cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Voodoo
Naisten asema
Naisilla on voodoossa näkyvä asema. Naisilla katsotaan olevan salattuja voimia, jotka voivat niin luoda kuin hävittääkin elämää. Etenkin noituus yhdistetään feminiiniseen voimaan, mikä perustuu naisten kykyyn tuoda syntyvien lasten sielut maailmaan. Noitavoimiaan naiset käyttävät luovasti etenkin divinaatiossa ja yrttiparantamisessa. Jumalattaria on useita ja naispapittaret ovat yleisiä. Meediot ovat useimmin naisia. Naisten yhteiskunnallinen asema on ollut luultavasti melko vahva voodoo-uskontojen alueella vielä ennen orjakaupan aikaa. Toisaalta kuukautistabu on voodoossa voimakas: naiset eivät saa käsitellä rituaalisia esineitä tai osallistua seremonioihin kuukautisten aikana.
Noituus ja musta magia
Voodoo-sukuisten uskontojen piirissä harjoitetaan jonkin verran myös mustaa magiaa, jota ei pidä samastaa voodoohun. Entisaikoina ihmisten uhraaminen voodooriiteissä oli tosin tavallista. Se on nykyisin kiellettyä, mutta joidenkin käsitysten mukaan sitä tapahtuu edelleen salassa. Haitilainen voodoopappi boko voi uskomusten mukaan muuttaa ihmisen zombiksi. Zombi on elämän ja kuoleman välitilassa häilyvä olento, jonka boko kutsuu haudasta ja tekee tahdottomaksi orjakseen. Zombiuskoa esiintyy etenkin Haitissa, mutta se on luultavasti peräisin Afrikasta. Kun voodoo-nukkea käytetään pahaan, kyse on varsinaisen voodoon vastaisesta pahasta noituudesta.
Haitin voodoon erityispiirteet
pienois|Papa Legban vèvè. [[Vèvèt ovat maahan piirrettäviä maagisia kuvioita, joiden avulla jumalia kutsutaan haitilaisen voodoon uhrausseremonioissa. ]] Haitin voodoo pohjautuu Dahomeysta tuotujen fon-orjien uskontoon, johon sekoittui katolisuutta sekä taino-, arawak- ja karibi-intiaanien uskontoa. Haitin voodoota leimaa etenkin orjuudesta vaikutteita saanut kuoleman tematiikka, johon kuuluvat zombit, ihmissudet, vampyyrit ja ihmisuhrit.
Haitiin tuodut orjat saivat Haitilla muodollisen kristillisen kasteen, mutta eivät muuta uskonnollista kasvatusta. Haitin itsenäistyttyä 1804 myös maan katolinen vaikutus väheni Vatikaanin katkaistua välinsä siihen. Haitilaiset jatkoivat afrikkalaisjumaliensa palvontaa mutta samaistivat heidät katolisiin pyhimyksiin. Katolisuus jäi vain pintasilaukseksi kun uskonnon ajatusmaailma säilyi afrikkalaisena.
Haitin voodoossa on yksi Jumala, Bondye. Muut henkiolennot kuuluvat kolmeen pääluokkaan:
Loia on kolmea tyyppiä: rada, petro ja ghede. Radat ovat afrikkalaisten esi-isien henkiä, ylväitä ja hyväntahtoisia. Heitä säestävä rummutus on tasaista ja heidän valtaamansa ihmiset tanssivat ja laulavat kauniisti. Petrot syntyivät orjuuden aikoihin ja ovat siksi raivoissaan. Petroja säestää epätasainen rummutus. Ghedet ovat esi-isien henkiä, jotka ovat linkki Afrikan ja Haitin välillä. He ovat öykkäröiviä ja rivoja ja haluavat shokeerata ja huvittaa ihmisiä. Gheden valtaama ihminen tanssii kaksimielisesti, juopottelee ja käyttäytyy törkeästi.
pienois|Haitilainen voodoo-alttari yhdysvaltalaisella [[ghede-festivaalilla. Oikealla ylhäällä uhrilahjoja rada-hengille, vasemmalla ylhäällä uhrilahjoja petro-hengille ja alhaalla uhrilahjoja ghede-hengille.]] Keskeisiä loia ovat:
Keskeistä Haitin voodoossa on parantaminen. Parantajat parantavat yrteillä, uskolla ja nykyisin myös lääkkeillä.
Miespapit (houngan) ja naispapit (mambo) toimivat parantajina, uskonnollisten seremonioiden johtajina henkien lepyttämiseksi, uusien pappien initioijina, ennustajina ja unien selittäjinä, loitsujina ja suojelijoina, sekä taikajuomien tekijöinä.
Voodoo-menot järjestetään Legballe pyhitetyn paalun ympärillä joko temppelissä tai ulkona katoksen alla. Alttarin merkitys on suuri, ja se on usein koristeltu prameasti kankailla, henkiin liittyvillä esineillä, kynttilöillä ja veve-kuvioilla. Seremonioissa soitetaan rumpuja ja tanssitaan ahkerasti. Loat valtaavat osallistujia. Usein suoritetaan eläinuhri, jolla vapautetaan elämä loille. Yleisimpiä uhrieläimiä ovat linnut. Eläinten veri pirskotellaan alttarille, minkä jälkeen eläimet keitetään, ja ne syödään yhdessä. Hengille uhrataan myös muuta ruokaa.
Yhdysvaltalaisissa elokuvissa ja kirjallisuudessa haitilainen voodoo on usein esitetty ennakkoluuloisen karmivana, seksuaalisena ja verenhimoisena mustana magiana, mistä tunnetuimpia esimerkkejä ovat zombielokuvat.
Fugitive Slave Act (1850)
thumb|Vuonna 1851 julkaistu juliste, jossa varoitetaan [[Bostonin mustia ihmisiä poliisin toimista karanneiden orjien nappaamiseksi.]] Fugitive Slave Act oli Yhdysvaltain kongressin hyväksymä laki, joka määräsi että pohjoisen vapaisiin osavaltioihin karanneet orjat oli palautettava takaisin omistajilleen. Lakiehdotus hyväksyttiin kongressissa 18. syyskuuta 1850. Lakiehdotus oli osa vuoden 1850 kompromissia, joka ratkaisi hetkellisesti Yhdysvaltoja repineen orjuuskiistan.
Hajuaisti
thumb|300px|right|1.Hajukäämi 2.Aivokuoreen lähteviä hermosyitä 3.Seulaluu 4.Hajuepiteeli 5.Hajukäämissä olevia synapseja 6.Hajusolujen soomia Hajuaisti eli olfaktorinen aisti on kemiallinen kaukoaisti ja yksi ihmisen viidestä aistista. Sillä aistitaan hajuja. Haistamisen edellytys on, että hajumolekyyli sopii rakenteeltaan aistinsolun reseptoriproteiiniin ja tarttuu siihen kiinni. Hajureseptorisolut sijaitsevat nenäontelon katossa hajuepiteeliksi kutsutulla alueella. Perushajujen määräksi arvioidaan noin 1000 ja näiden muodostamia erilaisia hajuja on arvioiden mukaan noin 10 000. Hajuaisti on yksi vähiten tunnettu ja tutkittu ihmisen aisteista. Vuonna 2004 Nobelin lääketieteen palkinto myönnettiin hajuaistin tutkimisesta Richard Axelille ja Linda B. Buckille.
Fugitive Slave Act (1850)
Taustaa
Vuoden 1850 kompromissista ja Fugitive Slave Actista sovittiin Yhdysvaltain kongressissa kevään ja kesän 1850 aikana. Etelävaltiolaiset perustelivat Fugitive Slave Actin tärkeyttä vedoten Yhdysvaltain perustuslain 4. artiklan 2. kohdan 3. pykälään, jonka mukaan toiseen osavaltioon karanneet lailliset työntekijät on palautettava takaisin. Lisäksi etelävaltiolaiset sanoivat orjien karkaamisen aiheuttavan suuria taloudellisia tappioita osavaltioille: Louisville Journal -lehden mukaan Kentuckysta karkasi vuosittain orjia 30 000 dollarin edestä, senaattori James Murray Masonin mukaan Virginiasta 100 000 dollarin edestä, senaattori Thomas George Prattin mukaan Marylandista 80 000 dollarin edestä ja senaattori Andrew Pickens Butlerin mukaan kaikista etelävaltioista yhteensä 200 000 dollarin edestä. Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston mukaan etelävaltioista karkasi vuonna 1850 1 011 orjaa, mikä tarkoitti käytännössä yhtä karkuria jokaista 3 165 orjaa kohden.
Lain sisältö
Fugitive Slave Act määräsi jokaisen liittovaltion sheriffin pidättämään karkuriksi epäilemänsä mustan 1 000 dollarin sakon uhalla. Jokaisesta napatusta karkurista sheriffille annettiin kuitenkin rahallinen korvaus tai ylennys. Todisteeksi orjan karkuruudesta riitti orjan omistajan antama kirjallinen vakuutus. Syytetyllä mustalla ei ollut oikeutta oikeudenkäyntiin tai itsensä puolustamiseen. Tämän takia myös useita vapaita mustia "palautettiin" orjiksi valkoisille maanomistajille.
Hajuaisti
Rakenne
Hajusolut ovat sensorisia hermosoluja, jotka sijaitsevat nenäontelon katon hajuepiteelissä. Niitä on yhteensä noin 20 miljoonaa nenän molempien puoliskojen hajuepiteelissä. Hajuepiteeli koostuu tyvisoluista, tukisoluista ja hajusoluista. Hajusolun dendriitti eli tuojahaarake päättyy epiteelin pinnassa olevaan laajennukseen, josta lähtee 10-20 värekarvaa. Solun reseptorikalvo muodostuu limakerroksen sisällä olevien värekarvojen pintakalvosta.
Fugitive Slave Act (1850)
Lain sisältö
Karanneelle orjalle ruokaa tai majapaikan antaneelle henkilölle voitiin lain nojalla määrätä puoli vuotta vankeutta sekä 1 000 dollarin sakko.
Hajuaisti
Rakenne
Hajusolujen aksonit eli viejähaarakkeet ovat myeliinitupettomia. Ne kulkevat suurina kimppuina nenäontelossa olevasta hajuepiteelistä seulaluun läpi kummankin isoaivopuoliskon otsalohkon alapuolella sijaitsevaan hajukäämiin. Sieltä radan toiset neuronit jatkavat useaan kohtaan limbistä järjestelmää (primaarinen hajualue). Hajuradassa on vain kaksi peräkkäistä neuronia ja se on ainoa sensorinen aistirata, joka ei kulje talamuksen kautta, vaan menee suoraan aivokuoreen. Hermosyykimput muodostavat yhdessä ensimmäisen aivohermon eli hajuhermon.
Fugitive Slave Act (1850)
Kritiikki
Fugitive Slave Act oli yksi aikansa kiistellyimmistä laeista. Orjuutta vastustaneet abolitionistit antoivat lakiehdotukselle lempinimen Bloodhound Law, verikoiralaki, johtuen karanneiden orjien jäljittämiseen käytetyistä verikoirista. Myös kirjailija Harriet Beecher Stowe otti lakiin vahvasti kantaa romaanissaan Setä Tuomon tupa.
Hajuaisti
Rakenne
Hajusolujen elinikä on noin kaksi kuukautta. Sen jälkeen ne korvautuvat solunjakautumisen ja erilaistumisen kautta tyvisoluista muodostuvilla uusilla hajusoluilla.
Toimintaperiaate
Hajuaineet ovat joko haihtuvia kaasumaisia aineita tai pieniin ilmassa oleviin vesipisaroihin liuenneita aineita. Ne tulevat sisään hengitysilman mukana nenäonteloon, missä ne joutuvat kosketuksiin hajusolujen kanssa. Kussakin hajusolussa on runsaasti erilaisia hajureseptorimolekyylejä, jotka sitovat erityyppisiä hajumolekyylejä.
Tango 12
pienoiskuva|Tango 12 Tango 12 on Adidaksen valmistama jalkapallo sekä samalla vuoden 2012 Euroopan-mestaruuskilpailujen virallinen pelipallo. Tässä pallossa on käytetty uutta muotoilua ja Bayer MaterialSciencen materiaaleja. Alkuperäinen Tango esiintyi ensimmäisen kerran vuoden 1978 jalkapallon maailmanmestaruuskisoissa Argentiinassa.
Tango 12 -palloa käytetään myös Saksan Bundesliigassa, UEFA Champions Leaguessa, Yhdysvaltojen mestaruussarjassa sekä Argentiinan korkeimmalla sarjatasolla 1. divisioonassa.
Hajuaisti
Toimintaperiaate
Reseptorin ja hajumolekyylin välinen sidos muuttaa reseptorin muotoa, mikä aktivoi solukalvon G-proteiinin. Se puolestaan aktivoi entsyymin, joka säätelee solunsisäisen toisiolähetin muodostumista. Solukalvon ionikanavat aukeavat ja depolarisaatio laukaisee hermoimpulsseja, jotka kulkevat aksonia pitkin hajukäämissä sijaitseviin synapseihin.
Toiminnan puutokset
Hajuaistin puutetta kutsutaan anosmiaksi ja heikentynyttä hajuaistia hyposmiaksi. Tunnetaan myös lääketieteellinen termi parosmia, joka tarkoittaa hajuharhoja. Yleisin hajuaistin tilapäiseen heikkenemiseen johtava sairaus on virusinfektion aiheuttama nenän ja ylähengitysteiden limakalvon tulehdus. Tunnettu hajuaistin häiriöitä aiheuttava tartuntatauti on koronavirus Covid-19. Muita syitä voivat olla allerginen nuha, nenäpolypoosi ja nenän sivuonteloiden krooninen tulehdus. Lisäksi runsas tupakointi heikentää hajuaistia. Harvinaisempia syitä hajuaistin muutoksille ovat Alzheimerin tauti, Parkinsonin tauti, traumaattinen aivovamma tai aivokasvain. Myös skitsofreniaan ja epilepsiaan liittyy tavallista heikompi hajuaisti.
Hajuaisti saattaa osittain puuttua synnynnäisesti geneettisistä syistä, jolloin aistireseptorin viallinen tai puuttuva geeni voi aiheuttaa tiettyyn aineeseen kohdistuvaa haistamiskyvyttömyyttä. Ihminen voi myös adaptoitua eli sopeutua johonkin hajuaineeseen ja haistaa muut normaalisti.
Ihmisen vanhetessa hajuaisti saattaa heikentyä, koska hajuepiteelin reseptorisolujen määrä vähenee ja ne uusiutuvat hitaammin kuin nuorena. Yksilöiden välinen vaihtelu on kuitenkin suurta.
Muuta
Monilla eläimillä on ihmistä monin kerroin vahvempi hajuaisti. Esimerkiksi koiralla on hajusoluja noin satakertainen määrä ihmiseen verrattuna. Tokion yliopiston tutkimuksen mukaan nisäkkäistä tarkin hajuaisti on norsulla. Vahvaan hajuaistiin liittyy myös usein erittäin tarkka hajumuisti. Esimerkiksi koirat saattavat muistaa hajun perusteella vuosia sitten kohtaamansa ihmisen, jonka kanssa he ovat olleet lähekkäin vain vähän aikaa. Koiran hajuaistia käytetään laajalti apuna poliisitutkimuksissa, turvatarkastuksissa ja laittomien aineiden, kuten huumeiden, löytämisessä. Ihmisen hajuaisti erottaa biljoona erilaista tuoksua. Ihminen haistaa koiraa paremmin esimerkiksi banaanin tuoksua luovan amyyliasetaatin. Ihmiselle, toisin kuin koiralle, on tarpeellista erottaa hajun perusteella kypsä ja mätä hedelmä toisistaan.
Viime vuosikymmeninä hajuaistia on pyritty simuloimaan keinotekoisesti. On toivottu, että mekaaninen hajuaisti auttaisi esimerkiksi syövän havaitsemisessa jo sen varhaisvaiheessa.
Fugitive Slave Act (1850)
Kritiikki
Wisconsinin korkein oikeus tuomitsi Fugitive Slave Actin perustuslain vastaisena vuonna 1852. Yhdysvaltain korkein oikeus kuitenkin esti osavaltioiden oikeuslaitoksia puuttumasta liittovaltion lakien toimintaan viisi vuotta myöhemmin ja kumosi näin Wisconsinin oikeuden päätöksen.
Leonid Radin
pienoiskuva|Leonid Radin Leonid Petrovitš Radin  (21. elokuuta (J: 9. elokuuta) 1860 Ranenburg – 29. maaliskuuta (J: 16. maaliskuuta) 1900 Jalta) oli venäläinen vallankumouksellinen, runoilija ja keksijä. Hän opiskeli Moskovan yliopistossa lukukaudella 1879–1880 ja Pietarin yliopistossa Dmitri Mendelejevin oppilaana vuosina 1884–1888.
1890-luvulla Radin rakensi Edisonin mallin mukaisen monistuskoneen, jonka hän antoi Venäjän sosiaalidemokraattien maanalaiseen painotoimintaan. Vuonna 1896 ohrana vangitsi Radinin. Tagankan vankilassa hän kirjoitti tunnetun työväenmarssin Smelo, tovarištši, v nogu!, jota on esittänyt suomeksi muun muassa KOM-teatteri nimellä Taistelulaulu. Saksassa marssi tunnetaan nimellä Brüder, zur Sonne, zur Freiheit. Sitä laulettiin usein vuonna 1989 Leipzigin maanantaimielenosoituksissa.
Tauno Jussila
Jussila pelasi SM-sarjassa yhteensä 20 ottelua, joissa hän teki neljä maalia ja istui jäähyllä kuusi minuuttia. Hän voitti Suomen-mestaruuden Tampereen Tapparan joukkueessa vuonna 1964.
Kansojen uskonnot ennen ja nyt
Vastaanotto
Erkki Hartikainen on arvostellut käännöstä mielivaltaisesta typistämisestä ja muokkaamisesta. Castrén sanoo jättäneensä pois totemismin ja kristittyjen ehtoollisen vertailun, koska hän ei pidä näiden riittien välistä yhteyttä totena.
Hannu Elo
Hannu Armas Elo (11. marraskuuta 1940 Tampere – 2022 ) oli suomalainen jääkiekkoilija, joka pelasi SM-sarjassa maalivahtina vuodet 1959–1970 ja voitti Suomen-mestaruuden Tapparan riveissä vuonna 1964. Uransa Elo aloitti Tampereen Kilpa-Veljissä saavuttaen yhden hopean ja kaksi pronssia. Hän edusti myös kauden ajan Hilparaa. Yhteensä Elo pelasi 122 SM-ottelua. Suomen A-maajoukkuetta Elo edusti kahdeksan kertaa.
Jalkapalloa Elo pelasi Suomensarjassa. Aitajuoksussa hän saavutti nuorten piirimestaruuden. Elo toimi myös valmentajana juniorimaalivahdeille ja kuului SVUL:n Hämeen piirin jääkiekkojaoston johtokuntaan.
Steen Steensen Blicher
Steen Steensen Blicher (1782 Vium, Tanska −1848 Randers, Tanska) oli tanskalainen kirjailija ja pappi.
Blicher oli teologian kandidaatti. Hän toimi aluksi opettajana 1810−1811 Randerissa ja sen jälkeen pappina. Hän aloitti runoilijana, mutta hänen kirjailijanmaineensa perustuu novelli- ja runokokoelmaan E bindstouw, jossa hän kuvailee runollisesti Pohjois-Tanskan kansanelämää. Lisäksi hän on julkaissut muun muassa teokset Sneklokken ja Brudstykker af en landsbydegns dagbog. Kokoelma Samlede Noveller og Skizzer (2. p.) ilmestyi 1893−1894. Blicher on Tanskan kirjallisuuden ensimmäinen realisti. Hän sai mainetta vasta myöhemmin. Blicher toimi myös kansan herättäjänä. Hän julkaisi novelleja kaikkiaan satakunta.
FOLK-raati
FOLK-raati oli ohjelma, jossa seurattiin kenen tahansa suomalaisen hakemusvideoita saamaan rahoitusta oman videon tai videosarjan tekemiseen. Raadissa videoita arvioimassa olivat julkisuudesta tutut henkilöt. Juontajina toimivat Jan Zapasnik ja Essi Lamppu. Ensimmäinen jakso esitettiin Yle TV2-kanavalla 30. lokakuuta 2015.
SJP NYC
SJP NYC on Sarah Jessica Parkerin lanseeraama tuoksu. Se on sekoitus mm. metsämansikkaa ja vaniljaa. Parker on kertonut tuoksun inspiraationa olleen Sinkkuelämää-tv-sarjan ja -elokuvien Carrie Bradshaw- hahmo.
Pikaruoka
thumb|250px|Kansainvälisessä hampurilaisketjussa tarjottu ateria Kanadassa. 250px|thumb|Suosittu yhdysvaltalainen hampurilainen Big Mac thumb|250px|Saksalainen currywurst-annos Pikaruoka on nopeasti tarjottua, usein tuotteistettua ravintoa. Pizza, hampurilainen ja kebab ovat Suomen selvästi suosituimmat kotiin tilatut ravintolaruoat. Muita suosittuja pikaruokia ovat muun muassa ranskalaiset perunat ja hot dogit. 1990-luvun puolivälissä pizza nousi kilpailemaan pihvin kanssa suosituimman ravintolaruoan tittelistä.
Tärkeä merkkipaalu pikaruoan suosion kasvuun oli Saint Louisin maailmannäyttely vuonna 1904.
Kansainvälisesti tunnettuja pikaruokalaketjuja ovat Wendy’s, Carl’s Jr., KFC, Subway, Burger King, McDonald’s ja Pizza Hut.
Pikaruoan terveellisyys
Keskimääräisessä pikaruoka-ateriassa on huomattavan suuri energiatiheys, puolitoista kertaa perinteisen brittiläisen ja kaksi ja puoli kertaa perinteisen afrikkalaisen aterian verran. Jos pikaruokia syö päivittäin, ruoasta kertyy helposti liikaa energiaa, rasvaa ja suolaa, vaikka annokset eivät olisi erityisen suuria.
Pikaruokateollisuuden on väitetty olevan suurimpia syyllisiä esimerkiksi yhdysvaltalaisten nuorten erittäin nopeasti yleistyneeseen ylipainoon. Kiistanalaisten tutkimustulosten mukaan pikaruoan sokeriin ja rasvaan voi kehittyä huumeita vastaava riippuvuus.
Pikaruoissa rasvan osuus energiasta on yleensä suositeltua suurempi ja hiilihydraattien osuus selvästi suosituksia niukempi. Esimerkiksi kebabissa ja makkaraperunoissa rasvan osuus on jopa 60–70 prosenttia energiasta. Toisaalta on olemassa pikaruokia, joissa rasvan osuus on lähellä suosituksia, kuten esimerkiksi eineshampurilaiset ja -lihapiirakat, salaattiannokset ja kasvispizza. Monet pikaruokaravintolat myös käyttävät paistorasvana osittain kovetettuja kasvirasvoja, jotka sisältävät suuria määriä terveysvaikutuksiltaan tyydyttyneitä rasvojakin epäedullisempia transrasvoja. Rasvan laatu voi olla suositusten mukainen esimerkiksi salaattiannoksessa, jossa on loraus kasviöljypohjaista salaatinkastiketta.
Pikaruokaa on kritisoitu myös runsaiden lisäainemäärien vuoksi. Yhdysvaltalainen ruoka-alan virasto ei edellytä yhtiöiden paljastavan lisäaineiden sisältöä, niin kauan kuin kemikaalit luokitellaan yleisesti ottaen turvallisiksi kuluttajille. Yhdysvaltain maatalousministeriö havaitsi vuonna 1996 että hampurilaisiin käytetyssä jauhelihassa oli hyvin usein ulosteen välityksellä leviäviä bakteereita.
California Nights
Eagles-yhtyeen tuotantoon verrattu kappale on merkitty yhdessä tekemäksi, mutta suurin osa siitä on basisti Steve Priestin käsialaa. Hän myös laulaa sen. ”California Nights” oli myös teemallisesti enteellinen, sillä Priest muutti 1980-luvulla ensin New Yorkiin ja sitten Kaliforniaan.
Hietatokot
Hietatokot (Pomatoschistus) on tokkojen suku, johon kuuluvat seuraavat lajit:
Korva
thumb|[[Aavikkokettu|Aavikkoketulla on suuret korvat, joilla se kuulee tarkasti öisin ja säätelee ruumiinlämpöään.]] Korva on monien eläinten kuulo- ja tasapainoelin. Korvan osista sisäkorva ja välikorva ovat pään sisällä, ulkokorva osittain pään ulkopuolella. Jotkin eläimet käyttävät korviaan kuulemisen lisäksi myös viestintään tai itsensä viilentämiseen.
Hyönteisten ja muiden selkärangattomien korva
Joillakin hyönteisillä on rakenteeltaan yksinkertaiset korvat, ja ne käyttävät kuuloaan lähinnä parittelukumppanin etsinnässä. Monilla hyönteisillä ei ole korvaa, vaan ne havaitsevat ilmanpaineen vaihtelut siivillään tai muilla ruumiinosillaan. Yökkösillä on tärykalvo kyljissään. Sirkoilla ja hepokateilla korvat ovat eturaajoissa ja heinäsirkoilla vatsan kyljissä.
Sienieläimillä, meduusoilla, merivuokoilla, meritähdillä, kastemadoilla ja etanoilla ei ole korvia eikä kuuloa. Ravut aistivat meressä värähtelyjä karvoillaan.
Kalojen korva
Kalojen korvissa on nesteentäyttämiä puolipyöreitä kanavia kuten ihmisenkin korvassa. Monilla kaloilla on silmien takana pieni aukko, joka johtaa sisäkorvaan. Värähtelyt kulkeutuvat niiden korvaan myös kehon läpi. Karpilla ja mutulla on erityisen hyvä kuulo, sillä niiden korvasta uimarakkoon on luuyhteys, jonka kautta ääniaallot tulevat sisäkorvaan.
Sammakkoeläinten ja matelijoiden korva
Matosammakot elävät maan alla tai vedessä, eikä niillä ole ulkokorvia. Vedessä ne kuulevat värähtelyjä kehonsa läpi. Salamantereilla on melko kehittynyt sisäkorva, mutta ei korva-aukkoa. Sammakoiden korva-aukot ovat niiden silmien takana, ja niillä on kehittynyt sisäkorva. Kilpikonnien kuulo on melko heikko. Alligaattorien korvat ovat silmien takana lähellä päälakea, jotta ne voisivat kuulla maatessaan vedesä puoliupoksissa. Myös useimmat liskot kuulevat hyvin. Käärmeillä ei ole korva-aukkoa, mutta ne aistivat sisäkorvaansa värähtelyjä kehonsa läpi.
Lintujen korva
thumb|Pöllöllä on höyhentensä alla suuret ja tarkat korvat. Lintujen sisäkorvat ovat melko samankaltaiset kuin ihmisen korvat. Niillä on vain yksi korvaluu. Linnuilla ei ole korvalehtiä vaan höyhenten peittämät korva-aukot päänsä sivuilla. Linnun korva ei kuule alle 100 hertsin taajuuksia, mutta jotkin linnut kuulevat korkeampia taajuuksia kuin ihminen, ja jotkin pystyvät erottamaan myös lyhyitä ääniä ihmistä selvästi paremmin. Pöllöjen korvat ovat eri korkeuksilla, mikä auttaa niitä havaitsemaan saaliin suunnan tarkasti.
Nisäkkäiden korva
Öisin elävillä nisäkkäillä on usein suuret ja tarkat korvat. Myös kuumien seutujen nisäkkäillä, kuten norsuilla ja kenguruilla on suuret korvat. Aavikkokettu viilentää itseään aavikon päivän kuumuudessa suurten korvalehtiensä kautta, ja kylmänä yönä se kietoo korvansa kehoaan vasteen pysyäkseen lämpimänä. Norsut viilentävät itseään leyhyttelemällä korvalehtiään. Kylmien seutujen kettujen korvat ovat pienet, jotta ne eivät menettäisi lämpöä. Sudet ja monet muut nisäkkäät viestivät toisilleen korviensa asennoilla. Lepakkojen suuret korvat ottavat vastaan kaikuja, joiden avulla lepakot suunnistavat pimeässä.
Merieläimillä ei yleensä ole korvalehtiä vaan vain korva-aukot silmien takana. Merileijonilla on kuitenkin pienet korvalehdet.
Ihmisen korva
lang=fi|thumb|400px|Ihmisen korvan sisäosat Ihmisen ulkokorvaan kuuluva korvalehti kerää ääniaaltoja ja johtaa ne korvakäytävään. Korvakäytävän loppupäässä on joustava ja kimmoisa tärykalvo, joka värähtelee ääniaaltojen ansiosta. Tärykalvosta värähtely siirtyy välikorvan kuuloluihin, jotka voimistavat tärykalvon värähtelyjä ja johtavat värähdysliikkeen sisäkorvan simpukkaan. Nesteen täyttämässä simpukassa olevat aistinsolut ärtyvät ja ne lähettävät impulsseja kuulohermoa pitkin isoaivojen kuuloalueelle, jossa ne tajutaan ääninä. Tasapainoelin ja pään liikeaisti sijaitsevat sisäkorvassa.
Sisäkorvan simpukassa sijaitsee kuuloelin eli Cortin elin. Siinä on kahdenlaisia aistinsoluja. Ulkokarvasoluja on kolmessa rivissä. Niiden tehtävänä on voimistaa tai vaimentaa ääntä ja siten suojata korvaa kovilta ääniltä. Sisäkarvasoluja on yhdessä rivissä ja ne varsinaisesti aistivat ääniaallot. Aistinkarvasolut ovat joustavan tyvikalvon päällä, ja niiden yläpuolella on jäykkä katekalvo. Ääniaallot saavat tyvikalvon värähtelemään, karvat koskettavat katekalvoa ja ärtyvät. Ärsytys saa aikaan välittäjäaineen erittymisen, mikä puolestaan saa aikaan hermoärsytyksen kuulohermoon.
Sisäkorvassa ovat myös nesteen täyttämät kaarikäytävät sekä pyöreä ja soikea rakkula, jotka reagoivat pään liikkeisiin ja toimivat siten tasapainoaistineliminä. Kaarikäytävien sisällä on nestettä, joka liikahtaessaan saa aistinsolut ärtymään ja välittämään tietoa isoaivoihin. Pyöreä ja soikea rakkula taas antavat tietoa pään asennosta.
Korva on kokonaisuudessan hyvin herkkä, ja pitkäaikainen meteli vaurioittaa korvan aistinsoluja pysyvästi. Yli 85 desibelin äänien kuulemista kannattaa välttää. Vaurioituminen aiheuttaa paitsi kuulon heikkenemistä, eli huonokuuloisuutta, myös jatkuvaa ja jopa hyvin voimakasta tinnitusta.
Korvatorvi on yhteydessä nieluun ja korvatulehduksen aiheuttavat bakteerit tulevatkin sen kautta. Tulehduksessa muodostuu märkää ja tärykalvo pullistuu.
Ilmanpaine vaikuttaa myös korvan toimintaan ja lentokoneella matkustaneet (korvan sisällä ylipaine) tai syvälle sukeltaneet (korvan sisällä alipaine) tietävätkin, että korvia alkaa helposti särkeä, jos tärykalvon sisällä olevaa painetta ei tasaa ulkopuolella olevaa painetta vastaavaksi. Tämä tapahtuu avaamalla korvanielukäytävä esimerkiksi nielaisemalla tai puhaltamalla samalla, kun pitää suun ja nenän ulostuloaukot suljettuina.
Phoebe Stänz
Phoebe Stänz (s. 7. tammikuuta 1994 Zetzwil, Sveitsi) on sveitsiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NCAA-joukkue Yale Bulldogsissa. Hän oli mukana voittamassa pronssia talviolympialaisissa 2014.
Pyhän Nikolain kirkko (Vejle)
thumb|250px|Pyhän Nikolain kirkko. Pyhän Nikolain kirkko on kirkkorakennus Vejlessä Tanskassa. Sen vanhin osa on noin vuodelta 1250, ja se on siten Vejlen vanhin rakennus. Kirkko on punatiilinen, ja se edustaa myöhäisgoottilaista tyylisuuntaa. Sen etuosa ja sen päällä oleva torni ovat peräisin 1600-luvulta. Kirkko on omistettu Pyhälle Nikolaille.
Aiheesta muualla
55.70747°N, 9.53472°W
Stacey Augmon
Stacey Orlando Augmon (s. 1. elokuuta 1968 Pasadena, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi pienenä laitahyökkääjänä ja heittävänä takamiehenä NBA:ssa 15 kautta ja saavutti olympiapronssia Soulin kisoissa 1988. Pelaajauransa jälkeen hän on toiminut valmentajana.
Augmon pelasi yliopistosarjoissa Las Vegasissa sijaitsevan Nevadan yliopiston joukkueessa ja voitti NCAA:n mestaruuden vuonna 1990. Seuraavana vuonna joukkue pääsi lopputurnaukseen mutta hävisi välieräottelunsa. Atlanta Hawks varasi hänet NBA:han yhdeksännellä varausvuorolla vuoden 1991 varaustilaisuudessa.
Augmon edusti NBA:ssa Atlanta Hawksia vuosina 1991–1996. Seuraavan kauden hän aloitti Detroit Pistonsissa mutta siirtyi tammikuussa 1997 Portland Trail Blazersiin, jossa hän pelasi kevääseen 2001 saakka. Tämän jälkeen hän edusti vielä yhden kauden Charlotte Hornetsia, kaksi kautta New Orleans Hornetsia ja kaksi kautta Orlando Magicia. Ensimmäisellä kaudellaan hänet valittiin tulokkaiden tähdistökentälliseen. Augmon pelasi NBA:ssa kaikkiaan 1001 runkosarjaottelua ja 12 kautena yhteensä 77 pudotuspeliä. Runkosarjassa hän teki ottelua kohden 8,0 pistettä, otti 3,2 levypalloa ja antoi 1,6 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspeleissä vastaavat tilastolukemat olivat 6,0 pistettä, 2,3 levypalloa ja 1,3 syöttöä.
Augmon saavutti Yhdysvaltain maajoukkueessa olympiapronssia Soulin kisoissa 1988 joukkueen hävittyä välierissä Neuvostoliitolle.
Ambrogio Lorenzetti
thumb|Ambrogio Lorenzetti Ambrogio Lorenzetti oli italialainen taidemaalari (kuollut noin 1348). Hän oli sienalaisen koulun edustaja. Hän sai vaikutteita Giotto di Bondonelta. Myös hänen veljensä Pietro Lorenzetti oli tunnettu taidemaalari.
Veljekset suuntautuivat uransa alkuaikoina eri suunnille, vaikka kumpikin tukeutui Giotton ja toscanalaisen kuvanveiston perinteeseen. Ambrogio Lorenzettin maalauksia hallitsevat tyyneys ja lyyrisyys. Hänen teoksistaan kuvastuvat myös mielikuvitus ja älyllinen voima. Sienan kaupungintalossa olevat freskot ovat hänen kuuluisimpia töitään. Niissä ilmenevät hänen pyrkimyksensä kohti entistä elävmpää ja dramaattisempaa ilmaisua.
Veljensä tavoin Lorenzetti menehtyi todennäköisesti paiseruttoon noin vuonna 1348.
Ambrogio Lorenzettin töitä
thumb|Lorenzettin fresko Hyvän ja huonon hallituksen allegoriat eli koko nimeltään Allegorioita ja seurauksia hyvän ja huonon hallituksen toimista kaupungissa ja maaseudulla (1337–1339).
Rami Jridi
Rami Jridi (, s. 25. huhtikuuta 1985 Tunis, Tunisia) on tunisialainen jalkapalloilija. Maalivahtina pelaava Jridi edustaa Tunisian pääsarjassa pelaavaa CS Sfaxienia.
Ura
Jridi edusti uransa alussa EGS Gafsaa ja Jendouba Sportia, joissa hän toimi varamaalivahtina. Kesällä 2009 hän siirtyttyään Stade Tunisieniin hän nousi ykkösvahdiksi. Kauden päätyttyä Tunisie-Foot -sivuston lukijat äänestivät hänet Tunisian pääsarjan kauden parhaaksi maalivahdiksi.
Tammikuussa 2012 Jridi siirtyi kolmen vuoden sopimuksella CS Sfaxieniin. Seuraavalla kaudella hän juhli Sfaxienin kanssa Tunisian mestaruutta sekä CAF Confederation Cupin mestaruutta. Kauden päätteeksi Kawarji.com internetsivuston lukijat äänestivät hänet kauden 2012–2013 Tunisian parhaaksi maalivahdiksi.
Maajoukkueura
Jridi on kuulunut Tunisian maajoukkueeseen vuodesta 2010 lähtien toimien satunnaisesti maan kolmosvahtina. Hän pelasi lopulta ensimmäisen maaottelunsa 29. maaliskuuta 2011 ystävyysottelussa Omania vastaan. Ottelu päättyi Tunisian 2–1 tappioon. Jridi valittiin vuoden 2012 Afrikan-mestaruuskilpailuihin Tunisian joukkueeseen. Hän pelasi kisoissa yhden ottelun Gabonia vastaan, joka päättyi 1–0 tappioon.
Yamaman taistelu
Yamaman taistelu on merkittävässä roolissa islamin historiassa, sillä perimätiedon mukaan Koraani päätettiin taistelun jälkeen koota ensimmäistä kertaa kirjoitettuun muotoon. Perimätiedon mukaan taistelussa kuoli lukuisia hafizeja, eli Koraanin ulkoaosaajia, ja muslimien keskuudessa syntyi pelko siitä, että osa Koraanin osista voisi unohtua, ellei Koraania kirjattaisi pian kokonaan ylös.
Historiatieteen näkemyksiä
Nykyaikaisessa historiantutkimuksessa tarinan todenperäisyyttä on epäilty, koska perimätiedon mukana kulkeneissa listoissa taistelussa kuolleista muslimeista ei ole mukana nykyaikana tunnettuja hafizeja. Islamin tutkimuksen professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan kuitenkin jo yhden taitavan hafizin kuolema olisi voinut saada muslimit kokoamaan Koraania muistiin.
Tarinat Ridda-sodista on myös kokonaisuudessaan asetettu kyseenalaisiksi, ja niitä on pidetty arabien myöhemmin luomana tarinaperinteenä. Orientalisti K-H Ohlig on muiden ohella huomauttanut niitä koskevien lähdetietojen myöhäisyydestä.
Georg Bleibtreu
thumb|upright|Georg Bleibtreu Georg Bleibtreu (1828−1892) oli saksalainen taistelumaalari. Hän seurasi preussilaisten joukkojen mukana sodassa Tanskaa vastaan 1864, sodassa Itävaltaa vastaan 1866 ja sodassa Ranskaa vastaan 1870 ja on maalannut useita, Saksassa aikoinaan ihailtuja sotakuvia.
Georg Bleibtreubin poika oli kirjailija Karl Bleibtreu.
Karl Bleibtreu
Karl Bleibtreu (13. tammikuuta 1859 − 30. tammikuuta 1928 ) oli saksalainen kirjailija. Hän oli luonteeltaan kiihkeä vallankumouksellinen, ja hänen kirjansa Revolution der Literatur (1886) oli sotahuuto "nuorimman Saksan" puolesta. Kirjassa esittämäänsä naturalistista ohjelmaa hän oli toteuttanut muun muassa romaanissaan Grössenwahn. Hänen laajasta tuotannostaan muita esimerkkejä ovat Geschichte der Englischen Literatur, Kosmische Lieder ynnä muita. Bleibtreu herätti huomiota myös samoihin aikoihin Tolstoin kanssa tekemällään kiihkeällä hyökkäyksellä Shakespearea vastaan.
Karl Bleibrautin isä oli taidemaalari Georg Bleibtreu, joka kuvasi taistelutapahtumia.
Tutkiva journalismi
Tutkiva journalismi on syvälle luotaavaa journalismia, jonka tarkoituksena on tuoda julkisuuteen yleisen edun kannalta merkittäviä asioita, jotka on salattu joko tahallisesti tai tahattomasti. Sen tavoitteena voi olla esimerkiksi korruption paljastaminen, hallituksen tai yhtiöiden menettelytapojen tutkiskelu, tai yhteiskunnallisten, taloudellisten tai poliittisten kehityssuuntien esille tuominen.
Tutkiva journalismi on Unescon mukaan elintärkeää ilmaisunvapaudelle ja median kehitykselle, ja median toimiminen vahtikoirana on välttämätöntä demokratialle.
Nardo Nagtzaam
Nardo Nagtzaam (s. 9. toukokuuta 1990 Nijmegen, Alankomaat) on alankomaalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberliga-joukkue Moskitos Essenissä. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, mutta osaa pelata myös keskellä.
Seuraura
Nagtzaam siirtyi jo varsin varhain juniorina Saksaan ja Krefelder EV 1981:n paitaan. Hän oli kaudella 2006–2007 seuran B-nuorten paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 29+17=46, joilla Nagtzaam sijoittui Deutsche Nachwuchsligan maalipörssissä kolmanneksi ja pistepörssissä yhdeksänneksi. Kesken kauden 2007–2008 hän siirtyi Krefeldistä Kölner EC:n paitaan.
Kaudeksi 2008–2009 Nagtzaam siirtyi Pohjois-Amerikkaan NAHL-junioriliigan Alaska Avalancheen. Kesken kauden 2009–2010 hän siirtyi sieltä Alexandria Blizzardin riveihin. Kaudella 2010–2011 Nagtzaam jakoi tehoilla 36+51=87 koko NAHL:n syöttöpörssin voiton Motor City Metal Jacketsin Cody Wydon kanssa ja sijoittui pistepörssissä toiseksi hänen jälkeensä. Hän oli Blizzardin paras maalintekijä ja sijoittui liigan maalipörssissä neljänneksi. Kevään 2011 pudotuspeleissä Nagtzaam oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 2+5=7. Hänet valittiin kauden päätteeksi NAHL:n ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Vuodet 2011–2015 Nagtzaam pelasi Mercyhurst College/Universityn yliopistojoukkueessa. Hän oli ensimmäisellä kaudellaan 2011–2012 joukkueensa toiseksi paras pistemies Daniel Bahntgen jälkeen tehoilla 11+19=30. Kaudella 2013–2014 Nagtzaam voitti Merchurstin kanssa AHA:n runkosarjan. Viimeisen yliopistokautensa 2014–2015 päätteeksi, huhtikuussa 2015 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella ECHL-joukkue Elmira Jackalsiin. Nagtzaam pelasi siellä viisi runkosarjaottelua. Kesällä 2012 NHL-varaamaton Nagtzaam osallistui Washington Capitalsin tulokasleirille.
Marraskuussa 2015 Nagtzaam siirtyi try-outin kautta Itävallan Erste Bank Eishockey Ligan slovenialaisjoukkue Olimpija Ljubljanaan oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2015–2016. Hänen ensimmäinen ammattilaiskautensa toi 25 runkosarjaottelussa tehot 4+3=7. Nagtzaam edusti Olimpijaa EBEL-kauden jälkeen myös Slovenian liigan pudotuspeleissä, jotka päättyivät mestaruuteen. Hän voitti myös Pokal Slovenijen.
Syksyllä 2016 Nagtzaam osallistui try-out -sopimuksella ECHL-joukkue Norfolk Admiralsin harjoitusleirille, mutta hän jäi kuitenkin ilman jatkosopimusta. Nagtzaam siirtyi marraskuussa neljän viikon sopimuksella Iso-Britannian EIHL-liigan Manchester Stormiin lähtökohtaisesti paikkaamaan Adam Hardingin loukkaantumista. Hän teki siellä kymmenessä ottelussa vain yhden syöttöpisteen, jätti joukkueen joulukuussa ja siirtyi loppukauden sopimuksella Saksan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Oberliga-joukkue Moskitos Essenin riveihin.
Maajoukkueura
Nagtzaam edusti Alankomaita IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2014, 2015 ja 2017, joista vuoden 2015 turnauksessa hän oli joukkueensa paras maalintekijä kolmella osumallaan. Nagtzaam pelasi myös IIA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti kultaa. Nagtzaamilla oli turnauksen paras aloitusprosentti (78,57 %). Nagtzaam pelasi myös Pyeongchangin olympiakisojen 2018 karsinnoissa.
Jenny Blicher-Clausen
Jenny Blicher-Clausen o.s. Blicher, salanimi John Bentsen, (29. heinäkuuta 1865 Jyllanti, Tanska − 1907) oli tanskalainen kirjailija.
Helmi Setälä pitää hänen kieltään rikkaana ja runollisena. Tekstit koskettavat ihmissielun sisintä. Kertomuksia leimaa kuitenkin Setälän mukaan liika sentimentaalisuus ja sairaalloisten tunteiden korostaminen.
Arktiset aromit
Arktiset Aromit ry on luonnontuotealan (luonnonmarjat, metsäsienet, luonnonyrtit ja erikoisluonnontuotteet) valtakunnallinen toimialajärjestö, joka toiminnallaan edistää luonnontuotteiden talteenottoa, jatkojalostusta ja käyttöä sekä parantaa luonnontuotteiden arvostusta kotimaassa ja kansainvälisesti.
Yhdistyksen hankkeita rahoittavat Maa- ja metsätalousministeriö, alan yritykset, kunnat ja maakuntien liitot.
Yhdistystä perustamassa oli luonnontuotekauppaa harjoittavia yrittäjiä, luonnontuotteiden jatkojalostajia sekä alan tutkijoita ja kehittäjiä eri puolelta Suomea. Yhdistyksen toimipaikka on Suomussalmella.
Yhdistys on käynnistänyt koulujen kanssa yhteistyössä koulumarjakuukauden, jonka suojelijana on maatalousministeri Sirkka-Liisa Anttila. Vuonna 2006 se käynnisti puoli vuotta kestäneen Laatua Luonnosta -hankkeen, jonka aikana valmisteltiin yhteistyössä Eviran kanssa ostolomake käytettäväksi luonnontuotteiden ostotoiminnassa, laadittiin tiedotteita hygieniakäytännöstä luonnontuotteita poimittaessa ja laadittiin Luonnontuotteiden laatu- ja hygieniaopas. Yhdistys on valmistanut myös Ulkomaisille marjojen ja sienten poimijoille on laadittu englannin-, venäjän- ja thaikieliset poimintaesitteet. Yhdistys valitsee vuosittain vuoden sienen.
Neljäs valtiomahti
Neljäs valtiomahti on tarkoittanut alkujaan lehdistöä, mutta joukkotiedotusvälineiden sähköistyessä sillä voidaan tarkoittaa myös muuta mediaa. Montesquieun vallan kolmijako-opissa ensimmäinen valtiomahti on poliittinen päätösvalta, parlamentti (Suomessa eduskunta), toinen hallinnollinen toimeenpanovalta (Suomessa valtioneuvosto) ja kolmas näitä molempia valvova tuomiovaltaa käyttävä oikeuslaitos.
Lehdistö ja muu media vaikuttaa neljännen valtiomahdin tavoin valtiopäivälaitoksen päätöksentekoon, yleiseen käsitykseen hallituksen toimien onnistumisesta sekä yleiseen mielipiteeseen oikeuslaitoksen antamista tuomioista.
Heerhugowaard
Heerhugowaard on kaupunki ja kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa, Länsi-Friisinmaan alueella. Sen pinta-ala on 39,97 km² ja asukasluku noin 56 000.
Kunnan alueella sijaitsevat asutuskeskukset
Kaupungit: Kylät: Pienet kylät:
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Heerhugowaardin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Ången kunta
Kunnan maapinta-ala on 3 050,26 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 233 henkeä (31.12.2021).
Kunnan ystävyyskunta Suomessa oli vuonna 2011 Vöyriin liittynyt Oravainen.
Vuonna 2007 kunnassa oli 38,29 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Islamin uskonkappaleet
Islamin uskonkappaleita on kuusi. Niihin voidaan viitata termillä īmān, "usko". Uskonkappaleisiin kuuluvat usko
Ången kunta
Kuntajaon kehitys
Borgsjön maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1904 Albyn taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1946 osa maalaiskunnasta erotettiin Ången kauppalaksi. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut alueeseen, vaan kauppala sekä Borgsjön, Haverön ja Torpin maalaiskunnat jatkoivat itsenäisinä. Albyn taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1957. Ången kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä kauppala ja edellä mainitut kolme maalaiskuntaa.
Islamin uskonkappaleet
Islamilainen teologia on suppeampaa kuin kristillinen teologia, sillä oikean uskon (ortodoksian) sijaan islam painottaa oikein tekemistä (ortopraksiaa). Oikein tekeminen on puolestaan islamilaisen lain eli šarian aluetta. Sen tärkeimmät ohjeet kiteytyvät niin sanottuihin viiteen pilariin. jotka määriteltiin 800-luvun hadith-kokoelmissa. '' Ihminen pääsee Paratiisiin ainoastaan, jos oikeaan uskoon yhdistyvät myös teot.
Ången kunta
Vaakuna
Borgsjön, Haverön ja Torpin maalaiskunnalla sekä Ången kauppalalla oli kaikilla oma vaakuna. Nykyinen kuntavaakuna ei ole yksikään niistä.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 127 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 156 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 170 149 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 39 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 007 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ången kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Ången kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Islamin uskonkappaleet
"Oikean uskon" sisältö kiteytettiin 800-luvun hadith-kokoelmissa yhden jumalan, Jumalan, palvelemiseen. Samalla oikea usko sai muodokseen kuuden opinkappaleen kokonaisuuden. Ne määriteltiin niin sanotussa Gabrielin hadithissa, joka löytyy sekä al-Bukharilta että Muslimilta kokoelmista Sahih al-Bukhari ja Sahih Muslim. Šariakäsikirja Reliance of the Traveller esittää ne seuraavasti: "Oikea usko on uskoa Jumalaan, hänen enkeleihinsä, hänen ilmoittamiinsa kirjoihin, hänen lähettiläisiinsä, viimeiseen tuomioon ja kohtaloon, sen antamaan hyvään ja pahaan." Muotoilu on peräisin 1200-luvulta imaami al-Nawawi lta, joka kokoelmassaan "Vanhurskaiden niityt" kertoo hadithin  seuraavasti: "Istuimme kerran Jumalan lähettilään seurassa, kun paikalle ilmestyi poikkeuksellisen tummatukkainen mies, joka oli pukeutunut hyvin valkoisiin vaatteisiin. Hänessä ei näkynyt mitään matkaväsymystä ja hän oli meille kaikille tuntematon." Kertomus jatkuu siten, että mies sanoo Muhammedille: "Kerro minulle imanista [uskosta]. Hän sanoi: se on uskoa Jumalaan, hänen enkeleihinsä, hänen kirjaansa, hänen lähettiläisiinsä ja Tuomiopäivään ja siihen, että uskot ennalta määräytymiseen (kohtaloon), sen antamaan hyvään ja pahaan. Mies vastasi: Olet sanonut totuuden."
Jumala
Islamin näkemys Jumalasta on monoteistinen. Ydinasia on Jumalan ykseys, mihin viitataan sanalla tawḥīd. Ykseyden kieltäminen (shirk) on kuolemansynti, eli ainoa synti, joka vie Helvettiin, ellei siitä luovuta. Islam torjuu kristinuskon kolminaisuusopin ja Jeesuksen jumalallisuuden; kolminaisuusoppia pidetään monijumalaisuutena. Joidenkin arabistien mielestä syytökset kristinuskon monijumalaisuudesta johtuvat siitä, että kolminaisuuden käsite vihjaa Jumalan jaettavuuteen. Toisten mielestä kyse oli tarkoituksellisesta väärinymmärtämisestä, jonka avulla kalifi Abd al-Malik sai luotua tarvitsemansa eron oman valtionuskontonsa ja vastustajansa Bysantin kristillisyyden välillä. Koraanin suurassa 112 Jumalaa kuvataan seuraavanlaisesti: "Sano: Hän, Jumala, on yksi, Jumala, Ikuinen. Ei Hän ole siittänyt eikä syntynyt, eikä Hänellä ole vertaista." Jumala on ihmisten käsityskyvyn ulottumattomissa. Jumalan kuvaaminen ja inhimillistäminen on kiellettyä. Häneen viitataan vain adjektiiveilla, joista yleisimmät ovat ar-raḥmān eli armelias ja ar-raḥīm  eli armollinen.
Islamin mukaan olemassaolon tarkoitus on Jumalan palvominen. Islamissa ei ole välikäsiä, kuten papistoa, Jumalan ja luomakunnan välillä. Poikkeuksena on šiialainen käsitys, jonka mukaan imaamit (mm. Husain) voivat taivaassa suorittaa esirukouksia ihmisten puolesta. Sunnien mukaan näin voi tehdä Muhammed.
Allāh on termi, jolla ei ole kieliopillista monikkoa tai sukua ja jolla viitataan yhteen Jumalaan. Termin osaa 'ilāh käytetään yleisesti jumaluudesta tai jumalasta. Muut kuin arabimuslimit voivat käyttää Allahista eri nimiä, kuten "Tanrı" turkiksi ja "Khodā" persiaksi – ja Jumala suomeksi.
Enkelit
Koraanin mukaan enkeleillä ei ole vapaata tahtoa ja ne palvovat Jumalaa totellen Häntä kaikessa. Enkelien tehtäviin kuuluu kertoa Jumalan ilmestyksistä, ylistää Jumalaa, tallentaa ihmisten teot ja ottaa ihmisen sielu kuolemanhetkellä. Niiden ajatellaan myös sovittelevan ihmisten puolesta. Koraani kuvaa enkeleitä "siivekkäiksi lähettiläikseen ja antanut heille kaksi, kolme tai neljä paria. Hän luo kaikkea niin paljon kuin tahtoo, (...)". Kiduttajaenkelit Munkar ja Nakir aloittavat uskottomien pahoinpitelyn jo haudassa.
Ilmestykset
Muslimeille Koraani on kirja, joka on ollut ikuisesti olemassa, eikä sitä ole kukaan sanellut tai luonut. Koraanin kohtelu ja sen lukeminen tapahtuu hyvin kunnioittavasti. Kyse on enemmänkin rituaalista, sillä useimmat muslimit eivät ymmärrä arabiaa, jolla Koraani on kirjoitettu. Koraanin sisältö on islamin oppien suhteen melko niukka, eikä siellä puhuta esimerkiksi kuudesta uskonkappaleesta eikä oikeastaan edes Muhammedista. Enin osa islamin sisällöstä löytyy islamilaisesta perimätiedosta.