cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ydinonnettomuus
Onnettomuus ydinreaktorissa
Ydinreaktorin toimiessa sen polttoaineessa syntyy radioaktiivisia fissiotuotteita. Jos reaktori vaurioituu niin, että fissiotuotteita pääsee leviämään ympäristöön, säteily voi aiheuttaa vahinkoa ihmisille ja ympäristölle. Pelkkä ydinvoimalan vesivuoto ei aiheuta suurta säteilyvaaraa, ellei siihen liity polttoaineen vaurioitumista.
Oletettu onnettomuus painevesireaktorissa on esimerkiksi suurimman primääripiirin putken katkosta johtuva jäähdytysveden vuoto (large break LOCA, loss-of-coolant accident). Tämä onnettomuus on lähtökohtana suunniteltaessa ydinvoimalaitosten hätäjäähdytysjärjestelmiä ja suojarakennuksia. Kiehutusvesireaktorissa vastaava onnettomuus olisi päähöyryputken katkeaminen. Jos hätäjäähdytys ja suojarakennus toimivat suunnitellulla tavalla, onnettomuudessa vapautuu ympäristöön vain vähän radioaktiivisia aineita. Suurta jäähdytysveden vuotoa ei toistaiseksi ole tapahtunut millään ydinvoimalaitoksella. Ydinvoimalaitoksilla ei ole tapahtunut pienempiäkään putkimurtumia, jotka olisivat vaarantaneet reaktorin jäähdytyksen. Käytännössä hätäjäähdytysjärjestelmiä on tarvittu venttiilien virheellisestä aukijäämisestä johtuneiden vuotojen kompensointiin sekä höyrystimen sisäisten primääripiiristä sekundääripiiriin tapahtuvien vuotojen hallintaan.
Niin sanotussa reaktiivisuusonnettomuudessa menetetään ketjureaktion hallinta siten, että reaktorin teho kasvaa äkillisesti. Tällöin polttoaineen kuumeneminen voi johtaa sen nopeaan vaurioitumiseen. Reaktiivisuusonnettomuus voisi tapahtua, jos säätösauva putoaa tai vahingossa vedetään ulos reaktorista. Painevesireaktorissa reaktiivisuuden säätöön käytetään säätösauvojen lisäksi jäähdytysveteen liuotettua booria. Säätösauvoihin liittyvien syiden lisäksi reaktiivisuusonnettomuus voisi johtua myös jäähdytteen booripitoisuuden äkillisestä laimenemisesta, jos esimerkiksi käyttöhenkilökunnan virheiden takia reaktoriin pumpattaisiin booripitoisen veden sijasta booritonta vettä.
Vakava onnettomuus eli sydämen sulamisonnettomuus voi alkaa esimerkiksi täydellisestä jäähdytysjärjestelmien sähkönmenetyksestä. Vaikka primääripiirissä ei olisi vuotoa, jälkilämpö johtaisi veden kiehumiseen, paineen nousuun ja höyryn purkautumiseen varoventtiilien kautta suojarakennukseen. Jos reaktorin jäähdytys ei onnistu, reaktorin polttoaine ylikuumenee jälkilämmön takia. Tällöin vaurioituvat ensin zirkoniumista tehdyt polttoainesauvojen suojakuoret, ja kaasumaiset tai helposti höyrystyvät fissiotuotteet, kuten ksenon, jodi ja cesium, voivat vapautua. Jos kuumeneminen jatkuu pidempään, uraanidioksidista tehty polttoaine sulaa ja myös siihen sitoutuneita vaikeasti höyrystyviä fissiotuotteita vapautuu. Radioaktiivisten aineiden pääsyn ympäristöön estää kuitenkin vielä suojarakennus. Suojarakennuksen eheyttä voi uhata mm. höyryn aiheuttama paineen nousu tai onnettomuudessa syntyvän vedyn räjähtäminen. Vetyä syntyy, kun kuuma zirkonium reagoi kemiallisesti vesihöyryn kanssa.
Onnettomuuden todennäköisyys
Siviilikäytössä olevissa ydinvoimaloissa on sattunut vakava onnettomuus yhteensä viidellä reaktorilla. Maaliskuussa 2011 Fukushiman ydinvoimalassa Japanissa kolmen reaktorin sydän pääsi sulamaan. Tšernobylin ydinvoimalaonnettomuus Ukrainassa Neuvostoliitossa tapahtui vuonna 1986 ja Three Mile Islandin ydinvoimalaonnettomuus Harrisburgissa Yhdysvalloissa vuonna 1979. Ydinvoiman historiassa on joulukuuhun 2019 mennessä kertynyt 18 293 reaktorivuotta. Historiassa on siis tapahtunut yksi onnettomuus noin 3 700 reaktorinkäyttövuotta kohden.
Onnettomuuksien todennäköisyyttä arvioidaan myös todennäköisyysperusteisella riskianalyysillä. Suomessa vaaditaan, että uusissa ydinvoimaloissa vakavan onnettomuuden todennäköisyyden täytyy olla pienempi kuin kerran 100 000 vuodessa. Vanhoille reaktoreille sallitaan suurempi onnettomuustodennäköisyys; esimerkiksi Loviisan ykkösreaktorilla se oli vuoden 2018 riskianalyysin mukaan kerran 83 000 vuodessa.
Ydinvoiman historiassa onnettomuuksia on siis tapahtunut useammin kuin nykyisten riskianalyysien mukaan pitäisi. Mutta vakavaa onnettomuutta ei ole koskaan tapahtunut sellaisella reaktorilla, jolle olisi tehty kunnollinen todennäköisyysperusteinen riskianalyysi. Three Mile Islandin ja Tšernobylin onnettomuuksien aikaan riskianalyysien menetelmiä oltiin vasta kehittämässä. Fukushiman riskianalyysi taas oli pahasti puutteellinen, ja siinä ei arvioitu ollenkaan tsunamin tai yleensäkään tulvan todennäköisyyttä. Kansainvälisen atomienergiajärjestön IAEA:n mukaan huolella tehty riskianalyysi olisikin paljastanut Fukushiman onnettomuusriskit etukäteen.
Onnettomuus ydinpolttoaineen valmistuksessa
Uraani on vain lievästi radioaktiivista, joten uraanipolttoaineen valmistuksen tai tuoreen polttoaineen käsittelyn yhteydessä ei yleensä voi vapautua merkittäviä määriä radioaktiivisia aineita. Vuonna 1999 Japanissa Tokaimuran polttoainetehtaalla tapahtui kuitenkin onnettomuus, kun käsiteltiin uraania tutkimusreaktorin polttoaineen valmistusta varten. Käsiteltäessä tavanomaista korkeammalle väkevöityä uraania (18,8 %) rikottiin turvallisuusmääräyksiä ja kaadettiin liian suuri erä nestemäistä uraaniyhdistettä kerralla säiliöön. Uraani saavutti kriittisyyden, eli käynnistyi ketjureaktio, ja uraani pysyi sen jälkeen useita tunteja kriittisenä. Kaksi työntekijää sai erittäin suuren säteilyannoksen, ja he menehtyivät säteilyaltistuksen seurauksiin usean kuukauden kuluttua. Reaktiossa syntynyt suora säteily aiheutti myös laitoksen ulkopuolisille säteilyannoksia, joiden arvioitiin olleen enimmillään noin 20 millisievertiä. Reaktiossa syntyi jonkin verran fissiotuotteita, jotka kuitenkin jäivät pääosin laitosalueelle, ja päästön aiheuttamat säteilyannokset olivat pieniä.
Onnettomuus käytetyn ydinpolttoaineen käsittelyssä tai varastoinnissa
Reaktorista poistetun käytetyn ydinpolttoaineen radioaktiivisuus ja jälkilämpö vähenevät ajan mukana. Myös käytetty polttoaine vaatii jäähdytystä, mutta polttoaineen sulamisen riski on paljon pienempi kuin käytön aikana. Muutaman vuoden ajan varastoitu polttoaine ei enää sulaisi, vaikka se olisi kuivaksi jääneessä varastoaltaassa. Koska käytetyssä polttoaineessa on huomattavasti vähemmän fissiokelpoista uraania kuin tuoreessa polttoaineessa, myös reaktiivisuusonnettomuuden mahdollisuus käytetyn polttoaineen käsittelyn yhteydessä on erittäin pieni.
Ydinpolttoaineen jälleenkäsittelylaitosten kemiallisissa prosesseissa käytettyä polttoainetta ja fissiotuotteita käsitellään liuosten muodossa. Vuodot ja kemialliset räjähdykset ovat mahdollisia jälleenkäsittelylaitoksissa. Ydinjätteen jälleenkäsittelylaitoksella lähellä Kyštymin kaupunkia Neuvostoliitossa (nykyisen Venäjän alueella) tapahtui vuonna 1957 runsasaktiivista nestemäistä jätettä sisältäneen säiliön räjähdys, joka johti radioaktiivisten aineiden päästöön. Ympäristövaikutusten perusteella onnettomuus kuuluu INES-asteikolla toiseksi korkeimpaan luokkaan 6.
Radioaktiivisen aineen kuljetusonnettomuus
Tuore ydinpolttoaine on heikosti säteilevää uraanidioksidia. Se ei liukene veteen, eikä siitä edes tulipalossa leviä helposti ympäristöön radioaktiivisia hiukkasia. Tuoreen ydinpolttoaineen kuljetuksiin ei liity huomattavan ympäristöonnettomuuden mahdollisuutta. Säteilyvaaraa merkittävämpi seikka on se, että polttoaine sisältää suuret määrät fissiiliä ainetta, jonka joutuminen vääriin käsiin on estettävä huolellisesti. Myöskään keski- ja matala-aktiivisten ydinjätteiden kuljetuksiin ei liity vakavan ympäristöonnettomuuden mahdollisuutta, sillä yhdessä kuljetuserässä olevien radioaktiivisten aineiden kokonaismäärä ei ole kovin suuri. Vaikka huomattava osa niistä leviäisi ympäristöön, jäisi ympäristön saastuminen varsin paikalliseksi. pienoiskuva|Ydinjätteen kuljetusastia Käytetyn ydinpolttoaineen aktiivisuus ja säteilyvoimakkuus on hyvin suuri. Jos kuljetusastia rikkoontuisi pahoin, huomattavasti kohonneen säteilyn alue ulottuisi muutaman sadan metrin päähän. Käytetty ydinpolttoaine ei liukene veteen, joten polttoaineen joutuminen vesistöön ei aiheuttaisi merkittävää saastumista. Vuosia jäähtyneessä käytetyssä polttoaineessa on hyvin vähän kaasumaisia radioaktiivisia aineita, joten radioaktiivisia aineita voisi vapautua ilmaan huomattavia määriä vain, mikäli kuljetussäiliön rikkoontumisen lisäksi esimerkiksi tulipalo tai ketjureaktio synnyttäisi korkean lämpötilan.
Maailmassa ei ole sattunut yhtään tapausta, jossa kuljetettava radioaktiivinen aine olisi aiheuttanut kuoleman tai vakavan terveyshaitan. Vakavin ydinaineiden kuljetuksissa sattunut onnettomuus on ollut uraaniheksafluoridia kuljettaneen Mont Louis -laivan uppoaminen Belgian edustalle vuonna 1984. Kaikki pakkaukset saatiin nostetuksi merestä, eikä merkittäviä määriä radioaktiivisia aineita päässyt mereen.
Onnettomuuden vaikutukset
Ydinvoimalaonnettomuuden päästöjen suuruus riippuu siitä, vaurioituuko reaktorin polttoaine ja pysyykö suojarakennus ehjänä. Pelkkä ydinvoimalan vesivuoto ilman polttoaineen vaurioitumista ei aiheuta suurta säteilyvaaraa. Jos taas polttoainetta vaurioituu, eli onnettomuus luokitellaan vakavaksi onnettomuudeksi, niin radioaktiivisia aineita vapautuu suojarakennukseen. Jos suojarakennus pysyy ehjänä, kuten Three Mile Islandin onnettomuudessa, niin päästöt ympäristöön jäävät pieniksi. Suojarakennuksen rikkoutuminen vakavan onnettomuuden aikana voi aiheuttaa suuren radioaktiivisten aineiden päästön.
Erittäin vakava ydinonnettomuus voi vaatia väestönsuojelutoimia kymmenien kilometrien alueella. Tšernobylin onnettomuuden jälkeen evakuoitiin kaikki ihmiset 30 kilometrin säteeltä sekä lisäksi joitakin pahasti saastuneita kyliä tämän alueen ulkopuolella. Fukushiman onnettomuuden aikana evakuoitiin 30 kilometrin alue kokonaan. Laitoksen luoteispuolella evakuoitu alue ulottui 55 kilometrin päähän. Osaan Fukushiman evakuoidusta alueesta asukkaat palasivat myöhemmin.
Vuonna 2017 julkaistiin Bristolin yliopiston koordinoima tutkimus, jossa päädyttiin siihen, että ketään ei olisi kannattanut evakuoida Fukushimasta pitkäksi aikaa, koska evakuoinnista oli asukkaille enemmän haittaa kuin hyötyä, sillä säteilyannokset olisivat jääneet niin pieniksi ilman evakuointia. Tutkimuksessa tultiin samaan tulokseen Tšhernobylin vuoden 1990 noin ihmistä koskeneen evakuoinnin osalta.
Radioaktiivisen päästön koostumus
Vakavassa reaktorionnettomuudessa helpoiten vapautuvat radioaktiiviset jalokaasut eli krypton ja ksenon. Jalokaasupäästöjä ei voida vähentää suodattimilla. Jalokaasupäästö on vähemmän vaarallinen kuin muut radioaktiiviset aineet, koska jalokaasut eivät aiheuta laskeumaa vaan leviävät ilmakehään ja laimentuvat tehokkaasti ja koska ne eivät sitoudu ihmisen elimistöön.
Melko helposti onnettomuudessa vapautuu myös radioaktiivista jodia, joka höyrystyy matalassa lämpötilassa. Ympäristöön kulkeutuva jodi pääsee elimistöön hengityksen ja ruuan kautta. Elimistössä jodi sitoutuu kilpirauhaseen. Radioaktiiviselta jodilta voidaan suojautua joditableteilla. Ne sisältävät ei-radioaktiivista jodia, joka ”kyllästää” kilpirauhasen ja estää radioaktiivisen jodin imeytymisen rauhaseen. Jodin merkittävin isotooppi on jodi-131, jonka puoliintumisaika on kahdeksan päivää, joten se häviää ympäristöstä käytännössä kokonaan muutamassa kuukaudessa.
Pitkällä aikavälillä merkittävin ydinonnettomuudessa vapautuva aine on cesium. Ydinvoimalan suojarakennuksessa cesium leijuu onnettomuuden aikana pieninä hiukkasina, jotka voidaan kerätä suodattimiin. Jos suojarakennus rikkoutuu, suuri määrä cesiumia voi päästä ympäristöön. Cesium-137-isotoopin puoliintumisaika on 30 vuotta, joten cesium-laskeuma voi aiheuttaa ydinvoimalaitoksen lähialueella kymmeniä vuosia kestäviä rajoituksia asumiseen ja maanviljelyyn.
Vaikutusten kesto
pienoiskuva|Säteilyn annosnopeus [[Fukushiman prefektuuri|Fukushiman prefektuurissa onnettomuuden jälkeen. Korkein mitattu annosnopeus laski 88 prosenttia kahdessa viikossa.]] Erittäin vakava ydinonnettomuus aiheuttaa säteilyvaaran, kun ympäristöön leviää radioaktiivisia aineita, jotka liikkuvat ilmassa tuulen mukana. Säteilyn annosnopeus laskee sen jälkeen, kun tuuli on kuljettanut ilmassa leijuvat radioaktiiviset aineet pois. Tuulen mukana levitessään päästö laimenee ja säteilyn voimakkuus laskee. Sade huuhtoo radioaktiivisia aineita päästöpilvestä maahan ja siitä edelleen syvemmälle maaperään ja asutuilla alueilla viemäreihin.
Pidemmällä aikavälillä maahan laskeutuneet radioaktiiviset hiukkaset eli laskeuma aiheuttaa ihmisille ulkoista säteilyannosta. Lisäksi laskeuma voi saastuttaa juomavettä ja elintarvikkeita (esim. viljaa, rehua, marjoja, sieniä ja kaloja), ja siten radioaktiivisia aineita voi kulkeutua ihmisiin ja aiheuttaa sisäisiä säteilyannoksia. Maanpinnalle laskeutuneita radioaktiivisia hiukkasia voi myös nousta uudestaan hengitysilmaan esimerkiksi tuulisella säällä.
Akuutit terveysvaikutukset
Akuutteja terveysvaikutuksia tai hengenvaaraa ei pidetä kovin realistisena uhkana voimalaitosalueen ulkopuolella edes erittäin vakavan onnettomuuden aikana. Esimerkiksi Tšernobylissä evakuoitujen asukkaiden säteilyannokset olivat enimmäkseen alle 250 millisievertiä ja joillakin harvoilla 300–400 millisievertiä. Akuutteja terveysvaikutuksia alkaa ilmetä yli 500 millisievertin annoksilla. Voimalaitoksen alueella työskentelevät voivat saada tätä suurempia annoksia.
Myöhäisvaikutukset terveyteen
320px|thumb|right|Oikein toteutettu väestönsuojelu vähentää väestön [[Ekvivalenttiannos|säteilyannosta säteilyvaaratilanteessa. H/t-akseli kuvaa annosnopeutta eli ”säteilyn voimakkuutta”, t-akseli aikaa. Alussa luonnollinen taustasäteily on tasolla x. Radioaktiivisen päästön saapuessa alueelle säteilytaso nousee nopeasti ja laskee vähitellen hieman alkuperäistä korkeammalle tasolle pilven kuljettua ohi. Tehokkaalla väestönsuojelulla, muun muassa sisälle suojautumalla, väestön saama annosnopeus jää hieman tavallista suuremmalle tasolle y ja väestö saa valkoisella merkityn kokonaisannoksen H<SUB>B</SUB>. Tällöin ehkä vältetään ilman suojelua saatava oranssilla merkitty annos H<SUB>A</SUB>. Sininen viiva näyttää väestönsuojelutoimien tehon alun ja punainen lopun. Jos väestöannos ei kasva huomattavasti, myös muutoin myöhemmin havaittavat haittavaikutukset terveyteen ehkä vältetään.]]
Suuret säteilyannokset vaikuttavat väestön syöpäriskiin. Syöpätapausten esiintyminen saattaa yleistyä väestössä havaittavasti jo pienelläkin todennäköisyyden muutoksella, siksi säteilyltä suojautuessa tähdätään säteilyannoksen pienentämiseen.
Erikoisjääkärit
Erikoisjoukkokurssille voivat hakea kaikki reservin aliupseerin tai upseerin koulutuksen saaneet asevelvolliset, jotka ovat iältään alle 25-vuotiaita. Erityisistä syistä kurssille voidaan hyväksyä myös 25–30-vuotiaita henkilöitä. Erikoisjoukkosotilaat saavat monipuolisen ase- ja ampumakoulutuksen, lääkintäkoulutuksen sekä kattavan siirtymismenetelmäkoulutuksen, johon kuuluvat muun muassa laskuvarjohypyt, vesistökoulutus sekä yhteistoiminta helikopterien kanssa.
Ydinonnettomuus
Myöhäisvaikutukset terveyteen
Tšernobylin onnettomuus antaa havainnoille perustuvan käsityksen siitä, miten paljon säteilyn myöhäisvaikutuksia on odotettavissa poikkeuksellisen vakavassa ydinonnettomuudessa, kun väestönsuojeluun ei ryhdytä ajoissa. Tähän mennessä Tšernobylin onnettomuudessa altistuneessa väestössä on havaittu 10–20 tapauksen lisäys normaaliin verrattuna kilpirauhassyövän aiheuttamien kuolemantapausten määrässä. Muita säteilyn aiheuttamia terveyshaittoja kuin kilpirauhassyövän yleistymistä ei väestössä ole havaittu (mm. UNSCEAR, 2000).
Erikoisjääkärit
Valinta koulutukseen tapahtuu pääsykokeiden kautta. Esivalinta tehdään hakupapereiden perusteella ja sen läpäisseet kutsutaan kaksivaiheiseen valintakokeeseen. Ensimmäinen vaihe valintakokeesta on kaksipäiväinen ja se järjestetään tammikuussa. Painopiste ensimmäisen vaiheen valintakokeessa on fyysisten ominaisuuksien testaamisessa.
Ydinonnettomuus
Myöhäisvaikutukset terveyteen
Maailman terveysjärjestön WHO:n vuoden 2006 arvion mukaan jopa 9 000 ihmistä voi kuolla Tšernobylin säteilyn aiheuttamiin syöpiin. UNSCEARin vuoden 2008 raportissa arvioidaan mahdolliseksi syöpäkuolemien maksimimääräksi 4 000. Ero WHO:n ja UNSCEARin arvioiden välillä selittyy sillä, että WHO käyttää LNT-mallia hyvin pienten 20 vuoden aikana saatujen säteilyannosten, 10 mSv–20 mSv (keskimäärin 0,5 mSv/vuosi – 1 mSv/vuosi), mahdollisesti aiheuttamien syöpien arviointiin, mitä UNSCEAR ei tee, vaan se asettaa alarajaksi 30 mSv (keskimäärin 1,5 mSv/vuosi). Vertailun vuoksi Suomessa yli 100 000 ihmisen radonin vuoksi saaman säteilyannoksen on arvioitu olevan yli 10 mSv/vuosi eli 20 vuodessa yli 200 mSv. Vastaavasti ilmansaasteiden arvioidaan aiheuttavan vuosittain jopa 800 000 ennenaikaista kuolemaa Euroopassa ja 8,8 miljoonaa maailmanlaajuisesti.
Arviot kuolleista kuitenkin vaihtelevat, sillä WHO:n raportin lisäksi eri tahot ovat esittäneet huomattavasti suurempia arvioita kuolleisuudesta. Venäjän tiedeakatemian mukaan onnettomuuden vuoksi kuoli ennenaikaisesti 210 000 ihmistä. Greenpeace arvioi kuolemantapausten lukumääräksi noin 93 000–140 000. Venäläinen professori Aleksei Jablokov on esittänyt, että onnettomuuden vuoksi oli jo vuoteen 2008 mennessä kuollut jopa 900 000 ihmistä. Hän on kritisoinut WHO:ta ja IAEA:ta valehtelusta ja katsoo, että WHO on ”ydinvoimafriikkien” hallinnassa.
Erikoisjääkärit
Ensimmäisen vaiheen hyväksytysti suorittaneet kutsutaan toiseen, maalis-huhtikuussa järjestettävään nelipäiväiseen vaiheeseen.
Ydinonnettomuus
Myöhäisvaikutukset terveyteen
Säteilyturvakeskus on tutkinut vakavan ydinonnettomuuden seurauksia, kun väestönsuojelutoimia tehdään. Esimerkiksi tutkimuksessa Ydinuhkat ja varautuminen (Mustonen et al., 1995) arvioitiin poikkeuksellisen vakavan ydinonnettomuuden vaikutuksia Suomessa. Tutkimuksen lähtökohtia kuvataan näin: ”Pahimmat mahdolliset seuraukset saadaan yhdistämällä kaikki tilanteeseen vaikuttavat tekijät pahimmalla mahdollisella tavalla sekä lisäksi tekemällä tapahtuman vakavuutta todennäköisesti liioittelevia ominaisuuksia niiden kohdalla, joita ei tunneta.” Tutkimusta varten oletettiin onnettomuuspäästön olevan realistisena pidettyä arviota suuremman ja säätilan oletettiin olevan sellainen, että se vie päästön kapeana vanana suoraan tarkasteltuun kohdekaupunkiin – näitä olivat mm. Turku ja Helsinki. Tutkimuksessa kommentoidaan näin epäsuotuisan säätilan olevan niin epätodennäköinen, että sellaista on tuskin koskaan esiintynyt. Tutkimuksen mukaan akuutteja terveyshaittoja ei väestössä esiintyisi missään tutkituista tapauksista, puhumattakaan kuolemanvaarasta. Säteilyannokset olisivat kuitenkin niin suuria, että väestönsuojelutoimet olisivat tarpeen. Pitkän aikavälin terveyshaittoja arvioitaessa terveyshaittojen kannalta pahimman tutkitun tilanteen seurauksena, kohdekaupungin ollessa Helsinki, aiheutuisi 30 kilpirauhassyöpätapausta, kun väestönsuojelu on tehty oikein. Normaalihoidolla kilpirauhassyövistä 10 % johtaa kuolemaan, joten kuolemaan johtavia tapauksia olisi siis ainoastaan 3. Muita terveysvaikutuksia ei odoteta havaittavan.
Tšernobylin onnettomuus on WHO:n mukaan johtanut vuoteen 2006 mennessä 15:een kilpirauhassyövistä johtuvaan kuolemantapaukseen. Havaittuja, onnettomuudesta johtuviksi luokiteltuja syöpätapauksia oli yhteensä 4 837, joten syöpään kuolleisuudeksi tulee 0,3 %. Kilpirauhassyövän hoitotulokset ovat siis erittäin hyviä. Tämän ja myöhempien tutkimusten perusteella on syöpään kuolleisuudeksi arvioitu alle 1 %.
Erikoisjääkärit
Erikoisjoukkokurssille valitut henkilöt ovat Puolustusvoimissa sopimussotilaan määräaikaisessa virkasuhteessa. Koulutusajalta maksetaan palkkaa. Kurssilaiset kustantavat itse majoituksensa ja ruokailunsa.
Erikoisjoukkokurssin hyväksytty suorittaminen on edellytyksenä jatkaa Puolustusvoimien ammattialiupseerin tehtäviin erikoisjääkärinä ja taistelusukeltajana.
Ydinonnettomuus
Myöhäisvaikutukset terveyteen
Vuonna 2013 ICRP:n muistiossa arvosteltiin kovin sanoin ihmisten säteilynsuojaustarkoitukseen tehdyn ns. LNT-mallin käyttämistä hyvin pienten säteilyannosten aiheuttamien syöpätapausten lukumäärän arviointiin suurten ihmismäärien kohdalla (aggregointi). Säteilyturvasta vastaavat kansainväliset järjestöt (ICRP, UNSCEAR) eivät ole pitäneet tällaista käyttöä hyväksyttävänä. Muistiossa tällaisista arvioista käytettiin ilmaisuja: spekulatiiviset, todistamattomat, havaitsemattomat ja haamuluvut. Säteilyasiantuntijat pitävät yleisesti alle 100 millisievertin (mSv) säteilyannoksia niin pieninä, että niiden mahdollisesti aiheuttamia syöpiä ei pystytä tilastollisesti havaitsemaan, kuten em. ICRP:n muistiossa todetaan. Itse LNT-hypoteesiakin kohtaan on esiintynyt lisääntyvää kritiikkiä, sillä sen käytön pienten säteilymäärien kohdalla katsotaan aiheuttavan enemmän haittoja (mm. irrationaalinen säteilypelko) kuin hyötyjä.
Hormeesi-teorian kannattajien mielestä sitä vastoin pienet, taustasäteilyn luokkaa olevat, säteilyannokset ovat hyödyllisiä. Eläinkunta, mukaan lukien ihmiset ja muut eliöt, ovat heidän mukaansa sopeutuneet miljoonien vuosien kuluessa taustasäteilyyn ja olisivat kuolleet sukupuuttoon ilman sopeutumista. Epidemiologisilla tutkimuksilla ei käytännössä voida osoittaa kumpaakaan näkökantaa (LNT, Hormeesi) sen paremmin oikeaksi kuin vääräksi, koska tähän vaadittu otoskoko kasvaa niin suureksi. Suolakaivoksissa syvällä maan alla, jossa taustasäteily on voitu eliminoida, on kuitenkin voitu osoittaa että organismit voivat paremmin ja kasvavat nopeammin, kun niihin kohdistuu taustasäteilyä, verrattuna siihen, että sitä ei ole.
Jälkeläisten terveys
40-vuotisen tutkimuksen perusteella Hiroshiman ja Nagasakin ydinpommit eivät aiheuttaneet geneettistä vahinkoa, joka tuottaisi jälkeläisissä mutaatioita. Tutkimus ydinpommista selviytyneiden saamista lapsista ei löytynyt lisääntyneesti kromosomivirheitä, syöpiä, veriproteiinimutaatioita eikä synnynnäisiä vaivoja. Väitteet Sellafieldin seudun lasten leukemioista johtuisivat tutkijan mukaan muista tekijöistä. Atomipommeista huomattavalle säteilyannokselle altistuneiden naisten lasten poikkeamat ja synnynnäisvaivat eivät olleet yleisempiä kuin Japanin keskiarvo.
Säteilyltä suojautuminen
pienoiskuva|upright|Joditabletteja Suojelutoimet säteilyvaaralta suojautumisessa tähtäävät väestön säteilyaltistuksen minimoimiseen myöhemmin ilmenevien syöpätapausten torjumiseksi. Suojautumista koskevat ohjeet antaa viranomainen, ja niistä tiedotetaan radiossa. Ohjeet suojelutoimenpiteistä ovat myös puhelinluetteloissa ja netissä. Evakuointi voidaan toteuttaa jo onnettomuuden alkuvaiheessa, jos se ehditään tehdä ennen päästöä. Päästöpilven ylikulun ajaksi suojaudutaan sisätiloihin ja sammutetaan ilmanvaihto. Näin vältytään radioaktiivisen ilman hengittämiseltä ja päästöpilvestä tulevalta suoralta säteilyltä. Kilpirauhasta radioaktiiviselta jodilta suojaava joditabletti otetaan vain viranomaisen kehotuksesta, koska liian aikaisin tai liian myöhään nautittuna tabletin suojavaikutus heikkenee. Kun päästöpilvi on ohittanut alueen, evakuointi voi olla tarpeen suuren radioaktiivisen laskeuman alueilla. Suuri laskeuma voi syntyä, jos esimerkiksi vesisade lisää maahan putoavien radioaktiivisten hiukkasten määrää. Jos ruoka (esim. vilja, eläinten rehu tai marjat) tai vesi ovat saastuneet, niiden käyttöä voidaan joutua rajoittamaan.
Ympäristövaikutukset
Poikkeuksellisen vakava ydinonnettomuus voi aiheuttaa vakavia paikallisia ympäristövaikutuksia. Aivan onnettomuuspaikan läheisyydessä suuri radioaktiivinen päästö voi aiheuttaa selviä ympäristöhaittoja, kuten kasvien kasvun hidastumista ja eläinten kuolemia. Nämä lähellä onnettomuuspaikkaa aiheutuvat haitat vähenevät sitä mukaa, kun päästö laimenee ja säteily heikkenee. Onnettomuuden jälkeen luonnon uusiutuminen johtaa aikanaan alueen palautumiseen luonnontilaan. Kauempana onnettomuuspaikasta päästö laimenee, eikä se todennäköisesti enää aiheuta havaittavaa väliaikaistakaan haittaa ekosysteemille. Ympäristövaikutukset tunnetaan hyvin sattuneiden onnettomuuksien ja ilmakehässä tehtyjen ydinräjäytysten – jotka aiheuttavat huomattavasti ydinonnettomuutta suurempia säteilyaltistuksia – perusteella.
Esimerkiksi Tšernobylissä ensimmäisenä vuonna onnettomuuden jälkeen alueen kasvillisuudessa ilmeni selviä haittavaikutuksia säteilystä, erityisesti kasvun hidastumista. Seuraavaan kevääseen mennessä luonto oli kuitenkin palautunut ennalleen. Nykyisin yleinen säteilytaso alueella ei poikkea luonnossa normaalisti esiintyvästä vaihteluvälistä. Alueen luonto on nyttemmin toipunut jopa onnettomuutta edeltänyttä tilaa rikkaammaksi. Voimalaitoksen ympärillä on 30 km:n läpimittainen vyöhyke, jonne pääsy on kielletty. Kieltoa noudatetaan vaihtelevasti mutta kuitenkin tarpeeksi, jotta normaali ihmisen toiminta on alueella käytännössä pysähtynyt. Sen seurauksena alueen luonto on vallannut ihmisen käytössä olleita alueita, ja muutenkin ympäristö on palannut lähemmäs luonnontilaa. Populaatiot ja monimuotoisuus ovat kasvussa. Monet eläin- ja kasvilajit ovat yleistyneet, ja eräitä harvinaisia lajeja on jopa palannut alueelle. Alueen luonnon nykytila ei tietenkään ole onnettomuuden suoraa seurausta vaan pikemminkin johtuu muun ihmisen toiminnan puutteesta. Tšernobylin esimerkki kuitenkin osoittaa, että poikkeuksellisen vakavakaan ydinonnettomuus tuskin aiheuttaa pysyvää vahinkoa ekosysteemille, tai ainakaan sellaista ei tähän päivään mennessä ole todettu.
Vuonna 2009 julkaistun tutkimuksen valossa Tšernobylin luonnon vauriot ovat arvioitua vakavammat. Pahimmalla onnettomuusalueella ei ole juuri ollenkaan selkärangattomia eläinlajeja, ja nisäkkäissä esiintyy poikkeuksellisen paljon epämuodostumia.
Aiheesta muualla
Liste von Unfällen in kerntechnischen Anlagen Lista de accidentes nucleares
Masanobu Fukuoka
thumb|right|Masanobu Fukuoka Masanobu Fukuoka (2. helmikuuta 1913 – 16. elokuuta 2008) oli japanilainen mikrobiologi. Häntä pidetään yhtenä "no-till farmingin" eli ilman muokkausta tapahtuvan viljelyn pioneereista. Hän kutsui tätä "luonnolliseksi maanviljelyksi".
Fukuoka julkaisi useamman kirjan. Hänet palkittiin vuonna 1988 Ramon Magsaysayn palkinnolla. Hän luennoi vielä yli 90-vuotiaana, muun muassa maailmannäyttelyssä 2005 Japanissa.
Minotaur
Minotaur voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Lapsityö
Kaikki lasten tekemä työ (child work) ei ole lapsityötä (child labour). Se, onko jokin työ haitallista, on suhteutettava lapsen ikään, työaikaan ja työoloihin. Ajoittainen muutaman tunnin työ, joka mahdollistaa täysipainoisen koulunkäynnin eikä vaaranna lapsen kehitystä, kuten kesätyö, on eri asia kuin työ aamusta iltaan haitallisissa oloissa.
Lapsityövoiman käyttö on yleistä kehitysmaissa, mutta ilmiö on tuttu myös teollisuusmaissa. Varsinkin teollistumisen alkuaikoina 1800-luvulla monissa Euroopan maissakin oli runsaasti lapsia tehdastyössä, toisinaan kaivoksissakin. Nykyään YK:n Lapsen oikeuksien sopimus kieltää lapsityövoiman hyväksikäytön. Pahimmillaan työnteko on orjatyötä. Lapsityövoiman käyttöön liittyy myös lapsikauppaa.
Yleisyys
ILO:n arvion mukaan maailmassa oli vuonna 2012 168 miljoonaa 5–17-vuotiasta lapsityöntekijää. Näistä noin 140 miljoonaa tekee täyspäiväistä työtä.
Yhdysvaltain työministeriön vuonna 2009 julkaiseman raportin mukaan lapsityövoimaa käytetään 58 valtiossa. Vuoden 2012 lapsityövoimaindeksi arvioi ilmitulleiden lapsityötapausten yleisyyttä ja vakavuutta 197 valtiossa. Valtiot, joissa lapsityöongelma oli pahin, olivat autoritäärisiä ja konfliktien runtelemia. Huonoiten indeksissä pärjäsivät 1. Myanmar, 2. Pohjois-Korea, 3. Somalia, 4. Sudan, 5. Kongon dkr. tasa-valta, 6. Zimbabwe, 7. Afganistan, 8. Burundi, 9. Pakistan ja 10. Etiopia.
Suomen lainsäädäntö
Suomessa on voimassa vuonna 1993 annettu laki nuorista työntekijöistä. Sen mukaan työhön ei saa ottaa henkilöä, joka ei ole täyttänyt 15 vuotta tai ei ole vielä suorittanut oppivelvollisuuttaan loppuun. Sinä vuonna, jolloin henkilö täyttää 14 vuotta, hänet saadaan kuitenkin ottaa enintään puoleksi koulun loma-ajasta tai tilapäisesti kouluvuoden aikanakin kevyeen työhön, joka ei vahingoita hänen terveyttään tai kehitystään eikä haittaa hänen koulunkäyntiään. Alle 18-vuotiaista työntekijöistä on lisäksi erityisiä työaikaa ja työsuojelua koskevia säännöksiä.
Lapsityön muotoja
Eniten lapsityövoimaa käytetään maataloudessa, tehdastuotannossa sekä louhos- ja kaivostyössä. Lapsityövoimalla valmistetaan yleisimmin tiiliä, vaatteita, mattoja ja kenkiä. Yleisimmät lapsityövoimalla valmistetut maataloustuotteet ovat puuvilla, sokeriruoko, tupakka, kahvi, riisi ja kaakao.
Pornoteollisuus hyväksikäyttää lapsia Venäjällä, Ukrainassa, Filippiineillä ja Thaimaassa.
Hikipajat
Monet merkkituotteet valmistetaan hikipajoissa, joiden työntekijöinä voi olla lapsia. Italialaisen tutkivan journalismin televisio-ohjelman Reportin mukaan laittoman ja järjestäytymättömän työvoiman hyväksikäyttö on yleistä kulutustavaroiden alalla. Voittojen maksimoimiseksi tuotteen valmistus on siirretty alihankkijoiden ketjulle, jonka viimeinen lenkki on halpa, laiton lapsityövoima.
Syitä lapsityövoiman käyttöön
Syitä lapsityövoiman käyttöön on monia, ja ne liittyvät läheisesti toisiinsa. Lasten käyttöön työvoimana vaikuttavat maan väestön köyhyys, väestönkasvu, naisten asema, koulunkäyntimahdollisuudet ja talouden kehitys. Monilla kehitysmaiden perheillä ei ole muita vaihtoehtoja kuin laittaa lapsi töihin, josta perhe saa tuloja.
Työnantajan kannalta lapsityö on houkuttelevaa. Vaikka lasten työnteko on useimmissa maissa lailla kiellettyä, he ovat silti haluttuja työntekijöitä. Lapset ovat halpoja ja sopeutuvaisia. Lasten kanssa ei yleensä tehdä minkäänlaista työsopimusta, joten heidät voi erottaa koska tahansa. Kun työsuojelulakien valvonta on lisäksi useissa maissa puutteellista ja rangaistukset rikkomuksista olemattomia, ei ole ihme, että lapsityövoimaa käytetään.
Lapsityön ongelmia
Työnteko aiheuttaa lapsille fyysisiä ja henkisiä haittoja. Keskenkasvuinen vartalo ei kestä yhtä suurta rasitusta kuin aikuisten, joten lapsi altistuu helpommin vakaville vaurioille.
Henkiset vammat ovat myös yleisiä. Kevyeltä näyttävä työ voi olla hyvin raskasta. Maataloudessa lapset tekevät joskus työtä aamusta iltaan polttavassa auringossa tai kaatosateessa. Lisäksi työntekijät kärsivät muun muassa torjunta-aineiden tuomista terveyshaitoista.
Työnteko, joka estää lapsen koulunkäynnin, haittaa hänen koko tulevaisuuttaan. Sen lisäksi, että hän menettää oman lapsuutensa, on todennäköistä, ettei hän ilman koulutusta saa aikuisenakaan kunnollista työtä.
Gavinané
Gavinané on maalaiskunta ja sen keskuskylä Kayesin alueen Nioron piirissä Malissa. Se sijaitsee 50 kilometriä Niorosta länteen. Kunnassa on 15 700 ja kylässä 4 200 asukasta (vuonna 2009).
Lapsityö
Lapsityön ongelmia
Lapsityövoiman käyttö on haitallista pitkällä aikavälillä myös yksittäisille maille. Monista lapsityöntekijöistä tulee huonokuntoisia ja kouluttamattomia aikuistyöntekijöitä, mikä ei edistä maan taloudellista kilpailukykyä. Koulutus on tärkein keino vähentää ja ennaltaehkäistä lasten työntekoa. Lisäksi koulun ja koulutarvikkeiden tulee olla ilmaisia.
Gavinané
Gavinanén kunta rajoittuu koillisessa Nioro Tougouné Rangabén, idässä Gadiaba Kadielin, kaakossa Simbin, lounaassa Sandarén ja luoteessa Diaye Couran kuntiin. Sen keskellä sijaitsee Yourin kaupunkikunta. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Lapsityö
Nälkiintyminen ja katuammatit
Jos hikipajojen työllistämismahdollisuuksia rajoitetaan, tuloksena voi olla nälkiintyminen. Kun Yhdysvalloissa esiteltiin Child Labour Deterrence Act, arviolta 50 000 lasta erotettiin töistään vaatetusteollisuudesta, ja moni heistä joutui turvautumaan töihin kuten ”kivenmurskaus, katuammatit ja prostituutio”. UNICEFin tutkimus Maailman lasten tila vuonna 1997 totesi nämä vaihtoehtoiset työt ”vaarallisemmiksi ja riistävämmiksi kuin vaatetusteollisuuden”.
Gavinané
Kuntaan kuuluu 18 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja. Lisäksi on jonkin verran soninkeja.
Liikenneyhteydet ovat heikot varsinkin sadeaikaan. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, hirssi, maissi, lehmänpapu, maapähkinä, vesimeloni ja pullokurpitsa. Tuotantoeläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja hevoset.
Lapsityö
Lapsityö on pienin paha?
Ennen teollista vallankumousta lähes kaikki lapset työskentelivät maataloudessa. Sitten moni siirtyi näistä töistä tehdastöihin. Tästä vähitellen seuranneen palkkatason nousun ansiosta vanhemmilla oli myöhemmin varaa lähettää lapsensa kouluun töiden sijaan. Tämä vähensi lapsityötä sekä ennen että jälkeen lapsityön vastaisten lakien säätämisen.
Rajakreivi
Rajakreivi (, suomeksi joskus markkreivi) oli keskiaikainen aatelisarvo, joka annettiin valtakunnan rajaprovinssien hallitsijoille. Rajakreiveillä oli usein valtakunnan muuta maa-aatelia suurempi armeija ja itsenäisempi asema kuninkaaseen nähden, vaikka erot tasoittuivatkin keskiajan loppua kohden. Myös ranskalainen aatelisarvo markiisi tarkoittaa rajakreiviä.
Lapsityö
Lapsityö on pienin paha?
Taloustieteilijä Murray Rothbardin mukaan sekä ennen että jälkeen teollisen vallankumouksen Britannian ja Yhdysvaltain lapset, joille ei ollut tarjolla tehdastyöpaikkoja, olivat paljon huonommissa oloissa kuin ne, joille oli.
Lawrence Reedin mukaan pahimmat työolot teollisen vallankumouksen alussa olivat niillä ”oppipojilla”, jotka pakotettiin työhön ja joita valtion/kuntien omistamat köyhäintalot jopa myivät kuin orjia, mikä teki heidän asemansa erilaiseksi kuin nykyisten kehitysmaiden palkkatyössä olevien lasten. Vaikka tuolloin palkkatyössäkin olevien lasten asema oli kaukana ihanteellisesta, pahimpien olojen kuvaukset kuten vaikutusvaltainen ”Sadlerin raportti”, ovat huomattavasti liioiteltuja, minkä jopa sosialisti Friedrich Engels myönsi kirjassaan.
Lapsityövoiman vastustus
Intialainen Kailash Satyarthi sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 2014 tehtyään aktiivista työtä lapsityövoiman käytön kitkemiseksi aina 1990-luvulta asti. Hänen perustamansa Bachpan Bachao Andolan -järjestö on vapauttanut yli 80 000 lasta erilaisista, usein jopa orjuuteen vertautuvista oloista. BBA-järjestö auttaa lapsityöläisiä myös pääsemään takaisin kouluun ja normaaliin elämään.
Satyarthin mukaan Nobelpalkinto tarkoittaa sitä, että järjestön työ on lopultakin huomattu. Hänen mukaansa miljoonat lapset kärsivät edelleen, vaikka elämme modernia aikaa.
Andreas Johansson (kunnanjohtaja)
Per Andreas Johansson (s. 1986 Västerås, Ruotsi) on Ahvenanmaalla sijaitsevan Vårdön kunnan kunnanjohtaja. Ruotsalainen Johansson valittiin tehtävään heinäkuussa 2015. Hän on aikaisemmin työskennellyt muun muassa Ruotsissa sijaitsevan Norbergin kunnan kunnansihteerinä.
Johanssonin valinnan jälkeen kävi ilmi, että hän on aikaisemmin toiminut aktiivisesti äärioikeistolaisissa liikkeissä. Vuonna 2010 Johansson oli perustamassa fasistisena pidettyä Nordisk ungdom -järjestöä, ja vuosina 2012–2013 hän toimi myös sen puheenjohtajana. Lisäksi Johansson on ollut mukana äärioikeistolaisen Nationaldemokraterna-puolueen toiminnassa, mutta jätti sen 2008. Vuonna 2004 hänet tuomittiin pahoinpitelystä, koska hän oli osallistunut väkivaltaiseen hyökkäykseen, joka kohdistui Tukholman Pride-marssiin.
Vårdön kunnanhallitus käsitteli Johanssonin valintaa uudelleen hänen taustansa tultua selville, mutta piti päätöksen voimassa yksimielisesti.
Johnny Bent
John Peale ”Johnny” Bent (5. elokuuta 1908 Eagles Mere, Pennsylvania – 5. kesäkuuta 2004 Lake Forest, Illinois) oli yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka pelasi hyökkääjänä ja puolustajana. Hän edusti Yhdysvaltain maajoukkuetta vuoden 1932 talviolympialaisissa Lake Placidissa ja voitti olympiahopeaa. Bent kuoli vuonna 2004 Lake Forestissa.
Marianne Frankenhaeuser
Valborg Marianne Frankenhaeuser (o.s. von Wright; 30. syyskuuta 1925 Helsinki – 5. lokakuuta 2005 Ruotsi) oli suomalais-ruotsalainen psykologi ja professori, Georg Henrik von Wrightin sisar. Frankenhaeuser opiskeli psykologiaa Oxfordin yliopistossa, valmistui kandidaatiksi Helsingin yliopistosta 1950, lisensiaatiksi Tukholman yliopistosta 1954 ja väitteli tohtoriksi Upsalan yliopistossa 1959. Hän työskenteli Ruotsin valtion lääketieteellisen tutkimusneuvoston palveluksessa tutkijana ja professorina ja hoiti vuosina 1980–1991 psykologian professuuria Karoliinisessa instituutissa. Hän julkaisi lukuisia tieteellisiä tutkielmia lähinnä englanniksi.
Frankenhaeuser vihittiin Turun yliopiston kunniatohtoriksi vuonna 1990.
Marianne Frankenhaeuserin puoliso oli neurofysiologi Bernhard Frankenhaeuser vuodesta 1946.
Alfonson taulut
thumb|250px|Alfonson taulut. Alfonson taulut olivat Kastilian ja Leónin kuninkaan Alfonso X Viisaan teettämät, vuonna 1272 valmistuneet tähtitieteelliset taulukot, jotka säilyivät käytössä 1600-luvulle saakka. Niiden tarkoituksena oli korjata aiemmin käytössä olleiden Toledon taulujen epätarkkuudet. Taulukot kirjoitettiin alun perin espanjaksi ja käännettiin sen jälkeen latinaksi.
Sambia yleisurheilun sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008
Sambia osallistuu Valencian sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuihin 2008 yhden hengen joukkueella.
Douglas Slocombe
Douglas Slocombe (10. helmikuuta 1913 Lontoo – 22. helmikuuta 2016 Lontoo ) oli brittiläinen elokuvaaja. Hänen töitään ovat muiden muassa James Bond -elokuva Älä kieltäydy kahdesti (1983), kolme Indiana Jones -elokuvaa vuosilta 1981–1989, Nijinsky (1980), Muistojeni Julia (1977) ja Tädin kanssa maailmalla (1973).
Slocombe voitti kolme Bafta-palkintoa ja oli lukuisia kertoja ehdokkaana. Hän oli lisäksi kolminkertainen ehdokas Oscar-palkinnon saajaksi. Hän oli tuomariston jäsen Cannesin elokuvajuhlilla vuonna 1981.
Mark Cerny
Mark Cerny on yhdysvaltalainen videopelien ja pelikonsolien kehittäjä ja suunnittelija. Hän aloitti vuonna 1982 Atarilla.
Ura
Atarilla Cerny suunnitteli ja ohjelmoi 1984 julkaistun pelin Marble Madness. Hän on toiminut muun muassa Segalle. Työskennellessään Segalle hän oppi japanin kielen, josta oli hyötyä PlayStationin kehityspaketin saamisessa Crystal Dynamicsille.
Vuonna 1994 Cerny nousi Universal Interactive Studiosin johtoon. Hän on ollut tuottamassa pelejä kuten Naughty Dogin Crash Bandicoot ja Insomniac Gamesin Spyro the Dragon. Vuonna 1998 hän perusti konsultaatioyrityksen Cerny Games.
Cerny on toiminut PlayStation 4 ja PlayStation 5 -konsolien pääsuunnittelijana.
Aleksander Wolszczan
Aleksander Wolszczan (s. 29. huhtikuuta 1946 Szczecinek, Puola) on puolalainen tähtitieteilijä. Hän oli mukana ryhmässä, joka löysi ensimmäisten joukossa eksoplaneettoja ja pulsariplaneettoja.
Opiskelu
Wolszczan syntyi vuonna 1946 Szczecinekissa Puolassa. Hän oli jo lapsesta lähtien kiinnostunut tähtitieteestä ja voitti muun muassa lukiossa tähtitiedekilpailun. Lukion jälkeen hän siirtyi Toruńiin Nikolaus Kopernikus yliopistoon josta hän valmistui vuonna 1969.
Ura
Valmistumisensa jälkeen hän työskenteli assistenttina. Vuonna 1974 hän meni Max Planck -instituuttiin Bonniin opiskelemaan radiotähtitiedettä. Hän valmistui tohtoriksi vuonna 1975. Hänelle tarjottiin sen jälkeen paikkaa useista yliopistosta joista hän valitsi Cornellin yliopistoon, koska heillä oli käytössään tuolloin maailman suurin radioteleskooppi, halkaisijaltaan 305 metrinen Arecibon radioteleskooppi.
Wolszczan julkaisi yhdessä Dale Frailin kanssa vuonna 1992 havainnon PSR 1257 + 12 millisekuntipulsarista. He julkaisivat samassa yhteydessä löytäneensä kolme eksoplaneettaa jotka kiersivät pulsaria. Se oli ensimmäinen aurinkokunnan ulkopuolisen planeetan löytö. Heidän tutkimuksensa julkaistiin Naturessa 9. tammikuuta 1992 ja siihen on viitattu sen jälkeen yli 750 kertaa.
Robert Muhiirwa
Robert Muhiirwa (s. 23. lokakuuta 1958) on ugandalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Fort Portalin hiippakuntaan paavi Johannes Paavali II 11. elokuuta 1985. Hänet nimitettiin Fort Portalin piispaksi 18. maaliskuuta 2003 ja konsekroitiin seuraavan kesäkuun 15. päivänä. Pääkonsekraattorina toimi Emmanuel Wamala, jota avustivat Paul Lokiru Kalanda ja Deogratias Muganwa Byabazaire.
Artturi Vesenterä
Artturi Arvid Vesenterä (sukunimi aik. Wasenius; 28. elokuuta 1881 Nurmijärvi – 3. syyskuuta 1954 Helsinki) oli suomalainen opettaja ja Suomen vapaan katolisen kirkon ensimmäinen pappi.
Vesenterän vanhemmat olivat ylikonduktööri Kaarlo Aleksanteri Wasenius (sittemmin Vesenterä) ja Amanda Loviisa Sundström. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun reaalilyseosta 1904 ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän opettajaseminaarista 1904. Vesenterä opiskeli myös Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1915.
Vesenterä toimi vuodesta 1916 alkaen Helsingin keskusvankilan opettajana. Hän oli mukana perustamssa 1919 Kristillistä tutkimusryhmää jonka jäsenet olivat pääasiassa teosofeja. Teosofisesta liikkeestä alkunsa saanut Vapaa katolinen kirkko perustettiin Australiassa 1916. Vuonna 1927 kirkon piispa J. Wedgewood vihki Vesenterän Suomen vapaan katolisen kirkon ensimmäiseksi papiksi ja hän toimi 1929 toimintansa aloittaneen kirkon pappina ja ylivikaarina yli 20 vuoden ajan.
Artturi Vesenterän vanhemmpi veli Frans Hjalmar Vesenterä (1881–1916) toimi Kotiniemen kasvatuslaitoksen yliopettajana ja viimeksi Uudenkaarlepyyn kappalaisena.
Minna Kallio (salibandyn pelaaja)
Minna Kallio (s. 9. marraskuuta 1982) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa 20 ottelua, joissa hän on saanut seitsemän syöttöpistettä. Hän on saavuttanut MM-hopeaa Bratislavassa 2017.
Lohikäärmepuu (peli)
Lohikäärmepuu oli radiovälitteinen roolipeli, johon kuuntelijat osallistuivat puhelimitse. Peliä pelattiin suorassa lähetyksessä Yleisradion Radiomafiassa 1990-luvun alussa. Pelin kehittivät Andy Pilke ja Jari Pauna.
Minna Kallio (salibandyn pelaaja)
Naisten Salibandyliigassa Kallio edusti tamperelaisseura Classicia kausina 2007–2018. Hän voitti kahdeksan SM-kultaa ja saavutti kolme SM-hopeaa. Hän pelasi liigassa kaikkiaan 165 runkosarjaottelua ja 83 pudotuspeliä. Hän lopetti aktiiviuransa vuonna 2018.
Lohikäärmepuu (peli)
Peliin osallistuttiin soittamalla suoraan lähetykseen. Saman illan aikana linjoille saatiin monesti useampia soittajia, sillä pelin vaikeustaso oli korkea. Ohjelman juontajat Andy Pilke ja Jari Pauna toimivat eräänlaisina pelinjohtajina, jotka pohjustivat tarinan ja antoivat pelaajalle erilaisia vaihtoehtoja seikkailun edistämiseen.
Lohikäärmepuu muistetaan sen korkeasta vaikeustasosta. Jos pelaaja jäi liian pitkäksi aikaa arpomaan vaihtoehtoja tai teki seikkailunsa aikana virheen, vaihdettiin linjoilla ollut pelaaja seuraavaan soittajaan.
Apollodoros Seleukeialainen
Apollodoros Seleukeialainen (n. 140 eaa.) oli antiikin kreikkalainen stoalaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän oli Diogenes Babylonialaisen oppilas ja tämän tavoin kotoisin Seleukeiasta.
Lohikäärmepuu (peli)
Lohikäärmepuu on esillä myös Suomen pelimuseossa, jossa se herätetään henkiin uudenlaisena versiona.
Apollodoros Seleukeialainen
Apollodoros tunnetaan ennen kaikkea kyynisen filosofian kuvauksistaan. Hän sanoi kyynisyyden olevan "oikopolku hyveeseen", ja korosti stoalaisuuden ja kyynisyyden sukulaisuutta.
Kuura Rossi
Rossi on näytellyt Helsingin kaupunginteatterissa Pärsky-kalaa musikaalissa Pieni merenneito sekä nuorta Connya ja Gordonia musikaalissa Niin kuin taivaassa. Syksyllä 2022 Rossi nähtiin Kultalampi-näytelmässä Bill Ray Jr:n roolissa Helsingin kaupunginteatterin Arena-näyttämöllä.
Rossi on kuvataiteilija Vappu Rossin poika.
Gospel of Madness
Gospel of Madness on suomalaisen death metal -yhtye Witheringin esikoisalbumi, joka julkaistiin 15. maaliskuuta 2004. Levy äänitettiin marras-joulukuussa 2003 Finnvox-Studiolla, ja sen julkaisi Firebox Records.
Þorsteinn frá Hamri
Þorsteinn frá Hamri (1938 Borgarfjörður, Islanti – 2018 ) oli islantilainen runoilija. Hän hyödynsi vanhaa islantilaista runoperinnettä ja kehitti omaperäisen tyylin, johon hän yhdistää modernia.
Suomennettuja runoja
Maj-Lis Holmbergin suomentamia Þorsteinn frá Hamrin runoja on julkaisussa Ja tunturin takaa kuulet –: Islannin sodanjälkeistä lyriikkaa, suom. ja toim. Maj-Lis Holmberg, Espoo: Weilin+Göös 1977 ISBN 951-35-1521-4
Deogratias Muganwa Byabazaire
Deogratias Muganwa Byabazaire (9. lokakuuta 1941 Karujubu-Masindi – 8. helmikuuta 2014 Kampala ) oli ugandalainen katolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Hoiman hiippakuntaan 9. elokuuta 1969 ja nimitettiin sen koadjuuttoripiispaksi 21. toukokuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Luis Robles Díaz, jota avustivat Emmanuel Wamala ja Albert Edward Baharagate. 9. maaliskuuta 1991 Byabazairesta tuli Hoiman piispa.
Tšop
Tšop on kaupunki Tonavan vesistöön kuuluvan Tiszajoen laaksossa, Ukrainan Taka-Karpatian alueen Užhorodin piirissä. Tšop sijaitsee 24 kilometriä piiri- ja aluekeskus Užhorodista etelälounaaseen.
Tšop on tärkeä Ukrainan Unkarin ja Slovakian rajan läheinen rautatien solmupiste. Valtatiet M06 (eurooppatie ) ja M25 kulkevat kaupungin kautta. Raja-asema ja maantiesilta Unkarin puolen Zahonyyn sijaitsee kaupungin lounaispuolella. Unkarin vastainen raja kulkee kaupungin etelälaidalla virtaavaa Tiszajokea pitkin. Vuotuinen sademäärä on keskimäärin 670 millimetriä.
Ukrainan tilastokeskus arvioi kaupungin väkiluvuksi 8 626 asukasta vuoden 2022 alussa. Vuonna 2001 asukkaita oli 8 919, ja pääosin he olivat etnisesti unkarilaisia tai ukrainalaisia.
Paikkakunta tunnetaan vuodesta 1281. Kaupunki siitä tuli vuonna 1957.
Mestarien liigan kauden 2018–2019 karsintavaihe ja play-off-kierros
Mestarien liigan kauden 2018–2019 karsintavaihe pelattiin 26. kesäkuuta – 14. elokuuta 2018 ja play-off-kierros 21.–29. elokuuta 2018.
Esikarsinta
!colspan=5|Välierät
!colspan=5|Loppuottelu
Ottelut
Shkëndija voitti 5–4 yhteistuloksella.
Sūduva Marijampolė voitti 3–2 yhteistuloksella.
FK Karabah|Karabah voitti 1–0 yhteistuloksella.
Malmö voitti 5–0 yhteistuloksella.
Emma Salokoski
Emma Salokoski (s. 28. lokakuuta 1976 Helsinki ) on suomalainen laulaja. Hän laulaa Emma Salokoski Ensemblessa (jatkoa Emma Salokoski Trio -kokoonpanolle) ja Quintessencessä sekä on aktiivinen jäsenen funkyhtye Q-Continuumissa. Hän myös säveltää ja sanoittaa itse kappaleita, esimerkiksi Kiellettyjä asioita -albumin kappaleista kaikki olivat Salokosken sanoittamia ja suurin osa hänen säveltämiään.