cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Uutisikkuna
Uutisikkuna alkoi vuonna 1991 nimellä Teksti-tv:n Uutisruutu. Aluksi se oli teksti-TV:n sivu 650, jota lähetettiin TV1:ssä arkiaamuisin kello 6.00–8.55. Siten nekin, joiden vastaanottimissa ei ollut teksti-TV-toimintoa, pystyivät seuraamaan uutisia. Uutisruutu oli nähtävissä myös varsinaisessa teksti-tv:ssä sivulla 650 silloinkin, kun sitä ei lähetetty televisiossa. Lisäksi Uutisruutua lähetettiin myös yöaikaan, tosin tuolloin uutisten sijaan näkyi mainoksia teksti-tv:n tarjonnasta. Varsinaisia uutisia alkoi näkyä vasta aamulla klo 6. Merkittävien tapahtumien tai kriisitilanteiden aikaan Uutisruutua saatettiin lähettää testikuvan tilalla.
Äkkikuolema (elokuva)
Vastaanotto
DVD-oppaan Ilkka Juuso pitää elokuvaa ohjaajaltaan puo­li­vil­lai­sena mutta kuitenkin palkitsevan napakkana suorituksena, joka on ottanut vaikutteita Die Hard -sarjasta ja Ihmemiehestä. Hän antaa Äkkikuolemalle kolme tähteä viidestä.
Air Koryo
Air Koryo oli Euroopan unionissa toimintakiellossa turvallisuuspuutteidensa takia, mutta rajoituksia lievennettiin uusien Tupolev-koneiden myötä. Laivaston uusimisen myötä yhtiö aikoo mahdollisesti avata reitin Berliiniin uudestaan.
Uutisikkuna
30. tammikuuta 1995 Uutisruudun nimeksi vaihdettiin Uutisikkuna ja myös öisin nähtiin varsinaisia uutisia. Samassa yhteydessä myös Yle Radio Suomi alkoi lähettää uutisia öisin tasatunnein. Lopulta Uutisikkuna korvasi testikuvan, kun kesäkuussa 1998 TV1 alkoi lähettää Uutisikkunaa päivisinkin.
Evoluutiopsykologia
Evoluutiopsykologia on evoluutiobiologian periaatteiden ja tietämyksen soveltamista psykologian teorioihin ja tutkimukseen.
Evoluutiopsykologian teoreettisesta taustasta
Evoluutiopsykologiassa ihmisen ajatellaan olevan luonnossa elävä eläin, jonka elintoiminnot ovat seurausta luonnonvalinnasta ja sukupuolivalinnasta. Koska evoluutio ei kehitä uusia toimintoja aivan tyhjästä, vaan edellisten toimintojen päälle, ihmisellä on paljon mielentoimintoja ja rakenteita, jotka ovat yhdenmukaisia muiden eläinten kanssa. Evoluutiopsykologia on siis heuristinen yleisteoria, jonka pohjalta voidaan tehdä hypoteeseja mielestä. Näitä hypoteeseja on periaatteessa mahdollista arvioida tieteellisin kokein.
Uutisikkuna
Uutisikkunan ensimmäinen graafinen versio otettiin käyttöön keväällä 2000, jolloin siinä oli taustakuvana still-kuva uutistunnuksesta. Toinen versio tuli käyttöön marraskuussa 2000, jolloin taustakuvaa päivitettiin. Kolmas versio tuli käyttöön vuonna 2004. YLE24 -yksikön aikainen tyyli säilyi kanavan lopettamisesta huolimatta lokakuuhun 2010 asti, jolloin Uutisikkuna päivittyi Yle Uutiset -yksikön tyyliksi. Sen jälkeen ulkoasu uudistettiin 5. maaliskuuta 2012; muutos oli kuitenkin lähinnä facelift Ylen uuteen graafiseen ilmeeseen sopivaksi. Helmikuussa 2013 myös Yle Uutisten ilme uudistui, mutta Uutisikkuna päivittyi vasta 12. joulukuuta 2017. Uutisikkunan ulkoasu uudistui jälleen 17. kesäkuuta 2022.
GSLV
thumb|150px|GSLV Mk I/II thumb|GSLV Mk III:n pienoismalli.
GSLV on intialainen keskiraskas kantoraketti, jolla laukaistaan parin tonnin painoinen satelliitti geosynkroniselle kiertoradalle tai viisi tonnia hyötykuormaa matalalle kiertoradalle.
Uutisikkuna
Vuosina 1998–2003 Uutisikkunaa lähetettiin TV2:ssa silloin, kun TV1:ssä oli meneillään arkisin Aamu-TV tai viikonloppuaamuisin lastenohjelmat (ennen kuin ne siirtyivät tammikuussa 2001 TV2:n puolelle). Kello 9.15 Aamu-TV:n päättyessä TV1:ssä, TV2:ssa Uutisikkuna vaihdettiin testikuvaan. Viikonloppuisin TV2 näytti Uutisikkunaa ohjelmalähetyksen alkuun asti, mikäli lastenohjelmat eivät päättyneet sitä ennen. 17. helmikuuta 2003 TV2:n Uutisikkunan ja testikuvan korvasivat mobiilipelit. Uutisikkuna korvasi jälleen mobiilipelit Yle TV2:ssa yöaikaan 18. huhtikuuta 2011 alkaen. Uutisikkunan taustalla kuuluu Yle Radio Suomen radiolähetys. Vuosina 2000–2012 Uutisikkunan taustaääneksi vaihdettiin aamulla klo 6.00 Yle Radio 1:n lähetys päivän ajaksi. Vuosina 2012–2018 Yle TV2:n Uutisikkunan taustalla kuului Yle Puhe.
GSLV
Versiot
Käytöstä poistunut versio, jossa ensimmäinen rakettivaihe oli 125 000 kilogrammaa painava (S-125). Raketti pystyi nostamaan 1500 kg painavan satelliittin geosynkrooniselle siirtoradalle (GTO).
Uutisikkuna
Uutisikkunaa lähetetään myös TV Finland -kanavalla ohjelmasisällön lähetysajan ulkopuolella, mutta TV Finland käyttää erilaista versiota Uutisikkunasta kuin Yle TV1 ja Yle TV2. TV Finlandin oman Uutisikkunan taustaäänenä on Yle Puhe. Yle TV1 ja Yle TV2 lähettävät Uutisikkunaa enimmäkseen öisin, mutta myös joka neljäs keskiviikkopäivä muutaman tunnin huoltokatkon vuoksi. TV Finlandilla Uutisikkunaa voi nähdä myös päivisin enintään 30–60 minuuttia. Vuoden 2013 alkupuolella TV2 näytti Uutisikkunaa päivisin vähintään 15 minuutin ajan joka arkipäivä, muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta.
GSLV
Versiot
Käytöstä poistuva versio, jonka ensimmäisen vaiheen massa oli 139 000 kg (S-139). Sen boosterirakettien ja toisen raketivaiheen ajoaine oli aiempaa tehokkaampaa. Raketti pystyi nostamaan 1900 kg GTO-radalle.
Uutisikkuna
Yle Teema & Femillä Uutisikkunan vastineena on ruotsinkielinen Textnytt, jonka taustaäänenä on Yle Vegan lähetys. Vuoden 2011 syksyllä Textnytt oli saanut väistyä SVT Worldin ohjelmien tieltä, mutta sitä nähtiin yhä harvakseltaan kansallisesti ja säännöllisesti niillä alueilla, joilla SVT Worldin ohjelmat eivät näkyneet niiden tilalla. SVT Worldin lopetettua sekä Yle Teeman ja Yle Femin yhdistyttyä samalle kanavapaikalle, Textnyttiä on jälleen lähetetty enemmän.
GSLV
Versiot
Käyttöön tulossa oleva versio, jonka ylin kryogeeninen rakettivaihe on intialainen. Aiemmin tämä moottori on hankittu Venäjältä. Raketti pystyy laukaisemaan 2500 kg painavan satelliitin GTO-radalle. Epäonnistuneen laukaisun 15.4.2010 syy löydettiin heinäkuussa 2010: intialaisen kryogeenisen moottorin nestevetyä syöttävä turbopumppu lakkasi toimivasta noin kaksi sekuntia rakettivaiheen käynnistämisen jälkeen, vaurioituminen johtui ilmeisesti ylipaineesta ja lämpöjännityksistä.
Uutisikkuna
Ennen yhdistymistä samalle kanavapaikalle Yle Femin kanssa, Yle Teemalla näkyi öisin ohjelma nimeltään Teematieto, jolla mainostettiin Yle Teeman ohjelmistoa. Teematiedon taustaäänenä kuului Yle Radio 1.
GSLV
Versiot
Intia on kehittänyt pitkään suurempaa GSLV-Mk III-rakettia, jonka koelaukaisu on vuonna 2010 tai 2011. Sen kryogeenisen rakettimoottorit ovat kotimaisia.
Evoluutiopsykologia
Evoluutiopsykologian teoreettisesta taustasta
Psykologi Leda Cosmidesin ja antropologi John Toobyn mukaan seuraavat viisi periaatetta määrittävät evoluutiopsykologian :
Periaatteet 1 ja 3 ovat yleisesti hyväksyttyjä teorioita psykologian alalla. Periaate 4 liittyy mielen modulaarisuusteoriaan. Periaatteet 2 ja 5 ovat sen sijaan evoluutiopsykologialle tyypillisiä teorioita, ja ne liittyvät evolutionaaristen adaptaatioiden ympäristön teoriaan. On muistettava, että ihmislaji eli noin 1,8 miljoonaa vuotta metsästäjä-keräilijän elämäntapaa, ja ihmislajin ympäristöolosuhteet muuttuivat dramaattisesti vasta noin 11 000 vuotta sitten maatalouden kehittymisen myötä. 11 000 vuotta voi tuntua pitkältä ajalta, mutta evolutiivisesta perspektiivistä se on vain silmänräpäys ja liian lyhyt aika huomattavalle muutokselle ihmisaivoissa.
Historia
Yliopistoissa opetettavana tieteenhaarana evoluutiopsykologia muodostui vasta oikeastaan 1930-luvulla ns. biologian modernin synteesin jälkeen. Samaan aikaan Nikolaas Tinbergen, Konrad Lorenz ja Karl von Frisch tekivät Nobel-palkittua eläinkäytöstutkimustaan. Myöhemmin 1960–1970-luvuilla käytiin paljon keskustelua eläinten sosiaalisen käytöksen biologisesta taustasta. Tällöin julkaistiin muun muassa William D. Hamiltonin, Triversin ja E. O. Wilsonin klassikot. Näitä teorioita usein kutsutaan nimellä sosiobiologia ja niiden ajatellaan edeltäneen varsinaisia evoluutiopsykologisia teorioita, joita edustaa esimerkiksi psykologi Leda Cosmideksen ja antropologi John Toobyn klassikko Adapted Mind (1992).
Tunteiden tutkimus
Psykologiassa ajatellaan tunteiden antava ns. affektiivisen sisällön muun muassa ihmisen motivaatiolle. Paul Ekman aloitti 1970-luvun alussa tutkimussuuntauksen, joka keräsi näyttöä siitä, että tunteet ovat ihmisille universaaleja, ja että niiden vastineet löytyvät eläimistä. Ekman luokittelee ainakin viisi perustunnetta: pelko, suru, ilo, viha, ja inho. Ekman myös toi oman kontribuutionsa keskusteluun mikroilmeistä, joiden luetteloa hän täydensi. Myöhemmin on myös tutkittu ns. sosiaalisia tunteita, joita ovat muun muassa kauna, häpeä ja itseluottamus. Näillä voidaan kaikilla ajatella olevan tärkeät roolit eläinten sosiaalisessa kanssakäymisessä.
Suomalainen evoluutiopsykologian tutkija Markus J. Rantala määrittelee esimerkiksi pelon ja inhon evoluutiopsykologiset perimmäiset syyt seuraavasti:
Kieli
Ihminen on ainoa eläin joka käyttää luonnollista kieltä sujuvasti, vaikka monet eläimet ovat oppineet esimerkiksi viittomakielen perusteita tai osaavat kommunikoida hyvinkin monimuotoisilla menetelmillä. Vuonna 1961 Myrna Gropnik löysi FOXP2-geenin, jonka nykyään uskotaan olevan transkriptiotekijää koodaava geeni, joka aiheuttaa ihmiselle ominaisen aivorakenteen, joka puolestaan mahdollistaa kielen. Paljon eriävää keskustelua kielen evoluution kohdalla on käyty siitä kuinka tärkeää synnynnäiset aivojen toiminnot ovat verrattuna yleisempään oppimiseen. Edelleen, eräät teoreetikot kuten Michael Tomasello (psykolingvistiikka, Max Planck -instituutti) katsoo että oppiminen matkimalla voi selittää kielen muodostumisen lapsella, eikä ole tarvetta olettaa synnynnäisiä kielielimiä. Toiset taas (Noam Chomsky) uskovat, että luonnollisen kielen syntaksin selittämiseksi ei riitä ihmisen oppimiskyky, vaan osan ominaisuuksista on seurattava välittömästi aivojen rakenteesta.
Pariutuminen
Koska parinvalinta on tärkeä tekijä geenien historian ja tulevaisuuden kannalta, sen taustalla olevaa käyttäytymistä on tutkittu paljon. Tutkimuksia on muun muassa siitä kuinka ihmiset valitsevat parin.
Suurin osa teorioista perustaa ajatukseen, että eläinten poikaset ovat niille sijoitus. Teoria ennustaa, että koska naisille lapsien saaminen on suurempi vaiva (ruoan saanti ja itsestään huolehtiminen vaikeampaa erityisesti raskauden loppuvaiheilla) ja riski (pahin komplikaatio on kuolema), heille on tärkeämpää muun muassa saada luotettava kumppani, ja he olisivat siksi valikoivampia ja heillä olisi synnynnäisiä ”hälytyskelloja”, jotka varoittaisivat epäluotettavista miesehdokkaista. Tutkimustulokset ovat vahvistaneet nämä löydöt. Teoriaa voidaan kutsua sukupuolten väliseksi konfliktiksi, sillä miesten ja naisten intressit eroavat toisistaan. Toinen merkittävä löytö on ollut naisten tapa painottaa erilaisia mieltymyksiä ovulaatiosyklin eri vaiheissa.
Air Koryo
Kohteet
Yhtiön kohteet 2019.
Evoluutiopsykologia
Pariutuminen
Yleisellä tasolla on arvioitu, että miehet ovat naisia halukkaampia satunnaiseen seksiin. Yksi alan klassikkotutkimuksia on Russell D. Clarkin ja Elaine Hatfieldin vuonna 1989 julkaistu kokeellinen tutkimus, jossa testattiin miesten ja naisten valmiutta lähteä mukaan yllättävään ja satunnaiseen seksuaaliseen ehdotukseen. Tutkijat palkkasivat puoleensavetävinä pidettyjä miehiä ja naisia näyttelijöiksi, jotka tekivät yliopistokampuksella satunnaisesti valituille ennalta tuntemattomille miehille ja naisille ehdotuksia. Näyttelijät kysyivät kolme kysymystä: a) “Lähtisitkö kanssani treffeille tänä iltana?”, b) “Tulisitko asunnolleni?” ja c) “Harrastaisitko kanssani seksiä tänä iltana?”. Ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi vastasi sekä miehistä että naisista puolet. Sen sijaan naisista asunnolle oli valmis lähtemään vain noin 5 prosenttia, vaikka miesten vastaava lukema oli yli 60 prosenttia. Suurin ero oli seksin harrastamisen kohdalla: lähes 80 prosenttia miehistä oli valmiita harrastamaan seksiä saman illan aikana, kun taas naisista kaikki vastasivat kieltävästi. Buss, Schmitt ja Donald Symons ovat todenneet eron johtuvan siitä, että naisille satunnaisesta seksistä on suuremmat kustannukset kuin miehillä ja siksi heidän kannattaa olla valikoivempia. Uudemmassa tutkimuksessa huomattiin, että naisten halukkuus satunnaiseen seksiin kasvaa, mikäli he kokevat ympäristön ja tilanteen turvalliseksi. Zuk ja Simmons ovatkin ehdottaneet, että naisten halukkuus satunnaiseen seksiin on kontekstisidonnaisempaa kuin miehillä.
Air Koryo
Laivasto
pienoiskuva|Air Koryon IL-62M (P-881) [[Pekingin kansainvälinen lentoasema|Pekingin kansainvälisellä lentoasemalla.]] pienoiskuva|Air Koryon Tu-204:n matkustamo nestekidenäytöillä.
Evoluutiopsykologia
Pariutuminen
Miesten sitoutumishalukkuuden taustalla vaikuttaa olevan geneettinen seikka. Vuonna 2008 PNAS-tiedelehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan vasopressiinihormoniin vaikuttava AVPR1A-geeni ennustaa, onko mies sitoutuvaa tyyppiä. Mikäli miehellä on kyseistä geeniä kaksi kopiota, hän on todennäköisemmin sitoutumiskammoinen. Yhden kopion omaavat miehet ovat puolestaan keskimäärin halukkaampia sitoutumaan. Taustalla on se, että AVPR1A-geeni vaikuttaa mantelitumakkeen viestijärjestelmän kautta esimerkiksi luottamuksen tunteeseen.
Air Koryo
Laivasto
Air Koryo operoi seuraavalla laivastolla 2019. Laivaston keski-ikä on 12 vuotta.
Turjanlinna
thumb|240px|1912 rakennettu Turjanlinna, joka tuhoutui 1939. thumb|240px|Turjanlinnan rauniot heinäkuussa 2015. Turjanlinna on Suomussalmella Kiantajärven Niskaselän pohjoisrannalla vastapäätä Ämmänsaarta sijaitseva kirjailija Ilmari Kiannon entinen asuinpaikka. Kianto asui Turjanlinnassa perheensä kanssa vuosina 1912–1949 ja vietti tämän jälkeenkin siellä kesät 1950- ja 1960-luvuilla, vaikka asuikin talvet Helsingissä.
Air Koryo
Laivasto
Lisäksi Air Koryo Cargon laivastoon kuuluu 3 kappaletta Iljušin Il-76TD -konetta.
Turjanlinna
Alkuvaiheet
Kiannon isä Suomussalmen kirkkoherra August Benjamin Calamnius omisti Turjanlinnan edustalla Niskaselän Niettussaaressa pienen 1881 pystytetyn Niettula -nimisen kalamajan, jota hän käytti kala- ja huviretkillä. Kianto poikkesi usein siellä ja hänen huomionsa kiintyi saaren pohjoispuolella salmen takana jyrkkänä kohoavaan hietikkorantaiseen metsäiseen rinteeseen. Kianto halusi hankkia paikan itselleen ja anoi alueen omistaneelta Metsähallitukselta sen erottamista vuokrapalstaksi. Hän saikin erotettua itselleen Leppikannan niemestä seitsemän hehtaarin suuruisen palstan, jolle hän alkoi rakennuttaa itse suunnittelmaansa taloa 1910. Rakennustöiden aikana Kianto asui kesäisin Niettussaareen pystyttämässään yksinkertaisessa yksihuoneisessa mökissä, josta hän saattoi valvoa töiden edistymistä. Mökkiä kutsuttiin Saaren Pyhätöksi tai Punaisen viivan majaksi. Jälkimmäisen nimen se oli saanut siksi, että Kianto viimeisteli samannimisen romaaninsa tässä mökissä vuosina 1908–1909. Turjanlinnan rakennustyöt, joita johti Kajaanin maaseurakunnasta kotoisin ollut kirvesmies Juho Väisänen, valmistuivat 1912 ja Kianto saattoi muuttaa uuteen kotiinsa perheineen. Taloa kutsuttiin aluksi Korpilinnaksi tai Leppikannaksi mutta myöhemmin sille vakiintui nimeksi Turjanlinna.
Vanha Turjanlinna
thumb|240px|Kiannon veneen jäännökset Turjanlinnan rannassa Turjanlinnan päärakennus oli keskiosaltaan kaksikerroksinen kelohongista rakennettu pärekattoinen hirsirakennus, joka oli kooltaan 20x9 metriä. Rakennuksen alakerrassa oli iso pirtti koristemaalattuine uuneineen, sali, peräsalonki erkkereineen ja värillisine ikkunaruutuineen sekä Kiannon poikien käytössä tavallisesti ollut nurkkakamari. Pirtin keskellä oli puinen tukipilari, johon Kianto oli kaivertanut erilaisia suomen- ja latinankielisiä mietelauseita. Peräsalongista pääsi myös verannalle, joka oli kesäisin humalaköynnösten peittämä. Turjanlinnan yläkerrassa oli Ilmari Kiannon oma työ- ja makuuhuone "Paratiisi", jonne noustiin portaita alakerran eteishallista. Työhuoneesta oli pääsy yläkerran ulkoparvekkeelle, josta avautui näköala Niskaselälle. Eteishalli, portaikko ja Kiannon työhuone olivat täynnä erilaisia Kiannon elämään liittyneitä muistoesineitä, valokuvia ja tauluja. Kiannon työhuoneessa oli myös hänen suuri useamman tuhannen niteen kirjastonsa.
Evoluutiopsykologia
Pariutuminen
Rantalan mukaan ehkäisypillereiden käyttö muuttaa naisten miesmakua, sillä nämä laskevat naisen estrogeenitasoa raskaana olevan naisen kaltaiseksi. Näin ollen ehkäisypillereitä käyttävät naiset suosivat feminiisempiä miehiä; raskaana olevien naisten kannattaa valita feminiisempi mies, sillä nämä panostavat enemmän jälkeläisten hoitoon. Ehkäisypillerit saattavat olla Rantalan mielestä yksi syy sille, miksi osa parisuhteista epäonnistuu: jos nainen lopettaa tai aloittaa ehkäisypillereiden käytön, hänen miesmakunsa voi muuttua ja näin ollen kiinnostus omaan kumppaniin laskea.
Turjanlinna
Vanha Turjanlinna
Turjanlinnan rakennusryhmään kuului päärakennuksen lisäksi sen pohjoispuolella sijainnut navetta- ja makasiinirakennus ja itäpuolella ollut liiterirakennus, jonka eteläpäädyssä oli pyöreät ikkunat Niskaselälle päin. Lisäksi rannassa oli 1913 valmistunut savusauna ja hieman kauempana pieni jäkäläriihi. Turjanlinnaan ei ollut tieyhteyttä, mutta sinne johti läheisestä Hulkonniemen kylästä pari kilometriä pitkä polku, jonka varrella oli Kiannon kirjoittamia opastetekstejä ja varoituksia. Turjanlinnan pihapiirissä oli myös metsästä löydetystä konkelosta kaiverrettu "Turjanlinnan piru".
Evoluutiopsykologia
Pariutuminen
Biologinen antropologisti Helen Fisher neuvoo, että säilyttääkseen pitkäkestoisen kiintymyksen ja romanttisen rakkauden pariskunnan kannattaisi hyödyntää neurokemiaa seuraavilla tavoilla: harrastamalla säännöllisesti seksiä ja muuta fyysistä läheisyyttä (mikä parantaa oksitosiinijärjestelmää), keksimällä uusia yhteisiä aktiviteetteja (mikä parantaa dopamiinijärjestelmää) sekä sanomalla mukavia asioita toiselle (mikä vähentää kortisolin ja kolesterolin määrää).
Lammi (järvi Orivedellä)
Lammi on Pirkanmaalla Oriveden Aakkolassa sijaitseva lampi.
Turjanlinna
Turjanlinnan tuho ja sikarilaatikkojupakka
thumb|240px|Näkymä Turjanlinnaan Niskaselältä Talvisodan alettua venäläiset joukot pääsivät nopeasti etenemään lähelle Suomussalmen kirkonkylää pohjoisesta Juntusrannasta. Kianto joutui perheineen pakenemaan 7. joulukuuta 1939 Turjanlinnasta. Ensimmäisen yön he viettivät vastarannalla Ämmänsaaren puolella Suomussalmen Kurimon kunnalliskodissa. Kianto joutui myös todistamaan saman päivän iltana tapahtunutta Suomussalmen kirkonkylän paloa. Seuraavana päivänä perhe jatkoi pakomatkaansa ensin Ämmän ruukille, sieltä Hyrynsalmelle ja lopulta Muhokselle ja Raaheen.
Venäläisten joukkojen hallitessa Hulkonniemen aluetta ja Suomussalmen kirkonkylää Turjanlinna toimi suomalaisten joukkojen huoltokeskuksena 12. joulukuuta alkaen. Tässä yhteydessä eräs suomalainen sotamies löysi 17. joulukuuta Turjanlinnan eteisen pöydältä sikarilaatikon, jonka kanteen oli kirjoitettu venäjänkielistä tekstiä. Löytäjä lähetti laatikon eteenpäin, olettaen sen sisältävän tärkeitä sotilaallisia tietoja. Tosiasiassa laatikon oli jättänyt Kianto itse ja siihen oli kirjoitettu seuraavat lauseet: "Huomio: saari tuolla tyhjä samoin huvila itäänpäin ja muut rakennukset. Tunnen Moskovan olin siellä 1901-03." laatikon kannessa ja sikarien suojuspaperissa "Venäläiset toverit. Kunnioittakaa ohimenollanne tätä taloa. Täällä asuu köyhä kirjailija.". Tämän tekstin perusteella Kianto tuomittiin myöhemmin sotapetoksesta.
Suomalaiset joukot joutuivat vetäytymään Turjanlinnan alueelta 18. joulukuuta Niskaselän eteläpuolelle ja 18.–27. joulukuuta alue oli venäläisten hallussa. Jotta venäläiset eivät olisi voineet käyttää Turjanlinnaa majapaikkana, 20. joulukuuta lähetettiin kolmihenkinen partio polttamaan Turjanlinnan rakennukset. Ainoastaan sauna ja jäkäläriihi säästyivät tuholta. Edellinen siksi, että siellä oli kaatuneen suomalaisen sotilaan ruumis ja jälkimmäinen, koska se oli syrjässä muista rakennuksista. Niettussaaren rakennuksista vanha kalamaja Niettula hajosi kranaattitulessa ja Kiannon rakennuttama Saaren Pyhättö paloi. Venäläiset vetäytyivät Turjanlinnan alueelta suomalaisten hyökkäyksen tieltä pohjoiseen 27. joulukuuta. Turjanlinnan lähiympäristön taisteluissa kaatui kaikkiaan 77 ja haavoittui 250 suomalaista, venäläisiä kaatui noin 200. Haavoittuneiden suomalaisten joukossa oli myös Kiannon poika Jormo Gabriel Sotavalta Kianto, joka haavoittui vain parin kilometrin päässä kodistaan.
Sodan jälkeen
thumb|240px|Tietäväisen temppeli thumb|210px|Kohtalon korsu, taustalla Ikin tupa Palattuaan 1940 Suomussalmelle Kianto joutui asumaan aluksi Hölmölän kalamajassa ja sisarensa Aina Calamniuksen, "vanhan postineidin", omistamassa Teräväniemi -nimisessä huvilassa, joka sijaitsi muutamia kilometrejä itään Turjanlinnasta. Turjanlinnan rakennuksista olivat jäljellä savusauna ja jäkäläriihi. Jäkäläriihi muutettiin Kohtalon korsuksi kutsutuksi keittiötilaksi ja Niettussaaren tykistötulessa hajonneen kalamajan hirsistä rakennettiin sen jatkoksi 1940–1941 Ikin Tupa asuintilaksi. Kianto sai valtiolta korvausta kärsimistään aineellisista menetyksistä, mutta korvausrahat kuluivat suureksi osaksi muihin menoihin ja varsinaisen Turjanlinnan jälleenrakennus pysähtyi muutaman hirsikerran pystyttämiseen. Kiannon perhe asui Turjanlinnan alueella alun perin väliaikaisiksi tarkoitetuissa tiloissa vuosina 1940–1948. Navetta-makasiinirakennuksen raunoille pystytettiin 1945 Tietäväisen temppeliksi kutsuttu ulkorakennus, jonka yhteydessä oli myös heinälato. Ulkorakennuksen pystyttäneen Tietäväinen-nimisen urakoitsijan oli määrä rakentaa myös uusi päärakennus, mutta Kianto havaitsi palattuaan seuraavana keväänä Helsingistä Suomussalmelle joutuneensa urakoitsijan huijaamaksi, työ ei ollut edistynyt luvatulla tavalla.
Evoluutiopsykologia
Seksuaalinen suuntautuminen
Nämä neljä teoriaa ovat:
Lammi (järvi Orivedellä)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee peltoaukean reunalla metsärajassa olevassa painaumassa. Lammellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen eteläpuolella sijaitsee maatila. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsää tai pellon suojavyöhykettä. Sen pohjoispuolelta ohittaa valtatieltä 9 alkanut tie.
Evoluutiopsykologia
Seksuaalinen suuntautuminen
Naisten homoseksuaalisuutta ei ole tutkittu yhtä laajasti kuin miesten homoseksuaalisuutta. Imrikis Krams, Severi Luoto ja Markus J. Rantala julkaisivat kuitenkin vuonna 2018 tutkimuksen naisten homoseksuaalisuudesta. Tutkimuksessa tehdään jaottelu feminiinisiin (femme) ja maskuliinisiin (butch) lesboihin. Tutkimuksen mukaan naisesta tulee feminiininen lesbo, mikäli sikiövaiheen aikana naispuolinen sikiö altistuu erityisen voimakkaalle estrogeenitasolle, joka tekee aivojen seksuaalista kiinnostusta säätelevästä alueesta maskuliinisen. Muutoin henkilölle tulee naisellinen vartalo, lukuun ottamatta aivojen inah3-alueen poikkeuksellisen suurta kokoa, minkä seurauksena seksuaalinen kiinnostus suuntautuu toisiin naisiin. Maskuliininen lesbo on puolestaan seurausta siitä, että naispuolinen sikiö on altistunut testosteronille: täten vartalosta tulee maskuliininen ja seksuaalinen kiinnostuu kohdistuu naisiin.
Lammi (järvi Orivedellä)
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 98,3 metriä mpy. Siihen tulee metsäoja, joka tuo Kytökorven suon kuivatusvesiä. Lammelta laskee 650 metrin päähän Aakkojärveen lyhyt oja, jonka pudotus on 9,8 metriä.
Evoluutiopsykologia
Vanhemmuus
Naiset, joilla on korkeampi estrogeenitaso ja joiden kasvot on arvioitu naisellisemmiksi, haluavat keskimäärin enemmän lapsia kuin maskuliinisemmat naiset. Vuonna 2013 tehdyn tutkimuksen mukaan, jos miehellä on korkea testosteronitaso, hänellä on heikompi hoivavietti ja hän panostaa vähemmän jälkeläistensä hoitoon kuin feminiisemmät miehet. Tutkimuksessa testattiin miesten testosteronitasot ja kivesten koko. Ne miehet, joilla oli korkea testosteronitaso ja tätä myötä isot kivekset, osallistuivat vähemmän jälkeläisten hoitoon ja pettivät kumppaniaan enemmän. Aivokuvantamistutkimuksessa nämä miehet reagoivat heikommin omien lastensa kuviin kuin feminiinisemmät miehet.
Turjanlinna
Sodan jälkeen
Vanhan Turjanlinnan paikalle rakennettiin monien vaikeuksien jälkeen Kiannon kustantajan Otavan taloudellisella tuella uusi kaksikerroksinen rakennus, jonka harjannostajaiset olivat syksyllä 1947. Rakennus ei kuitenkaan ehtinyt olla kauan käytössä, vaan paloi lämmitettäessä muurausvirheen takia 1. heinäkuuta 1949. Koska Turjanlinnaan ei ollut tieyhteyttä, palokunta pääsi paikalle vain veneellä, ja siihen mennessä rakennus oli jo palanut maan tasalle. Myös Kiannon omistama irtaimisto tuhoutui suureksi osaksi tulipalossa. Rakennusta ja irtaimistoa ei ollut vakuutettu eikä Kiannolla ollut tämän jälkeen varaa rakentaa uutta taloa palaneen tilalle. Uuden Turjanlinnan palon jälkeen Kianto asui Turjanlinnan Ikin Tuvassa enää kesäisin, vuoteen 1968 saakka, ja vietti talvet Helsingissä Otavan järjestämässä asunnossa. Hölmölän kalamaja oli säästynyt sodan tuhoilta, mutta vuonna 1959 Ahvensaari jäi veden alle, kun järven vedenpintaa nostettiin voimalaitossäännöstelyn alkaessa. Kianto haudattiin oman toivomuksensa mukaan Niettussaareen 1970. Tätä nykyä Turjanlinnan jäljellä olevat rakennukset ovat museona, jonka omistaa Ilmari Kiannon Turjanlinna Oy. Siihen pääsee tutustumaan kesäisin järjestättävien laivaristeiliyjen yhteydessä.
Turjanlinna ja Niettussaari on luokiteltu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin osana Kuhmon ja Suomussalmen karelianistisia kohteita. . Ne on luokiteltu myös Kainuun maakunnallisesti merkittäviin rakennushistoriallisiin kohteisiin.
Evoluutiopsykologia
Vanhemmuus
Eräs evoluutiopsykologian merkittävimpiä löytöjä vanhemmuuden tutkimisen alalla on ollut ns. tuhkimoefekti. Tällä tarkoitetaan sitä, että ei-biologiset vanhemmat kohtelevat välinpitämättömämmin ja väkivaltaisemmin lapsia, jotka eivät ole heidän omiaan. Sekä lapsien kuolemantapauksissa että muissakin vahingoissa on nähtävissä tämä tilastollinen trendi. Tutkijat selittävät asian siten, että vanhempien valvonta suojelee lapsia monelta eri vaaralta. Kun lapset eivät ole biologisesti vanhemman omia, heillä ei ole niin suuri vaistomainen tarve valvoa lapsia, jonka takia tilastoissa näkyy enemmän onnettomuuksia. Ei-biologiset vanhemmat ovat myös itse väkivaltaisempia, syyllistyvät suurempaan määrään seksuaalista hyväksikäyttöä ja tappavat useammin lapsen. Lapsilla, joilla on sijaisvanhempi, on myös (paradoksaalisesti) huonompi menestys muun muassa koulutuksessa kuin yksinhuoltajalapsilla, koska koulutus on maksullista lähes joka paikassa maailmassa. Nämä vaikutukset on löydetty Australiassa, Yhdysvalloissa, Tansaniassa metsästäjäkeräilijäyhteisössä ja myös Suomessa
Mielenterveys
Mielenterveysongelmat ovat yksi evoluutiopsykologien suurimmista mielenkiinnonkohteista, sillä voisi kuvitella, että luonnonvalinta olisi poistanut ne populaatiosta, koska ne ovat niin haitallisia. Evolutiivisen lääketieteen yksi perustajista, Randolph M. Nesse, on ehdottanut seuraavat kuusi ultimaattista syytä nykyihmisten mielenterveysongelmien taustalla :
Nesse toteaa, että esimerkiksi kyky kokea ahdistusta (engl. anxiety) on esihistoriallisessa ympäristössä lisännyt todennäköisyyttä, että esivanhempamme ovat paenneet vaarallisista tilanteista ja välttäneet niitä tulevaisuudessa. Ahdistuneisuus kiinnittää huomiomme ja valmistaa meitä toimintaan, minkä johdosta siitä on ollut hyötyä esivanhemmillemme. Kysymys kuitenkin kuuluu, miksi nykyihmisillä on niin paljon kroonistunutta ahdistusta; esimerkiksi joka seitsemäs amerikkalainen kärsii kliinisestä ahdistuneisuudesta.
Evoluutiopsykologit ovat vastanneet kysymykseen yhteensopimattomuusteorian avulla. Kyvystä ahdistua on ollut hyötyä evolutionääristen adaptaatioiden ympäristössä; ”vääristä hälytyksistä” on kohtalaisen pienet kustannukset yksilölle, mutta sen sijaan ”oikeat hälytykset” ovat voineet säästää hengen. Jopa nykyaikana tehdyt tutkimukset tukevat tätä: heikon ahdistuneisuusvasteen omaavat henkilöt selviytyvät heikommin kuin korkeamman vasteen omaavat. Nykyisin elämme kuitenkin erilaisessa elinympäristössä, ja mielemme on yhteensopimaton sen kanssa. Pitkittynyttä ahdistuneisuutta on selitetty esimerkiksi sillä, että nykyisessä ympäristössämme mielemme ei pysty jostain syystä katkaisemaan ahdistuneisuuteen liittyvää palkistemisjärjestelmää.
Markus J. Rantala on tutkinut masennusta evoluutiopsykologian näkökulmasta. Hän on tutkimusryhmineen ehdottanut, ettei masennus ole vain yksi sairaus vaan evoluutiopsykologian näkökulmasta 12 eri sairautta :
Tutkimusryhmän mukaan länsimaisen elämäntavan aiheuttama matala-asteinen tulehdus ja krooninen stressi voimistavat masennuksen oireita johtaen yksilön kannalta maladaptiiviseen kliiniseen masennukseen. Jotkin masennustyypit ovat luonnonvalinnan tuottamia sopeutumia: luonnonvalinta on esimerkiksi suosinut niitä yksilöitä, jotka ovat masentuneet yksinäisyydessä, sillä yksin oleminen on ollut erittäin vaarallista evolutiivisessa ympäristössä, sekä niitä, jotka ovat masentuneet nälänhädässä, sillä masentunut kuluttaa vähemmän energiaa.
Opetus Suomessa
Suomessa evoluutiopsykologiaa on opetettu Turun yliopiston biologian laitoksella vuodesta 2006, ja syksyllä 2014 Turun yliopisto otti ensimmäisenä eurooppalaisena yliopistona oppiainevalikoimaansa evoluutiopsykologian sivuainekokonaisuuden. Sivuainekokonaisuudesta vastaa suomalainen evoluutiopsykologian tutkija Markus J. Rantala. Evoluutiopsykologian opetus Turun yliopistossa on herättänyt myös voimakasta vastusta: Rantalan autosta on esimerkiksi puhkottu kumit.
Arvostelu
Suomessa ei ole voimakasta evoluutiopsykologian perinnettä, ja Suomessa on esitetty paljon kritiikkiä evoluutiotieteellisestä kirjoittelusta. Suurin osa arvostelusta kohdistuu suomenkielisiin populaaritieteellisiin teoksiin eikä varsinaisiin kansainvälisiin tutkimusartikkeleihin. Osa on myös kohdistunut siihen, ettei esihistoriasta (jossa ihmismieli kehittyi) tiedetä paljonkaan.
Panu Raatikaisen mukaan aivotutkimus ei tue ajatusta siitä, että ihmismieli koostuisi suuresta määrästä moduuleja. Sen todistamiseksi pitäisi löytää jonkinlainen vastaavuus aivojen monimutkaisuuden ja ihmisen geenien määrän välillä. Kuitenkin esimerkiksi hiirillä ja ihmisillä on suunnilleen sama määrä geenejä. Raatikainen pitää moduuliajatusta mielenfilosofian huikeana yleistyksenä.
Evoluutiopsykologien teoriat ihmisen kehittymisestä savannioloissa ovat Raatikaisen mielestä spekulatiivisia, sillä ihmisen kehittymisen ympäristöstä tiedetään liian vähän. Tieteenfilosofit Petri Ylikoski ja Tomi Kokkonen huomauttavat samoin Evoluutio ja ihmisluonto (2009), että nativistisen evoluutiopsykologian ongelmana on, että koska tietoa eri hypoteesien puolesta on kovin vähän, sen pohjalta on erittäin vaikea koota niin paljon todistusaineistoa, että joku tietty hypoteesi voitaisiin nostaa muiden mahdollisten hypoteesien ylitse. Tämä ei liity vain tiedon vähyyteen kivikauden oloista vaan eri hypoteeseja voidaan muodostaa myös tekemällä erilaisia oletuksia mielen rakenteesta sekä evoluution kulkemista poluista.
Ylikoski ja Kokkonen ovat myös sitä mieltä, että evoluutiopsykologiassa käytetään paljon arkikielenkäytöstä lainattuja monimerkityksisiä tai arvolatautuneita käsitteitä, joilla on tutkimuksessa tietty tekninen merkitys, mutta jotka lisäävät väärinymmärryksen mahdollisuutta. Tämä on merkityksellistä, koska evoluutiopsykologia on heidän mukaansa ala, joka saa paljon julkisuutta ja herättää keskustelua. Erityisen ongelmallisena he nostavat esiin käsitteen ihmisluonto, joka on ”tieteellisesti hyödytön mutta väärinymmärryksiä tuottava”. Ihmisluonnon käsitteellä on myös normatiivisia latauksia, joita ei heidän mukaansa voi pitää toivottavina tieteellisessä tutkimuksessa tai sen popularisoinneissa. Evoluutiopsykologian tieteellinen sisältö voidaan esittää paremmin kun karsitaan tällaisia ilmaisuja, he esittävät.
J. P. Roos arvosteli Ylikosken ja Kokkosen kirjaa Tieteessä tapahtuu -lehdessä. Hän sanoo muun muassa että Ylikoski ja Kokkonen pitävät evoluutiopsykologien tapaa käsitellä ”ihmisluontoa” olemusajatteluna. Kuitenkin Roosin mielestä ihmisen mieleen vaikuttavat biologiset tekijät ovat empiirisesti todistettavissa olevia faktoja, eikä biologia siis ole olemusajattelua. Roos myös väittää Ylikosken ja Kokkosen vaativan evoluutiopsykologialta sellaisia asioita, joita eivät kirjassa vaadi sosiologialta, jonka takia he syyllistyvät kaksoisstandardin käyttöön.
Markus J. Rantala toteaa, että evoluutiopsykologiaan kohdistuva vastustus on pääasiassa poliittista eikä tieteellisiin argumentteihin perustuvaa. Hänen mielestään evoluutiopsykologian maine on heikko, koska se kärsii sosiobiologian painolastista: sosiobiologia väitti, että geenit pakottavat meidät tekemään jotakin, sen sijaan Rantalan näkemys on, että geenit luovat viettimme, jotka yhdistyvät kulttuurillisiin tekijöihin. Rantalan mukaan survival of the fittest -ajatus on ymmärretty yksipuolisesti pelkästään fyysisenä kelpoisuutena: ihmislajilla nimittäin myös muut ominaisuudet voivat taata korkean kelpoisuuden.
Buriram (provinssi)
Buriramin provinssi on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Se sijaitsee maan koillisosassa Isanin alueella. Provinssin pinta-ala on 10 322,9 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 247 200 asukasta (vuonna 2017).
Provinssin pääkaupunki on samanniminen Buriram. Naapuriprovinsseja ovat Srakaeo, Nakhon Ratchasima, Khon Kaen, Maha Sarakham ja Surin. Kaakossa rajanaapurina on Kambodža. Sana Buriram tarkoittaa onnellisuuden kaupunki. Thaimaan valtionrautateiden koillinen rata (Bangkok–Ubon Ratchathani) kulkee Buriramin kautta.
Maantiede
Buriram sijaitsee Khoratin ylängön eteläpäässä. Provinssissa on useita sammuneita tulivuoria.
Sacramento
Sacramento on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltion pääkaupunki. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 466 488 ihmistä.
Buriram (provinssi)
Historia
Buriram oli Khmer-valtakunnan siirtokunta ja monet rauniot tuolta ajalta näkyvät yhä. Merkittävin muistomerkki on Phanom Rungin temppeli sammuneen tulivuoren kraatterin reunalla Phanom Rungin historiallisessa puistossa.
Juoksuhauta
thumb|180px|Venäläissotilaat odottavat saksalaisten hyökkäystä ensimmäisessä maailmansodassa. National Geographic Magazine, Volume 31 (1917), s. 379. Juoksuhauta tai ampumahauta on sodassa käytetty, maahan kaivettu ojamainen käytävä. Se antaa sotilaille suojan, josta on helppo ampua ja jossa voidaan liikkua ilman vihollisen suoratulen vaaraa.
Käyttö maailmansodissa
Juoksuhaudat olivat erittäin yleisiä ensimmäisessä maailmansodassa, koska lähes kaikki hyökkäysyritykset epäonnistuivat, eikä kumpikaan osapuoli kyennyt etenemään. Tämän seurauksena osapuolet kaivoivat suojakseen juoksuhautoja, joissa sotilaat elivät, asuivat ja taistelivat.
Toisessa maailmansodassa juoksuhautojen käyttö väheni, koska sota oli tuolloin nopeammin etenevää ja hyökkäykset onnistuivat useammin. Suomessa juoksuhautoja käytettiin talvisodassa, kun Suomi pysäytti Neuvostoliiton hyökkäyksen ja jatkosodassa muun muassa Syvärillä.
Sacramento
Historia
Espanjalainen tutkimusmatkailija Gabriel Moraga löysi ja nimesi Sacramento Valleyn ja Sacramentojoen pyhän sakramentin mukaan joko vuonna 1806 tai 1808.
Juoksuhauta
Rakenne
pienoiskuva|[[Petkeljärven kansallispuistossa sijaitseva juoksuhauta.]] Juoksuhaudan seinät on tuettu puulla tai betonilla. Juoksuhauta voidaan yhdistää bunkkeriin tai korsuun. Juoksuhauta tarjoaa taktisen edun sodassa, nimenomaan asemasotavaiheessa. Juoksuhaudan reunassa on koroke, jolla seisoen sotilas voi tähystää ja ampua. Juoksuhauta on siis varsin syvä, joten sellainen on myös työläs tehdä. Juoksuhauta rakennetaan mutkittelevaksi, mikä vähentää esimerkiksi juoksuhaudassa räjähtävän kranaatin vaikutusta.
Sacramento
Maantiede
thumb|left|200px Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston (US Census Bureau) mukaan kaupungin pinta-ala on 257,0 km², josta 251,6 km² maata ja 5,4 km² vettä. Veden osuus pinta-alasta on 2,1 %. Vuonna 2004 kaupungin väkiluku oli noin 454 330. Kaupunki sijaitsee 137 km koilliseen San Franciscosta ja 217 km lounaaseen Renosta sekä 619 km pohjoiseen Los Angelesista.
Juoksuhauta
Taisteluhauta ja yhdyshauta
Usein taistelu- ja yhdyshautoja kutsutaan virheellisesti juoksuhaudoiksi. Matalampia juoksuhaudan kaltaisia kaivantoja kutsutaan taisteluhaudoiksi, ja niiden tehtävänä on olla nopeasti kaivettavia suojia taisteleville sotilaille. Yhdyshaudat ovat yleensä hieman syvempiä kuin taisteluhaudat, ja niitä käytetään turvalliseen liikkumiseen korsusta korsuun. Yhdyshaudassa tai taisteluhaudassa ei ole erillistä ampumakoroketta, sillä yhdyshaudat on ensisijaisesti suunniteltu kulkemiseen korsusta toiseen korsuun tai konekivääripesäkkeelle, ja ampumahaudat ovat ensisijaisesti ampumista varten. Taisteluhaudat ovat yleensä poikittain vihollisen oletettuun tulosuuntaan nähden. Niissä on konekivääreille ja muille aseille tarkoitettuja pesäkkeitä. Taisteluhaudat on yleensä yhdistetty majoitustiloihin (esimerkiksi korsuihin tai bunkkereihin) yhdyshaudoilla, jotka ovat pääsääntöisesti poispäin vihollisen oletusta tulosuunnasta.
Buriram (provinssi)
Symbolit
Provinssin sinetti esittää Phanom Rungin hiekkakivitemppeliä, Shivalle omistettua hindulaista pyhäkköä. Temppeliä käytettiin 800-luvulta 1100-luvulle, kunnes Khmerien valtakunta kukistui Ayutthayan kuningaskunnan valloitettua sen. Nykyään se on historiallinen puisto.
Juoksuhauta
Vyöryttäminen
Juoksuhaudan valtaaminen tapahtuu vyöryttämällä yksi juoksuhaudan osuus kerralla. Vyöryttäminen tapahtuu käsikranaateilla, rynnäkkökiväärin sarjatulella sekä pistintaistelulla. Kranaatinheitinten tulituella voidaan avustaa valtausyritystä ja etenkin sitä edeltävää rynnäkköä.
Sacramento
Maantiede
Sacramentojoki on 650 kilometriä pitkä joki Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Joki virtaa Sierra Nevadasta San Franciscon lahteen. 400 kilometriä joesta on purjehduskelpoista.
Buriram (provinssi)
Symbolit
Provinssin kukka on Cochlospermum regium ja provinssin puu on Cassia grandis.
Sacramento
Ilmasto
Sacramentossa vallitsee välimerenilmasto, eli kaupungissa talvet ovat leutoja ja kesät kuivia. Alueella on normaalisti pieni kosteusprosentti. Sadetta tulee yleensä marraskuun ja maaliskuun välisenä aikana. Sateet loppuvat miltei kokonaan huhtikuun lopulla. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 442 mm. Keskimäärin vuodessa sataa 58 päivänä. Sumua kaupungissa esiintyy keskimäärin 96 päivänä vuodessa, yleensä aamuisin ja yleisimmin joulukuussa ja tammikuussa. Lumisade-ennätys syntyi 4. tammikuuta 1880, jolloin satoi 90 mm lunta.
Juoksuhauta
Elämä juoksuhaudoissa
thumb|left|Kaasunaamareita käyttävä brittiläinen Vickers-[[konekiväärimiehistö Ovillers’in lähellä Sommen taistelussa heinäkuussa 1916.]]
Sacramento
Ilmasto
Vuoden keskimääräinen lämpötila on 16 °C. Keskimäärin vuodessa on 73 päivää jolloin lämpötila nousee yli 34 °C ja 18 päivää jolloin lämpötila laskee alle 0 °C. Korkein mitattu lämpötila oli 17. heinäkuuta 1925, 45 °C, ja matalin 11. joulukuuta 1932, –8 °C.
Juoksuhauta
Elämä juoksuhaudoissa
Elämä juoksuhaudoissa ei ole helppoa, sillä sotilaita haittaavat muta, sateet, kosteus, lika ja puutteellisen hygienian vuoksi loiseliöt. Toisinaan sateet pehmentävät maan ja saavat juoksuhaudat romahtamaan, muun muassa Sommen taistelussa sotilaat kahlasivat vyötäröä myöten mudassa. Käymälöiden puute pakottaa sotilaat tekemään tarpeensa juoksuhautoihin. Vaaroina ovat muun muassa vihollisen tarkka-ampujat, myrkkykaasut (kuten esimerkiksi sinappikaasu) ja tykistö. Hyökkäysyritykset vastustajan juoksuhautoihin yleensä epäonnistuvat.
Buriram (provinssi)
Aluejako
thumb|left|Buriramin hallinnollinen kartta
Juoksuhauta
Juoksuhaudat Suomessa
Suomessa on käytetty lähinnä taistelu- ja yhdyshautoja, joissa kontataan tai kuljetaan kumarassa. Helsingin ympäristössä on runsaasti Helsingin maa- ja merilinnoitukseen kuuluneita venäläisten rakennuttamia juoksuhautoja ja pesäkkeitä ensimmäisen maailmansodan ajalta. Näissä ei kuitenkaan ole koskaan taisteltu ja osa niistä on jo sortunut tai jäänyt rakentamisen alle.
Stig Strömholm
pienoiskuva|Stig Strömholm vuonna 2014. Stig Fredrik Strönholm (s. 1931 Boden, Ruotsi ) on ruotsalainen oikeustieteen tutkija ja kirjailija sekä Uppsalan yliopiston entinen varakansleri.
Strönholm opiskeli Uppsalassa ja valmistui oikeustieteen kandidaatiksi 1957. Oikeustieteen tohtorin tutkinnon Strönholm suoritti Münchenin yliopistossa ja valmistui 1964 ja valmistui toiseen kertaan oikeustieteen tohtoriksi Uppsalan yliopistosta vuonna 1966. Hänet nimitettiin Uppsalan yliopiston yleisen oikeustieteen professoriksi vuonna 1969, ja hän toimi yksityisoikeuden ja lakikollision professorina vuosina 1982–1997. Hän toimi Uppsalan yliopiston vararehtorina (prorector) 1978–1989 ja rehtorina (rector magnificus) 1989–1997. Vuonna 1988 hänet kutsuttiin Suomen Tiedeseuran kunniajäseneksi. Hän jäi eläkkeelle 1997.
Strömholm julkaisi esikoisromaaninsa Dalen 1976 ja on julkaissut sen jälkeen toistakymmentä muuta kaunokirjallista teosta ja muita teoksia.
Aukusti Tuhka
Aukusti Tuhka (vuoteen 1920 August Tuhkanen; 15. syyskuuta 1895 Viipuri – 26. heinäkuuta 1973 Helsinki) oli taidegraafikko, joka teki etenkin litografioita ja puupiirroksia. Hän oli perustamassa Suomen Taidegraafikot ry:tä ja vaikutti kurssiateljeensa kautta tulevaan taidegraafikkopolveen. Tuhka oli myös innokas taidegrafiikan puolestapuhuja ja valistaja.
Elämä ja ura
Tuhkan vanhemmat olivat ajuri Matti Tuhkanen ja Wilhelmiina o.s. Koljonen. Tuhka kävi Viipurin taiteenystäväin piirustuskoulun 1909–1915. Turun piirustuskoulussa hän opiskeli vuosina 1917–1919. Hän piirsi runsaasti postikortteja asuessaan Tampereella vuosina 1919-1920 ja jonkin verran myös myöhemmin. Hän harjoitti jatko-opintoja Tanskassa Kööpenhaminassa Kungliga Akademiet for de Skønne Kunster -nimisessä oppilaitoksessa 1925 ja suoritti Saksan valtion graafisen akatemian mestariluokan loppututkinnon 1936, ja opettajan loppututkinnon 1938. Talvi- ja jatkosodassa hän toimi TK-piirtäjänä sekä -valokuvaajana.
Ennen sotia aloittaneiden suomalaisten puupiirtäjien esikuvia olivat Edvard Munch ja saksalainen ekspressionismi. Saksassa opiskeli muiden ohella Aukusti Tuhka, sillä Suomessa ei vielä opetettu puupiirrosta. Vasta vuonna 1947 Aukusti Tuhka alkoi pitää puupiirroskursseja Suomen taideakatemian koulussa. Tuhka kuvasi erityisesti Suomen luontoa ja kansaa. Hänen työnsä taiteilijana vaikutti keskeisesti 1950-luvulla puupiirroksen ja litografian harrastuksen kasvuun.
Tuhka oli opettajana Suomen Taideakatemian koulussa 1947–1949, 1950–1956 ja Taideteollisessa oppilaitoksessa 1947–1953. Ulkomailla hän opetti Kiinassa Pekingin taideakatemiassa ja Shanghain taidekorkeakoulussa 1955–1956. Hänen opettajantyönsä (mm. Tuhkan Taidegrafiikan kurssiateljee 1958–1966) on ollut hyvin merkityksellistä myöhemmille graafikoille.
Tuhkan ensimmäinen näyttely oli Viipurissa 1912. Sen jälkeen hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin useasti. Erityisen paljon hänellä oli näyttelyitä ulkomailla alkaen Moskovasta 1916. Tuhkan teoksia oli näytteillä muun muassa Kiinassa.
Tuhka oli Erva-Latvalan mainostoimiston palveluksessa ja suunnitteli muun muassa Pauligin mainontaa. Hän piirsi Valistuksen Eläintieteellisiä tauluja 1–5 ja 7. Hän sai tehtäväkseen suunnitella vuoden 1952 olympiasoihdun ja soihtuviestin juoksijoille jaetun pronssisen muistoplakaatin. Soihdun varsi on visakoivua ja maljaosa hopeaa. Sen pituus on 60 cm. Tuhka on piirtänyt myös Ypäjän kunnan vaakunan 1949 ja tehnyt värielokuvan Folklivet i Tjöck yhdessä Arne Appelgrenin kanssa 1939.
Tuhka lahjoitti vuonna 1970 Tampereen yliopistolle valikoiman papereitaan ja esineistöä arkistostaan alun perin lähinnä opetustarkoitukseen. Kokoelmasta on järjestetty näyttelyitä.
Tuhkan puoliso oli Ellen Elisabeth o.s. Planting (1892–1976).
Tuotanto
pienoiskuva|150px|Tuhkan suunnittelema [[Ypäjän kunnanvaakuna.]] pienoiskuva|TK-piirtäjä Aukusti Tuhka luonnostelee eturintamassa elokuussa 1941.
Aukusti Tuhkan tuotanto voidaan jakaa kahteen päävaiheeseen. Ensimmäinen vaihe alkaa 1910-luvulta ja jatkuu sota-aikaan. Myöhäistuotanto alkaa 1940-luvun lopulta ja päättyy 1960-luvulle.
Valtaosa 1910- ja 1920-luvun teoksista on käyttögrafiikkaa, kuvitustöitä, piirustuksia ja öljymaalauksia. Ensimmäinen selkeä graafinen kokonaisuus on romaanin kuvitustyö vuodelta 1931 Heikki Toppilan romaaniin Päästä meitä pahasta. Leipzigin matkan (1936) jälkeen Tuhka suuntautui käyttögrafiikasta kohti taidegrafiikkaa. Useat työt vuodelta 1936 ovat puupiirroksia. Avainteoksina Tuhkan sotia edeltävään taiteeseen ovat kuvitukset Juhani Ahon Panu-kirjaan. Tuhkaa kiinnosti myös Lappi-aihe ja revontulet. Puupiirtäjä-teemaa Tuhka käsitteli useammassa teoksessaan. Evakko-teemaan Tuhka syventyi vuosina 1939–1942. Valo oli Aukusti Tuhkalle sisällöllinen ja symbolinen elementti. Tuhkan töissä näkyy myös sota-teema partioineen ja sotilaineen.
Sota-aikana Aukusti Tuhka oli armeijan palveluksessa taiteilijana. Sota-aihepiiri hallitsi hänen teoksiaan vuosina 1939–1944. Tuhkan tehtäviin kuului rintamapiirtäjänä toimiminen, valokuvaus ja elokuvaus. Maisemissaan Tuhka teki synkkiä dokumentteja sodan jäljistä, mutta töissään hän toisaalta myös ylisti sankaruutta. Jatkosodan puhjettua vuonna 1941 hänet kutsuttiin tiedotuskomppanian TK-kuvittajaksi koodinimellä TK G18. Hän luonnosteli tuolloin kuvia talvisodan tunnetuista taistelupaikoista. Hän toteutti näiden luonnosten pohjalta yli 20 vuotta myöhemmin Kansallis-Osake-Pankin tilauksesta kolme suurta öljymaalausta, Taipale (1962), Kollaanjoki (1964) ja Summa (1965), jotka sijoitettiin KOP:n pääkonttorin henkilökunnan ruokalaan.
Sotien jälkeen Aukusti Tuhka syventyi grafiikassaan Lapin maisemiin ja teki aiheesta n. 150 grafiikan lehteä (1946–1968). Hän myös maalasi jonkin verran aihetta. Vuosina 1957–1966 Tuhka teki vain vähän grafiikkaa, koska hän keskittyi suuriin tilaustöihin Yhtyneille Paperitehtaille ja Veikkaus Oy:lle. 1940-luvun lopulta ja 1950-luvun alun Euroopan matkojen pohjalta Tuhka teki jonkin verran grafiikkaa. Kiinan matkalla Tuhka teki tussipiirustuksia ja näiden pohjalta myöhemmin litoja. Aukusti Tuhkan töissä näkyy Kiinan matkan jälkeen vaikutuksia kiinalaisesta tussimaalaustekniikasta. Informalistista ilmaisua Tuhka kokeili 1968–1969 akvarellilaveerauksissaan.
Erik Blom
Erik Johan Blom (22. toukokuuta 1817, Iisalmi – 20. huhtikuuta 1887, Sysmä) oli suomalainen pappi ja runoilija. Hän käytti myös nimimerkkejä E.J.B., -kk- ja -lo-.
Blomin vanhemmat olivat Iisalmen kappalainen Isak Blom ja Johanna Juliana Lukander. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua 1826–1831 ja Porvoon lukiota 1832–1836 ja pääsi ylioppilaaksi 1836. Blom valmistui filosofian maisteriksi 1840, ja hänet vihittiin papiksi 1844. Blom toimi 1840-luvulla opettajana yläalkeiskouluissa Heinolassa, Helsingissä, Kuopiossa ja Haminassa. Myöhemmin hän oli pappina Taipalsaaressa ja Rantasalmella. Blom oli Heinäveden kappalaisena 1855–1860 ja Sysmän kappalaisena 1860–1887.
Blomin tunnetuimmat omat runot ovat Savonmaalle ja Suomen Impi, jotka ilmestyivät 1873 kokoomateoksessa Niitä näitä runouden alalla : Arveli ajan huviksi. Blom toimi myös kääntäjänä suomentaen muun muassa Gotthold Ephraim Lessingin näytelmät Emilia Galotti ja Minna von Barnhelm eli sotamiehen onni, Esaias Tegnerin runoelman Frithiofin satu ja J. L. Runebergin runoelman Hirvenhiihtäjät.