy tyypillisesti basalttisissa ja muissa vulkaanisissa kivilajeissa.
Apofylliittiä on löydetty muun muassa Intiasta, Kanadasta, Norjasta ja Saksasta.
Musiikkivuosi 1991
Musiikkivuosi 1991 käsittelee vuoden 1991 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Maccabi Tel Aviv (käsipallo)
Maccabi Tyrec on israelilainen käsipalloseura ja osa Maccabi Tel Avivin urheiluseuraa. Maccabi Tyrec pelaa Israelin korkeimmalla sarjatasolla Ligat HaAlissa. Maansa mestaruuden se on voittanut yhden kerran vuonna 2014 sekä Irsaelin cupin kolme kertaa vuosina 1963, 1964 ja 1965.
Kaudella 2013–2014 Maccabi pääsi ensimmäistä kertaa EHF Cupiin.
Asko Vilkuna
Asko Kustaa Juhani Vilkuna (17. marraskuuta 1929 Nivala – 13. joulukuuta 2014 Jyväskylä) oli suomalainen kansatieteilijä ja Jyväskylän yliopiston etnologian professori. Hänen väitöskirjansa vuodelta 1958 käsitteli suomalaisten käyttäytymistä pyhissä tilanteissa.
Vilkunan isä oli Kustaa Vilkuna. Hänen puolisonsa oli kansatieteilijä Irma Vilkuna (o.s. Palos). Heidän kaksi poikaansa Janne Vilkuna ja Kustaa H. J. Vilkuna ovat molemmat Jyväskylän yliopiston professoreita.
Norsunluutorni
Norsunluutorni on nykyaikaisessa merkityksessä Charles Augustin Sainte-Beuven käyttöön ottama termi. Sillä tarkoitetaan tieteilijöiden ja taiteilijoiden asennetta, jossa todellisuuteen suhtaudutaan epäkäytännöllisesti ja keskitytään teoreettiseen ja abstraktiin. Ulkoisen todellisuuden sijasta pitäydytään sisäiseen. Tällä tavalla käyttäytyvän henkilön voidaan sanoa tarkastelevan tai kommentoivan asioita ”norsunluutornista” käsin.
Itse sana esiintyy alkujaan Vanhan testamentin Laulujen laulun jakeessa 7:4, jossa naisen kaulan kauneutta kehutaan vertaamalla sitä norsunluiseen torniin.
Paavalinkirkko (Frankfurt am Main)
thumb|300px|Paavalinkirkko pilvenpiirtäjä [[Main Towerista nähtynä.]] Paavalinkirkko on Frankfurt am Mainissa sijaitseva protestanttinen kirkkorakennus, joka otettiin käyttöön vuonna 1789, mutta valmistui lopullisesti vasta 1833.
Paavalinkirkko on historiallisesti merkittävä rakennus, koska sen tiloissa kokoontui vuosina 1848–1849 Frankfurtin kansalliskokous sekä sitä valmistellut esiparlamentti. Alkuperäinen rakennus tuhoutui toisen maailmansodan aikana Frankfurtin pommituksissa vuonna 1944, mutta kansallisen symboliarvonsa vuoksi se rakennettiin pian uudelleen ja avattiin Frankfurtin kansalliskokouksen 100-vuotisjuhlien yhteydessä vuonna 1948. Se oli ensimmäinen Frankfurtin rakennus, joka uudelleenrakennettiin sodan jälkeen. Rakennusta ei enää käytetä kirkkona, vaan monenlaisten tapahtumien järjestämispaikkana. Esimerkiksi Saksan kirjakauppiaiden rauhanpalkinto jaetaan vuosittain siellä.
50.11111°N, 8.68083°W
Emäsalon lenkki
Emäsalon lenkki on 60 meripeninkulman pituinen matkakilpailu toukokuun lopussa kaikille purjeveneille Porvoon Emäsalon saaren ympäri. Lähtö- ja maalipiste sijaitsee itä-Helsingissä Kulosaaren ja Laajasalon välissä. Kilpailu pidettiin ensimmäisen kerran avoimena 1959. Osallistujat, joita on vuosittain noin 30–50 kappaletta, ovat enimmäkseen lähiseuduilta.
Olosuhteiden ja purjehduskilpailun pituuden puolesta se sopii retki- ja matkapurjeveneiden lisäksi myös urheiluveneille.
Orjolin alue
Orjolin alue hallinnollinen alue Venäjän lounaisosissa, sen Keskisessä federaatiopiirissä Itä-Euroopassa.
Maantiede
Alue rajoittuu pohjoisessa Tulan alueeseen, idässä Lipetskin alueeseen, etelässä Kurskin alueeseen, lännessä Brjanskin alueeseen ja luoteessa Kalugan alueeseen.
Orjolin alue sijaitsee Keski-Venäjän ylängöllä. Merkittävin joki on Oka, joka saa alkunsa alueen etelärajalta ja virtaa sieltä kohti pohjoista.
Historia
Toisessa maailmansodassa Orjolin alue oli Saksan hallussa 1941–1943.
Hallinto
thumb|250px|Orjolin alueen hallinnollinen jako
Jegor Strojev toimi alueen johdossa vuodesta 1993 vuoteen 2009. Hänen seuraajakseen tuli Aleksandr Kozlov.
Talous
Alueen tärkeimmät teollisuudenalat ovat koneenrakennus, metalli-, kemian-, kevyt- ja elintarviketeollisuus. Maanviljely tuottaa viljaa, hamppua ja sokerijuurikasta. Lisäksi on karjan- ja siipikarjanhoitoa.
Tiehallinto
thumb|Tiehallinnon logo Tiehallinto oli liikenne- ja viestintäministeriön alaisuudessa vuosina 2001–2009 toiminut virasto, jolla oli laaja toiminta-alue ja paljon erilaisia työtehtäviä. Tiehallinto vastasi Suomen maanteiden ylläpidosta ja kehittämisestä. Tämän lisäksi Tiehallinto kehitti tiejärjestelmää uusia teitä rakentamalla ja tarjosi tienkäyttäjille erilaisia liikenteen tietopalveluja sekä tienvarsipalveluita. Tiehallinto vastasi myös erilaisista teihin liittyvistä luvista ja on keskeisesti vastuussa tie- ja liikennealan tutkimus- ja kehittämistoiminnasta. Vuoden 2010 alusta Tiehallinto lakkautettiin itsenäisenä virastona yhdistämällä sen keskushallinto Liikennevirastoon (nyk. Väylävirasto), jossa sen nimeksi tuli tieosasto. Samanaikaisesti Tiehallinnon yhdeksän tiepiiriä yhdistettiin yhdeksään ELY-keskukseen, joissa entisten tiepiirien nimiksi tuli Liikenne ja infra -vastuualue eli L-vastuualue. Tehtävät säilyivät pääosin ennallaan, lukuun ottamatta toimintoja, jotka liittyvät liikenneturvallisuutta koskevaan norminantoon sekä tienpidon turvallisuussäännösten valvontaan. Nämä toiminnot siirrettiin samalla perustettuun Liikenteen turvallisuusvirastoon.
Nykyisen Liikenneviraston tieosaston vastuulla on maanteitä noin 78 000 kilometriä. Näistä pääteitä on noin 13 000 kilometriä, moottoriteitä 700 kilometriä ja kevyen liikenteen väyliä noin 4 700 kilometriä. Siltoja on noin 14 000 kappaletta. Tieomaisuuden arvo on noin 15 miljardia euroa.
Suomen tieverkko käsittää Liikenneviraston tieosaston vastuulla olevien maanteiden lisäksi kunnalliset katuverkot ja yksityistiet. Koko tieverkon pituus on noin 454 000 kilometriä. Tästä yksityis- ja metsäautoteiden osuus on noin 350 000 kilometriä ja kuntien katuverkkojen 26 000 kilometriä.
Tiehallinto osti tarjottavat palvelut, kuten teiden rakentamisen tai talvihoidon, kaupallisilta toimijoilta. Tienpidon palvelut oli kilpailutettu. Valtion tuolloin omistama Destia ja yksityiset yritykset olivat tasa-arvoisessa asemassa urakoiden saamisen suhteen.
Tiehallinto oli aikaisemmin osa laajempaa Tielaitosta. Vuonna 2001 Tielaitos jakaantui Tiehallinnoksi ja Tieliikelaitokseksi (nyk. Destia). Tiehallinto keskittyi maanteiden hallinnointiin, liikennejärjestelmän suunnitteluun ja laatutason määrittelyyn ja Tieliikelaitos tienpidon tuotantotehtäviin.
Historia
2001 Tielaitoskausi Suomen yleisten teiden historiassa päättyi ja Tielaitoksen tehtävää vastuullisena tienpitäjänä ja tienpidon tilaajana jatkaa Tiehallinto. Entinen Tielaitoksen tuotanto siirtyi Tieliikelaitos-nimellä kilpailemaan tiealan urakoista muiden maarakennusyrittäjien kanssa.
2010 Tiehallinto, Ratahallintokeskus ja Merenkulkulaitos yhdistyivät Liikennevirastoksi.
Lise de la Salle
Lise de la Salle (s. 8. toukokuuta 1988 Cherbourg) on ranskalainen pianisti.
De la Salle aloitti pianonsoiton 4-vuotiaana ja piti 9-vuotiaana ensikonserttinsa, jonka välitti suorana Radio France. Hän opiskeli Pariisin konservatoriossa ; opettajana oli vuosina 1998–2006 Pascal Nemirovski. De la Salle osallistui myös Bruno Rigutton mestarikurssille, ja Geneviève Joy toimi pitkään hänen neuvonantajanaan.
De la Salle aloitti vuonna 2002 yhteistyön Naïve-levy-yhtiön kanssa ensilevytyksellään, joka oli omistettu Maurice Ravelin ja Sergei Rahmaninovin sävellyksille. Hän on saanut levytyksillään monia palkintoja ja tunnustuksia. Esimerkiksi kuudes, Franz Lisztin 200-vuotisjuhlan kunniaksi julkaistu albumi toi pianistille Diapason d'Orin ja Gramophonen Editor's Choicen. De la Salle on levyttänyt myös Sony Classicalille ja Deutsche Grammophonille.
Vuonna 2014 De la Salle sai Zürichin oopperan ensimmäisen taiteilijaresidenssin. Samana vuonna hän esiintyi Wienin sinfoniaorkesterin kanssa New Yorkin Lincoln Centerin Great Performers -sarjassa. De la Salle on pitänyt mestarikursseja monissa niistä kaupungeista, joissa on esiintynyt.
Verka
Verka on ohutta, palttina- tai toimikassidoksista karstalanka kangasta, jonka nukka on loimen suuntainen ja lyhyeksileikattu eli arkikielellä sanottuna lyhyt- ja tiheäkudoksista vanutettua villakangasta.
Verka on ohuempaa ja hienompaa kuin sarka (myös karstalankakangasta), josta vähävarainen väestönosa muinoin valmisti vaatteensa. Veraksi on Suomessa aiemmin kutsuttu ulkomailta tuotua villakangasta.
Historia
Verka oli hienoa ja kallista ja sen myynti luvanvaraista. Se oli yksi merkittävimpiä tuontitavaroita 1300- ja 1400-luvuilla. Suomen ensimmäinen verkakangasta valmistanut käsiteollisuuslaitos perustettiin 1540-luvulla.
Käyttö
Verka oli käytännöllinen ja suosittu pukukangas, josta virkapuvut usein valmistettiin.
Vihreä verka oli varsin yleinen virastojen ja muiden kokouspöytien verhouksena. Kun mentiin kokoukseen, kokoonnuttiin vihreän veran ääreen ja hitaasti etenevien lukuisia käsittelyjä vaativien asioiden sanottiin hautautuvan vihreän veran alle.
Nykyään verkaa käytetään muun muassa biljardi- ja kasino pelipöydissä.
Avestan kunta
thumb|right|250px|[[Nordanön taajama ilmakuvassa.]]
Avestan kunta on Taalainmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Taalainmaahan. Kunnan keskustaajama on Avesta.
Kunnan maapinta-ala on 613,16 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 23 067 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 94,67 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 15,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Vuonna 1863 uudet kunnallislait astuivat voimaan. Tuolloin nykyisen Avestan kunnan alueella sijaitsivat Folkaren kihlakuntaan kuuluneet Avestan, Byn, Folkärnan ja Grytnäsin pitäjät, joista jokaisesta muodostettiin oma maalaiskunta. Avestan maalaiskuntaan perustettiin Avestan taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1889 ja Folkärnan maalaiskuntaan Krylbron taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1904. Vuonna 1907 koko Avestan maalaiskunta muutettiin Avestan kauppalaksi ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Vuonna 1919 kauppala muutettiin Avestan kaupungiksi. Samana vuonna Folkärnan kunnan taajama-alueet erotettiin Krylbon kauppalaksi.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei muuttanut aluejakoa. Avestan kuntablokissa kuntaliitos toteutettiin jo vuonna 1967, jolloin Avestan kaupunki ja Krylbon kauppala yhdistettiin Byn, Folkärnan ja Grytnäsin maalaiskuntien kanssa. Uusi kunta oli muodollisesti kaupunki, kunnes se vuonna 1971 muutettiin nykyiseksi Avestan kunnaksi.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Avestan kaupungin vaakuna. Myös Krylbon kauppalalla ja kolmella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Hannu Niemelä
Hannu Tapani Niemelä (s. 17. huhtikuuta 1954 Lohtaja) on suomalainen baritoni.
Hannu Niemelä on suorittanut Sibelius-Akatemiassa kanttori-urkurin ja laulunopettajan tutkinnot sekä lauludiplomin 1983. Hän on osallistunut Kim Borgin, Matti Tuloiselan, Karl-Heinz Jariuksen ja Hans Hotterin mestarikursseille.
Avestan kunta
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hannu Niemelä
Niemelä on ollut kiinnitettynä solistiksi Badenin valtionteatterissa Karlsruhessa 1985–1989, Mainzin valtionteatterissa 1989–1995 ja Dortmundin oopperassa 1995–2002. Hän on vieraillut Savonlinnan Oopperajuhlilla, Suomen Kansallisoopperassa vuodesta 1992 lähtien sekä useissa maissa ympäri maailmaa.
Avestan kunta
Väestönkehitys
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 906 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 4,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Hannu Niemelä
Niemelä on esittänyt oopperalavalla noin sataa baritoniroolia, joiden joukossa on useita kantaesityksiä. Hän on laulanut levytyksissä Suomessa ja Saksassa. Niemelä oli Savonlinnan Oopperajuhlien vuoden taiteilija 1999 ja Lohtajan kirkkomusiikkijuhlien taiteellinen johtaja 1988–1995.
Avestan kunta
Väestönkehitys
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 7,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 181 934 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 79,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 494 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Avestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Avestan kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Ksanthippe
pienoiskuva|upright|Ksanthippe tyhjentää yöastian Sokrateen niskaan. (Otho Vaenius: Emblemata Horatiana, 1607) Ksanthippe (joskus myös Ksanthippa;, ksanthos, 'vaalea', hippos, 'hevonen'; s. n. 440–430 eaa., k. 399 eaa. jälkeen) oli Sokrateen vaimo. Ksanthippesta tunnetaan enemmän tarinoita kuin tosiasioita. Hänen uskotaan olleen paljon, mahdollisesti jopa neljäkymmentä vuotta, Sokratesta nuorempi. Hänet tunnetaan temperamentistaan ja terävästä kielestään ja hänestä onkin tullut länsimaisessa kulttuurissa äkäisen naisen vertauskuva. Esimerkiksi englannin kieleen sana 'xanthippe' on otettu tarkoittamaan äkäpussia. Ksanthippen sanotaan olleen ainoa henkilö, joka koskaan voitti Sokrateen keskustelussa.
Ksanthippen äkäpussin maine perustuu ennen kaikkea Ksenofonin Pitoihin ja Diogenes Laertioksen kertomiin anekdootteihin. Pidoissa Antisthenes kysyy:
Sokrates vastaa:
Erään toisen tarinan mukaan kun Ksanthippe kerran ensin sadatteli Sokratesta ja tämän jälkeen kaatoi hänen päähänsä vettä (tai yöastian sisällön), Sokrates vastasi: ”Enkös ole aina sanonutkin, että kun Ksanthippe jyrisee, sade seuraa?” Ksanthippen nalkutukseen hän sanoi tottuneensa ”niin kuin vinssin kitinään”.
Sokrates vaikuttaa naineen Ksanthippen ennen kaikkea saadakseen lapsia. Ksanthippen kanssa Sokrates sai pojan nimeltä Lamprokles. Kaksi nuorempaa poikaa olivat Sofroniskos ja Meneksenos. Joidenkin lähteiden mukaan Sokrates olisi kuitenkin saanut nämä toisen vaimonsa Myrton kanssa. Faidonissa kerrotaan, kuinka Ksanthippe ja lapset vierailivat Sokrateen luona tämän ollessa vangittuna. Sokrateen kuoleman aikaan kaikki kolme lasta olivat vielä alaikäisiä ja yksi lapsista oli vielä sylilapsen iässä. Sokrateen kuoltua Ksanthippe jäi lasten yksinhuoltajaksi.
Viittauksia kirjallisuudessa
Englantilainen viktoriaanisen ajan runoilija Amy Levy kirjoitti draamallisen monologin nimeltä Xantippe.
Ruotzin waldacunnan laki
Ruotzin waldacunnan laki on vuonna 1759 julkaistu lakikirja, joka on suomennos ruotsinkielisestä laista. Teos perustui vuoden 1734 lakiin.
Teos ei ollut virallinen lakikirja, sillä laki- ja hallintokieli oli ruotsi, mutta suomenkielinen lakikirja auttoi saamaan selkoa lain säännöksistä.
Teoksen toimittaja on Georg Salonius. Suomentajat olivat Samuel Johannis Forseen ja Eric Johan Paléen.
Pommikoira
thumb|Koira tutkii pakettiauton. Pommikoirat (räjähdekoirat) ovat koiria, jotka osaavat tunnistaa hajuaistinsa avulla räjähteissä käytettyjä aineita tai niiden komponentteja. Räjähdekoirat ovat yleensä poliisin, rajavartioston tai asevoimien palveluksessa. Niitä toimii etenkin erikoispoliisien, -vartijoiden tai -sotilaiden apulaisena. Pommikoirien käyttö on osoittautunut kannattavaksi, sillä pommikoira löytää räjähteet huomattavasti ihmistä nopeammin. Räjähdekoiran kouluttaminen kestää vuosia. Ura käynnistyy yleensä noin kolmivuotiaana ja kestää kymmenvuotiaaksi. Yleensä räjähdekoirat työskentelevät koko uransa saman ohjaajan kanssa. Erikoiskoirina käytetään etenkin labradorinnoutajia ja malinoiseja.
Räjähdekoirien koulutus käynnistyi Suomessa vuoden 1975 ETYK-kokouksen valmisteluihin liittyen.
Musiikkivuosi 1993
Musiikkivuosi 1993 käsittelee vuoden 1993 tärkeitä musiikkitapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Jari Ahola
Jari Tapio Ahola (s. 9. elokuuta 1976 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja laulaja.
Paula Vesala
Paula Julia Vesala (ent. Paula Anneli Kivivuori, s. 10. joulukuuta 1981 Kärsämäki ) on suomalainen laulaja, muusikko, sanoittaja, näyttelijä ja käsikirjoittaja.
Jari Ahola
Ura
Jari Ahola on esiintynyt elokuvissa ja televisiosarjoissa, kuten Star Wreck, Koskinen, Kaverille ei jätetä ja Akkaa päälle. Hän on näytellyt muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa, Lappeenrannan kaupunginteatterissa, Lahden kaupunginteatterissa, Pyynikin kesäteatterissa ja Suomen Kesäteatterissa.
Ahola valmistui Teatterikorkeakoulusta vuonna 2004 teatteritaiteen maisteriksi ja näyttelijäksi. Ahola tunnetaan Tampereen Työväen Teatterin hittimusikaalista Vuonna 85 ja sen jatko-osista, jossa hän näytteli Mauno Pepposta 12 vuotta. Hän on ollut kiinnitettynä Tampereen Työväen Teatterissa vuodesta 2006 lähtien.
Paula Vesala
Vesala oli PMMP-yhtyeen toinen laulusolisti ja sanoittaja. Nykyisin hän tekee soolouraa taiteilijanimellä Vesala.
Opiskelu
Vesala kävi Kuopion musiikkilukion. Hän opiskeli Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun musiikkipedagogi-ohjaajalinjalla kaksi vuotta. Kuopiossa opiskellessaan hän osallistui Kuopion ylioppilasteatterin toimintaan sekä ohjaajana että näyttelijänä. Vesala siirtyi opiskelemaan Sibelius-Akatemiaan, missä hän on opiskellut vuodesta 2002 lähtien musiikkikasvatuksen osastolla pääaineenaan klassinen laulu sekä muina instrumentteinaan piano ja viulu. Vuodesta 2011 eteenpäin hän opiskeli dramaturgiaa Teatterikorkeakoulussa. Muutettuaan Yhdysvaltoihin vuonna 2014 hän alkoi opiskella näytelmäkirjailijan maisteriopintoja UCLA:ssa. Vesala sai UCLA-opintojaan varten Cirque du Soleil -stipendin. Vesala rahoitti opintojaan myös opettamalla UCLA:ssa.
Jari Ahola
Ura
Ahola on ääninäytellyt lukuisissa tv- ja radiomainoksissa sekä Pro Pilkki 2 -pelissä, jossa yksi tietokonepelaajista on nimetty hänen mukaansa. Sen lisäksi Ahola toimi kyseisen pelin ääniohjaajana sekä äänisuunnittelijana. TV2:n Tartu Mikkiin -ohjelmassa Ahola on nähty solistina kahdesti; vuosina 2007 sekä 2012. Ahola toimi vuonna 2012 myös Sinkkutanssit-nimisen tositelevisio-ohjelman kertojanäänenä.
Paula Vesala
PMMP 2003–2014
upright|pienoiskuva|Paula Vesala [[Ilosaarirockissa vuonna 2007.]] Vesala oli vuonna 2002 perustetun PMMP-yhtyeen toinen solisti ja sanoittaja. Toinen solisteista oli Mira Luoti ja yhtyeen säveltäjänä sekä tuottajana toimi Jori Sjöroos. Yhtye tuli tunnetuksi vuonna 2003 kultaa myyneellä kesähitillään Rusketusraidat, joka oli vuoden myydyin single Suomessa. Uransa aikana yhtye voitti yhdeksän Emma-patsasta ja oli yksi Suomen suosituimmista bändeistä. Vuonna 2009 Mira Luoti, Jori Sjöroos ja Vesala saivat Teosto-palkinnon PMMP:n levystä Veden varaan. Samana vuonna Vesala ja Luoti saivat kutsun Linnan juhliin.
PMMP:n viimeinen keikka oli Helsingin jäähallilla lokakuussa 2013. Yhtye julkaisi yhteensä seitsemän albumia ja lukuisia singlejä.
Vierailevana solistina (2011–2014)
Paula Vesala teki yhdessä viulisti Pekka Kuusiston kanssa toukokuussa 2011 julkaistun levyn Kiestinki. Naisasialiitto antoi hänelle albumin laulujen tekstien ansiosta Vuoden Lyyti -palkinnon, perusteena ansiokas tasa-arvotyö ja naisten sotakokemusten kuvaaminen. Vesalan isoäiti työskenteli lääkintälottana Kiestingissä, joka oli Pohjois-Suomen päärintama jatkosodassa. Levyn sanoitukset perustuvat hänen sekä Vesalan toisen mummon kertomuksiin sodasta. Huhtikuussa 2020 Kuusisto ja Vesala esittivät levyn kokonaisuudessaan Yle Olohuoneessa.
Jari Ahola
Ura
Ahola on säveltänyt 2022 Tampereen Työväen Teatterin klubilla ensi-iltansa saaneen, Tää on ihan perheestä, nimisen romanttisenkomedian. Hän on myös yksi näytelmän käsikirjoittajista yhdessä Minna-Stiina Saariston ja vaimonsa Petra Aholan kanssa.
Paula Vesala
Vierailevana solistina (2011–2014)
Paula Vesala lauloi naisen roolissa Absoluuttisen Nollapisteen levyillä Pisara ja lammas 1 (2012) ja 2 (2014).
Jari Ahola
Yksityiselämä
Jari Ahola on naimisissa näyttelijä Petra Aholan kanssa ja heillä on viisi lasta. He asuvat Tampereella. Jari Aholalla on myös tiettävästi hallussaan Suomen ennätys yhden musikaaliroolin esittämisessä. Hän esitti Mauno Pepposen roolia 572 kertaa vuosina 2006-2018 (Vuonna 85, Kuuma Kesä 85, Mauno Peppone - Elämä, Kuolema ja Comeback).
Paula Vesala
Vierailevana solistina (2011–2014)
Vuosina 2012–2013 Paula Vesala kuului Kerkko Koskinen Kollektiivi -nimiseen kokoonpanoon yhtenä kolmesta laulusolistina yhdessä Vuokko Hovatan ja Mannan kanssa. Yhtyeen ensimmäinen levy oli nimeltään Kerkko Koskinen Kollektiivi. Vesala sanoitti levylle kappaleen Koska meitä ei ole. Hän sanoitti myös toisen säkeistön Anna Ahmatovan tekstiin perustuvaan Nukun hiljaa kirkkomaassa –kappaleeseen. Kollektiivin toiselle albumille Vesala sanoitti laulun Oi rakkaus.
Joulukuussa 2012 Vesala ja Sjöroos julkaisivat uuden version Unto Monosen Satumaa-kappaleesta osana Ihmiskauppa ei ole satua -kampanjaa.
Vuonna 2013 Vesala kuului Hepa Halmeen aloittamaan Hepa Halme Prospektiin yhdessä Asan ja Hannu Salaman kanssa, johon kaikki kolme tekivät lausuntaa.
Vuonna 2014 Vesala nähtiin Vain elämää -televisiosarjan kolmannella kaudella. Vesala myös kirjoitti levytyssopimuksen DJPP:n perustaman Etenee Recordsin kanssa ja ilmoitti suunnitelmistaan julkaista ensimmäisen sooloalbuminsa.
Sooloura: Vesala 2015–
Paula Vesala kertoi lokakuussa 2015 esiintyvänsä vastaisuudessa taiteilijanimellä Vesala. Hänen säveltämänsä ja sanoittamansa single ”Tequila” julkaistiin lokakuussa 2015.
Single ”Tytöt ei soita kitaraa” julkaistiin maaliskuussa 2016 ja kolmas single ”Älä droppaa mun tunnelmaa” kesäkuussa 2016. Myös sooloalbumi Vesala julkaistiin kesäkuussa 2016. Vesala toimi levyllä säveltäjänä, soittajana, äänittäjänä, tuottajana, lauluntekstittäjänä ja vastaavana tuottajana. Neljäntenä singlenä albumilta julkaistiin ”Ei pystyny hengittää” lokakuussa. Levy oli yhdeksän viikkoa Suomen albumilistan kärjessä. Suomen 99. itsenäisyyspäivän kunniaksi Vesala ja Jori Sjöroos sovittivat, äänittivät ja tuottivat Finlandia-hymnin.
Vuoden 2017 Emma-gaalassa Vesala palkittiin parhaan albumin, kappaleen (”Tequila”), naissolistin ja popin Emmoilla. Toukokuussa hän julkaisi uuden singlen ”Muitaki ihmisii". Hän esiintyi vierailevana artistina JVG:n kappaleella ”Hombre”, joka oli joulukuussa 2017 julkaistun 95-elokuvan tunnuskappale. Vesala nähtiin myös kappaleen musiikkivideolla.
Vuonna 2018 Vesala julkaisi kolme singleä: ”Nyt on lähtö”, ”Monta nimee” ja ”Mulla ei oo lapsuudensankarii”. Elokuussa hän toimi dramaturgina, juontajana ja laulajana Esa-Pekka Salonen 60 vuotta-juhlakonsertissa. Salonen tilasi konserttiin uuden Vesala-kappaleen, ”Olin kerran täällä”. Vesala, Jenni Vartiainen ja Sanni vierailivat Kaija Koon kappaleella ”Tule lähemmäs beibi 2018”, joka julkaistiin joulukuussa 2018 ja esittivät kappaleen myös Kaija Koon Hartwall Arena -konserteissa samassa kuussa.
Helmikuussa 2019 Vesala julkaisi uuden singlen ”Uusia unelmia”. Puolentoista vuoden keikkatauon jälkeen Vesala oli kiertueella maaliskuun ja huhtikuun 2019. Toukokuussa hän esitti Finlandia-hymnin Slovakiassa MM-kultaa voittaneen Suomen miesten jääkiekkomaajoukueen kultajuhlissa. Hänen ensimmäinen Hartwall Arenan -keikkansa oli 25. lokakuuta. Joulukuussa Vesala julkaisi uuden singlensä ”Meillä kummittelee”. Vesala oli mukana toistamiseen Vain elämää -sarjassa, sen 10. kaudella.
Tammikuussa 2020 Vesala ilmoitti julkaisevansa toisen sooloalbuminsa vielä saman vuoden aikana. Helmikuussa järjestetyssä Emma-gaalassa Vesala voitti vuoden live-esiintyjä -palkinnon. Levyllään ”Etsimässä rauhaa” Vesala toimi säveltäjänä, tuottajana, soittajana, äänittäjänä, laulajana, sanoittajana ja vastaavana tuottajana yhdessä Minna Koiviston kanssa.
Syksyllä 2022 Vesala oli yhteiskiertueella yhdessä Kaija Koon, Ellinooran ja Jenni Vartiaisen kanssa.
Sanoittajana, säveltäjänä ja tuottajana (2002–)
Vesala on tehnyt musiikkia niin itselleen, muille artisteille kuin elokuviin, tv-sarjoihin kuin teatteriinkin.