cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leopold III (Itävalta)
thumb|right|Leopold III Leopold III (myös Leopold Hyvä, Leopold Hurskas, Leopold Rohkea, Itävallan Leopold ja Leopold Pyhimys; 1073 Melk, Ala-Itävalta, Itävalta – 1136 Klosternburg, Ala-Itävalta, Itävalta) oli Itävallan rajakreivi, keisari Henrik III:n pojanpoika, Fredrik Barbarossan isoisä ja vuoden 1122 Wormsin konkordaatin järjestäjä. Leopold III oli rohkea ja onnistunut kenraali, joka ajoi unkarilaiset tunkeutujat alueeltaan, tosin hän ei ottanut osaa Saksassa silloin vallinneisiin sisällissotiin. Hän on seuraavien aiheiden suojeluspyhimys: lasten kuolema, isot perheet, Ala-Itävalta, Ylä-Itävalta, Itävalta, Italian Abetone sekä isä- ja äitipuolet. Hänet haudattiin lähellä Wieniä sijaitsevaan Stift Klosterneuburgiin, jonka hän oli itse perustanut. Paavi Innocentius VIII kanonisoi hänet 6. tammikuuta 1485, ja katolisessa kirkossa hänen muistopäiväänsä vietetään 15. marraskuuta.
Sauninjärvi
Sauninjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Lavajärven valuma-alueeseen. Sauninjärvi on osa Karhejärven aluetta.
Maantieto
Järvi on 1,4 kilometriä pitkä, 350 metriä leveä ja sen pinta-ala on 26 hehtaaria. Pitkän muotoisen järven noin 50 metriä leveä kapein kohta sijaitsee keskellä järveä. Näin Sauninjärveen muodostuu kaksi leveämpää vesiallasta. Järven ympäristö on karua metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrantoja, joihin päättyy peltomaan reuna. Järveen laskee lyhyitä metsäojia ja jokunen pelto-ojakin, mutta suurin yhteisoja tuo vettä Sauninlähteeltä, Liivalamminkulmalta ja Suurlammista. Järven oma laskuoja on 550 metriä pitkä ja se laskee Karhejärven Pahaniemenselkään noin 150 metriä Unisillasta itään. Veden laskennallinen viipymä järvessä on 85 vuorokautta.
Rantaan on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa ja sen lähellä sijaitsee kuusi maatilaa. Niille pääsee yhdystieltä 13286. Hämeenkyrön ja Ylöjärven väälinen raja työntyy piikkinä Sauninlähteelle asti.
Geologia
Saunijärven, Pirttijärven ja Majajärven välinen maasto on vahva pohjamoreenin aluetta. Alueen jääkaudenjälkeinen maankohoaminen on nostanut seudun merestä ja sen aikaisia rantakerrostumia voi löytyä 125−127 metrin ja 145 metrin korkeudelta. Sauninjärven kaakkoispuolelle on muodostunut rantakerrostuma, jossa aallokko huuhtoi moreenirantoja. Moreenista irronnut savi laskeutui alville maaston kohdille nykyisiin lahtiin ja järvenpohjiin. Järviä nykyisin ympäröivät savikot ovat jäänteitä tästä toiminnasta. Nämä savikot ovat kerrallisia lähes pinnasta alkaen. Samalla alueella esiintyy myös paljon hietaa.
Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu talvella 1989, 1990, 2004 ja 2015. Vesi vaihtuu järvessä melko nopeasti ja sen vuoksi vedenlaatu vaihtelee säiden vaihteluiden mukaisesti. Vesi vaihtuu järvessä laskennallisesti 85 vuorokauden välein. Vesi on väriltään ruskeaa ja siinä on runsaasti humusta, minkä vuoksi veden happamuustaso on matala. Talvella veden pH-taso on lähellä 6,0, jota alhaisempia arvoja eivät esimerkiksi ravut siedä. Talvella 2015 oli veden pH-taso korkeammalla ja tämä taso vaikuttaisi olevan järvelle normaalia. Kesätasot ovat olleet korkeammalla ja lähellä neutraalia. Järven puskurikyky happamoitumista vastaan on välttävä. Valuma-alueelta tulee ravinnekuormitusta, mikä näkyy järvessä kohonneinna pitoisuuksina. Fosforipitoisuudet vaihtelevat eri vuosina erittäin rehevien ja lievästi rehevien järvien tasojen väliä. Korkeat ravinnepitoisuudet ruokkivat leväkasvustoa, joka äityi esimerkiksi vuonna 2004 runsaaksi. Leviä esiintyy erittäin reheville järville ominaisia määriä. Järvessä veden happitilanne on tavella tyydyttävällä tasolla. Jopa pintavesissä hapen kuluminen on voimakasta. Järven mataluudesta johtuen siihen ei synny lämpötilakerrostumista eikä happikatoa pääse syntymään. Sauninjärvi soveltuu virkistyskäyttöön tyydyttävästi.
Historiaa
Vuonna 1928 annettiin talollisen Lauri Ihantolan ja kumppanien tekemään hakemukseen laskea Sauninjärvi päätös. Järvenlaskun vaiheista ei voi tämän lähteen valossa sanoa mitään.
Berat
Berat on Keski-Albaniassa sijaitseva kaupunki, jossa oli vuonna 2011 noin 36 000 asukasta. Kaupunki on rakennettu Osum-joen varrelle. Kaupunki on kuuluisa ottomaaniaikaisesta arkkitehtuuristaan, mistä se saanut kutsumanimen tuhannen ikkunan kaupunki sekä bysantinaikaisesta linnakkeesta, joka sijaitsee kaupungin takana, kukkulan laella. Linnoituksen päällä on kirkkoja ja ikonimuseo, jossa on näytteillä tunnetun albanialaisen ikonimaalarin Onufrin teoksia 1500-luvulta.
Berat valittiin Unescon maailmanperintöluetteloon harvinaislaatuisena esimerkkinä hyvin säilyneestä ottomaaniaikaisesta kaupungista vuonna 2008, jolloin se listattiin Gjirokastran kaupungin laajennuksena. Beratin ja Gjirokastran historialliset keskustat muodostavat nyt yhden Unescon maailmanperintökohteen.
thumb|left|270px|Ottomaaniaikainen kaupunki on osa Beratia ja kuuluu [[Unescon maailmanperintöluetteloon.]]
Kerikäävät
Kerikäävät (Ceriporia) on Polyporales-lahkoon kuuluva kääpäsuku. Kerikääpälajien itiöemät ovat täysin resupinaattisia, ohuita, pehmeäntuntuisia ja yksivuotisia. Tuoreena niissä on usein vahamaisuutta ja kuivana ne muuttuvat hauraiksi. Itiöemät voivat olla hyvinkin kirkkaan värisiä, mutta koska värit voivat muuttua itiöemän vanhetessa tai kuivuessa, ei väreihin voi aina luottaa määritysperusteena. Pillikokoa laskiessa kannattaa huomata, että usein vanhemmat pillit sulautuvat toisiinsa tai kuivat pillit voivat repeillä auki. Kerikäävät valkolahottavat vanhoja maapuita ja puukariketta.
Jooseppi Moilanen
thumb|Jooseppi Moilanen Jooseppi Moilanen (24. syyskuuta 1906 Suomussalmi – 3. helmikuuta 1982 Kotka) oli Mannerheim-ristin ritari numero 57. Joukkueenjohtajana Jalkaväkirykmentti 25:ssä palvellut Moilanen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 15. toukokuuta 1942. Moilanen ansioitui kaukopartioretkillään vihollispuolella etulinjasta mm. selvittäen vihollisen pääpuolustuslinjan ja poistaen vihollisen ansoitusta. Erityisesti Moilanen ansioitui joukkueensa kanssa Pälli-Rättijärven tärkeän maastokohdan valloittamisessa vihollispuolelta, puolustamalla sillanpääasemia vihollisen saartamana ja näin estäen Rättijärven sulun laitteiden laajemman hävittämisen. alt=Suomalaisia upseereja, Jooseppi Moilanen toinen vasemmalta|kehys|Suomalaisia upseereja (ryhmäkuva 1941-1944), Jooseppi Moilanen toinen vasemmaltaSuomussalmelainen JR 25:n taistelija erikoistui uskaliaisiin partiomatkoihin vihollisen selustaan Kannaksella ja Maaselän kannaksella. Kerran tarkka-ampujan luoti osui Moilasta kitalakeen, mutta hän käveli 15 kilometriä omille linjoille. Kesän 1941 aikana Moilanen teki kymmenen päivän aikana yhteensä kuusi eri partioretkeä tunkeutuen syvälle vihollisen varustettuihin asemiin hankkien arvokkaita tietoja. Eräällä näistä partioretkistä, hänen johtama partio tuhosi vihollisen konekiväärin miehistöineen ja vetäytyi tappioitta takaisin. Elokuussa 1941 eräällä partioretkellä hän poisti 20 ansoiksi viritettyä haupitsin ammusta.
Sotilasarvoltaan Moilanen oli nimityshetkellä vääpeli. Moilanen ylennettiin vänrikiksi 28. tammikuuta 1943. Luutnantiksi hänet ylennettiin 8. marraskuuta 1956. Sotien jälkeen Moilanen työskenteli muun muassa koirankouluttajana, konttorinhoitajana, pakkaajana ja talonmiehenä. Moilanen on haudattu Parikan hautausmaalle Kotkaan.
Varesjärvi
Varesjärvi on Varsinais-Suomessa Salossa, entisellä Kiikalan ja Suomusjärven rajalla neljä kilometriä Suomusjärven Kitulan taajamasta koilliseen, sijaitseva järvi, joka kuuluu Kiskonjoen–Perniönjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 159 hehtaaria eli 1,6 neliökilometriä. Se on 2,4 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on muodostunut harjujakson rinnalle, joka kulkee Kiikkalan lentokentän, Kyöppelinharjun, Pöytäkankaan ja Vähänummen kautta Siitoonjärvelle. Järvi on Z-kirjaimen muotoinen, minkä vuoksi järven pituus ja leveys eivät vastaa veneilijän kokemusta. Järvi on sen keskilinjaa pitkin mittaamalla Vareksenpäästä Jokilahteen yli neljä kilometriä pitkä ja silloin sen suurin poikittainen leveys on vain 950 metriä. Järven keskikohdassa on Kylmäniemen kohdalla kapeampi kohta, jonka molemmilla puolilla järvi on leveämpi. Järven länsipäässä työntyy pohjoiseen erillinen Jokilahti, joka on kasvamassa umpeen, ellei sitä toisinaan ruopata uudelleen. Järven länsiosat ovat alavaa maata, mutta itärannat päättyvät laajan Pöytäkankaan rinteisiin. Pöytäkangas kohoaa lähes 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja se ulottuu koko itärannan pituudelle. Rinteistä vuotaa kaksi rauhoitettua lähettä vettä järveen. Järvessä on kartan mukaan neljä saarta. Se ovat pieniä luotomaisia saaria, joita kutsutaan nimillä Pirtinkari, Pöytäkari, Mäkisaari ja Aittasaari.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 1,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 0,8 metriä ja suurin syvyys on 3,5 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Mäkisaaren vieressä sen pohjoispuolella. Järven itäpuolen allas on syvempi kuin muu osa järveä.
Järven rantaviivan pituus on 10,8 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata. Järven pohjoisrannalla ulottuvat neljän maatilan pellot lähelle järven rantaa. Järven länsipäässä ovat alavat metsäalueet soistuneet myös laskujoen ympäriltä. Asutus on haja-asutusta ja sen rannoille on rakennettu yli 70 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Kiikalan ja Suomusjärven kirkonkyliltä sekä valtatieltä 1. Järvi jakautuu Kiikalan Saaren ja Yltäkylän sekä Suomusjärven Lahnajärven, Kettulan ja Vareksenbölen kylien kesken.
Historiaa
Järvessä on toteutettu pieni järvenlasku vuonna 1946, jolloin vedenpinta aleni keskimäärin 89 senttimetriä. Pajastunutta vesijättömaata ei ole liitetty entisten rantojen tontteihin, mutta järvenlaskun jälkeen on monet vapaa-ajan asunnot rakennettu lähemmäksi nykyrantaa. Järvenlaskun jäljeen vedenpinta on alkanut taas nousta, koska Jokilahti on alkanut kasvaa umpeen. Luusuaan on rakennettu luvaton pato vuonna 1971, mutta se purettiin vesioikeuden päätöksellä. Järven vedenpinnannostolle on kuitenkin ollut selvästi halukkuutta. Järven tilasta huolestuneet ovat perustaneet järven hoitoa edistämään yhdistyksen Varesjärven hoito ry. Se on hakenut 1990-luvun lopulla lupaa nostaa vedenpintaa korkeammalle, joka on myönnetty vuonna 2009. Sen mukaan vedenkorkeus nousisi keskimäärin viisi senttimetriä.
Vedenlaatu
Järven vedenlaatu pysyy tasaisena, koska järven veden vaihtuvuus on vähäistä sen mataluudesta huolimatta. Järven veden laskennallinen viipymä on Hans Vogtin mukaan 6–9 kuukautta (vuonna 2002) ja Lounais-Suomen ympäristökeskuksen mukaan 390 vuorokautta eli 1,07 vuutta (vuonna 2003). Vedenväri on lievästi ruskeaa, mikä johtuu ojien tuoman veden humuspitoisuudesta. Järvi on myös lähdepohjainen, mikä lieventää humuskuorman vaikutuksia. Vedessä on runsaasti ravinteita, jotka rehevöittävät järveä. Ravinteita käyttävät vedessä levät, jotka muodostavat ravintoketjun perustan. Levät tuottavat yhteyttäessään happea, joka liukenee veteen. Kesäisin, jolloin yhteyttäminen on kiivaimmillaan, on pintavesi happipitoisuudeltaan ylikylläistä. Koska järvi on matala, ei järvi lämpötilakerrostu. Silloin ei pohjan tuntumaan synny alusvettä, joka pysyisi siellä matalamman lämpötilansa takia koko kesän. Lämpötilakerrostumisen puuttuminen sekoittaa vettä, jolloin happea leviää kaikkialle vesipatsaaseen. Tämä estää sisäisen kuormituksen käynnistymisen ja järvi säästyy lisäravinteiden aiheuttamasta lisäkuormitukselta. Talvella tilanne on jään alla toinen. Levän yhteyttäminen on heikoimmillaan eikä ilmastakaan liukene happea veteen. Tällöin veden ravinteiden ja humuksen aiheuttamaa hapenkulumiselle ei löydy korvaajaa. Pohjan lähellä, missä on eniten ravinteita, happipitoisuus laskee kalojen kannalta hälyttävän alas. Toisinaan voi esiintyä hapettomuuttakin. Silloin tilanne heikkenee lisääntyvän sisäisen kuormituksen vuoksi lisää.
Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus
Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus tapahtui 27. helmikuuta 1980. Voimakkaasti aseistautunut sissijoukko syöksyi Bogotassa olevaan Dominikaanisen tasavallan suurlähetystöön.
Varesjärvi
Vedenlaatu
Ravinteiden pitoisuudet vaihtelevat siis vuodenajoittain. Veden fosforipitoisuudet ovat kohonneet kesäisin 50 mikrogrammaan litrassa vettä (μg/l). Levien a-klorofyllipitoisuudet ovat silloin 10 milligrammaan litrassa vettä (mg/l). Typpipitoisuudet ovat nykyään 500 μg/l, mikä on alle puolet 1980-luvun tasosta. Myös a-klorofyllipitoisuudet ja fosforipitoisuudet ovat laskeneet 1980-luvun arvoista. Nykyiset arvot ovat kuitenkin suomalaisiin järvin nähden korkeammalla ja järvi luotitellaankin niiden takia rehevöityneeksi järveksi. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia eli pH 7,0.
Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus
Kaappaus oli ajoitettu hetkeen, jolloin melkein koko diplomaattikunta oli paikalla viettämässä tasavallan itsenäisyyspäivää. Yhteensä 60 ihmistä otettiin panttivangiksi, ja heistä 16 oli suurlähettiläitä. Kaapatut suurlähettiläät olivat seuraavista maista: Vatikaanivaltio, Itävalta, Brasilia, Costa Rica, Dominikaaninen tasavalta, Egypti, El Salvador, Guatemala, Haiti, Israel, Meksiko, Sveitsi, Yhdysvallat, Uruguay ja Venezuela. Muita diplomaatteja oli Boliviasta, Jamaikasta, Paraguaystä, ja Perusta. Myös Kolumbian suurlähetystön siviilityöntekijöitä otettiin panttivangiksi.
Varesjärvi
Ekologia
Järvellä on tehty vuonna 2004 kalastotutkimus. Sen mukaan kalastetusta biomassasta 54% on särkeä, 40,5% ahventa, ja 5,5% haukea. Myös särkien suuri osuus biomassasta on rehevöityneen järven merkki. Järvessä on myös hieman rapuja.
Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus
Terroristit, jotka kuuluivat kansallismieliseen bolivarianistiseen M-19-järjestöön, vaativat 50 miljoonan dollarin lunnaat ja vapauden 311 poliittiselle vangille ja vapaan pääsyn maasta. Poliisi ja terroristit kävivät kolmen tunnin välisen tulitaistelun. Yksi terroristi surmattiin, yksi loukkaantui. Paraguayn kunniakonsuli sai surmansa ja kaksi poliisia sekä kolme suurlätystön työntekijää.
Varesjärvi
Vesistösuhteet
pienoiskuva|Varesjokea Vareskosken yläpuolella Varesjoen sahan luona Kiikalassa Salossa. Järvi sijaitsee Kiskonjoen–Perniönjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 24) Aneriojoen valuma-alueella (24.07), jonka Varesjoen valuma-alueeseen (24.073) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86,1 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta lähialueeltaan. Varesjoen valuma-alueella on vain yksi lampi Kakarlampi, joka laskee suoraan tai välillisesti Varesjärveen. Harjujakson ympäristössä on toki suppia, joiden ojat päättyvät myös järveen. Näitä ovat Rautalampi, Lumukkanjärvi, Lumukkaansilmä ja Takustansuon suolampare. Järven laskujoki on Varesjoki, joka on noin 13 kilometriä pitkä, ja joka laskee Aneriojärveen.
Dominikaanisen tasavallan Bogotan-suurlähetystön kaappaus
Aluksi viranomaiset antoivat vuorokauden miettimisaikaa ja sitä pidennettiin, kun oli neuvotteluihin ryhdytty. Vähitellen vapautettiin muun muassa kaikki naiset. Heidän joukossaan olivat Costa Rican ja Itävallan suurlähettiläät, jotka vapautettiin 6. elokuuta.
Terroristit vähensivät 8. maaliskuuta lunnasrahojen määrää 10 miljoonaan dollariin. Uruguayan suurlähettiläs Fernando Gomez Fyns pakeni rakennuksesta 17. maaliskuuta aamulla hyppäämällä ikkunasta ulos ja juoksi poliiseja kohti. Samana päivänä Kuuban johtaja Fidel Castro tarjosi terroristeille turvapaikkaa Kuubasta.
Terroristit vapauttivat 10. maaliskuuta – 30. huhtikuuta välillä Costa Rican konsulin sekä kaikki henkilöt, joilla ei ollut diplomaattitaustaa. Heidät lennätettiin Panamaan, jossa he vetosivat Kolumbian hallitukseen kriisin lopettamiseen. Bogotan hallitus suostui maksamaan 2,5 miljoonaa dollaria muttei vapauttamaan vankeja.
Suurlähettiläät Venezuelasta, Dominikaanisesta tasavallasta, Israelista ja Egyptistä vaputettiin 27. huhtikuuta. Lisäksi vapautettiin kaksi kolumbialaista. Samalla 16 terroristia lähti Kuuban lähettilään kanssa suurlähetystöstä lentoasemalle, jossa 12 diplomaattia, jotka olivat panttivankeina Cubana de Aviaciónilla kohti Havannaa. Havannassa panttivangit vapautettiin ja palasivat kotimaahan. Terroristit saivat turvapaikan Kuubasta.
Jälkiseuraukset
M-19-johtaja Rosemberg Pabón, joka oli kaappauksessa, sai maaliskuussa 1990 palata Kuubasta Kolumbiaan, kun M-19 ja Kolumbian hallitus tekivät rauhan.
Viisi vuotta Bogotan kaappauksesta Bogotan korkeimman oikeuden oikeustalon työntekijät otettiin panttivangeiksi. Tässä kaappauksessa kuoli 120 ihmistä. Kaappaus heikensi M-19-järjestön mainetta.
Korallikäärmeet
Korallikäärmeet (Micrurus) on myrkkytarhakäärmeiden suku. Siihen kuuluu yli 60 lajia. Useat vaarattomat käärmeet ilmeisesti jäljittelevät vaarallisten korallikäärmeiden väritystä, esimerkiksi monet kuningaskäärmeet (Lampropeltis).
Ulkonäkö ja koko
Korallikäärmeet ovat yleensä pieniä tai keskikokoisia käärmeitä, suurimmatkaan lajit eivät kasva edes kahden metrin mittaisiksi. Useimmat korallikäärmeet ovat väritykseltään räikeitä: tavallisin värikuviointi on puna-valko-musta poikittaisjuovitus. Kuviointi on varoitusväri.
Korallikäärmeen pää ei erotu muusta ruumiista juuri lainkaan. Kaikki lajit ovat hoikkarakenteisia, poikkileikkaukseltaan soikeita.
Levinneisyys
Korallikäärmeitä tavataan uudessa maailmassa Yhdysvalloista Etelä-Amerikkaan.
Elintavat
Useimmat korallikäärmeet ovat liikkeellä öisin tai hämärässä, mutta Micrurus fulvius on päiväaktiivinen. Ne saalistavat ravinnokseen erilaisia pieniä liskoja ja muita käärmeitä. Ne purevat ihmisiä erittäin harvoin: vaikka Brasiliassa tavataan 19 korallikäärmelajia, ne aiheuttavat alle prosentin käärmeenpuremista. Keski-Amerikassa niiden osuus on 2 % ja Yhdysvalloissa 3 % myrkkykäärmeenpurematapauksista.
Wieden
pienoiskuva|Naschmarktin toria.
Historia
Wiedenin kehitys kaupungiksi alkoi 1700-luvun alussa. Tuohon aikaan alueelle rakennettiin runsaasti palatsimaisia rakennuksia. 6. maaliskuuta 1850 Wienin kaupunginrajojen laajennuksen myötä Wiedenistä tuli osa Itävallan pääkaupunkia. Siitä muodostettiin sen 4. kaupunginosa. Itävallan miehitysvuosina (1945-1955) Wieden oli osa Wienin neuvostoliittolaista sektoria.
Väestö
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Wiedenin kaupunginosan asukasluvuksi ilmoitettiin 28 354. Asukkaista 45,9 prosenttia oli miespuolisia, ja 54,1 prosenttia naispuolisia. Asukkaista 48,1 prosenttia ilmoitti tunnustuvansa katolista uskoa, mikä oli uskonnollisista ryhmistä ylivoimaisesti suosituin. Saksan kielen ilmoitti arkikielekseen suurin osa, noin 76 prosenttia, asukkaista. Toiseksi suurin kieli kaupunginosassa tuolloin oli serbia (5,4 %), ja kolmanneksi suurin kroatia (2,0 %). Neljänneksi eniten puhuttiin arkikielenä unkaria (1,4 % asukkaista).
Harjakotingat
Harjakotingat (Rupicola) on kotingojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Harjakotingoihin kuuluu BirdLifen mukaan kaksi lajia.
West Coast
West Coast voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Af Hällström
Af Hällström on suomalainen aatelissuku, eräs laajemman Hällström-suvun haara. Suku on lähtöisin Helsingborgista Skånesta, jossa kantaisä Olluff Thraebeen (nykykirjoituksella Olof Träben, eli Olavi Puujalka) toimi 1500-luvulla lautturina Juutinraumalla silloisten tanskalaisten kaupunkien Helsingborgin ja Helsingörin välillä. Hänen pojanpojan poikansa Petter Karlsson otti sukunimekseen Hällström kotikaupunkinsa (”Häll”) ja Juutinrauman (”ström” eli virta) mukaan, ennen kuin 1724 muutti Ilmajoelle, jossa toimi pitäjänräätälinä. Petterillä oli useita tyttäriä, mutta vain yksi poika, Carl, jolle sukunimi periytyi. Yksi Carlin pojista oli pappi, fyysikko ja Turun akatemian rehtori Gustaf Gabriel Hällström. Hänen lapsensa aateloitiin vuonna 1830 ja introdusoitiin ritarihuoneeseen vuonna 1831 aatelissukuna numero 190; koska ei pidetty sopivana että pappi itse aateloitaisiin.
Carl Hällströmin jälkeläisistä ainoastaan af Hällström -suku käyttää missään muodossa nimeä Hällström. Muut suvun haarat suomensivat 1920–1930-luvuilla nimensä muotoihin Helasvuo ja Pankakoski.
Purkki
Purkki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Aste-konsortio
ASTE-konsortio eli Avoin sosiaali- ja terveydenhuolto on suomalaisten ohjelmistoalan yritysten muodostama yhteenliittymä eli konsortio. Sen tavoitteena on edistää sosiaali- ja terveydenhuollossa käytetyn tietotekniikan markkinoiden avoimuutta. Konsortion tavoitteena on luoda avoin vaihtoehto sosiaali- ja terveydenhuollon asiakas- ja potilastietojärjestelmäksi. Perustajajäseninä konsortiossa ovat Open Knowledge Finland, NurseBuddy, Reaktor, Codecontrol, Solita, Vincit ja Gofore. Jäsenet ovat merkittäviä suomalaisia toimijoita ohjelmistopalvelujen kehittämisessä. Konsortio hyödyntää kokemuksia niin terveydenhuollosta kuin laajasti eri toimialoilta. ASTE-konsortio on muodostettu vastaamaan julkisella sektorilla tunnistettuihin vakaviin ohjelmistokehityksen haasteisiin. Konsortio on ottanut tehtäväkseen tarjota käyttäjälähtöisen, ketteriin menetelmiin perustuvan, hukkaa ja hallinnollista taakkaa vähentävän sovelluksen. Avoimuutta korostava tietojärjestelmäratkaisu sallii asiakkaan valita omiin tilanteisiinsa sopivimmat ratkaisut ja toimittajat.
Raimundo Pereira
Raimundo Pereira on guinea-bissaulainen poliitikko ja lakimies. Hän edustaa maansa suurinta puoluetta, itsenäisyyspuoluetta (Partido Africano da Independência da Guiné e Cabo Verde (PAIGC)). Puolue voitti vuoden 2008 parlamenttivaalit ja Pereirasta tuli parlamentin puhemies.
Kun maan presidentti João Bernardo Vieira surmattiin maaliskuussa 2009, Pereira nousi perustuslain mukaisesti tilapäiseksi presidentiksi. Hän luopui vallasta presidentinvaalien jälkeen huhtikuussa 2009, mutta vaalit voittanut Malam Bacai Sanhá kuoli kesken kauden tammikuussa 2012 ja Pereira nousi jälleen tilapäiseksi presidentiksi.
12. huhtikuuta 2012 maan armeija kaappasi vallan ja pidätti sekä Pereiran että entisen pääministerin, 29. päiväksi suunniteltujen presidentinvaalien gallupsuosikin, presidenttiehdokas Carlos Gomes Júniorin.
Kannu
Kannu voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Astrid Plane
Astrid Plane on yhdysvaltalainen muusikko, joka toimi 1980-luvulla synthpop-yhtye Animotionin laulaja-keulakuvana. Hän on levyttänyt sooloalbumin If I Was Magic vuonna 2007. Hän on tehnyt myös musiikkia elokuviin ja videopeliin Grand Theft Auto: Vice City.
Arsenie Todiraș
thumb|Arsenium (oik.) ja [[Natalia Gordienko 2006 euroviisuissa.]] Arsenie Todiraș (s. 22. heinäkuuta 1983 Chișinău, Moldova) on moldovalainen laulaja, joka tunnetaan nykyään taiteilijanimellä Arsenium.
Todiraș tuli tunnetuksi O-Zone -yhtyeestä, jonka nuorin jäsen hän oli. Yhtyeen hajottua Todiraș lähti soolouralle ja otti käyttöön etunimestään johdetun taiteilijanimensä. Hän esitti vuoden 2006 euroviisuissa Moldovan edustuskappaleen Loca yhdessä Natalia Gordienkon ja Connect-R:n kanssa.
Gniezno
Gniezno on kaupunki Ison-Puolan voivodikunnassa läntisessä Puolassa noin 50 kilometriä Poznańin kaupungista itään. Kaupungissa asui vuoden 2019 arvion mukaan 68 217 asukasta. Gniezno on samannimisen kunnan hallintokeskus.
Historia
Gniezno oli Puolan ensimmäinen pääkaupunki. Valtion muodostuessa 900-luvulla sitä hallitsivat Piast-sukuiset kuninkaat. Heidän pääkaupunkinaan toimi Gniezno. Jo 800-luvulla Gniezno oli keskus, josta käsin Puolan aateli kokosi aluetta yhteistoimintaan.
Keskitin
Keskitin on tietoliikennetekniikassa käytetty verkon komponentti, joka ottaa signaalin vastaan ja lähettää sen edelleen muuttamattomana. Keskitin perustuu toistimiin ja toimii OSI-mallin kerroksella yksi (fyysinen kerros).
Toisin kuin kytkin, jokainen toistimessa oleva portti jakaa yhteisen kaistan, toistimiin perustuva verkko ruuhkautuu liikenteen kasvaessa yli kriittisen rajan. Ethernet-verkoissa tämä tarkoittaa, että uudelleenlähetysten määrä vilkkaasti liikennöidyssä verkossa kasvaa nopeasti, ja läpi menevän liikenteen määrä romahtaa. Koska moniporttitoistimeen saapuvat paketit lähetetään jokaiseen toistimessa olevaan porttiin, verkon liikennettä voi salakuunnella helposti.
Islannin maantiede
Islanti on Euroopan toiseksi suurin saari, joka sijaitsee Grönlannista itään juuri pohjoisen napapiirin eteläpuolella. Pohjois-Amerikan ja Euroopan mannerlaattojen välinen sauma kulkee saaren läpi lounaasta koilliseen. Asutetut alueet sijaitsevat rannikolla ja saaren keskiosissa ei ole asutusta lainkaan. Islannin luontoon kuuluvat maanjäristykset, vulkaaninen aktiivisuus, lumivyöryt sekä niin sanotut jökulhlaupit eli jäätikköjokitulvat. Saari onkin yksi maailman vulkaanisesti aktiivisimmista. Islannin luonnonvaroja ovat kala, vesivoima, geoterminen energia ja piimaa.
Islannin saaren kokonaispinta-ala on noin 103 000 neliökilometriä, josta 2 757 neliökilometriä eli 2,68 prosenttia on vettä.
Ilmasto
Huolimatta saaren pohjoisesta sijainnista Islannin ilmasto on leudompi kuin voisi olettaa. Esimerkiksi Reykjavíkissa lämpötila on heinäkuussa keskimäärin 11 °C, kun taas tammikuussa 0 °C. Syynä ilmaston leutouteen on meri-ilmasto ja etenkin pohjoiseen lämmintä vettä tuova Golfvirta. Vuosittainen sademäärä on etelärannikolla noin 3 000 millimetriä, kun taas Vatnajökullilla noin 400 millimetriä. Rannikkoalueet ovat usein tuulisia ja myrskyt ovat yleisiä. Kuitenkin ukkoset ovat harvinaisia.
Islannin ilman lämpöennätys on 30,5 °C vuodelta 1939 ja kylmyysennätys –28 °C vuodelta 1918.
Pinnanmuodot
Islannin korkein kohta on 2 119 metriä korkea Hvannadalshnúkur. Matalin kohta, joka on noin 260 metriä merenpinnan alapuolella, sijaitsee Jökulsárlónin laguunissa. Geologisesti Islanti on nuori maa ja sen muotoutuminen on edelleen käynnissä. Jähmettyessään tulivuorten purkauksien levittämät laavavirrat muodostavat kuhmuraisia laavikoita. Saaren rannikko on eteläosan ehjää rantaviivaa lukuun ottamatta muodostunut lukemattomista vuonoista ja poukamista. Rantaviivaa saarella on 4 988 kilometriä. Luonto on muovannut Þingvellirin kansallispuistoon mannerlaattojen saumakohtaan erääseen niemekkeeseen amfiteatteria muistuttavan muodostelman, jota Islannin parlamentti piti kotipaikkana.
Islannissa maankohoaminen on kiihtynyt 1980-luvulta alkaen ja on paikoin jopa neljä senttimetriä vuodessa.
Tulivuoret
Islannissa sijaitsee yksi tunnetuimmista tällä hetkellä toiminnassa olevista tulivuorista, Hekla. Heklan korkeus on 1 419 metriä. Heklan purkausten väli on vaihdellut 16 vuodesta 121 vuoteen. Viimeisen 7 000 vuoden aikana vuorella on ollut viisi suurta purkausta.
Eyjafjallajökullin jäätiköllä sijaitsee Eyjafjöll-tulivuori, jonka purkautuessa maaliskuussa 2010 ilmakehään syöksyi tuhkaa yli kahdeksan kilometrin korkeuteen usean päivän ajan. Siksi ilmatila ja lentokentät suljettiin osittain tai kokonaan useaksi päiväksi lähes koko Euroopassa.
Luonto
Kasvillisuutta on vain osassa Islantia, sillä eroosion kasvattamat hiekkamaat ja jäätiköt peittävät suurimman osan saaren pinta-alasta. Saaren luonnonvaraisia eläimiä ovat minkit, ketut, porot, kalat ja linnut. Maahan istutetaan metsää suojelemaan kasvillisuutta tuulelta. 1900-luvulla istutettiin kymmeniä miljoonia taimia.
Islantia asutettaessa saarella oli vielä metsää. Metsät kuitenkin raivattiin polttopuiksi ja pois maanviljelyksen tieltä. Tulivuorten purkaukset ja ilmaston viileneminen estivät puuston luonnonmukaisen uusiutumisen, ja vuosisatojen kuluessa metsät katosivat lähes kokonaan.
Jäätiköt
Suurimmat jäätiköt ovat Vatnajökull, Langjökull ja Hofsjökull. Muita jäätiköitä ovat Mýrdalsjökull, Drangajökull, Eyjafjallajökull ja Snæfellsjökull. Jäätiköt muodostavat 11 prosenttia saaren pinta-alasta.
Vesistöt
Islannin pisimmät joet ovat Þjórsá (230 km), Jokulsa a Fjollum (206 km) ja Olfusa (185 km). Suurin osa joista alkaa jäätiköiltä. Jokien vedet sisältävät usein runsaasti roskia, joten ne ovat sameita ja väriltään kellertävän ruskeita. Järviä Islannissa on runsaasti, mutta ne ovat kooltaan melko pieniä. Suurimmat järvet ovat Þórisvatn (83 km²), Þingvallavatn (82 km²) ja Lögurinn (53 km²).
Geysirit
Geysir on kuuma lähde, josta ajoittain purkautuu vettä ilmaan. Islannin saarella on useita sekä aktiivisia että lepotilassa olevia geysirejä.
Hallinnollinen jako
Islanti oli aiemmin jaettu kahdeksaan hallintoalueeseen.
Ammunta kesäolympialaisissa 2008 – naisten 10 metrin ilmakivääri
Naisten 10 m ilmakivääri ammuttiin 9. elokuuta Pekingin ampumaradalla. Lajissa jaettiin kisojen ensimmäiset mitalit.
Kilpailuun suosikkina lähti puolustava olympiavoittaja ja maailmanmestari Kiinan Du Li. Hän oli voittanut olympiadin aikana lajissa lisäksi 8 maailmancupin osakilpailua. Peruskilpailun jälkeen johdossa oli kuitenkin Ateenan olympialaisten pronssimitalisti Tšekin Kateřina Emmons, joka ampui ME:n ja OE:n, täydet 400 pistettä. Tulos oli ammuttu maailmassa 13 kertaa aikaisemminkin, mutta Emmons oli ensimmäinen joka pystyi siihen olympialaisissa. Du oli Venäjän Ljubov Galkinan ja Kroatian Snježana Pejčićin kanssa jaetulla toisella sijalle pisteen päässä Emmonsista.
Finaalissa Du ei ampunut omalla huipputasollaan ja putosi lopulta viidenneksi. Emmons kesti johdosta lähtimisen paineet ja voitti kullan 1,4 pisteen erolla ennen Galkinaa. Pejčić nappasi Kroatian historian ensimmäisen ammunnan olympiamitalin sijoittumalla kolmanneksi.
Aikataulu
Suluissa Suomen aika (EEST)
Ennätykset
Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Ayrton Senna
Uran alkuvaiheet
Senna osallistui ensimmäisiin karting-kilpailuihinsa 13-vuotiaana.
Vuonna 1977 Sennan ura moottoriurheilun saralla lähti toden teolla käyntiin, kun hän voitti Etelä-Amerikan mestaruuden kartingissa. Hän osallistui tuon jälkeen useita kertoja kartingin maailmanmestaruuskisoihin, muttei ikinä onnistunut voittamaan.
Vuonna 1981 hän siirtyi kilpailemaan Eurooppaan ja voitti tulokaskaudellaan Ison-Britannian Formula Ford 1600 -sarjan mestaruuden. Seuraavana vuonna 1982 hän nousi luokkaa ylemmäs ja voitti sekä Ison-Britannian että Euroopan Formula Ford 2000 -sarjan mestaruuden.
Mestaruuksien sarja ennen Formula 1 -luokkaa huipentui vuonna 1983, kun Senna voitti Englannin Formula 3 -sarjan mestaruuden West Surrey Racing -tallissa. Senna hallitsi sarjaa alkukaudella, mutta kauden puolivälissä hyviä sijoituksia ajanut Martin Brundle onnistui ajamaan Sennan keräämän piste-eron kiinni. Mestaruus varmistui vasta kauden viimeisessä kilpailussa Thruxtonissa.
Formula 1
Formula 3 -luokan mestaruuden jälkeen McLaren, Williams, Brabham ja Toleman osoittivat kiinnostusta Sennaa kohtaan. Senna oli päässyt jo testaamaan jokaisen tallin autoja. Kuitenkin Sennan maanmies Nelson Piquet asettui vastustamaan toisen brasilialaisen kuljettajan palkkaamista Brabhamille. Vain Toleman suostui tekemään hänen kanssaan sopimuksen kaudeksi 1984.
1984
thumb|200px|Sennan Toleman-auto. Ayrton Sennan Formula 1 -ura alkoi vuonna 1984 Toleman-tallissa, jossa hän korvasi Derek Warwickin. Toleman oli nuori talli, joka ei ollut saavuttanut erityistä menestystä. Sennan uran ensimmäinen kilpailu oli kauden 1984 Brasilian GP. Hän sijoittui ensimmäisen kerran Formula 1 -pisteille toisessa osakilpailussaan Etelä-Afrikan Kyalamissa ja toisti tämän jo seuraavassa kilpailussa Belgiassa. Rengas- ja polttoaineen pumppausongelmien takia hän epäonnistui San Marinon Grand Prix'n karsinnoissa ja jäi kilpailun ulkopuolelle ainoan kerran urallaan.
Sennan kauden paras sijoitus tuli sateisesta Monacon Grand Prix'stä. Hän lähti 13. sijalta ja nousi tasaisesti sijoituksissa ylöspäin. 19. kierroksella hän ohitti toisena ajaneen Niki Laudan ja alkoi saavuttaa nopeasti kisaa johtanutta Alain Prostia. Kilpailu kuitenkin keskeytettiin sateen yllyttyä liian kovaksi ja Senna saavutti uransa ensimmäisen palkintopallisijoituksen. Keskeyttämisen aikaan hän oli saavuttanut Prostia noin 4 sekunnilla per kierros.
Kauden aikana Senna sijoittui vielä kaksi kertaa palkintopallille Britannian ja Portugalin Grand Prix'issä. Hän sijoittui MM-sarjan yhdeksännelle sijalle 13 pisteellään. Hän jäi tasoihin Nigel Mansellin kanssa. Kun Senna ilmoitti tehneensä seuraavaksi kaudeksi sopimuksen Lotuksen kanssa, syrjäytti Toleman hänet Italian GP:stä, koska hän ei ollut ilmoittanut asiasta heille.
1985
Toisessa Lotus-kilpailussaan Portugalissa Senna saavutti uransa ensimmäisen paalupaikan. Koko viikonlopun jatkuneesta sateesta huolimatta hän ajoi paalupaikalta uransa ensimmäisen voiton ja saavutti myös kilpailun nopeimman kierroksen. Toiseksi tullut Michele Alboreto jäi yli minuutin päähän.
Senna ajoi paalupaikalle myös Monacon GP:ssä, mutta menetti sen, kun Niki Lauda ja Michele Alboreto väittivät hänen ajaneen liikaa kierroksia ja tahallaan hidastaneen muiden vauhtia. Seuraavan voittonsa Senna ajoi sateisessa Belgian GP:ssä, jossa vain neljä autoa selviytyi maaliin samalla kierroksella, lähdettyään toiselta sijalta. Kauden jälkeen Sennan tallitoveri Elio de Angelis, joka oli ajanut Lotuksella jo kuuden vuoden uran, päätti jättää tallin ja siirtyä Brabhamille, koska hänen omien sanojensa mukaan Lotus oli "Liian keskittynyt brasilialaiseen".
Lopullisissa MM-pisteissä Senna sijoittui neljänneksi 38 pisteellään ja kuudella palkintopallisijoituksellaan (kaksi voittoa, kaksi toista sijaa ja kaksi kolmatta sijaa). Hänen tallitoverinsa de Angelis jäi vain viiden pisteen päähän hänestä. Senna ajoi kauden aikana seitsemän paalupaikkaa.
1986
thumb|200px|Senna Britannian GP:ssa vuonna 1986 Kaudella 1986 Sennan talliparina Lotuksella ajoi skotlantilainen Johnny Dumfries, kun Senna kieltäytyi ajamasta samassa tallissa englantilaisen Derek Warwickin kanssa. Senna perusteli mielipiteensä sillä, että Lotus ei kykenisi rakentamaan kahta hyvää autoa kahdelle huippukuljettajalle. Myöhemmin hän kuitenkin katui päätöstään, sillä se pilasi hänen ystävyytensä Derekin kanssa.
Kauden toisessa kilpailussa Espanjan GP:ssä Senna otti ensimmäistä kertaa urallaan haltuunsa MM-sarjan johtoaseman voitettuaan kilpailun vain 0,014 sekunnin erolla toiseksi tulleeseen Nigel Manselliin. Erityisesti kauden toisella puoliskolla Lotus kuitenkin kärsi luotettavuusongelmista, jotka pudottivat Sennan MM-sarjan neljänneksi.
1987
Kaudella 1987 Lotus onnistui rakentamaan Sennalle kilpailukykyisen auton, kun Lotus hankki autoihinsa samat Hondan moottorit kuin aiemmalla kaudella valmistajien mestaruuden voittanut Williams-talli. Sennan onnistui ajaa palkinnoille San Marinossa, mutta seuraava kilpailu Belgiassa päättyi keskeytykseen, kun Senna kolaroi Nigel Mansellin kanssa, minkä seurauksena Mansell huusi hänelle jälkikäteen avoimesti varikolla. Pettymyksen jälkeen Senna voitti kaksi seuraavaa kilpailua Monacossa ja Yhdysvalloissa. Monacon voitto oli ensimmäinen hänen tulevasta kuuden voiton sarjastaan kyseisessä kilpailussa. Peräkkäiset voitot nostivat hänet MM-sarjan kärkeen.
Kauden puoliväliin mennessä kävi selväksi, että maailmanmestaruus menisi Hondan moottoreita käyttävälle kuljettajalle. Britannian GP kuitenkin osoitti selvästi Hondan moottoreita jo aiemmin käyttäneen Williams-tallin olevan etulyöntiasemassa, kun Honda-moottoriset autot saavuttivat peräti nelosvoiton. Williamsin Mansell ja Piquet ajoivat kahdelle ensimmäiselle sijalle, kun Senna ja hänen tallikaverinsa Satoru Nakajima ajoivat kolmanneksi ja neljänneksi. Senna ei ollut tyytyväinen autoonsa ja ilmoittikin Italian GP:n jälkeen siirtyvänsä ensi kaudella McLarenille. Mestaruusmahdollisuutensa Senna menetti keskeytettyään Meksikossa.
1988
McLaren oli kauden alusta lähtien ylivoimainen. Tallin autoilla voitettiin 15 kauden 16 kisasta ja sen molemmat kuljettajat olivat MM-sarjan kärjessä. Prost sai tietää, että mestaruuden takia Senna oli valmis kaikkeen, kun hän lähes ajautui ulos radalta varikkomuuriin Sennan yrittäessä estää Prostin ohituksen Portugalin GP:ssä. FIA antoi Sennalle tapauksesta vain varoituksen. Lopulta Senna voitti uransa ensimmäisen maailmanmestaruuden 90 MM-pisteellään. Prost keräsi kauden aikana enemmän pisteitä, mutta koska vain 11 parasta tulosta laskettiin mukaan loppupisteisiin, oli Senna maailmanmestari. Hän ajoi kauden aikana kahdeksan voittoa (Prost seitsemän) ja oli yksitoista kertaa palkintopallilla.
Mestaruus varmistui kauden toiseksi viimeisessä kilpailussa Japanissa. Senna lähti kilpailuun paalupaikalta, mutta auto sammui jo lähdössä. Mäkilähdön ansiosta hän pääsi liikkeelle pudottuaan sijoituksissa kilpailun keskikastiin. Senna kuitenkin nousi useita sijoituksia ja lopulta ohitti johtopaikalla olleen Prostin kierroksella 23., jonka jälkeen hän ajoi kilpailun voittoon. Lehdistötilaisuudessa Senna kertoi nähneensä Jumalan kilpailun viimeisellä kierroksella.
Senna voitti kauden aikana kahdeksan kilpailua, joka oli yhden kauden voittoennätys vuoteen 1992 asti.
1989
Seuraavalla kaudella Senna ajautui riitoihin Prostin kanssa rikottuaan heidän välistään herrasmiessopimusta Imolassa. He olivat sopineet, että se, joka olisi ensimmäisen mutkan jälkeen ensimmäisenä, saisi pitää johtopaikkansa kisan loppuun asti. Kun kisa jouduttiin aloittamaan uudelleen kolmen kierroksen jälkeen, Senna väitti ettei sopimus kattanut uusintalähtöä ja ohitti Prostin.
Sennan ja Prostin kylmät välit räjähtivät puhtaaksi sodaksi radalla, ja tätä jännittynyttä tunnelmaa korosti jatkuva psykologinen sodankäynti lehtien palstoilla.
Kausi oli jälleen McLarenin hallintaa, joten maailmanmestaruudesta taistelivat viime kauden tapaan Senna ja Prost. Senna voitti kuusi kilpailua Prostin neljää vastaan, mutta Sennan auton tekniset viat käänsivät taistelun Prostin eduksi. Taistelun ratkaisu nähtiin toiseksi viimeisessä kilpailussa, Japanin GP:ssä Suzukan radalla. Sennan piti voittaa kilpailu, jos hän halusi pysyä mukana mestaruustaistossa. Senna yritti ohitusta sisäkautta Suzukan radan shikaanissa, mutta Prost käänsi autonsa törmäämään Sennan kylkeen, jolloin autot lukkiutuivat toisiinsa ja sammuivat. Senna sai työntöapua avustajilta ja pääsi jatkamaan matkaansa varikolle vaihdattamaan rikkoutuneen etusiipensä Prostin joutuessa keskeyttämään. Myöhemmin Senna ohitti Benetton-tallin Alessandro Nanninin ja saapui ruutulipulle ensimmäisenä. Kisan jälkeen FIA tutki Sennan ja Prostin kolarin, jonka seurauksena Senna hylättiin kisasta. Virallinen syy hylkäykseen oli shikaanin oikaisu, jonka Senna oli joutunut tekemään palattuaan radalle. Sennalle määrättiin suuret sakot ja hänen superlisenssinsä peruttiin väliaikaisesti. Tämä johti sanasotaan Sennan ja FIA:n sen aikaisen johtajan Jean-Marie Balestren kanssa.
Prost voitti maailmanmestaruuden 16 pisteen erolla Sennaan. Sennan saldoksi kaudesta jäi seitsemän palkintosijaa (kuusi voittoa ja yksi toinen sija) sekä 60 MM-pistettä. 150px|thumb|Sennan kypärä
1990
Ennen kauden alkua Prost päätti lähteä McLarenilta ja solmi sopimuksen Ferrari-tallin kanssa. Hän ei halunnut olla enää missään tekemisissä Sennan ja häntä suosineen tallin sekä tallipäällikön Ron Dennisin kanssa.
Kaudella 1990 ratkaisu nähtiin jälleen Suzukan radalla Japanin GP:ssä, kun Senna kolaroi edellisen kauden tapaan Prostin kanssa. Kolari tapahtui heti ensimmäisen kierroksen ensimmäisessä mutkassa. Ennen kilpailun starttia Senna vaati paalupaikan siirtämistä radan puhtaalle puolelle. Järjestäjät olivat tähän suostuneet aiemmin mutta FIA ei myöntynyt Sennan pyyntöihin. Senna lähti paalulta radan likaiselta puolelta ja Prost onnistuikin saamaan Ferrarillaan paremman startin. Senna kuitenkin yritti aggressiivisesti ohittaa Prostin joka sulki oven. Sennan McLaren törmäsi Prostin Ferrarin oikeaan takakulmaan ja molemmat kuljettajat ajautuivat hiekalle joutuen keskeyttämään. Tämä ratkaisi maailmanmestaruuden, jonka Senna voitti 7 pisteellä.
Vuonna 1990 Senna myös valittiin Amerikan mantereen parhaaksi urheilijaksi. Äänestys käsitti Yhdysvaltain ohella Väli- ja Keski-Amerikan sekä Karibian maat. Äänestykseen osallistuivat paikallisten urheilutoimittajaliittojen jäsenet. Sennan taakseen jättämiä urheilijoita olivat muun muassa sijalla 2 Julio Cesar Chavez, Meksiko (nyrkkeily), sijalla 3 Gabriela Sabatini, Argentiina (tennis), sijalla 4 Janet Evans, USA (uinti) ja esimerkiksi jalkapallotähti Diego Maradona, Argentiina, sijoittui vasta kuudenneksi. (lähde: Satakunnan Kansa/urheilu)
1991
Kaudella 1991 Ferrari, ja sitä myöten Sennan tunnetuin vastustaja Prost, putosivat kärjen vauhdista ja uudeksi vastustajaksi nousi kauden puolivälissä Williams-tallin Nigel Mansell. Williamsin epäluotettavuus ja Sennan vahva alkukausi antoivat kuitenkin Sennalle edun. thumb|250px|Ayrton Senna vuoden 1991 Monacon GP:ssä.
Kauden loppuun mahtui monia muistettavia hetkiä. Espanjan GP:ssä Senna ja Mansell ajoivat toisistaan vain senttimetrien päässä 320 km tuntivauhdissa pääsuoraa pitkin. Lopulta Mansell voitti. Toinen muistettava hetki oli Britannian GP, jota Senna johti vielä viimeisellä kierroksella, mutta joutui keskeyttämään polttoaineen loputtua. Mansell ohitti hänet ja voitti kilpailun, mutta ajaessaan kunniakierrosta hän pysäytti Williamsinsa Sennan kohdalle ja tarjosi tälle kyydin varikolle.
Mestaruus ratkesi Sennan hyväksi – jälleen kerran Suzukassa – kun Mansell pyörähti hiekalle jo kilpailun alussa. Mestaruus tuli lopulta 24 pisteen erolla toiseksi tulleeseen Manselliin. Senna ajoi 96 MM-pistettä kauden aikana, mikä oli hänen oma ennätyksensä. Hän voitti seitsemän kilpailua.
1992
Vuonna 1992 Williams ohitti McLarenin autonkehitystyössä eikä Sennalla ollut asiaa mestaruustaistoon haastamaan Mansellia. Auto oli epäluotettava, arvaamaton nopeissa mutkissa, eikä sen Hondan moottori enää ollut sarjan tehokkain. Kolmesta voitosta (Monacon, Italian ja Unkarin) huolimatta hän jäi MM-taulukossa vasta neljänneksi Mansellin, Patresen ja Benetton-kuljettaja Michael Schumacherin taakse. Kauden päätteeksi McLaren menetti myös Hondan moottorit, joilla talli oli voittanut viimeiset neljä mestaruuttaan.
1993
Seuraavaksi kaudeksi Mansell lähti CART-sarjaan ja tilalle tuli välivuoden jälkeen paluun tehnyt Prost. Sennalla oli epäilyksensä McLarenin uudesta autosta, joka käytti Fordin asiakasmoottoreita, kun sen sijaan Benetton-talli sai Fordilta tehdasmoottorit. Senna suostui sopimaan McLarenin kanssa vain yhden kilpailun mittaisen sopimuksen nähdäkseen, oliko uusi auto hänelle sopiva. Hän yllättyi McLarenin suorituskyvystä ja ajoikin tallissa loppukauden tietäen, että taistelu maailmanmestaruudesta Prostin Williamsia vastaan olisi käytännössä mahdotonta.
Altavastaajana kauteen lähteneen Sennan onnistui haastaa Prost kauden ensimmäisissä kisoissa ja saavuttaa Monacon GP:n kuudes voitto, ennätys joka on edelleen rikkomatta. Euroopan GP:n voitto sateisella Donington Parkin radalla jäi historiaan. Senna putosi lähdössä neljänneltä paikalta viidenneksi Prostin, Damon Hillin, Karl Wendlingerin ja Michael Schumacherin taakse, mutta ohitti nämä kaikki yksitellen ensimmäisen kierroksen aikana. Kun ensimmäinen kierros täyttyi, oli kisan johdossa Senna eikä hän enää johtopaikastaan luopunut ajaen ylivoimaiseen voittoon sateen liukastamalla radalla. Senna ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen, joka syntyi erikoisesti: Senna ajoi varikolle, mutta McLarenilla ei oltu vielä valmiita pysähdykseen, joten Senna ajoi varikon läpi täydellä nopeudella.
Senna johti MM-sarjaa aina kesäkuussa ajettuun Kanadan GP:hen asti, kunnes Prostin onnistui ohittaa Senna MM-taulukossa (Prost oli johtanut sarjaa jo aiemmin hetken). Lopullisesti mestaruustoiveet haihtuivat Estorilissa moottoririkkoon ja Prost oli mestari Sennan jäädessä hopealle. Kilpailun jälkeen Senna haukkui Prostin toimittajille väittäen, että tämä oli pettänyt hänet aikoinaan Sennan talliparina.
Uransa viimeiseksi jääneen voittonsa Senna ajoi kauden viimeisessä, Australian Adelaidessa ajetussa kisassa. Yhteensä kaudelta saldona oli viisi voittoa ja yksi paalupaikka.
1994
Brasilian GP:n Senna joutui keskeyttämään pyörähdettyään ulos radalta yrittäessään tavoittaa lopulta kisan voittoon ajanutta Michael Schumacheria. Seuraavassa kilpailussa hän joutui keskeyttämään, kun hänen entinen tallikaverinsa Mika Häkkinen ajoi hänen peräänsä ensimmäisessä mutkassa.
Luca Cordero di Montezemolo on sanonut, että Senna tuli tapaamaan häntä tiistaina ennen Imolan radan onnettomuutta. Senna kertoi haluavansa mielellään lopettaa uransa Ferrarilla.
Kuolema
pienoiskuva|Sennan ajaman Williamsin törmäys turva-aitaan Senna kuoli vuoden 1994 San Marinon GP:ssä sattuneen ulosajon aiheuttamiin vammoihin. Sennan Williams jatkoi nopeassa Tamburello-kaarteessa suoraan ja osui suurella nopeudella betoniseinään. Auto osui seinään huonossa kulmassa, minkä seurauksena sen eturenkaan hiilikuituinen tukivarsi tunkeutui Sennan kypärän läpi hänen päähänsä. Senna ei saanut törmäyksessä ainuttakaan mustelmaa tai murtumaa päävammojen lisäksi. Formula 1:en ylilääkäri Sid Watkins kertoo Asif Kapadian dokumentissa Senna (2010), että kun Sennan kypärä riisuttiin ja hänelle tehtiin hengitysreikä onnettomuuspaikalla, huomasi hän jo silloin Sennan neurologisista heijasteista tämän saaneen kuolettavan kallovamman. Senna julistettiin kuitenkin kuolleeksi vasta tunteja myöhemmin. Kuolinsyyksi todettiin kaulavaltimon repeämä ja massiivinen verenpurkauma aivorungon alueella. thumb|200px|Sennan hauta.Williams-tallia ja teknisen puolen johtajaa Patrick Headia vastaan nostettiin onnettomuuteen liittyen oikeuskanne, joka kuitenkin hylättiin. Sennan jälkeen seuraavaksi F1 Grand Prix'ssä kuljettajista kuoli vuonna 2015 Jules Bianchi. Ratavirkailijoita on sittemmin kuollut kolme.
Syitä Sennan kuolemaan johtaneeseen ulosajoon oli monia. Jotkut epäilivät syyksi ennen kilpailua pidettyjä aika-ajoja, joissa sai surmansa kokematon itävaltalaiskuljettaja Roland Ratzenberger. Sennan autosta löydettiin Itävallan lippu, jota tämä olisi todennäköisesti heiluttanut maalissa Ratzenbergerin muistoksi. Senna harkitsi myös Imolan kisan väliin jättämistä edellisenä iltana. Tamburello-mutka sai myös syytteitä vaarallisuudesta, sillä muun muassa Gerhard Berger oli viisi vuotta aiemmin ajanut samassa paikassa rajusti ulos ja selvinnyt kuin ihmeen kaupalla hengissä. Todennäköinen syy Sennan kuolemaan oli kuitenkin autosta irronnut ohjauspyörä minkä seurauksena Senna menetti autonsa hallinnan. Tämän takia Williamsin mekaanikko haastettiin oikeuteen ja hänet todettiin syylliseksi, mutta koska tapaturmasta oli jo kauan aikaa, hän ei saanut rangaistusta. Imolan Tamburello-mutka muutettiin kaasu pohjassa ajettavasta mutkasta hitaammin ajettavaksi shikaaniksi seuraavan vuoden kilpailua varten, kuten myös Ratzenbergerin ulosajopaikka.
Sennan kuoleman jälkeen autojen ja ratojen turvallisuuteen alettiin kiinnittää entistä enemmän huomiota. Ratzenbergerin onnettomuus oli ensimmäinen kuolemantapaus lajissa lähes kahdeksaan vuoteen ja ensimmäinen virallisena kilpailuviikonloppuna 12 vuoteen. Sennan johdolla olikin tarkoitus kokoontua Imolan kilpailua seuranneella viikolla keskustelemaan muiden kuljettajien kanssa turvallisuudesta.