cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hypercar (konseptiauto)
Etuja valmistuksessa
Valmis auto maksaa 2 511 dollaria tavallista enemmän, mutta koska se säästää polttoainetta 72 %, kustannukset saataisiin takaisin parissa vuodessa.
Sanluri
Sanluri on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Etelä-Sardinian maakunnassa. Kunnassa on arviolta 8 504 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 84,23 neliökilometriä. Se sijaitsee 135 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Momo (romaani)
Momo: Merkillinen tarina harmaista herroista ja tytöstä joka antoi ihmisille takaisin ajan on Michael Enden kirjoittama fantasiaromaani, jonka saksankielinen alkuteos julkaistiin vuonna 1973. Kirjan suomennos ilmestyi 1977. Momosta on tehty myös elokuvia, äänikirjoja ja näytelmiä.
Frank Schröder
Frank Schröder (s. 6. maaliskuuta 1962) on saksalainen maastohiihtäjä, joka edusti aktiiviurallaan Saksan demokraattista tasavaltaa.
Momo (romaani)
Tarina
Kirja kertoo Momo-nimisestä tytöstä, joka asuu antiikinaikaisen amfiteatterin raunioilla. Momolla on eräs ominaisuus: hän osaa todella kuunnella muita, kun heillä on huolia. Momo ja hänen ystävänsä huomaavat pian, että ihmisillä ei olekaan enää aikaa mihinkään. He saavat selville, että syy on aikaa varastavien harmaiden herrojen. Eräänä iltana Momo löytää Kassiopeia-nimisen kilpikonnan, joka vie hänet mestari Horan, ajan herran luo. Mestari Horan ja Kassiopeian avulla Momo taistelee harmaita herroja vastaan ja onnistuu palauttamaan ihmisille sen kaiken ajan, jonka harmaat herrat olivat heiltä riistäneet.
Frank Schröder
Schröder hiihti ankkuriosuuden DDR:n viestijoukkueessa, joka jakoi pronssimitalin Suomen kanssa Oslon MM-kilpailujen 1982 viestikilpailussa. Joukkueeseen kuuluivat hänen lisäkseen Uwe Bellmann, Uwe Wunsch ja Stefan Schicker.
Schröder sijoittui samoissa kisoissa lisäksi viidenneksitoista 15 kilometrin kilpailussa.
Hypercar (konseptiauto)
Taloudellisia ja poliittisia vaikutuksia
Lovinsin mukaan laajasti käyttöön otettuna hyperautossa sovellettu tekniikka tekisi ulkomaisen öljyn tuonnista tarpeetonta. Lähi-idästä tulisi merkityksetön ja öljyn hinta romahtaisi.
Hyperauton kohtalo
RMI järjesti hyperautokonferenssin vuonna 1994. Vuonna 1994 RMI laajeni Hypercar Centerillä autokonseptin kaupallistamiseksi. Vuosina 1994-1996 RMI:n Hypercar Center kehitti autoa edelleen suunnittelun ja markkinoinnin näkökulmista tietokonesimulaatioiden avulla. Vuoden 1996 virstanpylväänä oli julkaisu, joka arvioi konseptia materiaalien, valmistuksen ja politiikan näkökulmista.
1997 RMI:llä oli neuvottelut käynnissä 30 autonvalmistajan kanssa. Hyperautoja odotettiin markkinoille vuosiksi 2003-2005, mutta turhaan.
Bilderberg-ryhmä
Perustaminen
Bilderbergin alkuunpanija oli puolalaissyntyinen Joseph Retinger, joka oli toisessa maailmansodassa Britannian SOE:n agentti ja kiertävä diplomaatti. Sodassa Retinger toimi linjojen takana Puolassa. Sodan jälkeen hän paneutui kamppailuun yhtenäisen Euroopan puolesta CIA:n tuella. Hänen toimintansa seurauksena 29. toukokuuta 1954 Alankomaiden Oosterbeekin Hotel de Bilderbergissä järjestettiin kolmipäiväinen huippusalainen kokous, jossa 75 eri alojen merkittävää henkilöä 14 maasta pyrki keskustelemalla yksimielisyyteen maailmanpoliittisista aiheista. Tunnetuin osallistujista oli liikemies David Rockefeller. Osallistujajoukon toivottivat tervetulleiksi Retinger itse ja toinen Bilderbergin perustajahahmoista Alankomaiden prinssi Bernhard.
Hypercar (konseptiauto)
Hyperauton kohtalo
Nykyään autoalankehitystyö näyttää keskittyvän rakenteen keventämisen sijaan hybridi- ja sähköautojen tekniikan suuntaan. Eräät autonvalmistajat, kuten Ford, Nissan, Mazda ja Toyota, ovat tosin ryhtyneet keventämään omaa mallistoaan.
Bilderberg-ryhmä
Johto
Nykyinen ykkösmies on Henri de Castries. Ryhmällä on toimisto Leidenissa Alankomaissa.
Hypercar (konseptiauto)
Hypercar Incistä tulee Fiberforge
Vuonna 1999 RMI-tutkimuslaitos perusti Hypercar Inc.-yhtiön hyperautojen kaupallistamiseksi ja valmistamiseksi. Se sijaitsee Coloradon Basaltissa. Yhtiö on kehittänyt menetelmän laadukkaiden hiilikuituvahvisteisten muoviosien valmistamiseksi. Se on patentoinut komposiittirakenteiden prosessointimenetelmän, joka pienentää kustannuksia. Vuonna 2004 yhtiön nimi muutettiin Fiberforgeksi. Sen uutena tavoitteena on tuottaa halpoja komposiittimateriaaleja.
Wilhelm Tell (televisiosarja)
Wilhelm Tell on Anthony Horowitzin luoma seikkailupainotteinen televisiosarja, jota kuvattiin kahden tuotantokauden verran vuosina 1987–1989. Sarjan tuottivat yhdysvaltalaiselle The Family Channelille Steven North ja Richard Schlesinger yhteistyössä ranskalaisen FR3-televisioyhtiön kanssa. Kuvauspaikkana toimi Ranska.
Hypercar (konseptiauto)
Autoluokka
Eräiden automallien ominaisuudet lähestyvät RMI:n Hypercaria.
Bilderberg-ryhmä
Toiminta
Ryhmä sai julkisuutta, kun sen 42. kokous pidettiin vuonna 1994 Helsingissä ja suomalainen toimittaja kirjoitti asiasta. Ryhmä on tarkoitettu vain pohjoisamerikkalaisille ja eurooppalaisille.
Tapaamisissa käytyjen keskustelujen sisällöstä ei kerrota ulkopuolisille. Suomen valtiovarainministeriön mukaan Bilderberg-kokoukset ovat ensisijaisesti mahdollisuus amerikkalais-eurooppalaiseen vuoropuheluun. Suomalaiset ministerit osallistuvat kokouksiin yksityishenkilöinä, jotka on kuitenkin kutsuttu kokoukseen ministerin asemansa vuoksi. Siksi ministerit eivät ole tehneet kokouksista selontekoa eduskunnalle, mutta ministeriö on maksanut ministerin matkan.
Wilhelm Tell (televisiosarja)
Tarina asettuu 1300-luvun Itävaltaan. Wilhelm Tell (Will Lyman) taistelee selviytyäkseen pahaa kuvernööriä, Gessleriä (Jeremy Clyde) vastaan, jonka aikomuksena on riistää oikeudet paikallisilta kyläläisiltä. Kaikki alkaa kun Tellin poika, Matthew (David Barry Gray), hankkiutuu hankaluuksiin Gesslerin sotilaiden kanssa. Lopulta Wilhelm Tellin ainoaksi keinoksi pelastaa poikansa on itse ampua omena jalkajousella hänen päänsä päältä. Tästä alkaa tarina jossa Wilhelm Telliä viedään erinäisiin seikkailuihin 72:n jakson verran.
Bilderberg-ryhmä
Toiminta
Kokouksiin osallistuu myös länsimaiden vaikutusvaltaisimpien mediakonsernien johtajia. Esimerkiksi talouden alalla vaikutusvaltaisen The Economist -lehden edustajat ovat osallistuneet kokouksiin ja toimivat kokouksissa puheenvuorojen kirjaajina.
Helsingin Sanomat on kirjoittanut Bilderbergistä vain 19 kertaa vuodesta 1990 lähtien. Spinwatch-järjestön mukaan kokouksiin osallistuva lehdistö ei yleensä kirjoita niistä.
Ryhmän johtajisto laatii keskusteluohjelman ja lähettää kutsut. Tarkoituksena on, että 20 prosenttia konferenssin osanottajista olisi joka vuosi uusia.
Osallistujat
270px|thumb|Jorma Ollila on osallistunut 18 kokoukseen ja kuuluu Bilderberg-ohjausryhmään. Ensimmäinen Bilderberg-ryhmän kokoukseen kutsuttu suomalainen oli Sakari Tuomioja. Suomesta kokouksiin ovat osallistuneet mm. Jorma Ollila, Helsingin Sanomien toimitusjohtajat ja päätoimittajat kuten Aatos Erkko (1994), Janne Virkkunen (1998, 2001), Olli Kivinen (2003), Mikael Pentikäinen (2005, 2011) ja Antti Blåfield (2008, 2010), Yleisradion Atte Jääskeläinen (2007), Antti Herlin, Elina Lepomäki ja Björn Wahlroos (kaikki 2018) sekä Suomen pääministeri Sanna Marin  (2022 ja 2023) , Helsingin Sanomien silloinen päätoimittaja Kaius Niemi (2022)  ja Suomen Pankin entinen pääjohtaja ja SDP:n pitkäaikainen kansanedustaja Erkki Liikanen (2022).
Kokoukset
Bilderberg-ryhmä on kokoontunut vuosina 1954–2019 yhteensä yli 90 kertaa. Vuoden 1994 kokoontuminen järjestettiin Helsingissä Kalastajatorpalla. Vuonna 2020 ryhmä ei kokoontunut koronapandemian vuoksi.
Arvostelu
Tukholman yliopiston apulaisprofessori Ian Richardson on kommentoinut Bilderberg-kokouksia haastattelussa: ”Onko Bilderbergin tehtävä ajaa näiden [osallistuvien] ihmisten etua? Ei ole. Ajaako Bilderberg näiden ihmisten etua? Ajaa. Pitkälti tiedostamattaan.”
Ryhmää on arvostellut muun muassa kulttuuriministeri Paavo Arhinmäki, joka teki muun muassa kirjallisen kysymyksen ryhmän toiminnasta. Lainaus Arhinmäeltä: ”Bilderberg-kokouksien ympärillä oleva salamyhkäisyys ja huippupoliitikkojemme osallistuminen niihin herättää monissa ihmisissä epäilyksiä ja kysymyksiä: Minkälaisia asioita kokouksessa käsitellään? Keitä muita kokoukseen osallistuu? Minkälaisia päämääriä kokouksella on ja keiden etua se ajaa? Miksi kokous on salainen?”, ja "Suomalaiseen ja pohjoismaiseen yhteiskuntaan on kuulunut avoimuuden ja demokraattisuuden painottaminen. Päätöksenteon läpinäkyvyyden ja demokratian toteutumisen kannalta on tärkeää tietää, mitä asioita ministerimme käsittelevät ja mitä kantoja suomalaiset edustavat kansainvälisissä kokouksissa. Siksi olisi tärkeää, että näiden kysymysten monissa aiheuttaman hämmennyksen ja epäilyjen hälventämiseksi valtiovarainministeri Katainen reilusti ja avoimesti kertoisi kokouksesta."
Suomessa Yleisradion tutkivan journalismin ohjelma MOT on tehnyt Bilderbergistä jakson nimellä ”Maailmanherrojen salaseura” vuonna 2014.
Mielenosoitukset
Bilderberg-kokoontumisia vastaan on järjestetty mielenosoituksia, muun muassa Barcelonassa vuonna 2010.
Salaliittoteoriat
thumb|Yhdysvaltain keskuspankin eli [[Federal Reserven puheenjohtaja Ben Bernanke poistumassa Bilderberg-kokouksesta 2008.]]
Kokoukset ovat suljettuja eikä ryhmän toiminnasta kerrota paljon julkisuuteen. Ryhmää on syytetty itsekkääksi ja kapitalistijärjestöksi, ja sitä on epäilty salaliitoista, kuten esimerkiksi "uuden maailmanjärjestyksen" suunnittelemisesta.
Radiojuontaja Alex Jones on esittänyt salaliittoteorian, että ryhmä aikoo lakkauttaa Yhdysvaltojen ja muiden maiden itsemääräämisoikeuden Euroopan unionin kaltaiseksi ylikansalliseksi rakenteeksi. Venäjällä syntynyt kirjailija Daniel Estulin väittää Bilderbergin pitkän aikavälin päämääränä olevan ”yhden maailman imperiumin rakentaminen”. Hän toteaa, että ryhmä ”ei ole päämäärä vaan väline tulevaisuuden maailmanhallitukselle”.
BBC News Online Magazineen kirjoittava toimittaja Jonathan Duffy on todennut: ”Tällaisen kylmäkiskoisuuden luomassa tyhjiössä ryhmän ympärille on kasvanut poikkeuksellinen salaliittoteoria, jonka mukaan maailman kohtalosta päätetään pääasiassa Bilderbergissä.”
Bilderberg-ryhmän ovat kielteisessä sävyssä maininneet kirjoissaan myös muun muassa kansainvälisen politiikan professori Heikki Patomäki ja kehityskriitikko Olli Tammilehto. He eivät kannata salaliittoteorioita, mutta pitävät kokouksia demokratian kannalta kyseenalaisina.
Odessa (järjestö)
Frederick Forsyth kirjoitti 1972 aiheeseen liittyvän romaanin Odessan miehet, josta sovitettiin samanniminen elokuva Odessan miehet vuonna 1974. Myös kirjailija Ira Levin käsittelee Odessaa kirjassan Mengelen pojat vuodelta 1976, josta on tehty myös elokuva nimeltä Brasilian pojat.
Purjemolli
Koko ja ulkonäkö
Purjemolli on isompi kuin useimmat hammaskarpit, se kasvaa 10–15 senttimetriä pitkäksi. Varsinkin koiraan selkäevä kohoaa komeana purjeena. Purjemollista on useita värimuotoja, kuten vihreä, keltainen, musta ja pilkullinen — osa näistä on risteymiä.
Alkuperä
Purjemolleja tavataan makeassa ja murtovedessä Keski-Amerikassa ja Jukatanin niemimaan rannikoilla.
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kala on rauhallinen ja sopii muidenkin lajien seuraan, kunhan nekin kestävät kovaa, emäksistä vettä. Purjemolleja suositellaan pidettäväksi haaremeissa, joissa on yhtä koirasta kohti muutamia naaraita. Liian pienessä altaassa kala jää pieneksi eikä koiraalle kehity purjetta. Lisääntyminen kotiakvaariossa ei onnistu yhtä usein kuin muilla molleilla.
Vesiolot ja ravinto
Purjemolli syö sekaruokaa johon pitää kuulua myös kasviksia. Veden pitää olla kovaa, ja vaikka aikuisia kaloja voidaan pitää makeassa vedessä, poikasten syntyminen vaatii usein murtovettä. Lämpötilaksi suositellaan 24–28 °C, veden kovuudeksi 20–30 °dH ja happamuudeksi pH 7,5–8,5.
The Vapors
The Vapors oli brittiläinen uuden aallon yhtye, joka oli toiminnassa vuosina 1979–1981. Yhtyeen tunnetuin hittikappale on nimeltään ”Turning Japanese”.
Yhtyeessä oli neljä jäsentä: David Fenton (vokalisti, säveltäjä ja kitaristi), Howard Smith (rumpali), Edward Bazalgette (johtava kitara) ja Steve Smith (basisti ja laulu). He julkaisivat kaksi albumia. Ensimmäinen on nimeltään New Clear Days, toinen kantoi nimeä Magnets. The Vaporsien sanoitukset vaihtelevat aiheeltaan rakkaudesta ydinvoimaan ja ovat usein sävyltään tummanpuhuvia.
Nádson (jalkapalloilija, 1982)
Nádson Rodrigues de Souza eli Nádson (s. 30. tammikuuta 1982 Serrinha, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on 172 senttimetriä pitkä.
Nádson on edustanut urallaan brasilialaisia Vitóriaa (2001–2003, 2009), Corinthians Paulistaa (2006), Bahiaa (2009) ja Sport Recifeä (2010), eteläkorealaista Suwon Samsung Bluewingsiä (2003–2005, 2007–2008) sekä japanilaista Vegalta Sendaita (2008). Hän on Etelä-Korean-mestari vuodelta 2004.
Brasilian maajoukkueessa Nádson on pelannut kaksi A-maaottelua vuonna 2003. Hän oli mukana maajoukkueessa CONCACAF Gold Cupissa 2003, jossa Brasilia vieraili ja voitti hopeaa.
Jennifer Connelly
Varhainen elämä
Connelly varttui enimmäkseen Brooklyn Heightsin naapurustossa Brooklynissa. Hänellä on isänsä puolelta irlantilaisia ja norjalaisia suku­juuria, ja hänen äidin­puolinen suku­taustansa on aškenasi­juutalaista.
Ura
Connelly aloitti uransa mallina kymmenen­vuotiaana ja esiintyi sekä lehti- että televisio­mainoksissa. Ensimmäisen elo­kuva­roolinsa hän sai vuonna 1984 ilmestyneestä Sergio Leonen ohjaamasta rikoselo­kuvasta Suuri gangsterisota, jossa hän esitti nuorta Deborahia. Vuonna 1986 hän esitti pää­osa­roolia Jim Hensonin ohjaamassa fantasia­elo­kuvassa Labyrintti, joka oli hänen tunnetuin roolinsa 2000-luvulle saakka. Näyttelemisen ja mallin­töiden ohella hän julkaisi Japanissa 1980-luvulla japaniksi lauletun musiikki­singlen ”Mono­logue of Love”.
Connelly piti 1980-luvun lopulla pienen tauon näyttelemisestä, mutta jatkoi uraansa 1990-luvulla, jonka aikana hän esiintyi yhdeksässä teatteri­elo­kuvassa ja yhdessä televisio­elo­kuvassa. Niihin lukeutuvat muun muassa neo-noir-elokuva Hot Spot – kuumat paikat (1990), romanttinen komedia Villi yö (1991), supersankarielokuva Rocketeer (1991), rikostrilleri Mulhollandin putous (1996) sekä tieteiselokuva Dark City (1998). Vuonna 1992 hän esiintyi Jason Priestleyn kanssa Roy Orbisonin musiikki­videossa ”I Drove All Night”. 2000-luvun alussa Connelly esiintyi muun muassa Darren Aronofskyn ohjaamassa elo­kuvassa Unelmien sielunmessu, jossa esitti huume­riippuvaista Marionia, ja Ron Howardin ohjaamassa elo­kuvassa Kaunis mieli, jossa esitti Aliciaa, John Forbes Nashin puolisoa. Unelmien sielunmessua pidetään hänen aikuisiän läpimurtonaan ja hän sai roolistaan kehuja, ja Kauniista mielestä hänet palkittiin parhaan naissivuosan Oscarilla.
Connellyn 2000-luvun muita elo­kuva­töitä olivat muun muassa saman­nimiseen sarja­kuvaan perustuva Hulk (2003), jossa hän esittää Bruce Bannerin rakkauden kohdetta Betty Rossia, Andre Dubus III:n romaaniin House of Sand and Fog perustuva Hiekan ja sumun talo (2003), kauhu­elo­kuva Tumma vesi, uusinta­versio vuonna 2002 tehdystä japanilais­elo­kuvasta Honogurai mizu no soko kara, sekä Blood Diamond – veritimantti (2006), jossa hän esittää toimittaja Maddy Bowenia.
Vuodesta 2020 Connelly on tähdittänyt post-apokalyptistä jännityssarjaa Snowpiercer, jossa hän esittää Melanie Cavillia. Hän myös näytteli Tom Cruisen kanssa vuoden 2022 toimintadraamaelokuvassa Top Gun: Maverick, joka on jatko-osa vuoden 1986 elokuvalle Top Gun – lentäjistä parhaat. Top Gun: Maverick oli taloudellinen menestys tuottaen yli 1,4 miljardia dollaria maailmanlaajuisesti.
Mediajulkaisut kuten Vanity Fair, Esquire ja Los Angeles Times ovat listanneet Connellyn maailman kauneimpien naisten joukkoon.
Palkinnot ja ehdokkuudet
Jennifer Connelly sai suorituksestaan Unelmien sielun­messussa Independent Spirit -ehdokkuuden, joka on hänen aikuis­iän läpi­murto­roolinsa. Hänet palkittiin suorituksestaan Kauniissa mielessä parhaan nais­sivu­osan Oscarilla, Golden Globella ja Baftalla.
Yksityiselämä
Connelly opiskeli vuodesta 1988 alkaen englantia Yalen yliopistossa, josta hän siirtyi kaksi vuotta myöhemmin opiskelemaan draamaa Stanfordin yliopistoon. Hän ei lopulta valmistunut opinnoistaan kummastakaan yli­opistosta.
Connelly on ollut vuodesta 2003 naimisissa englantilaisen näyttelijän Paul Bettanyn kanssa. He tapasivat toisensa Kauniin mielen kuvauksissa. Parilla on kaksi yhteistä lasta: vuonna 2003 syntynyt poika ja vuonna 2011 syntynyt tytär. Connellylla on myös vuonna 1997 syntynyt poika valo­kuvaaja David Duganin kanssa. Ennen Dugania Connelly oli 1990-luvun alku­puolella kihloissa näyttelijä Billy Campbellin kanssa, joka näytteli hänen kanssaan elo­kuvassa Rocketeer (1991).
Vähä-Kaituri
Vähä-Kaituri on Pirkanmaalla Kuhmoisten Päijälän Leppäkosken itäpuolella sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Se sijaitsee Lievejärven pohjoispuolella harvaan ojitetulla suolla. Lammella on kartan mukaan yksi pyöreä saari, jonka halkaisija on yli 20 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen kaikki rannat ovat suomaata. Järveä voidaan pitää autiona, vaikka sen eteläpuolella onkin pari rakennusta.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Pukarajärven alueeseen (35.764) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,8 metriä mpy. Siihen on johdettu kaksi ojaa ja siitä lähtee kaksi laskuojaa. Toinen kiertää koillisen kautta ja toinen Kaakkolammien läpi luoteen kautta Peräjärveen. Peräjärvi laskee lännessä Luodoksenjärveen.
Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa lampi oli merkitty, mutta se ooli nimetön.
Vuoden 1965 peruskartassa lampeen oli johdettu neljä ojaa. Vuoteen 1986 mennessä lammen eteläpuolelle oli rakennettu pari rakennusta.
Sarroch
Sarroch on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella. Kunnassa on arviolta 5 269 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 67,83 neliökilometriä. Se sijaitsee 47 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Kauhajoki
Kauhajoki on kaupunki Etelä-Pohjanmaan maakunnassa Länsi-Suomessa. Kaupungin väkiluku on 0 ja se on väkiluvultaan Suomen. suurin kunta. Kauhajoen kuntatunnus on 232 ja sen pinta-ala on 1315,46 0 km², josta 15,68 0 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km². Suurin osa Kauhajoesta sijaitsee Suomenselän vedenjakajaseudun pohjoispuolella. Kaupungin pinta-alasta suurin osa on länteen ja pohjoiseen loivasti alenevaa tasankoa, alkavaa lakeutta ja latomerta.
Kauhajoen naapurikunnat ovat Isojoki lounaassa, Kankaanpää etelässä, Karijoki lännessä, Karvia kaakossa, Kurikka pohjoisessa ja Teuva lännessä. Kauhajoki on Suupohjan talousalueen keskus.
Kauhajoen paikallislehti on nimeltään Kauhajoki-lehti.
Nimi
pienoiskuva|vasen|Jäätynyt Kauhajoki Kauhajoen hautausmaalta nähtynä talviaikaan.
Kauhajoki on saanut nimensä sen läpi virtaavan samannimisen joen mukaan. Kauhajoen kirkonarkistossa olevan Kauhajoen kappelin historiikin mukaan kappeli tunnettiin aikoinaan ruotsiksi nimellä ”sleff-åå” eli kapustajoki. Kauhajoen kappelin ensimmäisen vakinaisen papin poika otti sukunimen Haustramnius eli ”kauhajokelainen”. Nimen alkuosa tulee latinan sanoista haurio, hausi, haustum, joka tarkoittaa ammentamista. Nimen jälkimmäinen osa tulee sanasta amnis, joka puolestaan tarkoittaa jokea.
Kauha-nimi on saattanut tulla myös alkupohjoismaisesta gauža-sanasta, joka tarkoittaa tulvaa ja kiehuntaa. Kauha on lisäksi murresana ja tarkoittaa kauhua. Alun perin kauhan merkitys oli vaalea, vaaleus. Merkitys väistyi sittemmin kapustaa merkitsevän sanan tieltä. Kauhu puolestaan on alun perin tarkoittanut kalpeutta, ja siihen on liittynyt sana kauhtua. Kauha-sanan kantasanaksi on ehdotettu myös sanoja kausta ja kausa, jotka tarkoittavat sivua ja syrjää. On tosin epätodennäköistä, että kausta olisi muuttunut kauhaksi.
Asutuksen synty
Pysyvää asutusta nykyisen Kauhajoen alueella on ollut 1500-luvun puolivälistä saakka. Vuonna 1584 paikkakunnalle rakennettiin oma kappelitupa. Rakentaminen oli ensimmäinen ele oman yhteisön perustamisesta. Myöhemmin tästä alusta kehittyi Kauhajoen kappeliseurakunta, joka vuonna 1858 erosi Ilmajoesta itsenäiseksi seurakunnakseen.
Kauhajoella käytiin vuonna 1658 mellakka, jossa noin 20 kauhajokista miestä otti yhteen kapteeni Arvid Mikonpoika Timin ja luutnantti Nandelstadin kanssa.
Suomen sodan aika
pienoiskuva|Suomen sotaan kuuluneen, 28.–29. heinäkuuta 1808 Kauhajoen [[Parjakannevalla käydyn Parjakannevan taistelun muistomerkki.]]
Suomen sodan aikaan kesällä 1808 Kauhajoella talonpojat nousivat kapinaan venäläisiä vastaan. Kauhajoen kapinaksi nimetty tapahtuma päättyi venäläisen Vasili Orlov-Denisovin kasakoiden suorittamaan kostoretkeen. Kauhajokea hävitettiin polttaen ja ryöstäen. Suomen sodan aikana venäläisten tiedetään kiduttaneen ja raiskanneen paikallista väestöä ainoastaan Kauhajoella. Syyskuun 1808 alkuun mennessä venäläiset tappoivat ainakin 13 ihmistä. Heinä- ja elokuun 1808 aikana Kauhajoella käytiin lisäksi yhteensä viisi Suomen sodan taistelua: Samelinlakson taistelu 27. heinäkuuta, Aron kahakka 28. heinäkuuta, Parjakannevan taistelu 28.–29. heinäkuuta, Kauhajoen taistelu 10. elokuuta ja Nummijärven taistelu 28. elokuuta. Venäläiset polttivat Kauhajoen kirkon tapuleineen sekä pappilan 1. syyskuuta 1808.
Perimätiedon mukaan Kauhajoen kirkon kello piilotettiin kapinan aikana erääseen Sahankylässä sijaitsevaan Vaunulampeen. Ei ole tiedossa, onko kello yhä lammessa.
Suomen sodan jälkeen Kauhajoki oli pitkään ilman kirkkoa, mikä johtui toisaalta pitäjän köyhtymisestä sodan vuoksi, toisaalta kirkon sijaintipaikasta käydyistä riidoista. Lopulta vuosina 1818–1820 entisen kirkon paikalle rakennettiin uusi, tunnetun jalasjärveläissyntyisen kirkonrakentajan Salomon Köykkä-Köhlströmin suunnittelema kirkko, ja rakennusmestarina toimi hänen poikansa Juha. Kauhajoen kappeliseurakunnasta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1858, mutta ensimmäinen oma kirkkoherra saatiin vasta vuonna 1891. Kauhajoen kunta aloitti toimintansa tässä välissä vuonna 1868. Kirkko korjattiin perusteellisesti vuosina 1902–1903 ja 1955, mutta se tuhoutui tulipalossa perustuksiaan myöten vuonna 1956.
Kunnan perustaminen ja rautatieliikenteen avaaminen
Kauhajoen kunta perustettiin vuonna 1868. Seinäjoelta Kauhajoen kautta Kaskisiin kulkeva Suupohjan rata avattiin virallisesti liikenteelle 1. elokuuta 1913. Vuonna 1918 Suomessa syttyi sisällissota, johon osallistui 1 115 kauhajokista. Heistä 51 kaatui ja punaisina vangittuina kauhajokisia kuoli kolme. Kauhajoki toimi sisällissodan aikana kuljetusten ja huollon solmukohtana. Paikkakunnalta tehtiin esimerkiksi 1 580 hevoskyytiä, pääasiassa Kankaanpäähän. Puolustusvoimien ylipäällikkö Carl Gustaf Emil Mannerheim neuvotteli Kauhajoen rautatieasemalla 8.–9. maaliskuuta 1918 välisenä yönä rintamakomentajiensa kanssa Tampereen valtauksesta.
Vuonna 1908 perustettiin Kosken koulu. Seuraavana vuonna vuorossa olivat Muurahaisen ja Hangaskylän koulut. Kokonkylän ja Lylysalon koulut perustettiin vuonna 1914 ja seuraavana vuonna puolestaan Ikkeläjärven koulu. Pukkilan, Uuron, Nummikosken, Nummijärven ja Kiviluoman koulut perustettiin vuonna 1918. Vuonna 1919 perustusvuorossa olivat Harjan ja Luomankylän koulut sekä Suupohjan maamieskoulu. Kotitalouskoulu ja Aron koulu perustettiin vuonna 1920. Kainaston koulu perustettiin vuonna 1922. Evankelinen kansanopisto ja Yrjänäisen koulu perustettiin vuonna 1925. Kauhajärvi sai oman koulunsa vuonna 1926 ja Nirva vuonna 1928. Samana vuonna perustettiin kuntaan myös yhteiskoulu. Puskan koulu perustettiin vuonna 1929.
Maatalous oli 1920-luvulla tärkein elinkeino, sillä se työllisti 91,1 % kunnan asukkaista. Maanomistajia perheenjäsenineen oli 51,98 %, lampuoteja ja torppareita 21,57 %, itsellisiä ja mäkitupalaisia 23,65 % ja virkataloissa asuneita 1,27 %. Muita oli 1,49 %. pienoiskuva|vasen|Sanssin koulu. Eduskunnan istuntopaikka sijaitsi rakennuksen puisessa osassa, joka näkyy taustalla.
Eduskunnan kokoontumispaikkana
pienoiskuva|[[Luettelo vaalikauden 1939–1945 kansanedustajista|Talvisodan aikainen eduskunta istunnossaan Kauhajoella.]]
Vuosina 1941–1944 käydyssä jatkosodassa sai surmansa 287 kauhajokista. Lähes 2 000 inkeriläistä saapui vuonna 1943 Kauhajoelle perustetulle sijoitusleirille. Tästä joukosta paikkakunnalle jäi 509 henkeä. Pääosin inkeriläiset palautettiin sodan päätyttyä Neuvostoliittoon. Lisäksi 1 500 siirtolaista saapui Karjalasta Kauhajoelle jääden pääosin asumaan paikkakunnalle. Kauhajoen Sahankylään perustettiin 1940- ja 1950-lukujen taitteessa Suomen suurin yhtenäinen rintamamiesalue, joka perustui maanhankintalakiin. Kylään saapui raivaajia eri puolilta Suomea, jotka perustivat kylään yhteensä 42 asutustilaa.
pienoiskuva|Kauhajoen vuonna 1989 valmistunut [[Kauhajoen kirjasto|kaupunginkirjasto.]] pienoiskuva|Vuosina 1915–1999 toiminut Ikkeläjärven koulu.
Palveluelinkeinojen synty sotien jälkeen
Palveluelinkeinot rakentamisen ja teollisuuden kanssa valtasivat alaa maa- ja metsätaloudelta 1950-luvun aikana, jolloin maa- ja metsätalous antoi elannon 76 %:lle Kauhajoen asukkaista. Vuosikymmenen aikana paikkakunnalta muutti Ruotsiin ja kaupunkeihin työikäistä väestöä. Kauhajoen vuonna 1820 rakennettu kirkko paloi vuonna 1956. Kaksi vuotta myöhemmin valmistui uusi kirkko.
Edelleen 1960-luvulla maatalous työllisti 71 % kauhajokisista. Vuosikymmenen aikana Koivumäen, Hakokallion, Teevahaisen, Möykyn, Nummilahden, Lamminmaan, Pentilän, Kiviluoman ja Puskan kansakoulut suljettiin oppilasmäärien laskettua. Sen sijaan perustettiin Suupohjan kauppaoppilaitos, Kauhajoen kansalaisopisto, Kauhajoen ammattikoulu ja Kauhajoen musiikkiopisto, että paikallinen nuoriso saattaisi opiskella kotipaikkakunnalla. Suupohjan radan henkilöliikenne päättyi vuonna 1968. Lisäksi kunnan läpi kulkeva kantatie 67 uusittiin 1960-luvulla.
Teollisuus kasvoi 1960- ja 1970-luvuilla ja maa- ja metsätalous työllisti 1970-luvulla ainoastaan 39 % Kauhajoen väestöstä. Palvelut työllistivät 32 %. Suuret työllistäjät Rauma-Repola, Strömberg, Tiklas, Esko Salo ja Maan Liha perustivat Kauhajoelle toimipaikkansa vuosikymmenen kuluessa. Myös Kauhajoen liikennemäärät kasvoivat ja kunnan keskusta muuttui, kun uutta rakennettiin vanhan tilalle. Uuron, Turjan, Hangaskylän, Ohmerojärven ja Koskenkylän kansakoulut lakkautettiin vuonna 1972. Peruskouluun siirryttiin vuonna 1975.
1980-luvulta nykypäivään
Kauhajoella rakennettiin vilkkaasti 1980-luvullakin. Samaten teollisuudessa ja palvelualoilla työpaikkojen määrä kasvoi. Hyyppään, Nummijärvelle ja Ikkeläjärvelle johtavat tiet saivat vuosikymmenen aikana kestopäällysteen. Pukkilan, Kauhajärven, Harjan, Piiparin ja Jokimäen koulut saneerattiin ja kuntaan rakennettiin muun muassa vanhainkoti, uusia asuntoja ja terveyskeskus. Arkkitehtitoimisto Sipinen Oy voitti vuonna 1981 järjestetyn kutsukilpailun uudesta kunnantalosta. Rakennus valmistui vuonna 1983. Touko Saaren suunnittelema kirjastotalo valmistui puolestaan vuonna 1989. 1990-luvun taitteen lama johti Strömbergin ja Rauma-Repolan poistumiseen Kauhajoelta ja samalla työllisyystilanteen heikentymiseen.
Tie Kauhajärveltä Satakunnan rajalle sai päällysteen 1990-luvun aikana. Kouluista vuosikymmenen aikana lakkautettiin muun muassa Ikkeläjärvi ja Harja vuonna 1999.
Kauhajoesta tuli 133 kuntavuoden jälkeen kaupunki 1. heinäkuuta 2001.
Kauhajoen palvelualojen oppilaitoksessa tapahtui 23. syyskuuta 2008 ampumavälikohtaus, jossa kuoli yksitoista ihmistä.
Maantiede
pienoiskuva|Kauhanevan suo, yksi suurimmista eteläisessä Suomessa, Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuiston luontotornista nähtynä. pienoiskuva|Lapinkaivo-niminen [[suppa Kauhajoen Nummijärven kylässä.]]
Kauhajoki kuuluu Etelä-Pohjanmaan maakuntaan ja Suupohjan seutukuntaan. Kauhajoen pinta-ala on maanmittauslaitoksen tekemien mittausten mukaan 0 km², josta 0 km² on maata ja 0 km² sisävesialueita. Kauhajoen rajanaapurikunnat ovat Kurikka pohjoisessa, Karvia kaakossa, Kankaanpää etelässä, Isojoki lounaassa sekä Karijoki ja Teuva lännessä.
Luonto
Kauhajoen ja Isojoen rajalla sijaitsee Länsi-Suomen korkeimpiin kohtiin lukeutuva Lauhanvuori, joka kohoaa 231 metriä merenpinnan yläpuolelle. Lauhanvuoren korkein kohta tosin jää Isojoen puolelle muutaman kymmenen metrin päähän Kauhajoen rajasta.
Vesistöt
Pohjanlahteen Mustasaaressa laskeva Kyrönjoki saa alkunsa Kauhajoen eteläosassa sijaitsevasta Kauhajärvestä, joka virtaa aluksi Kauhajoki-nimisenä. Aronkylässä Ikkelänjoki ja Kainastonjoki yhtyvät Kauhajokeen, joka puolestaan yhtyy Kurikassa Jalasjoen kanssa, jolloin nimi muuttuu Kyrönjoeksi. Kainastonjokeen yhtyy Kauhajoen Kokonkylässä myös Päntäneenjoki. Kainastonjokeen laskee myös muun muassa Ohmeroluoma.
Kauhajärven lisäksi kunnan muita järviä ovat Hiukkajärvi, Harrinjärvi, Aikalanjärvi eli Uuronjärvi, Koihnanjärvi ja Säärenjärvi sekä Ikkeläjärvi, joka laskee vetensä Ikkelänjokea pitkin Kauhajokeen. Karvianjoen vesistöön laskevista järvistä Kauhajoella sijaitsevat Ylimysjärvi, Nummijärvi ja Säkkijärvi.
Kylät
pienoiskuva|Näkymä Hyypässä sijaitsevaan [[Hyypänjokilaaksoon.]] Kauhajoen viralliset kylät ja niiden rajat ovat vuonna 1830 suoritetun maakirjojen tarkistuksen jäljiltä Aronkylä, Harjankylä, Hyyppä (Hyypänkylä), Kauhajoki (Kauhajoenkylä), Nummijärvi (Nummijärvenkylä) ja Päntäne (Päntäneenkylä). Myöhemmin kylien rajat ovat muuttuneet pienesti.
Kauhajoen muita kyliä ovat Filppula, Heikkilänkylä, Hangaskylä, Ikkeläjärvi, Järvikylä, Kainasto, Kalkunmäki, Kauhajärvi, Keturinkylä, Kokonkylä, Korpikylä, Koskenkylä, Kuutinkylä, Käyränkylä, Luomankylä, Lustila, Marttilankylä, Muurahainen, Möykkykylä, Nirvankylä, Nummikoski, Pihkakylä, Piipari, Pukkila, Puskankylä, Ratikylä, Sahankylä, Savikylä, Turjankylä, Uuronkylä, Yrjänäiskylä sekä Äijönkylä.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kauhajoella oli 13 610 asukasta, joista 9 133 asui taajamissa, 4 394 haja-asutusalueilla ja 83:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kauhajoen taajama-aste on 67,5 %. Kauhajoen taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Talous
Vuonna 2015 Kauhajoella oli 5371 työpaikkaa. Niistä 9 % oli alkutuotannossa, 25 % jalostuksessa ja 64 % palvelualoilla.
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat työkalujen ja varaosien maahantuoja Isojoen Konehalli, Suupohjan Osuuspankki ja sairaalatarvikkeita valmistava Serres Oy.
Väestö
Kauhajoen väkiluku oli 0 asukasta. Väkiluvultaan Kauhajoki on Suomen. suurin kunta. Väestötiheys oli 0 asukasta/km².
Nitrosoyhdisteet
thumb|250px|Nitrosoyhdisteiden yleinen rakenne Nitrosoyhdisteet ovat orgaanisia yhdisteitä, joille tunnusomainen funktionaalinen ryhmä on R-N=O, missä R on orgaaninen ryhmä. Nitrosoyhdisteitä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä.
Kauhajoki
Väestö
Vuonna 2021 Kauhajoen väestöstä suomenkielisiä oli 97,0 %, ruotsinkielisiä 0,4 % ja vieraskielisiä 2,7 %. Samana vuonna väestöstä 395 oli ulkomaalaistaustaisia.
Nitrosoyhdisteet
Ominaisuudet ja valmistus
thumb|left|250px|Nitrosoyhdisteiden dimeerien muodostuminen Nitrosoyhdisteistä stabiileja ovat aromaattiset nitrosoyhdisteet ja tertiääriset alifaattiset yhdisteet. Primääriset tai sekundääriset alifaattiset yhdisteet toisiintuvat helposti oksiimeiksi. Nitrosoyhdisteille on tyypillistä atsodioksidimeerien muodostuminen ja monomeerejä: on useimmiten vain liuoksissa. Monomeereinä nitrosoyhdisteet ovat väriltään sinisiä tai vihreitä, kun taas dimeerit ovat keltaisia. Yhdisteiden nitrosoryhmä on elektrofiilinen ja reagoi karbonyyliyhdisteiden tavoin. Esimerkiksi enolaattien kanssa muodostuu oksiimeja tai hydroksyyliamiineja. Amiinit reagoivat muodostaen atsoyhdisteitä. Nitrosoryhmä voidaan pelkistää amiiniksi.
Anjaam
Anjaam (suomeksi ”Seuraus”) on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen psykologinen trilleri, jonka on ohjannut Rahul Rawail. Päärooleja näyttelevät Madhuri Dixit ja Shah Rukh Khan. Elokuvan musiikin on säveltänyt Anand-Milind ja sanoitukset on kirjoittanut Sameer. Elokuva kertoo pienimmän virheen seurauksista ja siitä, miten se voi pilata koko elämän. Siinä keskitytään myös naisiin kohdistuneisiin julmuuksiin.
Nitrosoyhdisteet
Ominaisuudet ja valmistus
Nitrosoyhdisteiden valmistukseen on useita tapoja. Niitä ovat muun muassa nitroyhdisteiden pelkistys vedyllä, tinalla tai sinkillä, fenolien tai aromaattisten amiinien reaktio typpihapokkeen kanssa (elektrofiilinen aromaattinen substituutio) tai primääristen amiinien tai hydroksyyliamiinien hapettaminen.
Kauhajoki
Väestö
Kauhajoen asukkaista noin viisi prosenttia on romaneja, minkä johdosta Kauhajoki on Suomen asukaslukuun suhteutettuna suurin romanipitäjä.
Anjaam
Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Dixit ja Khan näyttelivät yhdessä. Dixit ansaitsi roolistaan parhaan naispääosan Filmfare Awards -ehdokkuuden, mutta voitti palkinnon roolistaan elokuvassa Hum Aapke Hain Koun…!. Khan näytteli jälleen negatiivista roolia ja voitti Filmfare Awards -palkinnon roolistaan. Khan on ostanut tämän elokuvan oikeudet yhtiölleen Red Chillies Entertainmentille.
Kauhajoki
Väkiluvun kehitys
vasen|pienoiskuva|Kauhajoen tori.
Anjaam
Juoni
Vijay rakastuu Shivaniin ja kosii tätä, mutta tulee torjutuksi joka kerta. Vijayn rakkaudesta tulee pakkomielle ja se muuttaa Shivanin elämän helvetiksi.
Kauhajoki
Väkiluvun kehitys
Ennen 1800-lukua Kauhajoen tarkkaa väkilukua on mahdotonta selvittää. Tiedot 1600-luvulta ovatkin henkikirjojen ja talolukujen perusteella arvioituja. Syntyneiden ja kuolleiden luetteloita on voitu alkaa käyttää 1690-luvun tiedoista alkaen apuna, mutta nekin ovat puutteellisia. Vasta vuonna 1749 suoritettiin ensimmäinen luotettava väestönlaskenta, jossa tosin Kauhajoki oli yhdessä nipussa Jalasjärven ja Kurikan kanssa. Samoin oli vielä monissa myöhemmissäkin väkilukutaulukoissa. Kauhajoki sai omat väkilukutaulukot vuonna 1810. Kauhajoen väkiluku on kuitenkin voitu jo vuoden 1749 väkilukutaulukoista lähtien voitu selvittää luotettavasti laskemalla väestö taloittain.
Anjaam
Vastaanotto
Box Office India julisti Anjaamin 96,6 miljoonan rupian tuotollaan ”keskinkertaiseksi”.
Kauhajoki
Väkiluvun kehitys
Kauhajoen väkiluku alkoi kasvaa uudisasutuksen seurauksena voimakkaasti 1670- ja 1680-luvuilla. Suuret kuolonvuodet vuosina 1696–1698 verottivat Kauhajoen väestöä. Esimerkiksi vuonna 1697 Kauhajoella kuoli 96 ihmistä ja syntyi vastaavasti 19. Pahimman nälän ollessa voitettu vuonna 1698 väkiluvun vähennys oli enää ainoastaan kuusi henkeä. Noihin aikoihin Kauhajoki sai myös uusia asukkaita Hämeestä. Väkiluku kasvoi suuren Pohjan sodan (1700–1721 ) alkuvuosista isoonvihaan (1713–1721 ) saakka. Ennen isoavihaa väkiluku oli noin 500. Venäläisten saavuttua isonvihan aikana Pohjanmaalle, katkesi väestönkasvu. Tuona aikana kuolleita oli suunnilleen 30 syntyneitä enemmän. Lisäksi Venäjälle vietiin 18 kauhajokista. Isonvihan päätyttyä väkiluku oli noin 450.
Isonvihan loputtua Kauhajoelle muutti väestöä, sillä paikkakunnalle oli jäänyt asumattomia taloja. Samaten syntyvyys oli suurta koko 1700-luvun ajan. Esimerkiksi 1730-luvulla, jolloin Kauhajoen väkiluku oli noin 600, syntyi yli 300 lasta. Jopa 1740-luvulla, jolloin kuolleisuus oli suurta kulkutautien vuoksi, kasvoi Kauhajoen väkiluku hieman. Kulkutautiepidemiat vaivasit Kauhajokea 1740-luvun lisäksi vuosina 1756 ja 1785 sekä 1794, jolloin vatsankutkelma-nimisen vatsataudin vuoksi Kauhajoen kuolleisuus oli kaksinkertainen, kun verrataan lähivuosiin. Vuosina 1808–1809 käydyn Suomen sodan seurauksena Kauhajoki kärsi muuttotappiota. Jälleen myös kulkutaudit verottivat ihmisiä. Väkiluku ylitti kuitenkin 1800-luvun alkupuolella 2 000 asukkaan rajan.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Uskonto
Kauhajoella toimii yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, Kauhajoen seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kauhajoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Kauhajoella toimivat myös adventtiseurakunta, helluntaiseurakunta,  baptistiseurakunta  sekä Jehovan todistajat.
Koulutus
pienoiskuva|Kainaston koulu.
Kauhajoella toimivista peruskouluista, Lustilan koulu, Päntäneen koulu, Yrjänäisen koulu ja Äijön koulu antavat opetusta luokille 1–4. Aron koulu, Hyypän koulu, Kainaston koulu, Kokon koulu, Luomankylän koulu, Nummijärven koulu, Pukkilan koulu, Sahankylän koulu ja Sanssin koulu antavat opetusta puolestaan luokille 1–6. Kauhajoen yhteiskoulu antaa opetusta luokille 7–9 ja Aninkoulu puolestaan luokille 1–9. Nykyisellään Nummijärven, Sanssin, Lustilan ja Yrjänäisen koulut on lakkautettu ja noiden koulujen oppilaat siirretty vuonna 2010 valmistuneeseen Kauhajoen koulukeskukseen, jossa opiskelee noin 460 alakoululaista. Koulukeskus sijaitsee Kauhajoen lukion, ammattioppilaitoksen ja yläasteen välittömässä läheisyydessä. Myös Sahankylän koulu on päätetty lakkauttaa syksystä 2014 alkaen. Yhtenä vaihtoehtona pohdittiin Lustilan koulun avaamista uudelleen ja oppilaiden siirtämistä uudelleen avattavan rakennuksen tiloihin, mutta tuo ehdotus ei saanut riittävää kannatusta vaan Sahankylästä oppilaat kuljetetaan myös koulukeskukseen.
Koulutuskeskus Sedun Kauhajoen toimipisteessä (entinen Seinäjoen koulutuskeskus Sedu, Kauhajoen palvelualojen oppilaitos) on mahdollista suorittaa sosiaali- ja terveysalan sekä catering-alan perustutkinto. Suupohjan ammatti-instituutissa puolestaan on mahdollista opiskella merkonomiksi, datanomiksi, media-assistentiksi, sähköasentajaksi, levyseppähitsaajaksi, puusepäksi, talonrakentajaksi, parturi-kampaajaksi, koneenasentajaksi, ajoneuvoasentajaksi, automaatioasentajaksi, suurtalouskokiksi, ravintolakokiksi ja maaseutuyrittäjäksi. Myös kaksois- tai kolmoistutkinto on mahdollista suorittaa. Lisäksi ammatti-instituutti järjestää aikuis- ja oppisopimuskoulutusta. Suupohjan ammatti-instituutin toimipaikkoja ovat ammattioppilaitos, kauppaoppilaitos ja maatalousoppilaitos.
Kauhajoella toimii myös lukio, yksi Suomen kaikkiaan 90:stä kansanopistosta eli Kauhajoen evankelinen opisto sekä Kauhajoen kansalaisopisto.
Kulttuuri
pienoiskuva|Suolampia Kauhanevan–Pohjankankaan kansallispuistossa kevätaikaan. pienoiskuva|oikea|[[Suupohjan rata Kauhajoen Aronkylässä.]]
Tapahtumat
Kauhajoen Nummijärven rannalla on järjestetty joka juhannus vuodesta 1987 lähtien Nummirock-niminen musiikkifestivaali. Nykyisin Nummirock on keskittynyt raskaaseen rockmusiikkiin. Festivaaleilla ovat esiintyneet esimerkiksi Iron Maiden, Motörhead, Pantera, Ramones, Scorpions ja Slayer.
Syksyisin Hämes-Havusen pihapiirissä on vuodesta 1991 lähtien järjestetty Ruokamessut. Ruokamessujen aikaan Kauhajoen pääkatu Topeekalla järjestetään Syöminkien yö -niminen tapahtuma. Ruokamessujen kanssa samaan aikaan on vuodesta 1997 lähtien Kauhajoella järjestetty Messu-Cup-jalkapalloturnaus.
Viikkoa ennen juhannusta Kauhajoella järjestetään Kauhajoki-Cup-niminen nuorten jalkapalloturnaus, johon osallistuu vuosittain noin sata joukkuetta, osa Suomen ulkopuoleltakin.
Keväällä 2008 järjestettiin paikkakunnalla ensimmäinen kulttuuriviikko nimeltään Kauhajoen Kriuhnaasut. Ensimmäisellä kulttuuriviikolla tapahtumia järjestettiin 75, ja ne keräsivät yhteensä 4 880 vierailijaa. Kauhajoen Kriuhnaasut saivat jatkoa vuonna 2009. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Kauhajoella vuonna 1991.
Muita tapahtumia ovat kevät- ja kesämarkkinat sekä SambaCross & Carnivals -tapahtuma, johon kuuluu moottoriurheilu- ja sambatapahtumia.
Vuosina 2001–2020 järjestettiin Bluesrupiama-nimistä bluesiin, rhythm and bluesiin, souliin, funkiin ja jazziin keskittynyttä musiikkifestivaalia, jossa esiintyivät esimerkiksi Erja Lyytinen ja Matti Oiling.
Ruokakulttuuri
Kauhajoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla sinsalla eli rosolli sekä hiilisilakat.
Urheilu
pienoiskuva|Kauhajoen nuoret miehet starttaamassa juoksukilpailuun (1920-luku). Kauhajoen Karhulla on toimintaa monessa eri urheilulajissa; kaikkiaan Karhulla on oma jaostonsa 16 eri urheilumuotoon. Menestynein on Karhun miesten koripallojoukkue, joka pelasi kaudella 2021–2022 pääsarjatasolla Korisliigassa. Yksilöurheilijoista Kauhajoelle kansainvälistä menestystä ovat tuoneet muun muassa painijat Jani Haapamäki ja Jouko Salomäki, ampumahiihtäjä Vesa Hietalahti, kestävyysjuoksija Kaarlo Maaninka sekä kolmiloikkaaja Heli Kruger.
Liikenne
vasen|pienoiskuva|Kantatie 67 Kauhajoen Äijönkylässä koilliseen päin nähtynä.
Seinäjoelta Kaskisiin kulkeva kantatie 67 kulkee Kauhajoella Aronkylään saakka koillinen–lounassuunnassa ja Aronkylästä kohti Kaskista itä–länsisuunnassa. Aronkylästä alkaa pohjois–eteläsuuntainen kantatie 44, joka kulkee Sastamalan Kiikkaan.
Kauhajoelta on matkaa Kurikkaan 28 kilometriä, Teuvalle 31 km, Jalasjärvelle 38 km, Isojoelle 40 km, Seinäjoelle 58 km, Kaskisiin 61 km, Kankaanpäähän 75 km, Vaasaan 97 km, Tampereelle 170 km ja Helsinkiin 334 km.
Kauhajoen Lamminmaassa, Kurikan rajan läheisyydessä sijaitsee Kauhajoen lentokenttä. Lentokenttä on avattu yleiseen käyttöön vuonna 1973, ja nykyisin kenttää käyttävät Suupohjan Lentokerho ry, Etelä-Pohjanmaan Liitäjät ry ja Air Pilot ry.
Seinäjoelta Kauhajoen kautta Kaskisiin kulkee Suupohjan rata, jolla nykyisin on enää tavarakuljetuksia. Henkilöliikenne radalla loppui jo vuonna 1968 ja Kauhajoen rautatieasema suljettiin vuonna 1999. Nykyisin Kauhajoen rautatieasema on yksityisomistuksessa ja muutettu asuinkäyttöön.
Hallinto
Kauhajoen kaupunginjohtajana aloitti vuonna 2021 Niku Latva-Pukkila.
Kaupunginvaltuustossa on 35 paikkaa, joista 13 on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.
Politiikka
Annetut äänet vuosien 2008, 2012, 2017 ja 2021 kunnallisvaaleissa Yleisradion Vaalitulospalvelun mukaan:
Selargius
Selargius on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella. Kunnassa on arviolta 28 938 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 26,67 neliökilometriä. Se sijaitsee 11 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Israelin kuningaskunta
Israelin kuningaskunta oli valtio Lähi-idässä suunnilleen vuosina 1020–722 eaa.
Israelin kuningaskunnan historia
thumb|left|Omrin palatsin rauniot Samariassa Raamatun mukaan Israelista tuli kuningaskunta, kun kansa Samuelin ollessa tuomarina alkoi pyytää itselleen kuningasta. Ensimmäiseksi kuninkaaksi valittiin Saul, joka taisteli muun muassa ammonilaisia vastaan.
Sotapäällikkö, myöhemmin kuningas Daavid teki Israelista suuren valloittamalla laajahkon alueen ja teki Jerusalemista maan pääkaupungin. Israelin vallan alla olivat sen viholliset filistealaiset, aramealaiset, ammonilaiset, moabilaiset ja edomilaiset. Kuningas Salomo rakennutti kansalle mm. suuren temppelin, ja teki Israelista kaupan keskuksen. Salomo uudisti armeijaa ottaen sotavaunut pääaseiksi. Hänen aikanaan Israelin valtaamat naapurikansat kapinoivat.
Salomon aikana alkanut raskas työverotus kiristyi kuningas Rehabeamin aikana, joka uhosi verotuksen vain kiristyvän. Tämä johti heimot kapinaan, joka uhkasi ajaa maan sisällissotaan. Yhdistynyt Israelin kuningaskunta jakautui kahteen osaan, Jerobeam I:n hallitsemaan Israeliin ja Rehabeamin johtamaan Juudaan noin 930 eaa. jotka aluksi kahakoivat keskenään.
Israel ja Juuda
thumb|left|150px|Niin sanottu [[musta obeliski, jossa kuvataan Jehun antautumista Assyrian hallitsijalle.]]
Israel joutui laajenevan sotilasmahdin Assyrian vallan alle 720 eaa., mikä romahti 612 eaa. Juutalaisen perimätiedon mukaan nämä pohjoisen Israelin heimot pakenivat tämän jälkeen puolentoista vuoden vaellusmatkan päähän asumattomaan erämaahan. Roomanjuutalainen historioitsija Josephus Flavius kertoo ensimmäisellä vuosisadalla heidän jo kasvaneen siellä väkirikkaiksi.
Egypti miehitti Juudan 609 eaa., mutta antoi sen elää omaa elämäänsä. Melko pian, 587 eaa. Babylonian suuri valloittajakuningas Nebukadressar II valtasi Juudan ja vei merkittävän osan kansaa pakkosiirtolaisuuteen. Babylonia kukistui 538 eaa. ja Juuda joutui Kyyroksen johtaman Persian vallan alle. Juutalaiset palasivat noin 70 vuoden pakkosiirtolaisuutensa jälkeen takaisin Israeliin.
Israelin kuningaskunnan uskonnon historiaa
Israelin kansan historiassa ilmeni jo varhain yksijumalaisuus. Yhtä jumalaa palvottiin vain pienessä piirissä. Jumala, jota palvottiin, oli nimeltään El, myöhemmin Jhwh, joka monesti käännetään Jahveksi.
Suuret Israelin massat palvoivat useita jumalia, joita jahvelaiset pitivät epäjumalan palvelemisena. Israelin kansalle tulleiden onnettomuuksien jahvelaiset katsoivat johtuvan tästä epäjumaluudesta. Baalia palvottiin riettain juhlin ja veriuhrein, joihin liittyi kultillista prostituutiota. Pitkään valtionuskontona Jahven oppi teki kompromisseja Kanaanin maan uskonnon kanssa, ja vallitsi monolatria. Muitakin jumalia oli, mutta yhtä palvottiin virallisesti eniten. Jahve oli kansallinen jumala, niin kuin Moabin Kemos. Joossia poisti Siionin temppelistä kumpaakin sukupuolta edustavat temppeliportot.
Surrealismi (kirjallisuus)
Surrealismi (sur= 'päällä', 'yli', real = 'todellinen') on Pariisissa 1920-luvun alkuvuosina muodostunut, dadaismia seurannut kirjallis-taiteellinen liike, joka pyrki mielikuvituksen vapauttamiseen logiikan kahleista ja arkitodellisuuden asettamien rajoitusten ylittämiseen. Se on myös tällaisia periaatteita noudattava kirjoitustyyli.
Kirjallisuutta ja kuvataidetta yhdistämään pyrkineen suuntauksen johtaja ja keskeinen teoreetikko oli André Breton (1896-1966), joka irrottauduttuaan dadaistien piiristä 1922 julkaisi kolme surrealistista manifestia (1924, 1930, 1942). Jo aiemmin runoilija Guillaume Apollinaire oli käyttänyt käsitettä "surrealistinen näytelmä" (drame surréaliste) farssinsa Les Mamelles de Tirésias (kirj. 1903; julk. 1917, Teiresiaan rinnat) alaotsikkona.
Bretonin keskeiseen tuotantoon kuuluu runoteos Le Revolver à cheveux blancs (1932). Muita merkittäviä surrealisteja ovat kirjailijat Louis Aragon, Robert Desnos, Paul Éluard, Tristan Tzara, Philippe Soupault, Raymond Queneau, Benjamin Péret ja René Char. Myös teatterimies Antonin Artaud kuului hetken aikaa surrealisteihin, mutta julkaisi sitten surrealismin vastaisen manifestin "À la grande nuit ou le Bluff surréaliste" (1927). Surrealistien aikakauslehtiä olivat Littérature vuodesta 1922 ja La Révolution Surréaliste (1929; vuodesta 1930 Le Surréalisme au Service de la Révolution). Ranskan kommunistisen puolueen kanssa 1933 tapahtuneen välirikon jälkeen surrealistien uudeksi äänenkannattajaksi perustettiin Minotaure 1934.