cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bièvre
Suunnitelmat
Silloin tällöin on esitetty suunnitelmia Bièvren palauttamiseksi Pariisissa näkyviin ainakin paikoitellen. Pariisin määrin viraston asettama komissio esitti 1. helmikuuta 2001 niiden viranomaisten avustukella, jotka vastaavat Seinen ympäristöstä, veden laadusta ja terveydenhoidosta, kaupunginosien asukasyhdistyksille suunnitelman Bièvren uudelleensyntymisestä. Tarkoituksena oli palauttaa Bièvre päivänvaloon kolmessa kohdassa, erityisesti 400 metrin osuus kansallisen luonnonhistorian muiseon (Muséum national d'histoire naturelle) alueella Rue Buffonin ja Rue Poliveaun välillä.
Kun asiaa tutkittiin, Pariisin määrin virasto esitti 7. kesäkuuta 2007 hankkeen "Bièvren muiston ja kulun" ikuistamiseksi.
Rovaniemi
Koulutus
pienoiskuva|250px|[[Lapin ammattikorkeakoulun Viirinkankaan kampus.]] pienoiskuva|250px|Kulttuuritalo Korundi. pienoiskuva|250px|Teatteri- ja kongressikeskus [[Lappia-talo.]] Rovaniemellä on Suomen ja Euroopan unionin pohjoisin yliopisto ja ammattikorkeakoulu. Toisen asteen ammatillisia oppilaitoksia Rovaniemellä ovat Lapin ammattiopisto ja Lapin urheiluopisto.
Bièvre
Suunnitelmat
Suunnitelmat edellyttäisivät kuitenkin, että joen varrelle Pariisin rajalle olisi rakennettava vedenpuhdistamo ja että useat metrotunnelit, viemärit ja muut kunnallistekniset järjestelmät olisi uusittava. Kustannukset olisivat nousseet sataan miljoonaan euroon. Tämän vuoksi suunnitelmat Bièvren palauttamisesta näkyviin Poterne des Peupliersin, Square Renè-le-Gallin ja Gobeliinien kohdalla sekä koko pituudeltaan Jardin des Plantesin alueella on hylätty.
Arkkitehti ja kaupunkisuunnittelija Benoît Jullien, maisema-arkkitehti Camille Jullien ja suunnittelutoimisto AEP Normand ovat laatineet uuden suunnitelman, jolla muisto Bièvrestä saataisiin näkyviin kaupunkikuvassa. Sen mukaan joen entisen uoman kohdalle rakennettaisiin seitsemän suihkukaivoa, katujen pintaan tehtäisiin merkintöjä ja paikalle järjestettäisiin tavanomaisesta poikkeava sininen valaistus osoittamaan, missä entiset sillat ja historialliset rajat aikoinaan sijaitsivat. Lisäksi Pariisia kiertävä ulkoilureitti GR 11 olisi siirrettävä kulkemaan Bièvren laaksoa pitkin Pont d'Austerlitzille saakka. Tämän suunnitelman mukaiset rakennustyöt aloitettiin vuonna 2008. Parc Kellerman on uudelleen muotoilu, ja sinne on muodostettu laguuni, johon on istutettu vesikasveja ja johon myös sorsat ja haikarat ovat pesiytyneet.
Rovaniemi
Koulutus
Lapin yliopistossa on neljä tiedekuntaa: kasvatustieteiden, oikeustieteiden, taiteiden sekä yhteiskuntatieteiden tiedekunnat. Lapin yliopistossa on noin 4 300 perustutkinto-opiskelijaa. Lapin yliopisto on Euroopan unionin pohjoisin yliopisto.
Bièvre
Suunnitelmat
Paikoitellen Bièvren entisestä uomasta muistuttavat rakennusten seiniin kiinnitetyt muistolaatat ja sadevesikaivoihin kaiverretut merkinnät.
Bièvre taiteessa ja kirjallisuudessa
right|thumb|Seinämaalaus Bièvren entisen uoman kohdalla Rue Mouffetardin varrella. Bièvre mainitaan monissa kaunokirjallisissa teoksissa, ja se esiintyy monissa maalauksissa.
Rovaniemi
Kulttuuri
Rovaniemellä toimii muun muassa teatteri, Lapin kamariorkesteri, Lapin sotilassoittokunta, Lapin ylioppilasteatteri, Lapin musiikkiopisto, Lapin Balettiopisto, teatteri Lentävä poro sekä esimerkiksi kansantanssiyhtye Rimpparemmi.
Bièvre
Bièvre taiteessa ja kirjallisuudessa
thumb|Bièvre Clos-Payenissä Pariisissa 1700-luvulla
Rovaniemi
Kulttuuri
Rovaniemen taidemuseo on Lapin läänin aluetaidemuseo ja sen kokoelmissa on 1 500 teosta suomalaista nykytaidetta.
Kesäisin Rovaniemellä toimii Konttisen kesäteatteri sekä uusi Lentävän poron Kesäteatteri. Konttisen kesäteatteri on perustettu vuonna 1996 ja se sijaitsee Kemijoen rannalla Konttisen kentän vieressä. Konttisen kesäteatteri on esittänyt koko perheen näytelmiä, kuten Pekka Töpöhäntä ja Tuhkimo. Lentävän poron Kesäteatteri rakennettiin kesällä 2012 trukkilavoista ja kierrätyspuusta Pekankadun pysäköintihallin ylätasanteelle. Pop-up-kesäteatterissa järjestettiin teatterin lisäksi myös muuta kulttuuriohjelmaa, kuten elävän musiikin iltoja.
Rovaniemen kaupunki jakaa vuosittain tunnustuksenomaisen kulttuuritekopalkinnon. Rovaniemellä ilmestyy seitsenpäiväinen sanomalehti Lapin Kansa jonka voi tilata koko maakuntaan ja kahdesti viikossa ilmestyvä kaupunkilehti Uusi Rovaniemi sekä koko Lapin alueelle jaettava ilmaisjakelulehti Lappilainen entinen Roi Press.
Rovaniemi oli ehdolla Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2011. Muut ehdokkaat olivat Turku, Tampere, Mänttä, Oulu, Lahti ja Jyväskylä.
Tapahtumat
Rovaniemellä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Rovaniemellä kahdeksan kertaa, vuosina 1912, 1925, 1931, 1936, 1951, 1965, 1979 sekä 1997.
Kaupungissa järjestettiin ensimmäistä kertaa kesällä 2007 Simerock, aikaisemman Rovaniemi Rock -festivaalin tilalle. Down By The Kemijoki -festivaaleja järjestettiin vuosina 1992–2007. Down By The Kemijoki teki paluun kesällä 2012. Kesällä 2016 järjestetään Kaupunkifestivaali RolloPOP, joka tuo uusitulle Keskuskentälle suomalaisen rockin ja popin suurimmat nimet.
Arctic Design Week on ollut vuotuinen tapahtuma vuodesta 2009.
Grandes Jorasses
Grandes Jorasses on Grajisilla Alpeilla Italian ja Ranskan rajalla sijaitseva vuori. Se on osa Mont Blancin massiivia.
Rovaniemi
Musiikki
Useamman kuin yhden levyn tehneitä ja jonkinasteista menestystä saavuttaneita rovaniemeläisiä rock- ja pop-yhtyeitä ovat olleet muun muassa Absoluuttinen Nollapiste, Greenhouse A.C., Jalla Jalla, The Nightingales, Tulenkantajat ja Supperheads. Myös Suomen ensimmäinen black metal -yhtye Beherit sekä rap-duo Hannibal & Soppa ovat lähtöjään rovaniemeläisiä.
Grandes Jorasses
Vuori käsittää useita huippuja:
Rovaniemi
Seurakunnat
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista kaupunki kuuluu Rovaniemen seurakuntaan.
Talviolympialaiset 1960
Vuoden 1960 talviolympialaiset järjestettiin Squaw Valleyssä, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Kisojen avajaiset olivat 18. helmikuuta ja päättäjäiset 28. helmikuuta 1960. Kisat julisti avatuksi Yhdysvaltain varapresidentti Richard Nixon. Olympiavalan vannoi Carol Heiss ja -tulen sytytti Kenneth Henry.
Rovaniemi
Seurakunnat
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii erityisesti vanhoillislestadiolaisuus, jonka rauhanyhdistyksiä paikkakunnalla on kolme: Rovaniemen Rauhanyhdistys, Rautionsaaren Rauhanyhdistys sekä Viirinkylän Rauhanyhdistys. Muita herätysliikkeitä ovat rauhansanalaisuus, jolla on Rovaniemellä paikallisyhdistys Rovaniemen Rauhan Sana, evankelisuus , jonka opiskelijajärjestö Evankeliset opiskelijat toimii Rovaniemellä, viidesläinen Kansanlähetys sekä herännäisyys. Rovaniemellä on myös Suomen evankelisluterilaiseen lähetyshiippakuntaan kuuluva Stefanoksen luterilainen seurakunta.
Talviolympialaiset 1960
Kaliforniassa sijaitsevan Squaw Valleyn talviolympialaiset olivat alun perin juristi Alexander Cushingin ajatus. Kelkkailussa ei poikkeuksellisesti kilpailtu kisaisäntien toiveesta huolimatta. Squaw Valleyn kisoissa otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön tv-oikeudet.
Rovaniemi
Seurakunnat
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Rovaniemellä toimii Rovaniemen helluntaiseurakunta
Talviolympialaiset 1960
Lajit ja mitalistit
Olympiaohjelmassa oli kaikkiaan 27 kilpailutapahtumaa kahdeksassa urheilulajissa. Ensimmäistä kertaa olympiakisojen ohjelmassa olivat ampumahiihto ja naisten pikaluistelu. Kelkkailukilpailuja ei järjestetty, koska kisajärjestäjä ei halunnut rakentaa kallista rataa.
Osallistujat
Kisoihin osallistui 665 urheilijaa 30 maasta. Länsi-Saksa ja Itä-Saksa kilpailivat yhteisellä joukkueella.
Mitalitaulukko
Vuoden 1960 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Neuvostoliitto.
Rovaniemi
Seurakunnat
Muita kirkkokuntia edustavat Suomen ortodoksisen kirkon Lapin ortodoksinen seurakunta, jonka toimialueena on koko Lappi lukuun ottamatta Oulun ortodoksiseen seurakuntaan kuuluvaa Kemi-Tornion seutukuntaa ja jolla on noin 1 200 jäsentä, Suomen Vapaakirkkoon kuuluva Rovaniemen Vapaaseurakunta sekä Suomen Adventtikirkkoon kuuluva Rovaniemen adventtiseurakunta.
Muita uskontokuntia edustaa mormonien Rovaniemen seurakunta. Lisäksi Rovaniemellä toimii kaksi Jehovan Todistajien seurakuntaa.
Urheilu
pienoiskuva|250px|Rovaniemen Palloseuran logo pienoiskuva|250px|Mr. Lordi Euroviisuissa. Rovaniemellä on erilaisia liikuntamahdollisuuksia. Rovaniemellä sijaitsee muun muassa Lapin urheiluopisto, Lapin balettiopisto, jalkapallohalli, jääkiekkohalli ja hiihtokeskus laskettelurinteineen. Monet talvilajien urheilijat ovat kaupungista kotoisin. Rovaniemeläisten ajoittainen ylpeydenaihe on myös jalkapallon mestaruussarjassa (nyk. Veikkausliiga) 30 kautta otellut Rovaniemen Palloseura. Muita kuuluisia rovaniemeläisiä palloiluseuroja ovat muun muassa Rovaniemen Santasport, sekä Napapiirin Palloketut. Santasport on vuoden 2008 lentopallon Suomen mestari. Nykyisin lentopallon puolella Woman Volley pelaa naisten pääsarjassa ja Team Lakkapää miesten pääsarjassa. Rovaniemellä toimii myös voimisteluseura Taipumattomat ry. Muita Rovaniemellä toimivia urheiluseuroja ovat muun muassa koripallossa Rovaniemen NMKY, jääkiekossa RoKi (Rovaniemen Kiekko), amerikkalaisessa jalkapallossa Rovaniemi Nordmen ja roller derbyssä Rovaniemi roller derby.
Ystävyyskaupungit
Lähde:
Liikenneyhteydet
pienoiskuva|[[Valtatie 4 keskustan kohdalla.]]
Kaupunginosat ja kylät
Osa kaupunginosista on entisen maalaiskunnan kyliä, ja pisimmillään matka kaupunginosasta keskustaan voi olla lähes sata kilometriä.
Valtion taidemuseo
Valtion taidemuseo oli vuosina 1990–2013 toiminut Suomen suurin taidemuseo. Vuoden 2014 alusta alkaen se muuttui Kansallisgalleriaksi.
Valtion taidemuseo muutettiin Jyrki Kataisen hallituksen hallitusohjelman mukaan säätiön ylläpitämäksi Suomen Kansallisgalleriaksi. Valmistelut teki opetus- ja kulttuuriministeriö vuosien 2012 ja 2013 aikana.
Tehtävät
Valtion taidemuseon tehtävänä oli viedä eteenpäin kuvataiteen kulttuuriperintöä, vahvistaa oman aikamme visuaalisen kulttuurin merkitystä ja kehittää taidemuseoalaa. Tehtävänä oli myös ylläpitää, hoitaa, kartuttaa ja tehdä tunnetuksi Suomen huomattavinta taidekokoelmaa sekä oman alansa tieto- ja tutkimusarkistoa.
Karttulan kotiseutumuseo
Karttulan kotiseutumuseo on Kuopion Karttulan pitäjän kirkonkylällä, Karttulan kirkkoa vastapäätä, Karttulan hautausmaan (1764) ja Karttulan kellotapulin (1844) vieressä sijaitseva kotiseutumuseo.
Museon toimii pitäjän entisessä lainajyvästössä; tästä viljamakasiinista on löytynyt vuosilukumerkintä 1860. Karttulan kunta sai makasiinirakennuksen vuonna 1977 lahjoituksena manttaalikunnalta.
XIII (sarjakuva)
XIII (kolmetoista) on belgialainen sarjakuva, jonka on käsikirjoittanut Jean Van Hamme ja kuvittanut William Vance. Sarjakuva kertoo muistinsa menettäneestä miehestä, jonka ainoa linkki menneisyyteen on solisluun tienoille tatuoitu roomalainen numero 13. Sarjan alkuasetelma on saanut vaikutteita Robert Ludlumin Medusa-trilogiasta.
Sarjakuvaa alettiin julkaista Belgiassa Spirou-lehdessä 1984 ja myöhemmin Dargaud-kustantamon julkaisemina albumeina. Sarjassa on 19 osaa.
Sarjakuvaan pohjautuen on julkaistu myös tietokonepeli ja tv-elokuva.
Julkaisut suomeksi
Suomeksi XIII:tä on käännetty kahteen otteeseen. Like julkaisi albumin, joka sisälsi kolme ensimmäistä alkuperäistä osaa pienennetyssä sivukoossa mustavalkoisena. Myöhemmin Arktinen Banaani alkoi kääntää sarjaa uudestaan alkuperäisen kaltaisissa albumeissa.
The Gits
The Gits oli yhdysvaltalainen punk rock -yhtye. Se toimi vuosina 1986-1993.
Tore André Flo
Tore André Flo (s. 15. kesäkuuta 1973 Stryn, Norja) on norjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Nuoruudessaan Flo pelasi kotikaupunkinsa Strynin harrastejoukkueessa ennen siirtymistään vuonna 1993 pääsarjajoukkue Sogndaliin ja 1994 Tromssaan. Kaudella 1995 hän teki 14 liigamaalia ja hyvien esitystensä ansiosta tuli valituksi myös Norjan maajoukkueeseen, missä hän debytoi saman vuoden lokakuussa ottelussa Englantia vastaan. Vuonna 1996 Flo siirtyi bergeniläiseen Branniin, missä hän teki 26 maalia ja vakiinnutti samalla paikkansa maajoukkueen hyökkääjänä. Vuonna 1997 hän siirtyi puolella miljoonalla eurolla Englannin Valioliigan Chelseaan, missä hän voitti Cup-voittajien Cupin vuonna 1998 ja FA Cupin vuonna 2000 mutta joutui yleisesti ottaen istumaan paljon ajasta vaihtopenkillä.
Vuonna 2000 Flo siirtyi Skotlantiin Rangersiin 12 miljoonalla punnalla. Flon ura Rangersissa alkoi hyvin ja hän teki maalin heti avausottelussaan, mutta siirtyi vuonna 2002 takaisin Englantiin Sunderlandin joukkueeseen, missä pelasi ainoastaan yhden kauden joukkueen pudottua ykkösdivisioonaan. Hänen seuraava seuransa oli italialaisseura AC Siena, missä hän pelasi kaksi kautta ennen siirtymistään takaisin kotimaahansa oslolaiseen Vålerengan joukkueeseen heinäkuussa 2005. Vuonna 2007 Flo siirtyi ilmaiseksi englantilaiseen Leeds Unitediin.
Flo lopetti maajoukkueuransa vuonna 2004 pelattuaan 76 maaottelua ja tehtyään niissä 23 maalia.
Myös Flon veli Jostein ja serkku Håvard olivat maajoukkuetason jalkapalloilijoita.
The Enigma of Life
The Enigma of Life on Sirenian viides studioalbumi, joka julkaistiin 21. tammikuuta 2011. Se on yhtyeen toinen espanjalaisen laulaja Ailynin kanssa.
Kappaleesta ”The End of It All” kuvattiin musiikkivideo.
Naisasialiitto Unioni
Naisasialiitto Unioni ry – Kvinnosaksförbundet Unionen rf (ent. Unioni Naisasialiitto Suomessa ry – Unionen Kvinnosaksförbund i Finland rf) on vuonna 1892 perustettu poliittisesti sitoutumaton feministinen järjestö. Yhdistyksen tavoitteena on naisten aseman parantaminen ja sukupuolisyrjinnän poistaminen. Unionin jäsenyys on avoin kaikille naisille itsemäärittelyä kunnioittaen. Unionin hallituksen puheenjohtajana toimii vuonna 2021 Fatim Diarra.
Historia
Unioni Naisasialiitto Suomessa ry perustettiin 10. helmikuuta 1892 Helsingissä Kämpin Peilisalissa. Unionin ensimmäisiin vaikuttajanaisiin lukeutuivat muun muassa Maikki Friberg, Helena Westermarck, Lucina Hagman, Annie Furuhjelm, Helmi Tengén, Gerda von Mickwitz ja Ida Salin. Unioni Naisasialiitto vastusti aluksi Suomen naisyhdistyksen tapaan yleistä ja yhtäläistä äänioikeutta, mutta vuonna 1904 Ylioppilastalon juhlasalissa pidetyn kokouksen jälkeen päätyi tekemään Miina Sillanpään alustuksen pohjalta ponsia naisten äänioikeuden puolesta.
Nälänhätästeela
Nälänhätästeela on Egyptissä Ptolemaios V:n aikana hieroglyfein kirjoitettu steela, joka viittaa vanhan valtakunnan aikaiseen nälänhätään. Steelassa faarao Djoser on nähnyt unessa luojajumalan Khnhumin, joka lupaa lopettaa nälänhädän. Faarao kiitokseksi päätti lahjoittaa Elefantinen saarelle maanviljelystuotteita, kultaa, jalokiviä, metsästyssaalista, norsunluuta, okraa, karneolia ja erilaista puutavaraa. Steela saattaa perustua 3. dynastian aikaiseen nälänhätään. On mahdollista, että steela on tehty propaganda tarkoituksena Khunumin papiston toimesta.
Särkijärvi (Sastamala)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa entisen Mouhijärven kunnan alueella sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede
Järven pinta-ala on 25,5 hehtaaria ja sen pituus on 1,1 kilometriä ja leveys 400 metriä. Järveen laskee metsä- ja pelto-ojia ja sen luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 2,9 kilometriä pitkä laskuoja Rätikkö, joka yhtyy Saikkalanjokeen hieman ennen joen suistoa.
Ujalammi
Ujalammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Otto Antti Jaala
Otto Antti Jaala (11. lokakuuta 1883 Oulu – 12. tammikuuta 1936) oli suomalainen maanmittausinsinööri ja hebrealais-suomalaisen Raamatun sanaston laatija.
Jaala kävi Oulun klassillista lyseota ja hän lähti vuonna 1905 merille koululaiva Fennian mukana. Hän palasi sitten Suomeen ja valmistui maanmittausinsinööriksi 1908. Jehovan palvelijaksi itseään kutsunut Jaala koki uskonnollisen näyn lokakuussa 1911 ja hän ryhtyi sen jälkeen laatimaan hebrealais-suomalaista sanakirjaansa. Sanakirjan laatiminen alkoi vuonna 1920 ja se valmistui 1932. Jaala monisti kirjasta 23 kappaletta ja lahjoitti niitä muun muassa Suomen tasavallan presidentin linnan kirjastoon, Helsingin yliopistolle, Turun yliopistolle, Helsingin juutalaiselle seurakunnalle, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuralle ja raamatunkäännöskomitealle.
Maailmankieli
Maailmankieli on kieli, jonka asema on erittäin tärkeä ja määräävä kansainvälisessä toiminnassa. Maailmankieliksi mielletään muun muassa englanti ja ranska, mutta esimerkiksi YK:n virallisina työkielinä ovat myös espanja, kiina, venäjä ja arabia.
Englanti
Englanti on tunnetuin globaaleista kielistä. Sitä opetetaan yleisesti niissäkin maissa, joissa englanti ei ole virallisena kielenä. Tämän vuoksi sitä käytetään kansainvälisessä viestinnässä yhä enemmän. Englannin osaaminen on länsimaissa nykyisin varsin tärkeää. Englantia puhuvia voidaan laskutavasta riippuen sanoa olevan hieman yli miljardista kahteen miljardiin.
Arabia
Arabia on seemiläinen kieli, jota puhuu noin 200–300 miljoonaa ihmistä. Se on kuitenkin jakautunut useisiin murteisiin, joiden keskinäinen ymmärrettävyys vaihtelee. Arabia on rituaalisesti tärkeä kieli islamilaisessa maailmassa, koska se on Koraanin kieli ja valtaosa uskontoon liittyvistä käsitteistä on arabiankielisiä. Valtaosa maailman muslimeista ei osaa arabiaa, mutta osaa silti ulkoa uskonnonharjoittamiseen ja rukouksiin kuuluvia tekstejä, joita opetetaan jo lapsille koraanikouluissa. Arabian opettelu kuuluu islamilaisen uskonoppineen koulutukseen.
Marcus Thrane
Marcus Møller Thrane (14. lokakuuta 1817 Kristiania, Norja – 30. huhtikuuta 1890 Eau Clairen piirikunta, Yhdysvallat) oli norjalainen poliittinen aktivisti ja varhainen työväenliikkeen johtohahmo. Ranskan vuoden 1848 helmikuun vallankumouksen innoittamana hän alkoi vaatia yleistä äänioikeutta, lisää sananvapautta ja sosiaalisia uudistuksia köyhyyden vähentämiseksi. Hänen liikkeensä keräsi parissa vuodessa noin 30 000 jäsentä 300 paikallisyhdistyksessä. Kannattajakunta koostui pääosin maaseudun pienviljelijäväestöstä sekä kaupunkien työläisistä. Thrane toimitti myös omaa lehteä nimeltä Arbeider-Foreningernes Blad.
Heinäkuussa 1851 Thrane ja useita muita liikkeen johtohahmoja pidätettiin ja heitä syytettiin vallankumouksen suunnittelusta. Todisteiden puutteesta huolimatta Thrane tuomittiin vuonna 1854 neljäksi vuodeksi kuritushuoneeseen. Korkein oikeus vahvisti tuomion seuraavana vuonna. Thrane oli ollut vangittuna koko pidätyksen ja tuomion vahvistamisen välisen ajan. Korkeimman oikeuden salaisista pöytäkirjoista on selvinnyt, että tuomarit myönsivät Thranen olevan syytön ja itse asiassa puhuneen vallankumousta vastaan, mutta hänet tuomittiin toiminnastaan kansanliikkeen perustajana ja johtajana. Tuomion jälkeen yhdistysten toiminta lakkasi nopeasti viranomaisten luvattua, että eronneiden jäsenten toiminta yhdistyksissä unohdettaisiin.
Väinö Pietilä
Väinö Pietilä (1888 – 1917) oli suomalainen työläiskirjailija. Pietilä syntyi Sumiaisissa mäkitupalaisen poikana.
Elämäkerta
Väinö Pietilä joutui hakeutumaan palkkatöihin 13-vuotiaana isän kuoleman jälkeen. Hän kierteli erilaisissa töissä alueenaan Suomi ja myös Venäjä. Hän oli välillä työtön ja kärsi puutetta. Kiertelevä elämä ja kasvavalle nuorukaiselle liian raskas työ johtivat alkoholin käyttöön. Nuori Pietilä lueskeli kirjoja, harrasti maalausta ja suurlakon jälkeen osallistui työväen rientoihin. Kirjallis-taiteelliset harrastukset varjelivat häntä täysin vajoamasta paheisiin.
Galitsinassa Inkerinmaalla Pietilä tutustui sosialismiin ja oli perustamassa työväenyhdistystä. Kulttuurin saralla hän toimi työväenyhdistyksessä näytelmäohjaajana. Viipurissa hän kuului työväenyhdistykseen ja oli laulukuoron jäsenenä. Savonlinnassa hän kuului sähkötyöläisten ammattiosastoon, kuten myös Helsingissä, jonne asettui 1914.
Pietilän kirjoittamishalujen ilmentyminen alkoi 1915, kun hän rupesi avustamaan työväenlehtiä ja –julkaisuja. Hän kirjoitti näihin kertomuksia ja runoja. Pietilän kirjallisten taitojen karttuessa hän sairastui keuhkotautiin. Vallankumouskeväänä 1917 hän tunsi, että ”nyt kelpaisi alkaa elämä”. Se olikin elämän loppu. Ensimmäiseksi ja ainoaksi teokseksi jäi kertomus ”Rämeissä”, joka on kuvaus yhteiskunnan pohjakerroksesta. Teos valmistui painosta kirjailijan kuoleman jälkeen. Pietilän 29 vuoden ikäisenä katkennut elämä oli synkimpiä ja ahdistavimpia työväenliikkeen kirjallisuudenhistoriassa.
Café Veijon Baari
Café Veijon Baari oli Radiomafiassa vuosina 1993–2002 lähetetty omalaatuisen suomalaisen musiikin ja muun kulttuurin erikoisohjelma. Toimittaja Santtu Luodon ja maisteri Jukka Lindforsin toimittama ohjelma esitteli sitä suomalaisen kulttuurin alaa, mitä useimmat muut pitivät liian rahvaanomaisena. Ohjelman musiikillista antia on kuvailtu esimerkiksi korpi-iskelmäksi. Artisteina on ollut kaikkea ammattimuusikoista laulaviin koiriin. Ohjelmassa soitetuista kappaleista koostetun levyn kansiteksteissä taiteilija Martti Servo toteaa yks'kantaan: "Pelottava äänite".
Luettelo Etelä-Korean kaupungeista
Tämä on luettelo Etelä-Koreassa sijaitsevista kaupungeista.
Etelä-Koreassa oli vuonna 2016 yhteensä 85 kaupunkia (si). Niistä kahdeksan oli Etelä-Korean aluehallinnon ylimmän tason kaupunkia ja 77 aluehallinnon toisen tason kaupunkia.
Merkittävimmät kaupungit ovat ylimmän (1.) aluehallinnon tason yksikköjä; näitä kaupunkeja oli yhteensä kahdeksan (vuonna 2016): yksi erityisasemassa oleva kaupunki (특별시; 特別市; teukbyeolsi), yksi autonominen suurkaupunki (특별 자치시; 特別自治市; teukbyeol-jachisi) ja kuusi suurkaupunkia (metropolia; 광역시; 廣域市; gwangyeoksi). Ylimmän tason kaupungit ovat: Soul; Sejong; Busan, Daegu, Incheon, Gwangju, Daejeon, Ulsan.
Luettelo Etelä-Korean kaupungeista
thumb|[[Soul (kaupunki)|Soul, Etelä-Korean pääkaupunki]]
Kaija Kangas
Kaija Anneli Kangas (16. heinäkuuta 1952 Ylivieska – 28. syyskuuta 2021 Helsinki ) oli suomalainen näyttelijä ja teatteritaiteen maisteri, joka 2002 nimitettiin Teatterikorkeakoulun teatteripedagogiikan lehtoriksi.
Kangas opiskeli Turun yliopiston humanistisessa tiedekunnassa 1971–1974 ja Suomen Teatterikoulussa 1974–1978. Työuransa hän aloitti Mikkelin teatterista 1978–1979, vieraili Helsingin kaupunginteatterissa 1980–1983 ja siirtyi Turun kaupunginteatteriin 1983.
Lattiasieni
Lattiasieni (Serpula lacrymans) on yleinen rakennusvaurioita aiheuttava lahottajasieni. Aiemmin siitä käytettiin nimeä maaruoste. Luonnossa lattiasieni on kapea-alainen ja kilpailukyvyltään heikko laji, jonka kasvun esteet tai haitat ovat poistuneet ihmisen toimista johtuen. Rakennuksissa on maailmanlaajuisesti pääasiassa havupuista sahattua puutavaraa, joka on lajille luontaista kasvualustaa. Sienen kasvua luonnossa haittaa elävän tai juuri maahan kaatuneen rungon liika kosteus, mitä sahatavarassa ei ole. Itiöt pääsevät leviämään helposti, koska sahatavarassa ei ole leviämistä haittaavaa kuorikerrosta, lisäksi lattiasienen itiöiden tuotto on massiivista. Rakennusvirheiden ja kosteusvaurioiden takia syntyy alueita, jossa on otolliset olosuhteet, mutta ei juurikaan kilpailua muiden lajien toimesta, ja vuodenaikojen vaihtelu on rakennuksissa vähäisempää kuin luonnossa. Se aiheuttaa rakennuspuutavarassa ruskolahoa.
thumb|oikea|Lattiasienen aiheuttamaa [[lahottajasienet|ruskolahoa]]
Koko ja ulkonäkö
Lattiasieni suosii viileää, kosteaa ja seisovaa ilmaa. Sen tieteellinen nimi tulee itiöemän poimuisesta itiölavasta (serpere – kiemurrella) ja sienen kyvystä tuottaa vesipisaroita korkeassa ilmankosteudessa kasvaessaan (lacrimosus – kyynelehtivä). Pintarihmasto usein ohutta, valkoista ja harsomaista. Vanhempi ja paksumpi rihmaston osa voi olla väriltään joko tasaisen likaisenharmaata tai joskus näkyvissä violettia ja keltaista sävyä. Rihmastot kasvavat kohteessa vuosikausia ennen kuin tuottavat ensimmäisen itiöemän joka tuottaa lajin suvullisia itiöitä. Itiöemät laakeita ja kiinnipainautuneet alustaan, kuitenkin ne ovat helposti irrotettavia, keskustasta poimuisia ja ruskeita. Itiöemät saattavat peittää suuria alueita. Nuori itiöemä aluksi kokonaan valkea, myöhemmin itiölava kypsyy keskeltä ja värjäytyy ruskeaksi kypsyvistä itiöistä. Itiöemän reuna on valkea ja itiölavaa korkeampi. Itiöemät syntyvät usein seinälinjoille tai kulmauksiin. Tuottavat yleensä suuria määriä itiöitä.
Lattiasieni on helposti makroskooppisesti tunnistettavissa itiöemien ominaisuuksien perusteella. Samantyyppisiä itiöemiä muodostavat myös jotkin ryppykesikät (Leucogyrophana). Niiden itiöemän keskusta on kuitenkin kellertävämpi. Tämän suvun lajeista osa eroaa siten, että itiöemässä ei ole poimuisuutta vaan epäsäännöllisiä hampaita tai piikkimäisiä muodostumia. Kellarisienen (Coniophora puteana) rihmasto voi muistuttaa erehdyttävästi lattiasientä. Suvut Coniophora, Leucogyrophana ja Serpula ovat kuitenkin selvästi erotettavissa mikroskooppisten tuntomerkkien perusteella.
Lattiasienelle on ominaista voimakas pintarihmaston muodostuminen. Se etenee kaarimaisina muodostumina, kun alusta ja olosuhteet ovat tasaiset ja sopivat. Se tekee myös harmaita rihmastojänteitä, joiden suunnassa rihmaston eteneminen on vaikeammin ennustettavaa. Paksuimmillaan jänteet ovat usean millimetrin paksuisia, juuren tapaisia muodostumia joissa on yhteenpunoutuneita, mikroskooppisesti erityyppisiä rihmoja. Nämä kuljettavat vettä ja niiden avulla lattiasieni pääsee etenemään kuivien alueiden yli jopa useita metrejä ja voivat kasvaa jopa 5 mm vuorokaudessa. Vedenkuljetuskyky tekee lattiasienestä hankalimman rakennuslahottajan. Muut lajit lopettavat kasvunsa kun puu kuivuu rihmaston alueelta, lattiasieni sen sijaan jatkaa kasvuaan täysin kuivassakin puuaineksessa siirtämällään vedellä. Puun lahotuksen yhteydessä vapautuu sen käyttöön myös vettä.
Kasvuympäristö
Lattiasienen optimaalinen kasvulämpötila vaihtelee välillä on +5-+2 °C, mutta sieni voi kasvaa lämpötila-alueella +3-+26 °C. Sieni pitää tuoretta puuta hieman kuivemmasta puusta, liian suuri kosteus haittaa tai estää lajin kasvua. Puun optimaalinen kosteuspitoisuus välillä on 20-55 %. Rihmasto on myös herkkä tuuletukselle. Alle +5 °C:n lämpötilat ovat sille haitaksi, mutta muiden lahottajien tavoin laji kestää pakkasta. Pohjoisimmat lahotapaukset Suomesta ovat Utsjoelta. Korkean lämpötilan sietokyky on heikko, tappavat lämpötilat ovat jossain +35-50 °C välillä. Se voi kasvaa myös pahvissa ja tekstiileissä.
Rihmasto on myös kalkinsuosija ja etsiytyy kalkkia sisältäviin rakenteisiin. Erittäin usein vauriokohdan läheiset tiilirakenteet voivat olla pahoin rihmaston vallassa.
Torjunta
Sienen valtaama rakennusmateriaali pyritään yleensä purkamaan. Lämpökäsittely on myös mahdollista, mutta hankalaa rakenteiden lämmöneristävyydestä johtuen. Rakenteet lämmitetään tällöin vähintään kuudeksi tunniksi +40 °C:n lämpötilaan.
Neferites II
Neferites II oli Egyptin 29. dynastian hallitsija eli faarao vuonna 380 eaa.. Hän oli luultavasti edeltäjänsä Hakorin poika. Neferites II hallitsi vain muutaman kuukauden, mahdollisesti kesäkuusta lokakuuhun vuonna 380 eaa., jolloin Nektanebo I syrjäytti hänet.
Châteaufort (Yvelines)
Châteaufort on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee noin 30 km Pariisista lounaaseen.
Châteaufort liittyy läheisesti ilmailun historiaan. Koelentäjä Adolphe Pégoud oli ensimmäinen maailmassa joka hyppäsi laskuvarjolla lentokoneesta. Tämä tapahtui 19. elokuuta 1913.
Rubén Martínez
Rubén Iván Martínez Andrade, pelaajanimeltään Rubén (s. 22. kesäkuuta 1984 Coristanco, A Coruñan maakunta, Espanja) on espanjalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa pelaavaa Levantea.
Rubén siirtyi Barcelonan junioreihin 13 vuoden iässä ennen kauden 1997–1998 alkua. Tätä ennen hän pelasi Bergantiñosin ja Orillamarin juniorijoukkueissa kotiseudullaan A Coruñan maakunnassa. Barcelonan edustusjoukkueessa Rubén on esiintynyt kahdessa pääsarjaottelussa kaudella 2004–2005. Hän toimi edustusjoukkueen kolmosmaalivahtina Víctor Valdésin ja Albert Jorqueran jälkeen, jonka lisäksi hän pelasi B-joukkueen maalivahtina.
Kauden 2007–2008 hän vietti lainalla Racing Ferrolissa, jossa ei vastuuta kuitenkaan tullut. Vuonna 2008 Rubén siirtyi Cartagenaan vapauduttuaan sopimuksestaan. Hän pelasi kahden kauden aikana yhteensä 80 ottelua.
25. elokuuta 2010 hän siirtyi Málagaan 1,35 miljoonan euron siirtokorvauksella.
Pentti Keynäs
Keynään isä oli vuonna 1884 syntynyt Vasili Keynäs, karjalaisaktivisti ja Karjalan Heimo -lehden päätoimittaja. Keynäs valmistui Teknillisen korkeakoulun paperitekniikan linjalta 1956. Yritysura alkoi Tekno-Invest-yhtiöstä ja Veitsiluoto Oy:stä, jossa Keynäs toimi suunnittelupäällikkönä. Vuonna 1965 hänet kutsuttiin teollisuusventtiilivalmistaja Neles Oy:n varatoimitusjohtajaksi, vastuualueenaan myynti ja vientitoiminnan kehittäminen. Keynään pitkällä toimikaudella Neleksen liikevaihto kasvoi vähitellen 30-kertaiseksi ja yrityksestä tuli venttiilien maailmanmarkkinoilla merkittävä toimija muun muassa monin yritysostojen ja fuusioiden kautta.
Keynään vuonna 1963 syntynyt tytär, kuvataiteilija Hanna Keynäs on autisti. Eläkkeelle jäätyään Pentti Keynäs perusti vuonna 1998 Suomen Autismiyhdistyksen kanssa Autismisäätiön. Hän toimi säätiön hallituksessa ja puheenjohtajana ja oli myös merkittävä lahjoittaja. Sukutaustaltaan itäkarjalainen Keynäs oli aktiivinen myös Karjalan Sivistysseurassa, jonka puheenjohtajana hän toimi 1990-luvulla. Hänet nimettiin sekä Autismisäätiön että KSS:n kunniapuheenjohtajaksi.
Yvonne Axö
Yvonne Axö (19. kesäkuuta 1939 Bromma, Tukholma – 14. elokuuta 2013 ) oli ruotsalainen näyttelijä ja laulaja. Hän esiintyi myös suomalaisessa elokuvassa Viettelysten tie vuodelta 1955.
Ulla Vuorela
Ulla Vuorela (30. elokuuta 1945 Helsinki – 17. joulukuuta 2011 Helsinki) oli Tampereen yliopiston sosiaaliantropologian professori.
Vuorela valmistui Helsingin yliopistosta pääaineenaan suomalais-ugrilainen kansatiede. Samanaikaisesti kansatieteen opintojen kanssa Vuorela opiskeli Sibelius Akatemiassa soitonopettajaksi. Opiskeluaikana hän toimi pianonsoiton tuntiopettajana Helsingin konservatoriossa vuosina 1973–1976.
Tutkijanuransa Vuorela aloitti Helsingin yliopiston kansatieteen laitoksen tutkimusavustajana ja toimi sen jälkeen Suomen Akatemian tutkimusassistenttina. Vuonna 1989 hänet nimitettiin Tampereen yliopiston sosiaaliantropologian apulaisprofessoriksi. Opetus- ja tutkimustyössään hän yhdisti kehitysmaatutkimuksen, naistutkimuksen (sukupuolentutkimus) ja kulttuurintutkimuksen teemoja, teorioita ja tutkimusmenetelmiä. Vuorela työskenteli paljon erityisesti tansanialaisten kumppaneiden kanssa.
Vuonna 1999 Vuorela nimitettiin Suomen Akatemian ensimmäiseksi Minna Canth -akatemiaprofessoriksi. Professuurin on omistettu erityisesti sukupuolentutkimukselle, jota vuonna 1999 kutsuttiin naistutkimukseksi.
Mia Zapata
Zapata vietti nuoruutensa Louisvillessä, Kentuckyssä, jossa hän myös aloitti laulamisen ja kitaransoiton. Vuonna 1986 Zapata oli yksi The Gitsin perustajajäsenistä. Yhtye muutti vuonna 1989 Seattleen. Zapata joutui aamuyöllä 7. heinäkuuta 1993 Seattlessä raiskauksen ja murhan uhriksi. Hänet haudattiin Louisvilleen.
49-vuotias kuubalaissyntyinen kalastaja Jesus Mezquia tuomittiin vuonna 2004 Zapatan murhasta 36 vuodeksi vankeuteen.
Örebron yliopisto
Yliopistoon kuuluu myös musiikkikorkeakoulu sekä ravintola- ja hotellikorkeakoulu. Times Higher Education-julkaisun mukaan Örebron yliopisto on maailman 400–500 parhaan joukossa.
Örebron korkeakoulu
Örebron korkeakoulu perustettiin 1977, kun Sosiaalikorkeakoulu, Uppsalan yliopiston paikallinen laitos, Voimistelukorkeakoulu ja esikouluopettajien seminaari yhdistetiin. Vuonna 1978 korkeakouluun liitettiin Örebron musiikkipedagoginen instituutti. Tuolloin Örebron korkeakoulu oli Ruotsin suurin korkeakoulu, joka ei ollut yliopisto. 1990-luvulla yliopistoon liitettiin elintarviketieteen laitos Campus Grythyttanin myötä. 1995 yliopistoon liitetiin kunnallinen lääketieteellinen korkeakoulu.
Örebron yliopisto
Örebron korkeakoulu nostettiin yliopistoksi vuonna 1999, yhdessä Karlstadin ja Växjön korkeakoulujen kanssa. Tuolloinen pääministeri Göran Persson avasi Örebron yliopiston 6. helmikuuta 1999. Perssonin hallitus päätti nostaa Växjön ja Örebron korkeakoulut yliopistoiksi korkeakoululaitoksen ehdotuksista huolimatta, mistä hallitusta arvosteltiin suuresti.
Hallitus
Yliopiston hallitus koostuu rehtorista, kolmesta opettajasta, kolmesta opiskelijasta sekä kahdeksasta Ruotsin hallituksen nimittämästä jäsenestä. Korkeakoululain mukaan yliopiston hallituksen tehtävä on valvoa kaikkia korkeakoulun tekemisiä ja sitä, että sen tehtävät suoritetaan oikein. Hallituksen kokouksiin saavat osallistua myös ammattiyhdistysedustajat.
Yliopiston johtokunta
Yliopiston hallituksen alla on yliopiston johtokunta, johon kuuluu rehtori, varakansleri ja yliopistojohtaja. Yliopiston johtokunnan tehtävä on toteuttaa yliopistohallituksen päätökset. Yliopistolla on kolme vararehtoria.
Laitokset
Yliopistolla on kahdeksan laitosta.
Campus Örebro
thumb|300px|Örebron kampuksen Prismahuset. thumb|300px|Örebron kampuksen Aula Nova (oikealla) ja Nova-tori. thumb|300px|Örebron Musiikkikorkeakoulu. Yliopiston pääkampus sijaitsee Örebron Almbyn kaupunginosassa, noin neljä kilometria kaakkoon kaupungin keskustasta. Kampus koostuu eri rakennuksista: Entréhuset, Långhuset, Teknikhuset, Aula Nova, Forumhuset, Gymnastikhuset, Prismahuset ja Musiikkikorkeakoulu.
Kampuksella sijaitsee myös yliopiston kirjasto ja ylioppilaskunnan talo.
Campus Grythyttan
thumb|300px|Grythyttanin kampuksen Måltidens hus. Ravintola- ja hotellikorkeakoulun kampus sijaitsee Grythyttanissa, Hälleforsin kunnassa, noin 70 kilometriä Örebrosta länteen. Kampus koostuu eri rakennuksista: Måltidens hus, Kärnhuset ja Hälsans hus.
Kampus rakennettiin 1993, ja siihen kuuluu myös kirjasto ja laboratorioita.
Campus USÖ
thumb|300px|Campus USÖ. Campus USÖ avattiin 2014 ja sijaitsee Örebron yliopistosairaalan yhteydessä. Kampuksella sijaitsee myös kirjasto.
Koulutusohjelmat
Örebron yliopistolla opetetaan ja tutkitaan psykologiaa, humanistisia tieteitä, oikeustiedettä, yhteiskuntatiedettä, luonnontiedettä, tekniikkaa, lääketiedettä, opetustiedettä, musiikkia ja liikuntatiedettä. Yliopistolla on 85 opetusohjelmaa ja 920 itsenäistä kurssia.
Markis Kido
Markis Kido (11. elokuuta 1984 Jakarta – 14. kesäkuuta 2021 Tangerang) oli indonesialainen sulkapalloilija, olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Örebron yliopisto
Juristiohjelma
Örebron yliopisto on kouluttanut juristeja vuoden 2005 syksystä lähtien. Örebron juristiohjelma on Ruotsin ainoa, johon kuuluu erityinen retoriikan opiskelu.
Markis Kido
Nelinpeliin erikoistunut Kido voitti olympiakultaa Pekingissä 2008 parinaan Hendra Setiawan. Vuonna 2007 hän voitti maailmanmestaruuden ja vuonna 2010 MM-pronssia. Lisäksi Kido voitti muun muassa neljä mitalia Aasian kisoista, joukossa vuoden 2010 kultamitali.
Örebron yliopisto
Juristiohjelma
Juristiohjelma on vuodesta 2005 lähtien ollut yliopiston suosituin koulutusohjelma. Syksynä 2023 hakijoita oli noin 4 100, ja ohjelma oli viidenneksi suosituin juristiohjelma Ruotsissa.
Lääkäriohjelma
Örebron yliopisto on kouluttanut lääkäreitä vuoden 2011 keväästä lähtien. Koulutus järjestetään yhteistyössä Örebron yliopistosairaalan kanssa.
Lääkäriohjelma on yliopiston toiseksi suosituin koulutusohjelma. Syksynä 2023 hakijoita oli noin 4 400, ja ohjelma oli kuudenneksi suosituin lääkäriohjelma Ruotsissa.
Psykologiohjelma
Örebron yliopisto on kouluttanut psykologeja vuoden 2005 syksystä lähtien. Örebron psykologiohjelma on ainoa Ruotsissa, jossa keskitytään varsinkin huonoa mielenterveyttä ehkäisevään työhön.
Syksynä 2023 hakijoita oli noin 2 400, ja ohjelma oli kahdeksanneksi suosituin psykologiohjelma Ruotsissa.
Tutkimus
Örebron yliopistolla koulutetaan tutkijoita 30 eri aineissa. Tutkimuksia tehdään 36 eri aineissa.
Ylioppilaskunta
Örebron ylioppilaskunta perustettiin lokakuussa 1963, ennen sekä korkeakoulua että yliopistoa.
Ylioppilaskunta julkaisee Lösnummer-lehteä. Lösnummer tarkoittaa ruotsiksi irtonumeroa.
Ylioppilaskuntaosastot
Ylioppilaskunta on jaettu yhdeksään osastoon, joilla kuillakin on omat johtonsa ja edustajansa ylioppilaskunnan vuosikokouksessa. Jokaisella osastolla on kerhohuone kampuksella ja oma värinsä, joka näkyy jäsenien opiskelijahaalareissa.
Corax
Coraxiin kuuluvat kaikki humanistisia tieteitä, opetustiedettä tai yhteiskuntatiedettä opiskelevat. Osaston väri on punainen, ja kerhohuone sijaitsee Örebron kampuksen Långhusetissa.
DokSek
DokSekiin kuuluvat kaikki tohtorikoulutettavat opiskelijat. Osaston väri on harmaa, eikä sen jäsenillä ole haalareita. Osastolla ei ole kerhohuonetta.
GIH
GIH:hon kuuluvat kaikki urheilutiedettä, voimistelutiedettä tai terveystiedettä opiskelevat. Osaston väri on oranssi, ja kerhohuone sijaitsee Örebron kampuksen Gymnastikhusetissa.
Grythyttan
Grythyttaniin kuuluvat kaikki ravintola- ja hotellikorkeakoulun opiskelijat. Osaston väri on tummanpunainen, eikä sen jäsenillä ole haalareita. Osaston kerhohuone sijaitsee Grythyttanin kampuksen Hälsans husissa.
Serum
Serumiin kuuluvat kaikki terveystiedettä ja lääketiedettä opiskelevat. Osaston väri on keltainen, ja kerhohuone sijaitsee Örebron kampuksen Prismahusetissa.
Sesam
Sesamiin kuuluvat kaikki kauppakorkeakoulun opiskelijat. Osaston väri on sininen, ja kerhohuone sijaitsee Örebron kampuksen Aula Novassa.
Luettelo Etiopian kaupungeista
Tämä on luettelo Etiopiassa sijaitsevista kaupungeista.
Örebron yliopisto
Kansainväliset vertailut
Times Higher Education -julkaisun mukaan Örebron yliopisto on maailman 400–500 parhaan joukossa. Saman lähteen mukaan yliopisto oli helmikuussa 2022 maailman 84:nneksi paras nuori, eli alle 50 vuotta vanha, yliopisto.
Entisiä opiskelijoita
Yliopiston ehkä tunnetuin entinen opiskelija, entinen pääministeri Göran Persson sai vuonna 2005 lääketieteen kunniatohtorin arvonimen. Perssonin nimityksestä nousi keskustelua, joka perustui siihen, että koulu sai Perssonin hallituksen aikana yliopiston arvon. Kriitikot vihjailivat, että kyseessä olisi ollut yliopiston Perssonille antama kiitollisuudenosoitus.
Bill Murrayn filmografia
upright|thumb|right|Bill Murray Pariisissa vuonna 2014. Tämä on Bill Murrayn filmografia.
Züst
thumb|300px|Züst Züst oli italialainen automerkki, jota valmistettiin vuosina 1905–1917 Milanossa ja Bresciassa. Züstin autotehtaan perusti Milanoon Sveitsistä Italiaan muuttanut Roberto Züst vuonna 1905. Züstin automallit olivat kalliita, joissa oli iso nelisylinterinen moottori, iskutilavuudeltaan jopa 7432–11 308 cm³.
Züstin autot osallistuivat erilaisiin autokilpailuihin, esimerkiksi vuonna 1908 New York-Pariisi-kilpailuun.
Vuonna 1906 Züst päätti tehdä pienempiä autoja, mutta Brixia-Züst-merkkisinä. Samalla tehdas muutti Milanosta Bresciaan. Brixia-Züst-autoja valmistettiin vuosina 1906-1912. Myös Brixia-Züst osallistui autokilpailuihin.
Milanolainen autojen valmistaja Officine Meccaniche osti Züst-yhtiön 1. lokakuuta 1917. Officine Meccaniche eli OM lopetti Züst-autojen valmistuksen, mutta jatkoi omien autojensa valmistusta.
Parfait-Louis Monteil
thumb|upright|Parfait-Louis Monteil. thumb|upright|Monteilin tutkimusmatkan reitti. Parfait-Louis Monteil (18. huhtikuuta 1855 Pariisi – 29. syyskuuta 1925 Herblay-sur-Seine) oli ranskalainen sotilas ja tutkimusmatkailija.
Monteil valmistui Saint-Cyrin sotilasakatemiasta ja palveli Senegalissa ja Annamissa. Vuosina 1886–1888 hän tutki rautatien rakentamista Bafoulabén ja Bamakon välille nykyisessä Malissa.
Vuonna 1890 Monteil lähetettiin tutkimaan Ranskan ja Britannian siirtomaiden rajaksi sovittua Sokoton kalifaatin pohjoisrajaa nykyisessä Nigerissä. Hän lähti pienen ranskalaisjoukon ja alkuasukassotilaiden kanssa Saint-Louisista Senegaljokea pitkin Kayesiin ja eteni maitse ranskalaisten hiljattain valloittamaan Ségouun sekä Ouagadougoun kautta Nigerin länsiosaan.
Monteil vieraili vuonna 1891 Argungun ja Sokoton kalifikunnissa ja jatkoi Kanon kautta Bornuun ja Tšadjärvelle, jonne hän saapui huhtikuussa 1892. Retkikunta kääntyi sen jälkeen pohjoiseen ja saapui N’Guigmin, Bilman ja Murzuqin kautta joulukuussa Tripoliin. Monteil kirjoitti seuraavana vuonna matkakirjan, josta hän sai Ranskan maantieteellisen seuran kultamitalin.
Monteil lähti vuonna 1894 tutkimusretkelle Ubangijoelle ja Niilin yläjuoksulle. Saavuttuaan Gaboniin hänet siirrettiin Norsunluurannikolle taistelemaan Samori Tourén joukkoja vastaan. Monteilin retkikunnan tehtävänä oli puolustaa Ranskan protektoraatiksi alistunutta Kongia, mutta vihamieliset baulet pakottivat hänet vetäytymään häpeällisesti. Tämä tappio oli yksi kenraalikuvernöörin johtaman Ranskan Länsi-Afrikan perustamisen syistä. Monteil yritti myöhemmin osallistua politiikkaan ja oli mukana Tunisian eteläosan valloituksessa.
Nettoverotus
Nettoverotus tarkoittaa sellaista verotusta, jossa bruttotuloista saadaan vähentää verovähennyksinä tulojen hankkimisesta tai säilyttämisestä aiheutuneita menoja.
Suomen tuloverotus on nettoverotusta.
Käpylän kirjasto
Käpylän kirjasto on Helsingin Käpylän kaupunginosassa sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Käpylän kirjasto on perustettu vuonna 1926. Käpylän kirjaston rakennus on arkkitehti Gunnar Taucherin suunnittelema ja se valmistui vuonna 1939.
Mikko Tervas
Eemil Mikko Tervaskari (nimi vuoteen 1906 Emil Mikael Nikander ja vuosina 1906–1935 Eemil Mikko Taimi; 23. syyskuuta 1883 Kalajoki – 9. maaliskuuta 1937 Helsinki) oli suomalainen opettaja, vakuutustarkastaja ja kirjailija. Hän käytti kirjailijanimeä Mikko Tervas.
Tervaskarin isä, kalajokelainen nahkuri Manasse Henrikinpoika Nikander kuoli 1885 aivohalvaukseen. Hän jäi siis isästään orvoksi kaksivuotiaana ja äitinsä kuoli pojan ollessa yhdeksänvuotias, joten 15-lapsisen perheen nuorin poika Emil joutui huutolaiseksi. Hän pääsi kuitenkin käymään koulua sijoitustalostaan käsin. Vartuttuaan silloinen Emil Nikander työskenteli ensin veturinlämmittäjänä, mutta kävi Kajaanin opettajaseminaaria 1906–1910, ja avioitumisen jälkeen oli lukuvuoden 1910–1911 opettajana Loviisan lähellä Tesjoella. Sieltä he muuttivat takaisin Ouluun, ja Oulusta koko perhe muutti Helsinkiin vuonna 1926. Viimeksi hän toimi prokuristina vakuutusyhtiö Pohjan valvontaosastolla ja asui perheineen Santahaminassa Helsingin lähellä.
Emil Mikael Nikander muutti nimensä Eemil Mikko Taimeksi J. V. Snellmanin syntymän satavuotispäivänä 12. toukokuuta 1906 samalla kun noin 100 000 muutakin henkilöä suomalaisti nimensä. Neljä vuotta myöhemmin 1910 hän meni naimisiin Hilja Laitisen kanssa. Vuonna 1935 Eemil Taimi muutti uudeksi sukunimekseen Tervaskari. Uuden nimenmuutoksen syynä oli se, että häntä oli luultu tunnetun kommunistin Adolf Taimen sukulaiseksi.
Tervaksen esikoisromaani Koneiden ääressä kuvasi realistisesti hänen silloisen kotikaupunkinsa Oulun työväestön elämää ja olosuhteita oululaisissa tehtaissa.
Uno Järvela
Uno Järvela (20. kesäkuuta 1926 Tallinna, Viro – 23. tammikuuta 2012 Tallinna, Viro) oli virolainen musiikin professori ja Suomen jatkosodan veteraani.
Järvela ryhtyi muusikonuralle. Myöhemmin hänestä tuli Viron musiikki- ja teatteriakatemian professori ja kuorolauluosaston johtaja.
Järvela tuli jatkosodan aikana Suomeen osallistuakseen Suomen puolustukseen. Hän toimi sittemmin Suomen Sotaveteraanien Viron yhdistyksen puheenjohtajana. Hänet palkittiin vuonna 2002 SVR I:llä ja vuonna 2005 Suomen Sotaveteraaniliiton kultaisella ansioristillä.
Toisen kertaluvun derivaatta
Differentiaali- ja integraalilaskennassa funktion ƒ derivaattafunktion derivaattaa sanotaan funktion ƒ toisen kertaluvun derivaataksi. Myös nimitys toinen derivaatta on yleisesti käytössä. Funktion toisen kertaluvun derivaatalla voidaan muun muassa tutkia funktion kuvaajan kaarevuutta ja sen derivaatan nollakohtien luonnetta. Toisen kertaluvun derivaatan fysikaalisista sovelluksista voidaan mainita esimerkiksi kappaleen kiihtyvyyden määrittäminen. Kappaleen nopeus on sen paikan derivaatta ajan suhteen. Kiihtyvyys on kappaleen nopeuden derivaatta ajan suhteen. Siten kiihtyvyys on paikan toisen kertaluvun derivaatta ajan suhteen. Funktion korkeamman kertaluvun derivaattojen tuntemista hyödynnetään myös monissa funktion approksimaatio-menetelmissä, kuten esimerkiksi Taylorin sarjassa.
Merkinnät
Funktion f(x)\! toisen kertaluvun derivaatta merkitään yleensä f''(x)\!, jossa Muita käytettyjä merkintöjä ovat:
Esimerkki
Olkoon Funktion ƒ derivaatta on funktio Funktion ƒ toisen kertaluvun derivaatta on funktion ƒ′ derivaatta
Toisen kertaluvun derivaatan testi
Funktion toisen kertaluvun derivaatan testillä voidaan tietyissä olosuhteissa selvittää funktion derivaatan nollakohdan luonne. Olkoon f'(x_0)=0\!. Jos
Raja-arvo
Jos funktiolla \ f on pisteessä \ x_0 olemassa toisen kertaluvun derivaatta, se voidaan esittää raja-arvona:
Approksimointi
Funktion approksimointiin voidaan käyttää erilaisia esimerkiksi korkeampia derivaattoja käyttäviä polynomeja taikka potenssi­sarjoja. Eräät esimerkit tällaisista ovat Taylorin polynomi ja Taylorin sarja.
Funktion toisen asteen Taylorin polynomi pisteessä \ x_0 on:
Maclaurinin polynomi on Taylorin polynomin erikoistapaus, jossa kehityskeskus on origo:
Taylorin sarja on yksinkertaistettu versio potenssisarjasta. Taylorin sarjalla funktiolle saadaan seuraava sarjakehitelmä: Edellisessä ! tarkoittaa kertomaa ja funktion \ f n:ttä derivaattaa. Maclaurinin sarja on Taylorin sarjan erikoistapaus, jossa kehityskeskus on origo.
Kiihtyvyys
Tarkastellaan objektia, joka liikkuu suoralla (esimerkiksi x-akselilla). Sen paikka \ x saadaan ajan funktiosta x=s(t). Keski­nopeudeksi v_{avg} aikavälillä [t, t+h] saadaan Nopeus v(t) ajanhetkellä \ t on tämän keskinopeuden raja-arvo, kun \ h \to 0. Siten Nopeus ajanhetkellä \ t on siis paikan derivaatta ajan suhteen. Tämän derivaatan arvo voi olla luonnollisesti myös nolla tai negatiivinen, joten nopeus kertoo myös liikesuunnan.
Derivoimalla edelleen nopeus ajan suhteen saadaan objektin kiihtyvyys ajanhetkellä t Kiihtyvyys on siis paikan toisen kertaluvun derivaatta ajan suhteen.
Ahvenusjärvi (Sastamala)
Maantiede
Järven rantaviiva on 2,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Länsipäässä rantaan rajautuu kaksi peltoa. Pohjoisrantaan on rakennettu loma-asuntoja, joille johtaa tiet Lampisen ja Iirolan yhdistävältä tieltä.
Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ahvenussjö".
Angelo Bagnasco
thumb|right|Angelo Bagnasco vuonna 2005