cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Osakasluettelo
Osakeyhtiön hallitus on sakon uhalla velvoitettu pitämään osakasluetteloa julkisesti nähtävillä yrityksen pääkonttorissa ja luettelosta on kaikilla oikeus saada jäljennös kopiointikuluja vastaan.
Torstar
thumb|Torstarin pääkonttori sijaitsee [[Torontossa samassa rakennuksessa Toronto Starin päätoimipisteen kanssa.]] Torstar Corporation on kanadalainen mediayhtiö, jonka päämaja sijaitsee Torontossa, Ontariossa. Yhtiön tunnetuin julkaisu on sanomalehti Toronto Star. Se on julkinen osakeyhtiö, jonka osake (tsx: TS.B noteerataan Toronton pörssissä. Yhtiö toimii Kanadassa, Yhdysvalloissa ja kansainvälisesti.
Elokuuhun 2014 saakka Torstar omisti Harlequin Enterprices -yrityksen, joka tunnettiin maailman laajimpana romanttisen viihdefiktion julkaisijana. Harlekiinikirjoja se tuotti noin 160 miljoonan kirjan vuosittaisella painosmäärällä yli 110 eri markkinalla ja yli 30 kielellä kansainvälisesti. Harlequin Enterprices myytiin News Corpille.
Torstar on osaomistaja Kanadan suurimmassa tietotoimistossa The Canadian Pressissä.
Turpa täynnä
Turpa täynnä on punk rock -yhtye Kylähullujen ensimmäinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2005.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 36.
Kokoonpano
+
FS La Capricieuse (P684)
La Capricieuse (runkonumero P684) on Ranskan laivaston P400-luokan vartiolaiva.
Valmistus
Alus tilattiin Cherbourgista Constructions Mécaniques de Normandielta, missä köli laskettiin 12. syyskuuta 1983. Se laskettiin vesille 30. lokakuuta 1984 ja otettiin palvelukseen 13. maaliskuuta 1987.
Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus sijoitettiin Martiniquelle Fort-de-Franceen. Syyskuussa 1989 se avusti hurrikaani Hugon tuhoalueella. Alus siirrettiin 1990 Ranskan Guaynaan Degrad des Cannesin tukikohtaan.
Nuojuan rautatieasema
Nuojuan rautatieasema oli rautatieasema Suomen rataverkkoon kuuluvalla rataosalla. Liikennepaikka sijaitsi Vaalan kunnassa Nuojuan kylässä, Vaalan ja Utajärven asemien välisellä rataosuudella noin kahdeksan kilometrin päässä Vaalasta Utajärven suuntaan. Thure Hellströmin suunnittelema asemarakennus rakennettiin Utajärven ja Vaalan välisen rautatien rakentamistöiden yhteydessä vuonna 1927. Samanlaiset asemarakennukset rakennettiin myös Madekoskelle, Rovalle, Sosoon, Hyrkkäälle ja Niskaan. Asemarakennuksen makasiiniosaa jatkettiin vuonna 1939. Toisen kerran rakennusta laajennettiin 1948, jolloin suoritettiin myös toisen kerroksen muutostyöt. Asemarakennus on nykyisin kylätalona.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle rataosan Utajärvi–Vaala valmistuessa vuonna 1929. Nuojuan kylässä sijainnut sahalaitos oli rautatiekuljetusten pääasiallinen käyttäjä. Lisäksi kahden kilometrin päästä idässä sijaitsevasta Santamäestä tuotiin hiekkaa radan kunnossapitotarpeisiin.
Liikennepaikan itäpuolella sijaitsi myös vaihde, josta erkanivat pistoraiteet Jylhämän ja Nuojuan vesivoimalaitostyömaille. Raiteet olivat käytössä 1940–1950-lukujen vaihteessa, kun voimalaitospatoja rakennettiin. Voimalaitosten valmistuttua raiteet vaihteineen purettiin pois. Ratalinjat ovat edelleen nähtävillä sekä kartalla että luonnossa.
Henkilöliikenne lakkautettiin 1980-luvulla lättähattuliikenteen päättyessä, ja se jäi miehittämättömäksi ratatyökoneiden väistöpaikaksi. Liikennepaikalla ei koskaan ollut varsinaisia turvalaitteita vaihteiden lukitusta lukuun ottamatta.
Liikennepaikan pääraiteen vaihteet purettiin syksyllä 2004 ja ratapiha purettiin kesällä 2005. Liikennepaikka poistui rautatieliikennepaikkojen luettelosta 5. kesäkuuta 2005 julkaistun uuden luettelon myötä. Ratahallintokeskus julkaisi 31. tammikuuta 2007 päätöksen, jonka mukaan Nuojuan liikennepaikka avattaisiin uudelleen linjavaihteena 3. kesäkuuta 2007. . Liikennepaikan avaaminen uudelleen linjavaihteena kuitenkin peruttiin 18. toukokuuta 2007.
Ylösnousemus
thumb|[[Johann Heinrich Tischbeinin maalaus Ylösnousemus vuodelta 1778.]] Ylösnousemuksella tarkoitetaan kuolemassa hajonneen ihmisruumiin ennalleen palaamista ja sen jälleenyhdistymistä sielun kanssa uuteen iankaikkiseen elämään. Usko on yleinen parsilaisuudessa, kristinuskossa ja islamissa. Esimerkiksi kristinuskossa Jeesuksen ylösnousemuksella on keskeinen merkitys. Sillä voidaan tarkoittaa myös koko ihmiskunnan ylösnousemusta tuomiopäivänä.
"Tulee aika, jolloin kaikki, jotka lepäävät haudoissaan, kuulevat hänen [Jumalan] äänensä. He nousevat haudoistaan - hyvää tehneet elämän ylösnousemukseen, pahaa tehneet tuomion ylösnousemukseen." - Jeesus Johanneksen evankeliumin mukaan (5:28)
Aihe esiintyy useissa muinaisissa uskonnoissa. Jo vuosisatoja ennen ajanlaskun alkua eri maissa juhlittiin Osiriksen, Tammuzin, Attiksen ja Mithran kuolemaa ja ylösnousemusta.
Shanghain valot
Shanghain valot on vuonna 2006 julkaistu Annika Eklundin kolmas pitkäsoitto. Levy sisälsi Suomen euroviisu-karsinnoissa kolmanneksi sijoittuneen hitin ”Shanghain valot”, jonka lisäksi levyltä julkaistiin singlenä myös kappale ”Sinussa on jotain”. Levy valittiin radiokanavien äänestyksessä huhtikuussa 2006 kuukauden levyksi.
Epáno Vátheia
Epáno Vátheia (, myös Páno Vátheia, Πάνω Βάθεια; transl. myös Epáno/Páno Váthia) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 151 (vuonna 2011).
Epáno Vátheian kylä, suomeksi ”Ylä-Vátheia”, sijaitsee noin 15 kilometriä kaakkoon Iraklionin kaupungista. Se on rakennettu noin 260 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylästä pohjoiseen sijaitsee Káto Vátheian kylä eli ”Ala-Vátheia”. Epáno Vátheia mainitaan ensimmäisen kerran venetsialaisvallan aikaisissa lähteissä vuonna 1271 nimellä Panno Vathia. Vuonna 1394 nimimuotona esiintyy Apano Vathea. Osmanivallan aikana 1800-luvulla kylän väestö oli lähes kokonaan turkkilaisia.
Epáno Vátheia muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Επάνω Βαθείας, Topikí Koinótita Epáno Vatheías), johon kuuluu varsinaisen Epáno Vátheian kylän lisäksi Ágios Ioánniksen kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 224. Aiemmin Epáno Vátheia kuului Goúvesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chersónisoksen kunnan Goúvesin kunnallisyksikköön.
Ilkka Vuori (lääkäri)
Martti Ilkka Vuori (29. joulukuuta 1937 Kauhajoki – 21. lokakuuta 2022 Tampere ) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Henkilöhistoria
Vuori oli Turun yliopiston kansanterveystieteen professori 1979–1983 ja UKK-instituutin johtaja vuodesta 1981. Hänen tutkimuskohteitaan olivat urheilufysiologia ja kliininen fysiologia. Hän oli myös Jyväskylän yliopiston liikuntahygienian ja kansanterveyden professori, Stanfordin yliopiston lääketieteen laitoksen vieraileva professori, Turun yliopiston sovelletun fysiologian dosentti ja Tampereen yliopiston liikuntalääketieteen dosentti. Hän julkaisi nelisensataa tieteellistä julkaisua lähinnä liikuntafysiologian ja -lääketieteen alalta sekä oppikirjoja ja yleistajuisia kirjoituksia. Hän toimi eri yhteyksissä asiantuntijana, muun muassa Maailman terveysjärjestölle (WHO).
Vuori kutsuttiin vuonna 2012 Suomen Fysiatriyhdistyksen (Societas Medicinae Physicalis et Rehabilitationis Fenniae) kunniajäseneksi. Hän sai Juho Vainion Säätiön tunnustuspalkinnon vuonna 2007.
Vuoren vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori Eino Eemil Vuori (ent. Bergh) ja hammaslääketieteen lisensiaatti Enni Aino Tervo. Hänen veljensä on kansanterveystieteen emeritusprofessori Hannu Vuori ja hänen puolisonsa oikeusneuvos Eeva Vuori.
Bostoninterrieri
Bostoninterrieri (Boston Terrier) on Yhdysvalloista kotoisin oleva pienikokoinen koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään nro 9 eli seura- ja kääpiökoiraryhmään. Se on ollut Massachusettsin virallinen osavaltiokoira vuodesta 1979 lähtien. Suomessa rodun suosio on kasvussa: vuonna 2015 rekisteröitiin 265 pentua, kun 10 vuotta aiemmin rekisteröintejä oli 73.
Tulitikkutehtaan tyttö
Tulitikkutehtaan tyttö on Aki Kaurismäen käsikirjoittama ja ohjaama elokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1990. Se on Kaurismäen niin sanotun työläistrilogian kolmas ja viimeinen osa.
Bostoninterrieri
Ulkonäkö
Väriltään bostoninterrieri on juovikas, musta tai "seal" (musta, joka vivahtaa punaruskeaan kirkkaassa valossa). Kaikissa värityksissä edellytetään valkoisia merkkejä kuonon ympärillä, läsimerkkinä silmien välissä ja rinnassa. Ihanteena on silmien välistä symmetrisenä pään yli kulkeva läsi, valkoisen rinnan lisäksi valkoinen kaulus, kokonaan tai osittain valkoiset eturaajat ja kintereen alapuolelta valkoiset takaraajat. FCI:n rotumääritelmä ohjaa asettamaan näyttelyssä muutoin aivan samantasoisten koirien välillä juovikkaan yksilön etusijalle juovattomaan nähden. Värityksen suhteen hylkääviksi virheiksi lasketaan vaadittavien valkoisten merkkien puuttuminen, turkin harmaa tai maksanruskea väri, kirsun lihanvärisyys ja kokonaan tai osittain siniset silmät.
Tulitikkutehtaan tyttö
Kaurismäki sai elokuvasta parhaan ohjauksen Jussin, Kati Outinen naispääosa-Jussin, Elina Salo naissivuosa-Jussin ja Esko Nikkari miessivuosa-Jussin. Berliinin elokuvajuhlilla 1990 elokuva sai kansainvälisen evankelisen elokuvaraadin Interfilmin pääpalkinnon ja kansainvälisen katolisen filmiraadin OCIC:n kunniamaininnan.
Bostoninterrieri
Ulkonäkö
Karvapeite on lyhyt, sileä, kiiltävä ja hienolaatuinen. Karvapeite on helppohoitoinen sen lyhyyden takia eikä siitä lähde juuri ollenkaan karvaa. Päivittäinen harjaaminen ja pyyhkiminen säämiskällä riittää. Painon on pysyttävä alle 11,2 kilogrammassa.
Tulitikkutehtaan tyttö
Arviot
Kriitikko kirjoittaa arviossaan, että elokuva on toteutettu hienovaraisesti niin että siitä on syntynyt merkkiteos, toisin kuin olisi voinut käydä osaamattomissa käsissä. Teoksen sentimentaalisuus kasvaa pakahduttaviin mittoihin.
Bostoninterrieri
Ulkonäkö
Bostoninterrieri sekoitetaan usein ranskanbulldoggiin huomattavan samannäköisyyden vuoksi.
Tulitikkutehtaan tyttö
Arviot
Vuonna 1992 kuusikymmentä suomalaista elokuvakriitikkoa äänesti itsenäisyyden 75-vuotisjuhlan kunniaksi kaikkien aikojen parhaasta kotimaisesta elokuvasta. Valituksi tulivat tasaäänin Tulitikkutehtaan tyttö ja Mikko Niskasen Kahdeksan surmanluotia.
Bostoninterrieri
Luonne ja käyttäytyminen
Bostoninterrieri on luonteeltaan vilkas ja ystävällinen koira, joten se sopii hyvin seurakoiraksi, mutta myös itsepäisyyttä löytyy tarpeen tullen. Se on hyvin päättäväinen ja toimelias koira, joten se tarvitsee toimintaa ja virikkeitä elämäänsä. Bostoninterrieri on hyvä oppimaan ja se soveltuu tokoon ja agilityyn. Eniten sitä tavataan koiranäyttelyissä.
Bostoninterrieri innostuu helposti, se on aina valmis leikkiin ja lenkille. Sen turkista puuttuu kuitenkin alusvilla, eli iho kylmettyy helposti pakkasessa tai räntäsateessa, joten se tarvitsee kylmällä haalarin. Helteellä on huomioitava perinnöllinen ylikuumenemisen vaara.
Bostoninterrieri on valpas vahti, eli sillä on tapana hälyttää havaitessaan vieraiden liikettä. Vahtiminen ei kuitenkaan ole aggressiivista. Rodulla ei esiinny metsästysvaistoa.
Alkuperä
Bostoninterrieri oli ensimmäinen puhdasrotuinen Yhdysvalloissa jalostettu koira, ja sen "syntyvuotena" pidetään vuotta 1869. Vaikka sen alkuperämaa onkin Yhdysvallat, sen juuret ovat alun perin Englannissa. Koiratappelut olivat muodissa Englannissa 1800-luvulla. Tätä varten haluttiin saada niihin sopivia koiria. Kokeiltiin monia eri risteytyksiä, joissa yhtenä osana oli bulldoggi. Sen ja nyttemmin jo hävinneen old english terrier -rodun risteytys osoittautui 1800-luvun alussa onnistuneeksi, ja siitä saivat alkunsa bostoninterrierin esi-isät. Koiratappeluiden suosio kasvoi myös Yhdysvalloissa, varsinkin Bostonissa ja sen ympäristössä. Vuonna 1865 Yhdysvaltoihin vietiin edellä kuvattuja risteytyksiä, joista bostoninterrieri sai alkunsa.
Ensimmäinen bostoninterrieri ja samalla koko rodun kantaisä, Judge, syntyi 1870-luvulla Liverpoolissa, mistä se vietiin laivalla Bostoniin. Se oli alkuperältään englanninbulldoggin ja valkoisen englanninterrierin välinen risteytys. Bostonissa sen omisti Robert Hooper, minkä vuoksi se tunnettiin myös nimellä Hooper's Judge. Se oli perinyt brindlet merkit bulldoggilta ja valkoiset merkit terrieriltä - vielä nykyisinkin bostoninterriereillä brindle-valkoinen on yleinen väritys. Judge astui nartun nimeltä Burnett's Gyp, ja pentueesta tuli nykyisen rodun kantapopulaatio. Myöhemmin jalostukseen käytettiin myös ranskanbulldoggia, ja joidenkin asiantuntijoiden mukaan myös bullterrieriä ja bokseria.
Bostoninterrierin ensimmäinen virallinen nimitys oli amerikanbullterrieri (American Bull Terrier).
Terveys
Bostoninterrierillä esiintyy Suomessa polvilumpion sijoiltaanmenoa eli patellaluksaatiota, harmaakaihia, nuoruusiän (1–6-vuotiaana alkavaa) kaihia, hengitysvaikeuksia, reisiluun pään kuoliota eli legg perthesiä, kivesvikaa, kuuroutta, allergioita, sydämen toimintahäiriöitä, virtsakiviä, epilepsiaa, punasolujen kiihtyneestä hajoamisesta johtuvaa eli hemolyyttistä anemiaa, vilkkuluomen pullahtamista eli kirsikkasilmiä, lisämunuaisen kuorikerroksen liikatoimintaa eli cushingin oireyhtymää, kitalakihalkioita, selkäydinnesteen kierron häiriötä eli syringomyeliaa ja satunnaisesti napatyrää. Silmäsairaudet ovat melko yleisiä, sillä 23 %:lla tutkituista koirista oli sairaat silmät. Sairauksien yleisyyttä ei voida kuitenkaan luotettavasti määritellä, koska tutkittuja koiria on toistaiseksi vähän.
Ulkonäköön yhteydessä olevat sairaudet
Osa bostoninterrierin sairauksista on yhteydessä rodulle jalostettuun ulkomuotoon. Bostoninterrierille on jalostettu brakykefaalinen oireyhtymä eli lyhyt kuono ja kallo, mikä aiheuttaa myös suurentunutta perinnöllistä alttiutta hengitysteiden ongelmiin: ahtaisiin, viivamaisiin sieraimiin, nieluun työntyvään pehmeään, pitkään ja paksuun kitalakeen, kurkunpään ja nielun alueen kasvaimiin, ahtaaseen henkitorveen ja nenäonteloon. Lyhytkuonoisuus aiheuttaa myös heikentynyttä kykyä säädellä kehon lämpötilaa, joka taas voi näkyä huonona rasituksen sietona kuumalla säällä tai kehon ylilämpenemisenä. Vuoden 2009–2010 kyselyn mukaan kaksi kolmasosaa Suomen bostoninterriereistä kuorsasi, kolmasosa oli kärsinyt satunnaisista hengitysvaikeuksista ja noin kuudesosalla oli jatkuvasti rohiseva hengitys.
Syringomyelia johtuu chiari-epämuodostumasta eli siitä, että jalostuksella aiheutetun ahtaan kallon takia aivot eivät enää mahdu kalloon, vaan työntyvät kivuliaasti selkäydinkanavaan. Rodulle jalostettu korkkiruuvihäntä taas altistaa selkärangan nikamien epämuodostumille. Pahimmillaan epämuodostuneet nikamat painavat selkäydintä aiheuttaen kipuja. Hännän epämuodostumat saattavat aiheuttaa hännän virheasennon, joka johtaa ulostamisvaikeuksiin tai ihovaurioihin. Kitalakihalkio on yleisin lyhytkuonoisilla roduilla. Polvilumpion sijoiltaanmeno on yleensä perinnöllinen rakenne, joka on yleinen kääpiökoirilla. 13 % tutkituista bostoninterriereistä oli sijoiltaan menevät polvet. Suuriksi ja ulkoneviksi jalostetut silmät ovat alttiina kolhuille.
Rodulta on löydetty DVL2-geenin mutaatio, joka liittyy sen ja kahden muun lyhytkallorodun (englanninbulldoggi, ranskanbulldoggi) kallon, rintakehän, kaulan sekä selkärangan luuston epämuodostumiin. Poikkeavuuksia on myös hampaistossa. Mutaatio on samantapainen kuin ihmisillä esiintyvä harvinainen Robinowin oireyhtymään, jossa ihmisellä on samalaisia ulkoisia poikkeavuuksia kuin tutkituilla koirarodulla. Englannin- ja ranskan bulldoggeilla ei ole normaalia geeniä ollenkaan, bostoninterrierreillä kuudella prosentilla. Risteyttämällä ongelma ratkeaisi, koska ulkomuoto tulee vain homotsygootilla. Muiden lyhytkallorotujen ulkomuoto johtuu eri tekijöistä.
Pentutietolomakkeiden perusteella 20 bostoninterrieripentueesta noin 75−85 % syntyi Suomessa keisarinleikkauksella vuosina 2010−2011. Syinä olivat pentujen suuri koko, ahdas synnytyskanava sekä kohdun supistusten puuttuminen. Rodulle jalostettu suurehko pyöreä pää vaikeuttaa pienillä nartuilla pennun etenemistä synnytyskanavassa. Vuonna 2010 julkaistussa brittitutkimuksessa (52 pentuetta) yli 90 % syntyi keisarinleikkauksella.
Foinikiá
Foinikiá (transl. myös Finikiá) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Iraklionin kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Foinikiá on osa Agía Eirínin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 824 (vuonna 2011).
Väinö Turunen
Väinö Johannes Turunen (29. tammikuuta 1927 Savonlinna – 21. joulukuuta 2018 Savonlinna) oli suomalainen poliitikko. Turunen toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1970–1979 edustaen Mikkelin läänin vaalipiiriä. Turunen toimi myös Savonlinnan kaupunginvaltuuston puheenjohtajana ja kaupunginhallituksen varapuheenjohtajana. Turunen oli Savonlinnan vt. kaupunginjohtaja vuosina 1968–1970 ja 1972. Turunen oli presidentin valitsijamies vuosina 1978 ja 1982.
Foinikiá
Foinikián kylä sijaitsee noin yhdeksän kilometriä etelälounaaseen Iraklionin kaupungista. Se on nykyisin käytännössä Iraklionin esikaupunkeja.
Väinö Turunen
Politiikan ulkopuolella Turunen toimi rakennustyömiehenä 1943–1949, varastomiehenä 1950–1952, varastonhoitajana vesijohtoliike Huberilla 1953–1965, Savonlinnan työväenyhdistyksen taloudenhoitajana 1966–1967, Putki- ja metalliasennus S. & A. Pietikäisen konttoripäällikkönä 1968–1970, Mikkelin lääninveroviraston verotarkastajana 1979–1980, Oy Olavilan toimitusjohtajana Savonlinnassa vuodesta 1981 ja Kiinteistö Oy Huutokallion isännöitsijänä 1960–1973.
Turusen vanhemmat olivat työmies Kalle Pekka Turunen ja Alma Emilia Ikäheimo. Turusen puoliso vuodesta 1947 oli Irja Onerva Juuti. Heillä on kaksi lasta, Kimmo Kullervo (s. 1951) ja Tarja Hannele (s. 1956). Turunen oli sotilasarvoltaan korpraali. Turuselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi vuonna 1986.
Doug Jones (poliitikko)
Gordon Douglas "Doug" Jones (s. 4. toukokuuta 1954 Fairfield, Alabama) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja toinen Alabaman osavaltion edustajista Yhdysvaltain senaatissa. Jones valittiin senaattiin joulukuussa 2017 järjestetyissä ylimääräissä vaaleissa, joilla täytettiin Yhdysvaltain oikeusministeriksi siirtyneen Jeff Sessionsin jättämä virka. Jones oli ehdolla vuoden 2020 vaaleissa täydelle kaudelle, mutta hävisi vaalit Tommy Tubervillelle. Jonesin senaattorinkausi päättyi tammikuussa 2021.
Jones opiskeli 1970-luvulla Alabaman ja Samfordin yliopistoissa Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli pitkään lakimiehenä ja syyttäjänä.
In the Bag
In the Bag on kornetisti Nat Adderley Sextetin albumi.
Munuanjärvi
Munuanjärvi on Päijät-Hämeessä Padasjoella Kauratun kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Jeesus islaminuskossa
Jeesus on islaminuskossa islamin profeetta, Jumalan lähettiläs ja lopun aikoina Antikristusta vastaan sotiva Messias. Muslimit uskovat, että hän syntyi Mariasta neitseellisesti, suoritti ihmetekoja, saarnasi, kirjoitti Evankeliumin ja lopulta nostettiin taivaaseen. Koraanissa Jeesus mainitaan useammin kuin Muhammed ja hänestä myös kerrotaan enemmän. Islaminuskon mukaan Jeesusta ei ristiinnaulittu eikä hän ollut jumalallinen tai Jumalan poika. Islamilainen kertomusperinne täydentää Koraanin antamaa niukkaa Jeesus-kuvaa. Kertomuksissa Jeesus on Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan lempeä opettaja, mutta toisaalta ankara askeetti.
Kolme selitystä islamin Jeesus-kuvalle
thumb|190px|Islamilainen pienoismaalaus Jeesuksen Vuorisaarnasta.
Jeesuksen hahmo esiintyy sekä islamissa että kristinuskossa. Uskontojen yhtäläisyyksiä ja eroja on selitetty kolmella tavalla. Muslimit ja historiakriittiset läntiset tutkijat ovat samaa mieltä siitä, että yhtäläisyydet johtuvat uskontojen vähittäisestä kehityksestä joko niin, että islam muuntui kristinuskoksi, kuten muslimit uskovat tai niin, että jokin kristillinen lahko muuntui islamiksi. Useimmat länsimaiset tutkijat katsovat, että uskontojen yhtäläisyyksillä on vain lyhyt henkilöhistoriallinen taustansa profeetta Muhammedissa.
Islamin mukaan islam on ihmiskunnan alkuperäinen uskonto, ja kaikki Vanhan Testamentin profeetat Adamista alkaen olivat muslimeja, myös Jeesus. Profeettojen kirjat kuitenkin rappeutuivat ajan myötä, ja niiden tekstit vääristyivät. Näin kävi myös Jeesuksen kirjoittamalle "Evankeliumille" (injil). Kristinusko on vääristynyttä islamia, mikä selittää niiden yhtäläisyydet.
Länsimainen islamintutkimus omaksui 1800-luvulla islamiin kuuluvan käsityksen, että islaminuskon perusti Muhammed. Uskontojen yhtäläisyydet johtuisivat tällöin siitä, että Muhammed oli tutustunut juutalaisuuteen ja kristinuskoon joko kauppamatkoillaan tai Mekassa ja Medinassa ja saanut vaikutteita molemmista.
Kolmannen teorian esittää historiallis-kriittinen islamin tutkimus, joka on hyväksynyt jo keskiajalla vallinneen käsityksen islamista kristillisenä harhaoppina. Teorian mukaan islam oli aluksi itäisen kristillisyyden lahko, joka lopulta kehittyi itsenäiseksi uskonnoksi. Tämän teorian mukaan Koraanin vanhin osa edustaa kristillisen lahkon ajatuksia, ja siitä johtuu myös Jeesuksen esiintyminen Koraanissa. Koraani kertoo "Jeesuksen seuraajien" välille syntyneistä taisteluista, mikä voisi kuvata uskonnon jakautumista (Koraani 2:253).
Islamilainen profeettaparadigma
Islamilaisessa tulkinnassa Jeesus sulautuu osaksi sen profeettaparadigmaa. Jeesus ei ole Jumalan poika vaan yksi islamin profeetoista. Islamiin sisältyy Vanhan Testamentin pohjalta profeettoja koskeva oppi, jonka mukaan Jumala on lähettänyt yhä uusia profeettoja varoittamaan ihmisiä. Jeesus lasketaan osaksi tätä ketjua, johon myös Muhammed kuuluu sen viimeisenä lenkkinä.
Islamiin kuuluvan opin profeetoista esitti Ibn Ishaq 700-luvulla, ja tätä kadonnutta teosta on lainausten perusteella ennallistanut C.D. Newby. Ibn Ishaqin esikuvana olivat Mooseksen kirjat ja Vanhan Testamentin profeetat. Ishaqin profeettaopin mukaan islam oli ihmiskunnan alkuperäinen uskonto, josta ilmoittamaan oli lähetetty katkeamaton ketju profeettoja, Heitä oli yhteensä ollut 124 000 tai 144 000, joista 315 "apostoleita". Profeetoista vain 25 mainitaan nimeltä Koraanissa. Profeetat, joilla on myös kirja ovat "Jumalan lähettiläitä", ja heihin kuuluu Mooses (kirjana Toora), Daniel (kirjana Psalmit), Jeesus (kirjana Evankeliumi) ja Muhammed (kirjana Koraani). Profeetat on vuorollaan lähetetty varoittamaan ihmisiä ja julistamaan pelastusta, mutta vain osa ihmisistä koskaan uskoi heitä. Kaikki profeetat saarnasivat samaa oppia eli islamia, mutta alkuperäinen julistus vääristyi ajan myötä juutalaisuudessa ja kristinuskossa.
Jokaista kansaa varten oli oma profeettansa. Ainoastaan arabeilta sellainen puuttui, kunnes he Muhammedin myötä saivat profeettansa. Samalla profeettojen ketju tuli täyteen, joten Muhammed on heistä viimeinen. Muhammed ei luonut uutta uskontoa, vaan julisti samaa islamia kuin aiemmat profeetat Adamista alkaen. Islamin tärkeimmät varhaiset profeetat ovat Adam (Koraanissa 25 mainintaa), Nooa (33), Abraham (79), Mooses (136) ja Jeesus (23 mainintaa). Tärkein heistä on Muhammed, joka mainitaan Koraanissa vain neljä kertaa. Muslimit kuitenkin katsovat, että kun Koraanissa puhutaan "Jumalan lähettiläästä" (yli 300 kertaa) tarkoitetaan aina Muhammedia. Siinä missä aikaisempien profeettojen opetukset ja kirjat vääristyivät, Muhammedin välittämä Koraani säilyi ennallaan. Se on ikuisesti muuttumaton ja suojattu vääristämiseltä.
Islamin käsitys Jeesuksesta vastasi yleiskuvaa profeetasta: Jeesus oli varoittaja ja Jumalan (, Allah) lähettiläs (rasul Allah), mutta ei itse jumalallinen. Hän ei kuollut ristillä, sillä sellainen ei sopinut profeettakuvaan. Muiden suurten profeettojen tapaan hän sai Jumalalta pyhän kirjan, evankeliumin (إنجيل, Injil), jonka sisältö kuitenkin vääristyi ajan mittaan. Jeesuksen kohdalla oletus omasta kirjasta syntyi ehkä siitä, että Syyriassa ei pitkään aikaan tunnettu erillisiä evankeliumeja, vaan ainoastaan niistä tehty yhdistelmä eli evankeliumiharmonia, joka tunnetaan nimellä Diatessaron. Sen kokosi 160-luvulla Tatianos Assyrialainen.
Länsimaisia käsityksiä
Useimmat islamin historian tutkijat pitävät islamilaista kuvausta pääosin luotettavana, vaikka sitä koskeva skeptisyys on lisääntynyt. Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että läntinen ja islamilainen kulttuuri ovat läheisiä toisilleen ja rakentuvat samalle perustalle. Islam sai vaikutteita Arabian niemimaalla esiintyneistä uskonnoista, ja vaikutteiden siirtyminen tapahtui varsinkin profeetta Muhammedin kautta. Vaikutteet näkyvät Koraanissa, joka on melko tarkasti Muhammedin sanelun tulosta. Ajan myötä kristilliset sisällöt islamissa lisääntyivät, kun islamiin kääntyneet kristityt toivat niitä mukanaan.
Historiallis-kriittiset tutkijat katsovat, että kristilliset vaikutteet islamissa vähenivät ajan myötä. Se näkyy esimerkiksi neitsyt Marian katoamisena hadith-perinteestä, vaikka hän on näkyvästi esillä hadith-kirjallisuutta vanhemmassa Koraanissa. Koulukunnan monet edustajat hylkäävät islamilaisen kertomuksen uskontonsa synnystä. Saksalaisen Inarah-projektin tutkijat, kuten Christoph Luxenberg ja Volker Popp ovat esittäneet teorian, jonka mukaan muhammadismi olisi vasta kalifi Abd al-Malik ibn Marwanin (685–705) mukanaan tuoma termi. Sana "Muhammed" esiintyy ensimmäisen kerran al-Malikin Iranissa lyömissä kolikoissa. Sillä ei kuitenkaan olisi tarkoitettu profeetta Muhammedia, vaan muhammad oli Jeesuksen kunnianimi, arabiaksi "ylistetty". Kalifi al-Malik olisi omaksunut Jeesukseen liittyvän kultin, jonka keskukseksi hän rakensi Jerusalemiin Kalliomoskeijan vuonna 691. Temppelin friisiteksti kertoi al-Malikin teologian perussanoman, joka korosti sitä, että Jeesus ei ollut Jumalan poika. Jeesus olisi pysynyt islamiksi kehittyvän arabikristillisyyden tärkeimpänä hahmona, joka väistyi taka-alalle vasta abbasidivallankumouksen myötä vuoden 750 jälkeen. Tällöin esiin noussut arabiprofeetta Muhammed olisi syntynyt varhaisten muhammad-tekstien kansanomaisen väärinluennan tuloksena. Jeesuksen tärkeämpää asemaa Koraanissa profeetta Muhammediin verrattuna osoittaisi se, että hänet mainitaan nimeltä useammin kuin Muhammed.
Jeesus Koraanissa
Islamin vanhinta kerrosta edustavan Koraanin antama kuvaus Jeesuksesta on suppea. Se koostuu irrallisista katkelmista, joita löytyy eri suurista. Koraanin esittämät asiat löytyvät myös kristillisistä teksteistä, kuten Diatessarronista, Tuomaan lapsuusevankeliumista  sekä Jaakobin ja Pseudo-Matteuksen evankeliumeista. Koraanin Jeesus-kuva sopii yhteen Lähi-idässä esiintyneiden kristillisten käsitysten kanssa, joissa Jeesusta ei pidetty Jumalan poikana eikä hänen ristiinnaulitsemistaan tunnustettu.
Koraanissa Jeesus ei ole Jumalan poika vaan vanhatestamentillinen profeetta, joka vahvistaa Abrahamin ja Mooseksen sanomat, tuo mukanaan "selkeät todisteet", on tullut vahvistamaan Tooran ja Evankeliumin ja kehottaa tottelemaan itseään. Jeesus on Jumalan lähettiläs (rasul Allah) (Koraani 4:171), Messias (al-Masih) (Koraani 3:45), ja Jumalan palvelija (abd Allah) (Koraani 19:30). Häntä ei ristiinnaulita, vaikka siltä näyttää (5:157), vaan korotetaan taivaaseen, josta hän ylösnousemuksen päivänä tulee tuomitsemaan (4:159). Jeesus saa näin ollen myös eskatologisen roolin lopun aikojen Messiaana, kuten kristinuskossakin.
Jeesus teki Koraanin mukaan ihmeitä. Hän puhuu jo kehdossa, herättää savilinnun henkiin, parantaa sokeita ja spitaalisia ja herättää kuolleita (3:49). Jeesukselle ja hänen opetuslapsilleen laskeutuu pöytä taivaasta (5:114), mikä näyttää viittaukselta pääsiäisateriaan. Kaikkein yksityiskohtaisimmat tarinat Jeesuksesta keskittyvät Raamatusta tuttuun Marian ilmestykseen. Myös Jeesuksen syntymä kuvataan tavallista tarkemmin.
Vakiintuneen käsityksen mukaan Koraanissa esiintyvä "Jumalan lähettiläs" on aina Muhammed. Tälle ei kuitenkaan ole ilmeistä perustetta itse tekstissä, sillä myös Mooses ja Jeesus ovat Jumalan lähettiläitä ja esiintyvät Koraanissa Muhammedia useammin.
Jeesuksen elämä
Jaakko Hämeen-Anttila on tehnyt islamin Jeesus-kuvasta tutkimuksen, jossa hän kuvannut asiaa paitsi pyhien kirjoitusten myös muiden keskiajan islamilaisten kirjoitusten pohjalta.
Syntymä
thumb|190px|Persialainen miniatyyri islamin Neitsyt Mariasta ja Jeesuksesta.
Muslimit uskovat Marian kautta tapahtuneeseen neitseestä syntymään, josta kerrotaan useissa Koraanin kohdissa. Koraanin tarinassa enkeli ilmestyy Marian eteen ilmoittamaan lahjastaan, pyhästä pojasta.
Henki, joka nähtävästi oli enkeli Gabriel puhalsi Mariaan siten, että tämä tuli raskaaksi (21:91; 66:12).
Koraanissa Joosefia ei mainita nimeltä. Myöhempi selitysperinne tuntee Joosefin Marian kihlattuna, mikä tarina on kristillistä alkuperää. Erään tarinan mukaan juutalaiset sanoivat Marian tulleen raskaaksi huorinteosta, jolloin Joosef pakeni kihlattunsa kanssa. Matkalla Joosefin mieleen tuli surmata Maria, mutta enkeli Gabriel saapui ja sanoi: ”Tämä on aiheutunut pyhästä hengestä.” Joosef muutti mielensä.
Koraani hylkää ajatuksen, että neitseellisen syntymän myötä Jeesus olisi jumalallinen. Juutalaisuuden, kristinuskon ja islaminuskon mukaan myös ensimmäinen ihminen Aadam syntyi ilman isää ja äitiä, eikä hän siitä huolimatta ollut Jumala.
Koraanissa Marian isä on Imran, jonka mukaan on nimetty Imranin perheen suura. Hänen vastineensa Raamatussa on Amram. Jeesuksen äiti Maria on Koraanin arvostetuimpia naisia ja ainoa, jonka mukaan on nimetty kokonainen suura, Marian suura.
Ihmeteot
Islamilaisessa perinteessä on runsaasti kertomuksia Jeesuksen tekemistä ihmeistä. Tunnetuimpia ovat henkiinherättämiset, parantamiset ja ruokaan liittyvät ihmeet. Jeesus suoritti ihmetekoja jo varhain: vauvaiässä hän puhui lintuja savesta ja lapsena oppi koulunpenkillä yhdessä päivässä kuukauden tiedot. Jotkin lapsuustarinat ovat samaa lähtöä kuin Uuden testamentin apokryfikirjoihin kuuluva Tuomaan lapsuusevankeliumi, jonka kertomusten alkuperä on Intiasta.
Jeesuksen ihmeteoista suosituimpia ovat islamilaisessa kirjallisuudessa olleet henkiinherättämiset. Jeesus saattoi herättää kuolleen henkilön, jotta hän kertoisi, kuinka tuonpuoleisessa tuomitaan tämänpuoleiset teot. Tämän jälkeen osa henkiin heränneistä jatkoi elämäänsä ja sai jopa lapsia, mutta osan Jeesus komensi takaisin kuolleiksi.
Ihmekertomusten juuret ovat usein kristillisessä kirjallisuudessa, mutta islamilaisessa kirjallisuudessa ne alkoivat elää omaa elämäänsä. Aineksia on lainattu eri lähteistä ja sijoitettu Jeesuksen elämään. Islamilaisessa kirjallisuudessa esitetään, että Jeesus oli Jumalalle alisteinen ja ihmeteot tapahtuivat aina Jumalan luvalla.
Opetukset, saarnat ja rukoukset
Jeesus esiintyy islamilaisessa kirjallisuudessa viisaana opettajana. Hän opettaa opetuslapsiaan niin sanoilla kuin teoilla. Monet Jeesuksen opetuksista ovat peräisin kristillisestä kirjallisuudesta, kuten esimerkiksi kirjanoppineiden moittiminen ja vertaus, kuinka hedelmistään puu tunnetaan.
Koraani takaa Jeesukselle tärkeän aseman islamissa, mutta toisaalta kristinuskon keskittyminen Jeesuksen ympärille on monimutkaistanut asiaa. Joissakin teksteissä Johannes Kastaja on nostettu jopa Jeesuksen yläpuolelle ja näin korostettu Jeesuksen asemaa vain ihmisenä. Jeesuksen opetuspuheilla ei ole samanlaista asemaa kuin Koraanilla tai profeetta Muhammadin puheilla.
Islamilaisessa kirjallisuudessa Jeesuksen saarnat ja rukoukset koostuvat erilaisista katkelmista. Osa on lähes suoria käännöksiä evankeliumeista tai sieltä täältä poimittuja katkelmia, jotka on koottu yhteen. Kuuluisin vastaava kokoelma on Vuorisaarna, jossa eri evankeliumit sijoittavat vuorisaarnan opetuksia Jeesuksen eri elämän vaiheisiin. Tärkeintä niin kristityille kuin muslimeillekin oli koota opetukset yhteen.
Joidenkin islamilaisten tekstien tarkoituksena on ollut osoittaa, että Jeesus ennakoi profeetta Muhammadin tuloa. Uuden uskonnollisen tekstin sijoittaminen vanhemman hahmon suuhun ei ollut harvinaista antiikin ja keskiajan maailmassa.
Askeetti
Jeesus on islamilaisessa kirjallisuudessa lempeä, mutta itseään kohtaan ankara. Jeesuksen paasto, kilvoittelu ja kamppailu Paholaista vastaan ovat toistuvia teemoja. Islamin Jeesus-kuvaan ovat vaikuttaneet Syyrian ja Egyptin kristillisyyden askeettinen perinne. 600-luvun keskivaiheilla kalifi Muawija esiintyi Damaskoksessa Johannes Kastajan kultin suojelijana. Johannes Kastaja oli Raamatun mukaan askeetti, joka pukeutui eläinten nahkoihin ja söi heinäsirkkoja. Jeesus esiintyy islamilaisessa tarinoissa samanlaisena askeettina, mikä viittaa näiden hahmojen sekoittumiseen keskenään:
Islam suhtautuu epäluuloisesti askeettisuuteen. Profeetta Muhammad otti itselleen monia vaimoja, ja ramadanin paastokuukauden öinä jokaisen muslimin velvollisuus on syödä. Jeesuksen toisen tulemisen yhteydessä hän kuitenkin seuraa Muhammedin sunnaa, ottaa vaimon ja saa lapsia. Jeesuksen askeettisuus näkyy myös epäluulona omaisuutta, rikkaita ja hallitsijoita kohtaan, kun taas islam suhtautuu omaisuuden hankkimiseen myönteisesti.
Jeesuksen arvot poikkeavat profeetta Muhammadin arvoista, mutta siitä huolimatta islamilainen kirjallisuus on säilyttänyt Jeesuksen askeettina ja naimattomana vaeltajana lopun aikoihin saakka, jolloin myös Jeesus esiintyy puhdasoppisena muslimina. Jeesus saarnaa pyhän sodan sijasta rauhaa ja kehottaa kääntämään lyöjälle toisenkin posken.
Korottaminen taivaaseen
Koraani kiistää Jeesuksen kuolleen ristillä. Koraanissa todetaan, että ainoastaan näytti siltä, että Jeesus olisi ristiinnaulittu. Islamilainen kirjallisuus esittää useita vaihtoehtoja sille, kenet ristiinnaulittiin Jeesuksen sijasta. Osa kirjoittajista uskoo, että Jumala muutti Juudas Iskariotin tai Simon Kyreneläisen näyttämään Jeesukselta johtaakseen vangitsijat harhaan. Joidenkin tarinoiden mukaan yksi epäonninen vangitsija joutuikin itse vangituksi ja ristiinnaulituksi, sillä hänen ulkonäkönsä muuttui kesken etsinnän Jeesuksen näköiseksi. Useimmat muslimit uskovat, että Jumala nosti Jeesuksen elävänä taivaaseen, kun taas osa oppineista uskoo, että hänet todella pelastettiin, mutta hän kuoli ennen ylösnousemustaan.
Jeesuksen korottaminen taivaaseen seuraa kristillistä käsitystä. Ajatus Jeesuksen sijaiskärsijästä ei ole vieras varhaisessa kristillisessä gnostilaisuudessa. Suuntaus näki aineen pahana ja sen tähden Jeesus ei olisi voinut ottaa ruumista. Joissakin gnostilaisissa teksteissä Jumala muutti Juudaksen Jeesuksen näköiseksi ja laittoi hänet ristille.
Lopun aikojen Jeesus
Islamilaisessa hadith-kirjallisuudessa Jeesus on ennen muuta eskatologinen hahmo, joka nousee esiin maailmanlopun koittaessa. Jeesuksen korostettu rooli tässä vaiheessa saattaa olla perua kalifi Abd al-Malikin apokalyptisesta Jeesus-kultista, jossa pian tulevaa maailmanloppua odotettiin tapahtuvaksi Jerusalemissa, minne sitä varten oli rakennettu Kalliomoskeija.
Jeesuksen asema lopun aikojen ruhtinaana vastaa kristillistä käsitystä, mutta on saanut paljon uusia kerroksia. Jeesus ei tule tuomitsemaan ihmisiä Viimeisellä Tuomiolla, vaan tulee sotimaan Antikristusta vastaan. Jeesuksen rinnalle ilmestyy myös toinen messiaaninen hahmo, Mahdi. Näin islamilaisessa eskatologiassa on rinnakkain kaksi messiaanista sankaria.
Jeesus palaa nyt maan päälle sotimaan yhdessä Mahdin kanssa muslimina roomalaisia ja Antikristusta vastaan. Hän laskeutuu valkoiseen minareettiin Damaskoksen itäosassa. Jeesuksen paluu tapahtuu perjantaina, muslimien aamurukouksen aikana. Jeesus surmaa Antikristuksen, särkee ristit, tappaa siat ja lopettaa jizya-veron tarpeettomana, koska kristittyjä tai juutalaisia ei enää ole. Hän voittaa myös Gogin ja Magogin. Jeesus tuomitsee ihmisiä islamin lain, šarian, mukaan, menee naimisiin arabialaisen naisen kanssa ja saa lapsia. Jeesus kuolee ennen viimeistä tuomiota, ja hänet haudataan Medinaan Muhammedin viereen.
Islamilaisen eskatologian vaiheita
Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Mahdi ilmestyy islamilaiseen teologiaan myöhään. Šiialaisten keskuudessa kehittyi näkemys poliittisesta hahmosta, Jumalan johdattamasta Mahdista, joka nostaisi šiiat valtaan. Moni kapinajohtaja esiintyikin Mahdin puolesta tai itse Mahdina. Alun perin odotus Mahdiin liittyi lähitulevaisuuteen eikä maailmanloppuun. Kätkeytyneen imaamin viipyminen aiheutti sen, että hänet siirrettiin lopun aikoihin. Mahdi ymmärrettiin Muhammadin sukuun kuuluvaksi messiaaksi ja näin Jeesus osittain syrjäytettiin. Jotkut oppineet, kuten Javed Ahmad Ghamidi (s. 1951) ja Amin Ahsan Islahi (1904–1997), ovat kyseenalaistaneet Jeesuksen toisen tulemisen. Jeesuksen asema on Hämeen-Anttilan mukaan saanut tukea islamin sisäisistä kiistoista. Sunni-muslimit kaventavat Mahdin merkitystä tuomalla hänen rinnalleen Jeesuksen toisena lopun aikojen sankarina.
Jeesus ja kolminaisuusoppi
Koraanin antama kuva kolminaisuusopista vaikuttaa edelleen siihen, millaiseksi kristinuskon kolminaisuus ymmärretään islamilaisessa maailmassa. Muslimit luulevat usein virheellisesti, että kristityt palvovat Jumalan, Jeesuksen ja Marian muodostamaa kolminaisuutta.
Käsitys on vieras kristityille teologeille, sillä pyhän kolminaisuuden muodostavat Jumala, Jeesus ja Pyhä Henki. Toisaalta käsitys on lähellä silloista kristillistä kansanuskoa, jossa Marian asemaa korostettiin. Esimerkiksi Muhammadin ajan Etiopiasta tunnetaan laaja Mariaa ylistävä runous.
Useimpien kristillisten suuntausten opeissa Jeesus on Jumalan poika ja osa pyhää kolminaisuutta. Islamin käsityksen mukaan kristittyjen kolminaisuusoppi on monijumalaisuutta eli polyteismia. Kristinuskon mukaan kyse on yhdestä, kolmiyhteisestä Jumalasta. Erimielisyys ei ole pelkkä väärinkäsitys, sillä muslimien näkemys kristinuskon monijumalaisuudesta on tärkeä opinkappale islamin oman identiteetin kannalta. Se ilmensi jo 600-luvulla arabikalifaatin vastakkaisuutta Bysanttiin ja sen edustamaan uskontoon.
Vaikka islamissa korostetaan, että Jeesus ei ole Jumalan poika, Koraanissa on kuitenkin melkein sama tarina kuin evankeliumeissa Marian raskaaksi tulosta. Koraanissa Jeesus sai alkunsa, kun henki, joka ilmeisesti oli enkeli Gabriel, puhalsi Marian raskaaksi. Koraani joka tapauksessa kieltää Jeesuksen jumalallisuuden useassa suurassa.
Sanan alkuperä
Koraanin termi Isa eroaa termeistä, joita kristityt käyttävät viitatessaan Jeesukseen. Suomenkielinen nimi Jeesus tulee latinan sanasta Iēsus, joka perustuu kreikan sanaan Iēsoûs. Tämä puolestaan on transkriptio alkuperäisestä arameankielisestä nimestä, Jēšūa‘ (ישוע), joka taas on kehittynyt Vanhan testamentin hepreankielisestä muodosta J<SUP>e</SUP>hōšūa‘ (יהושע). Nimen alkuperäinen merkitys on ”Jahve pelastaa”. Myös arabiankieliset kristityt käyttävät arameasta johdettua nimimuotoa Yasū‘ (يسوع).
Koraanin Jeesuksesta käyttämästä nimestä Isa on eri käsityksiä.
Tää ilta
Tää ilta on elektropop-yhtye Retropopin kappale ja ensimmäinen single yhtyeen toiselta studioalbumilta Tämän hetken tähden.
Single julkaistiin ensin digitaalisena kesäkuussa ja sitten promo CD-versiona elokuussa 2011. Single oli samalla ensimmäinen julkaisu yhtyeen omalta Pieni ja ihmeellinen levy-yhtiöltä.
Musiikkivideo
Kappaleen musiikkivideo on kuvattu 2. elokuuta 2011 Tampereen Hämeenkadulla sekä Hämeenpuistossa. Video julkaistiin YouTubessa vain pari viikkoa kuvausten jälkeen. Yhtye suunnitteli ja ohjasi videon itse ja heillä oli ainoastaan kuvaaja mukana videon teossa.
Vandenbergin lentotukikohta
250px|thumb|Vandenberg Air Force Base (1994) Vandenbergin lentotukikohta (, kenttäkoodit VBG, KVBG ja VBG) on Yhdysvaltain ilmavoimien lentotukikohta Kaliforniassa Los Angelesista luoteeseen. Tämä Lompocissa sijaitseva sotilastukikohta on myös sotilaallinen avaruuskeskus, jonne on sijoitettu noin kuusi ohjustentorjuntaohjusta ja sotilaallinen satelliittien laukaisukeskus, josta laukaistaan myös NASAn kaukokartoitussatelliitteja polaariradoille. Vandenberg on seuraavien yksiköiden kotipaikka:
Historia
Tukikohta perustettiin vuonna 1941, jolloin se oli Yhdysvaltain maavoimien Camp Cooke, jossa koulutettiin jalkaväkeä ja panssarivoimia. Se oli koulutuskeskuksena myös Korean sodan aikana.
Vuoden 1957 lopulla Yhdysvaltain ilmavoimat alkoivat tehdä ballististen ohjusten laukaisukokeita tästä tukikohdasta käsin kohti Tyyntä valtamerta. Tukikohta nimettiin kenraali Hoyt Vandenbergin mukaan. Ohjukset ammutaan yleensä Kwajaleinin atollin aluetta kohti. 1980-luvulta lähtien nämä laukaisut ovat usein olleet ohjuspuolustuskokeita eikä uusien tai käytössä olevien ballististen ohjusten koelaukaisuja.
Tukikohdasta tehtiin 16. joulukuuta 1958 ensimmäisen Corona-sarjan vakoilusatelliitin laukaisun polaariradalle. Satelliitti oli julkisesti Discoverer 1 - se esitettiin julkisuudessa miehitettyjä lentoja edeltävänä biologisten kokeiden testisatelliittina. 1980-luvulla tukikohtaan pyrittiin rakentamaan NASAn Kennedy Space Centerin lisäksi toinen, täysin sotilaallinen, avaruussukkulan laukaisutorni. Sen rakennustyö keskeytettiin, koska Yhdysvaltain ilmavoimat ei halunnut sitoutua vain yhteen miehitettyyn laukaisuvälineeseen.
Avaruuskeskus
Käytössä olevat laukaisutornit
Tornit, joiden käyttö on päättynyt
Avaruusmuseo
Tukikohdassa on rajoitetusti yleisölle avoin avaruus- ja ohjusalaa esittelevä museo, Space and Missile Heritage Center.
Kultahattu
Kultahattu on yhdysvaltalaisen kirjailijan F. Scott Fitzgeraldin kuuluisimpia romaaneja. Kirja julkaistiin 10. huhtikuuta 1925. Kultahattua luonnehditaan usein jazz-aikakauden tarkaksi kuvaukseksi.
Juoni
Kirjan kertoja on 29-vuotias Keskilännestä muuttanut pörssimeklari Nick Carraway. Teos on nimetty sen päähenkilön, ensimmäisen maailmansodan palkitun veteraanin Jay Gatsbyn mukaan. Hän asuu kartanossa West Eggilla Carrawayn naapurissa. Gatsby on yksi monista uusrikkaista miljonääreistä, jotka ovat ansainneet rahansa salakuljettamalla ja myymällä alkoholia kieltolain aikana.
Carraway kokee itsensä tarkkailijaksi ja seuraa tapahtumia sivusta. Hän kuvastaa sitä korruptoitumatonta väestöä, jota kiehtoo varakkaiden loistelias elämä, mutta joka ei kuitenkaan ole lahjottavissa rahalla. Hän onkin ainut henkilö koko kirjassa, jonka elämää ei raha eikä varallisuus ohjaa. Se on yksi syy miksi hän kieltäytyy Gatsbyn tarjoamasta työpaikasta.
Gatsby on rakastunut Carrawayn serkkuun Daisy Buchananiin, joka asuu lahden toisella puolella. He ovat tutustuneet ennen sotaa, mutta ajautuneet eroon toisistaan. Gatsby kutsuu Carrawayn juhliin kartanoonsa ja pyytää myöhemmin tältä palveluksen, jotta voisi tavata Daisyn uudelleen. Carraway kutsuu Daisyn luokseen teelle kertomatta mitään Gatsbysta, joka on myös Carrawayn luona. Daisy ja Gatsby aloittavat suhteensa uudelleen salaten sen Daisyn aviomieheltä Tom Buchananilta.
Kéchros
Kéchros on Kreikan kylä sekä samanniminen Arrianán kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κέχρου, Dimotikí Enótita Kéchrou) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Rodópin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 222 ja varsinaisen Kéchroksen kylän väkiluku 199 (vuonna 2011).
Kultahattu
Juoni
Samaan aikaan Tomilla on suhde autokauppiaan vaimon Myrtle Wilsonin kanssa. Daisyn ja Gatsbyn palatessa New Yorkista Long Islandille he ajavat Myrtlen yli Gatsbyn autolla ja pakenevat paikalta. Myrtle kuolee ja Tom kertoo tämän aviomiehelle George Wilsonille Gatsbyn omistavan auton, jolla yliajo tapahtui. George ampuu Gatsbyn ja sen jälkeen itsensä, sillä hän olettaa, että Gatsbylla ja hänen vaimollaan oli suhde ja että Gatsby tappoi Myrtlen tahallaan.
Pienza
Pienza on kaupunki Sienan maakunnassa Val d’Orcian alueella Toscanassa Keski-Italiassa. Kaupunki sijaitsee Montepulcianon ja Montalcinon kaupunkien välillä. Kaupungin pinta-ala on 123 km² ja väkiluku runsaat 2 000. Kaupunkia pidetään renessanssiajan kaupunkisuunnittelun kehtona, ja se on ollut Unescon maailmanperintöluettelossa vuodesta 1996 lähtien. Vuonna 2004 koko Val d’Orcian alue liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kultahattu
Juoni
Gatsbyn hautajaisiin ei osallistu juuri kukaan, ei edes Daisy, vain Gatsbyn ainoa ystävä Nick sekä Gatsbyn isä, joka osoittautuu köyhäksi maanviljelijäksi, ja eräs aikaisempi juhlavieras, jota kiehtoi Gatsbyn laaja kirjasto.
Kéchros
Kéchroksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 39 kilometriä itäkoilliseen Komotinísta. Kéchroksen kunnallisyksikkö käsittää alueen Arrianán kunnan itäosissa, pohjoisosaltaan Bulgarian vastaisella rajalla. Kéchros oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Arrianán kuntaan yhdessä Fillýran ja Orgánin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat
Kéchroksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Pienza
Historia
Aaneas Silvio Piccolomini (1405–1464) halusi tehdä kotikaupungistaan renessanssityylisen kaupunkisuunnittelun malliesimerkin. Kun hänet vuonna 1459 valittiin paaviksi, nimeltään Paavi Pius II, hän ryhtyi toteuttamaan suurisuuntaisista suunnitelmaansa, mutta ehti kuolla ennen hankkeen valmistumista. Siihen mennessä saatiin valmiiksi vain muutama rakennus, joista yksi on tuomiokirkko.
Kultahattu
Symbolismi
Kultahattu sisältää huomattavan paljon symbolismia ja symboleita. Näitä on usein yritetty tulkita ja analysoida.
Pienza
Nähtävyydet
Kaikki Pienzan tärkeät uskonnolliset ja maalliset rakennukset ovat Piazza Pio II:lla.
Kultahattu
Vastaanotto
Kultahattu ei saavuttanut suurta suosiota kirjailijan elinaikana ja sitä myytiinkin vain 24 000 kappaletta. Se unohtui 1930-luvun talouslaman ja toisen maailmansodan aikana, mutta uudelleenjulkaisun myötä 1950-luvulla se sai uusia lukijoita ja sen suosio kasvoi. Seuraavien vuosikymmenten aikana se sai laajan lukijakunnan ja siitä tuli yksi lukioissa ja yliopistoissa opiskeltavista perusteoksista.
Pienza
Nähtävyydet
Aukion etelälaidalla on tuomiokirkko. Siellä ovat Paavi Pius II:n tilaamat alttaritaulut viideltä sienalaiselta taiteilijalta. Yksi alttaritauluista on Vecchiettan Neitsyt Marian taivaaseenastuminen.