cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karl Mandelin
Jääkärikausi
Hänet myös komennettiin Berliiniin, missä hän oli yhteydessä Suomesta saapuneeseen edustustoon, jota johti valtioneuvos Edvard Hjelt seuranaan ratsumestari Hannes Ignatiuksen ynnä muita. Madelin suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssiin.
Suomen sisällissota
Mandelin astui Suomen armeijan palvelukseen majuriksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan aluksi esikuntapäälliköksi 1. Jääkärirykmentin esikuntaan, josta hänet siirrettiin 24. maaliskuuta 1918 alkaen 3. Jääkärirykmentin komentajaksi. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurissa, missä hän toimi operaation loppuvaiheessa Wilkmanin ryhmän oikean sivustan varmistaneen osaston päällikkönä.
Sisällissodan jälkeinen aika
Mandelin komensi sisällissodan jälkeen edelleen 3. Jääkärirykmenttiä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Savon Jääkärirykmentti 3 ja sitten Uudenmaan rykmentti. Hän toimi rykmentin ollessa kaakkoisrajalla Karjalan kannaksen rajavartiojoukkojen komentajana. Mandelin oli komennettuna 20. toukokuuta – 20. kesäkuuta 1918 väliseksi ajaksi Valtiorikosylioikeuden sotilasjäseneksi ja 20. kesäkuuta – 8. elokuuta 1918 väliseksi ajaksi Sotaministeriön osastopäälliköksi. Hänet määrättiin 9. tammikuuta 1925 alkaen Jääkäriprikaatin komentajaksi, mistä tehtävästä hän erosi 20. elokuuta 1925 ja siirtyi sen jälkeen konttoripäälliköksi A. Ahlström Oy:n vaneritehtaan palvelukseen Varkauteen.
Talvi- ja jatkosota
Mandelin osallistui talvisotaan Jalkaväkirykmentti 65:n komentajana ja johdatti rykmenttinsä taisteluihin Suomussalmella, Raatteella ja Kuhmossa. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin Itä-Savon sotilasläänin komentajaksi, missä tehtävässä hän toimi kuolemaansa saakka. Hänet haudattiin Helsingin Hietaniemen hautausmaalle.
Luottamustoimet
Mandelin toimi virkaikäkomitean jäsenenä vuonna 1922 ja 1. Divisioonan kunniatuomioistuimen puheenjohtajana vuosina 1920–1924 sekä jääkäriliiton varapuheenjohtajana vuosina 1922–1923.
Sademetsäkiipijät
Sademetsäkiipijät (Cormobates) on australiankiipijöiden heimoon kuuluva lintusuku, johon kuuluu kaksi lajia:
Loiste
Loiste on suomalainen energiayhtiö, jonka juuret ulottuvat yli sadan vuoden päähän. Ydinliiketoimintaa ovat sähkön sekä kaukolämmön jakelun ja tuotannon käsittävä energiainfra sekä uudet energiaratkaisut. Yhtiön liikevaihto vuonna 2020 oli 166 milj. euroa ja sen palveluksessa on 75 työntekijää. Loiste-konsernin toimitusjohtaja on Reino Huusko ja hallituksen puheenjohtaja Arto Okkonen. Yhtiön pääkonttori sijaitsee Kajaanissa, ja sillä on toimipiste myös Espoossa.
Loisteen omistavat Kajaanin kaupunki (50,1 %), Sotkamon kunta (16 %) sekä Kanerva Energia Oy.
Konsernin liiketoiminnat
Loiste Energia Oy tuottaa valtakunnallisesti energiaratkaisuja, tuulivoimapuistojen verkkojen ja sähköasemien valvontapalveluja sekä kunnossapitoon ja käytönjohtoon liittyviä liittyviä palveluita. Loiste Energia on vuokrannut Kajaanin kaupungin osuuden (50 %) Kainuun Voima Oy:n sähköntuotannosta. Kainuun voimalla on kolme vesivoimalaitosta Kajaanijoella (Ämmäkoski, Koivukoski II ja Koivukoski III) sekä höyryvoimalaitos Renforsin Rannan tehdasalueella Kajaanissa. Pyhännänkosken vesivoimalaitos on Loisteen oma pienvoimalaitos Ristijärvellä. Teollisuuden Voima Oy:n tuotannosta Loisteen osuus on 10 %. Kivivaara-Peuravaaran tuulipuistosta Ylä-Kainuussa Loiste omistaa 20 %. Lisäksi Loisteella on omistusosuus Lapin Sähkövoima Oy:n tuotannosta.
Kajave Oy toimii sähkömarkkinalain määrittämänä jakeluverkon haltijana verkkovastuualueella, joka kattaa Kainuun yhdeksän kuntaa sekä Pyhännän kunnan ja osan Siikalatvan kunnasta Pohjois-Pohjanmaalla. Verkkovastuualueen laajuus on 22 500 neliökilometriä eli 7,2 % Suomen pinta-alasta. Asukastiheys Kajaven verkkovastuualueella on vain 3,6 asukasta neliökilometrillä, kun koko maan luku on yli 17 asukasta – tämän takia Kajaven verkon pituus asukasta kohden on huomattavasti enemmän kuin tiheämmin asutuilla alueilla. Yhteensä Kajavella on sähköverkkoa noin 13 500 kilometriä eli yli kolme prosenttia Suomen sähköverkosta. Yhtiö vastaa verkkoalueella sähkön siirrosta, sähköverkon rakennuttamisesta, käytöstä ja kunnossapidosta sekä näihin liittyvien palvelujen ostosta. Kajave toimitti vuonna 2020 sähköä 58 558 sähkönkäyttöpaikkaan. Vuonna 2020 se investoi toimitusvarmuuden ylläpitoon yhteensä 28 miljoonaa euroa.
Loiste Lämpö Oy tuottaa kaukolämpöpalvelut Kajaanin kaupungin taajama-alueelle. Sillä on noin 1 600 asiakasta ja sen kaukolämpöverkoston kokonaispituus on 130 kilometriä.
Vuoden kirjateko -palkinto (kirjakauppiaat ja kustantajat)
Vuoden kirjateko -palkinto on Suomen kirjakauppiaiden ja kustantajien myöntämä tunnustus.
Adele Blanc-Secin uskomattomat seikkailut
Adele ja hirviö: Adele Blanc-Secin uskomattomat seikkailut (Les Aventures extraordinaires d'Adèle Blanc-Sec) on Jacques Tardin kuvittama ja kirjoittama ranskalainen sarjakuva-albumi. Suomeksi se julkaistiin vuonna 1998 Jalavan kustantamana ja Marja Luoman kääntämänä.
Luc Besson on ohjannut sarjakuvista mukaillun elokuvan Adèle Blanc-Secin uskomattomat seikkailut vuonna 2010.
Islanti talviolympialaisissa 2014
Islanti osallistui Sotšin talviolympialaisiin 2014 viidellä urheilijalla kahdessa lajissa. Avajaisissa maan lippua kantoi Sævar Birgisson.
Maastohiihto
Maastohiihdossa Islantia edusti Sævar Birgisson.
Duncan-luokka (taistelulaiva)
Duncan-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston kuuden taistelulaivan muodostama alusluokka, joka laskettiin vesille vuosina 1900-1903. Vuonna 1889 Britannian merimahdin perusta oli Välimerelle sijoitetuissa taistelulaivoissa, joiden kyky arvioitiin kestämään Venäjän ja Ranskan laivastojen yhteenlaskettu taisteluarvo. Maa teki hyökkäämättömyyssopimuksen Ranskan kanssa 1904 ja seuraavana vuonna Venäjän laivasto tuhoutui Tsushiman taistelussa. HMS Dreadnoughtin vesillelasku 1906 aiheutti alusluokan vanhenemisen yhdessä yössä.
Alukset suunniteltiin kuitenkin vastaamaan lähinnä London-luokan aluksia ja tuon luokan suojaa lisäävät keksinnöt otettiin käyttöön. Niiden vyön ja tornien paksuus oli kuitenkin pienempi. Seitsemän tuumainen vyö oli 238 jalkaa pitkä ja se oli 15 jalkaa veden pinnan alapuolella. Se jatkui keulaan oheten portaittain kolmeen tuumaan.
Alusten nopeustarpeen vuoksi koneiden tehoa kasvatettiin 3000 hevosvoimalla 18000 hevosvoimaan. Samalla rungonmuotoa muutettiin vastaamaan 19 solmun huippunopeutta ja 18 solmun todellista nopeutta. Aluksen nelisylinteriset TE moottorit otettiin ensimmäistä kertaa käyttöön, ja ne kytkettiin kahteen akseliin. Moottoreihin oli kytkettynä 24 Belleville kattilaa.
Korína Tsopéi
Kyriakí ”Korína” Tsopéi (, kansainvälisesti usein Corinna Tsopei, s. 21. kesäkuuta 1944, Ateena) on vuoden 1964 Miss Universum -kilpailun voittaja. Suomessa hän tuli kuitenkin enemmän tunnetuksi naispääosasta elokuvassa Mies hevosena.
Pelle Miljoona
Pelle Miljoona (oikealta nimeltään Petri Samuli Tiili, s. 10. helmikuuta 1955 Hamina ) on suomalainen punk- ja rockmuusikko sekä kirjailija. Hän oli 1970-luvun viimeisinä ja 1980-luvun ensimmäisinä vuosina suomalaisen punk-liikkeen ja uuden aallon pioneereja. Ajanjaksolle ajoittuvat Pellen yhtyeiden tunnetuimmat kappaleet: "Moottoritie on kuuma", "Tahdon rakastella sinua", "Väkivalta ja päihdeongelma", "Pelko ja viha" ja "Juokse villi lapsi". Yhtyeissään Pelle Miljoona on säveltänyt, sanoittanut ja laulanut sekä soittanut rumpuja, kitaraa ja huuliharppua. Pelle Miljoona on myös kirjoittanut kymmenen romaania, omaelämäkerran ja kaksi runokirjaa.
Koulutukseltaan Tiili on peruskoulunopettaja ja hän valmistui Savonlinnan opettajankoulutuslaitoksesta vuonna 1978. Siviilipalveluksen Tiili suoritti Espoossa näkövammaisten ammattikoulussa 1978–1979.
Pelle Miljoona sai heinäkuussa 2015 Juha Vainio -sanoituspalkinnon.
Pelle Miljoonalle myönnettiin vuoden 2023 alusta taiteilijaeläke, 1 515,94 euroa kuukaudessa.
Ura
Helsingissä Pelle tutustui uusiin soittajiin kuten Ari Taskiseen, Tumppi Varoseen ja Rubberduck Jonesiin, joiden kanssa syntyi kokoonpano Pelle Miljoona & 1980 (aluksi Pelle Miljoona & 1978 ja sitten 1979). Pelle vuorotteli laulajana ja rumpalina Varosen kanssa. Myöhemmin yhtyeeseen liittyi myös kitaristi Stefan Piesnack. Vuosikymmenen lopulla Taskinen siirtyi bassosta koskettimiin ja kokoonpanoon, joka nimettiin Pelle Miljoona Oy:ksi, liittyivät kitaristi Andy McCoy ja basisti Sami Takamäki (myöhemmin Sam Yaffa). Syksyllä 1980 julkaistiin Pellen Miljoonan menestynein albumi Moottoritie on kuuma, joka nousi listaykköseksi. Sen levyttänyt kokoonpano kuitenkin hajosi McCoyn ja Yaffan muutettua Tukholmaan. thumb|Pelle Miljoona esiintymässä soolona Arabia-Toukolan kyläjuhlassa Helsingissä 4. kesäkuuta 2006. Kuva: Harri Ahola
Alkuaikoina Ari Taskinen sävelsi suuren osan Pellen laulamista ja sanoittamista kappaleista. Taskisen sävellyksiä olivat esimerkiksi hitit "Moottoritie on kuuma" ja "Juokse villi lapsi". Tumppi Varonen on myös tehnyt paljon yhteistyötä Pellen kanssa. Varonen esimerkiksi laulaa kappaleen "Tahdon rakastella sinua", jonka on säveltänyt ja sanoittanut Ari Taskinen. Varonen on myös säveltänyt ja sanoittanut Pelle Miljoonan eri yhtyeiden kappaleita.
Pellen musiikki on 2000-luvulla ollut vahvasti folk- ja reggae-vaikutteista. Vuonna 2002 hän julkaisi nimellä Pelle Miljoona & Ylivoima albumin Todistaja yhdessä Soul Captain Bandin kanssa.
Kappale "Moottoritie on kuuma" voitti kesäkuussa 2007 Helsingin Sanomien äänestyksen Rakkaimmat rockit, ja "Väkivalta ja päihdeongelma" -kappale voitti saman vuoden marraskuussa Punklandia-sivustolla olleen Paras punkbiisi -äänestyksen. Jälkimmäisen äänestyksen top 20:ssä olivat myös kappaleet "Tahdon rakastella sinua" (9. sija) sekä "Pelko ja viha" (13. sija).
Kunnianosoituksia
Pelle Miljoonan mukaan nimetty tie on Porin Viikinäisten kaupunginosassa. Paikalla olleen suulin seinässä luki parin vuosikymmenen ajan "Pelle Miljoona Oy", kunnes se paloi vuonna 2004. Paikalle rakennetulla asuinalueella kulkeva katu nimettiin Pelle Miljoonan tieksi.
Kesäkuussa 2014 paljastettiin Haminan Tervasaaressa Pelle Miljoona -patsas. Veistoksen on tehnyt Heimo Suntio.
Yksityiselämä
Tiili asuu avoliitossa toimittaja Teija Variksen kanssa, jonka hän tapasi ensimmäisen kerran jo vuonna 1980 Saapasjalkarockissa, mutta he alkoivat seurustella vasta vuonna 2009 Intian Goassa ja ovat asuneet siitä lähtien avoliitossa. Heillä on kodit Helsingin Kalliossa ja Lapinjärvellä itäisellä Uudellamaalla.
Diskografia
Pelle Miljoona & N.U.S.
Pelle Miljoona & 1980
Pelle Miljoona Oy
Soolotuotanto
Miljoonaliiga
Pelle Miljoona & Linnunlaulu
Pelle Miljoona & Rockers
Pelle Miljoona & Ylivoima
Pelle Miljoona Unabomber!
Pelle Miljoona & JJU jousiensemble
Pelle Miljoona United
Šebekino
Šebekino on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Ukrainan rajaa 39 kilometriä Belgorodista kaakkoon. Kaupunki on Šebekinon piirin keskus. Sen kautta kulkee Belgorodin ja Kupjanskin välinen rautatie. Asukkaita on 44 000 henkeä (vuonna 2010).
Šebekinon kylän perusti everstiluutnantti I.D. Šibeko vuonna 1713. 1800-luvulla sinne syntyi teollisuutta. Vuonna 1938 Šebekinosta tuli kaupunki. Toisen maailmansodan aikana se oli saksalaisten miehittämä. Nykyään siellä on kemian, koneenrakennus- ja rakennustarviketeollisuutta.
Tuomola
Tuomola on muun muassa seuraavien suomalaisten sukunimi:
Kaupungin juuret
Kaupungin juuret on Otto Karvosen tekemä tilateos Kampin metroaseman laituritason katossa Helsingissä. Teos julkistettiin 24. syyskuuta 2013.
Helsingin taidemuseon tilaama veistoskokonaisuus koostuu seitsemästä eri osiosta. Teoksessa on yhteensä 735 kylttiä, joiden vahvuus on 3 mm. Kyltit ovat kiiltoanodisoitua alumiinia ja ne on asetettu laituritason kattoon seitsemäksi kidemäiseksi muodostelmaksi. Kylttien leveys on 15 cm ja pituus vaihtelee 70–140 cm.
Kylteissä olevat nimet on valittu satunnaisesti Suomessa ja muualla maailmassa olevista paikoista, joista nykyhelsinkiläiset ovat kotoisin. Kyltit osoittavat suoraan maapallon lävitse nimessä olevaan paikkaan. Paikka on määritelty Helsingin yliopiston maantieteen laitoksella. Kyltit on valaistu kohdevaloilla kahdesta tai kolmesta suunnasta.
Kylttiryppäät ovat metallisen virtaviivaisia ja tahrattoman kiiltäviä. Teos vaikuttaa elegantilla, arkkitehtonisella tyylikkyydellään. . Kaupungin juuret -teosta voi luonnehtia todella onnistuneeksi "site spesific" -teokseksi.
Veistosrykelmä liittää muualta tulleiden helsinkiläisten syntymäpaikat yhtenäisiksi ryhmiksi vahvistaen näin kaupunkilaisten yhteisöllisyyttä. Teos sivuaa myös kaupungin väestötutkimukseen ja identiteettiin liittyviä kysymyksiä.
Otto Karvonen opiskeli Taideteollisessa korkeakoulussa Helsingissä vuosina 1996–2000 ja suoritti maisteriopinnot Sanberg Instituutissa Amsterdamissa 2000 - 2002. Hän on tullut tunnetuksi performansseista, tilapäisistä veistoksista ja installaatioista. Kaupungin juuret on taiteilijan ensimmäinen pysyvä julkinen taideteos Helsingissä.
Kari Ebeling
Helsinkiläissyntyinen Ebeling vietti lapsuutensa Kajaanissa, jossa hänen isänsä metsäneuvos Ilmari Ebeling oli Kajaani Oy:n johtaja. Kari Ebeling valmistui Teknillisestä korkeakoulusta 1963 ja väitteli tohtoriksi Yhdysvalloissa.
Ebeling oli Teknillisen korkeakoulun paperinvalmistusteknologian professori vuosina 1978–1987. Hän toimi sitten tutkimus- ja kehitysjohtajana Nokian metsäteollisuudessa, James River Corporationissa 1987–1988 ja viimeksi Kymmene-yhtiössä ja UPM-Kymmenessä 1989-2004.
Pekka Käppi
Pekka Käppi toimi Jyväskylän kaupungin koulutoimenjohtajana vuosina 1970–1993. Käppi oli merkittävä peruskoulu-uudistuksen toteuttaja. Hänellä oli useita luottamustoimia, esimerkiksi Akavan Erityisalojen Keskusliiton puheenjohtajuus vuosina 1973–1983. Käppi syntyi 15-lapsiseen perheeseen Sakkolassa, Karjalankannaksella ja kävi oppikoulun Suolahdessa. Hän valmistui ylioppilaaksi 1953, kansakoulunopettajaksi 1957, kasvatustieteen kandidaatiksi 1966 ja lisensiaatiksi 1970. Hän sai kouluneuvoksen arvon 1992.
Käppi oli virkamies, jolla oli 1960-luvun lopusta saakka selvä näkemys Suomen koulutuksen kehittämistarpeista. Hän halusi luoda peruskoulusta 1.−9. luokkien yhtenäiskouluja, joista lukiot irrotettaisiin osaksi toisen asteen koulutusta. Kouluille tuli saada riittävästi omaa päätösvaltaa, mutta niiden tuli olla myös yhteistyöhakuisia.
Tatra T815
Tatra T815 on tšekkiläisen Tatran valmistama raskas kuorma-auto. Malli esiteltiin vuonna 1982, jonka jälkeen siihen on tehty lukuisia muutoksia. Se korvasi aikanaan mallit T148 ja T813. T815 eri muunnelmineen muodostaa tällä hetkellä Tatran malliston perustan.
Sovelluskohteet
T815:n käyttökohteet ovat siviilikäytössä raskaat maantieveturit sekä maansiirtoajoneuvot. Tähän käyttöön suunniteltujen autojen kantavuudet ovat seuraavat:
Armeijan käyttöön tarkoitetun malliston nimi on ARMAX. Näiden mallien kantavuudet ovat seuraavat:
Tehdastekoisten mallien lisäksi Tatra myy autoja ilman päälirakenteita yrityksille, jotka rakentavat niiden pohjalta erilaisiin erityiskäyttöihin suunniteltuja ajoneuvoja, kuten betoni-, palo-, puutavara- ja nosturiautoja. Valikoimaan kuuluu myös 10×10-vetoinen alusta, joita tehdään erikoistilauksesta.
Moottori
Voimanlähteenä on 12,7-litrainen moottori mallinimeltään T928. Julius Mackerlen aikanaan suunnittelema ilmajäähdytteinen V8-moottori on perusrakenteeltaan erittäin vanha, sillä se periytyy jo vuonna 1959 esitellystä T138-mallista. Erikoisuutena moottorissa on vierintälaakeroitu kampiakseli. Tehokkaimman version suurin teho on 325 kW ja suurin vääntö 2 100 Nm. Moottori oli vuonna 2008 maailman ainoa ilmajäähdytteinen ja ainoa mekaanisella polttoaineenruiskutuksella varustettu moottori joka täytti Euro V -päästönormit. Tehokkaimman version polttoaineen ominaiskulutus on 188 g/kWh.
Vaihtoehtoisena voimanlähteenä on ollut ilmajäähdytteinen V12-diesel. Moottorissa on 5 349 osaa, jotka koostuvat kaikkiaan 1 410 nimikkeestä. Jo pelkästään kahdeksasta kappaleesta kootussa kampiakselissa on 148 osaa. Vertailun vuoksi Cummins L10 -moottorissa on 1 898 osaa ja 544 nimikettä.
Alusta ja voimansiirto
Kantavana rakenteena on Tatralle ominaiseen tapaan keskusputkirunko. Rungon modulaarisuus mahdollistaa useita eri akselivälivaihtoehtoja. Runkoputken jokainen liitos on kiinnitetty kuudellatoista vaarnaruuvilla. Jokaisella akselilla on heilurityyppinen erillisjousitus ja tasauspyörästöjen lukot. Jokaisessa vetopyörästössä on kummankin puoleista vetoakselia varten oma vetopyöräparinsa. Oikeaan vetoakselin keskilinja on vasemmanpuoleisen edessä siten, että voima välittyy oikeanpuoleiseen vetoakseliin kiinnitettyyn lautaspyörään etupuolelta ja vasemmanpuoleiseen takapuolelta. Planeettatyyppinen tasauspyörästö on sijoitettu vaihteistosta tulevan voimansiirtoakselin ja vetopyörästön väliin. Etu- ja taka-akselistojen välillä on myös pitkittäistasaus, jonka niin ikään saa lukittua. Pyörien navoissa on planeettavälitys, mikä mahdollistaa suuren momentinsiirtokyvyn. Voimansiirron ainoat nivelet ovat moottorin ja vaihteiston välillä sekä ohjaavissa akseleissa. Jarruina on paineilmakäyttöiset rumpujarrut, jotka on tieliikenteeseen tarkoitetuissa sovelluksissa varustettu ABS-järjestelmällä.
Yhdellä kääntyvällä etuakselilla varustettujen mallien kääntyvällä akselilla käytetään vääntösauvajousitusta. Kahdella kääntyvällä etuakselilla varustetuissa on lehtijousitus. Lisäksi akseleilla on teleskooppi-iskunvaimentimet.
Taka-akseleilla käytetään lehtijousitusta ja joskus sen rinnalla ilmajousitusta. Joissain malleissa on näiden lisäksi teleskooppi-iskunvaimentimet sekä mahdollisesti myös kallistuksenvakain.
Ruuvikierukka-tappityyppinen ohjausjärjestelmä on tehostettu hydraulisella sylinterillä.
Kori ja varusteet
Bulldog-mallista koria on saatavana kolmella eri pituudella joista pisimmässä on takaovet. Takaosassa on mahdollisuus nukkumapaikkaa varten. Lisälämmityksenä on dieselöljyllä toimiva polttoainelämmitin. Sähköjärjestelmä on 24-volttinen.
Aavikkorallit
Toinen Tatralla ajava joukkue on Letka Racing Team, jonka kuljettajana Tomáš Tomeček.
Bobby Brown (freestylehiihtäjä)
Bobby Brown (s. 5. kesäkuuta 1991 Denver) on yhdysvaltalainen freestylehiihtäjä. Hän kilpailee slopestyle- ja big air -kisoissa.
Brownin ensimmäinen suuri voitto tuli joulukuussa 2008 Dew Tour Slopestylessä Breckenbridgessä. Hän voitti myös vuoden 2009 Uuden-Seelannin Openissa (slopestyle). Vuonna 2010 Brown voitti nuorten maailmanmestaruuden slopestylessa.
X Gamesissa Brown voitti big airin vuosina 2010 ja 2012 sekä slopestylen vuonna 2010. Ensimmäisen maailmancupin osakilpailunsa Brown laski maaliskuussa 2013. Hän voitti Breckenridgen osakilpailun tammikuussa 2014.
Brown kuuluu maailman 10 parhaan freestylehiihtäjän joukkoon. Hänet tunnetaan tuplavolttien tekemisistä.
Egbert Van Alstyne
Egbert Van Alstyne (4. maaliskuuta 1882 Chicago – 9. heinäkuuta 1951 Chicago) oli yhdysvaltalainen lauluntekijä ja pianisti, joka työskenteli 1900-luvun alkupuolella New Yorkin Tin Pan Alleylla muun muassa Gus Kahnin ja Harry Williamsin kanssa.
Van Alstynen ensimmäinen merkittävä hitti oli vuoden 1905 ”In the Shade of the Old Apple Tree”, ja muihin hänen menestyneihin sävellyksiinsä lukeutuvat ”What’s the Matter with Father?” (1910), ”Your Eyes Have Told Me So” (1919) ja ”Beautiful Love” (1931). Hänen kappaleensa olivat usein humoristisia ja 1900-luvun alun huumorimusiikille tyypillisesti niissä pilailtiin usein jonkin kansanryhmän, kuten intiaanien tai mustaihoisten, kustannuksella.
Vuonna 1916 Van Alstyne teki pianisti Tony Jacksonin kanssa jazzkappaleen ”Pretty Baby”. Vaikka Van Alstyne merkittiin toiseksi säveltäjäksi, on epäselvää, osallistuiko hän tosiasiassa kappaleen säveltämiseen.
Van Alstynen Broadway-tuotantoon kuuluvat musikaalit Down the Pike (1904), Tom, Dick and Harry (1905), Not Yet, But Soon (1907), A Broken Idol (1909) ja Girlies (1910).
Vuonna 1970 Van Alstyne valittiin Songwriters Hall of Fameen.
Jarl Vegelius
thumb|upright|Jarl Olof Vegelius Jarl Olof Vegelius oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat sairasvoimistelija Karl Vegelius ja Hildur Guldbrandsen.
Moskeija
Moskeija on perusmuodossaan yksinkertaisesti puhdas alue, joka on tarkoitettu rukoiluun. Sillä tarkoitetaan myös rakennusta, jossa muslimit rukoilevat. Sana moskeija on tullut suomen kieleen italian ja espanjan kautta arabiasta, jossa sen kantasana masjid merkitsee "rukouspaikkaa" tai "maahan lankeamisen paikkaa". Moskeijan välttämätön osa on matoilla katettu rukoussali, jossa on mahdollisimman suuri, avoin ja kalustamaton lattiatila rukoukseen osallistujille. Moskeijaan voi kuulua yksi tai useampi minareetti (arabiaksi mi'thana) eli torni, josta kutsu rukoukseen kuulutetaan. Minareetit yleistyivät vasta 1000-luvulla.
Jarl Vegelius
Opinnot
Vegelius kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911 ja liittyi Nylands Nationiin. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan historiallis-kielitieteellisellä osastolla vuosina 1911 - 1914. Filosofian kandidaatin ja filosofian maisterin tutkinnot hän suoritti vuonna 1914. Hän suoritti suojeluskuntain komentajakurssin Suojeluskuntain päällystökoulussa vuonna 1926.
Jääkärikausi
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n haupitsijaoksen toinen tykki tuliasemassa miehistöineen Riianlahdella syksyllä 1916. Vegelius liittyi yhtenä ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 4. huhtikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin 2. syyskuuta hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n konekiväärikomppaniaan, josta hänet siirrettiin 6. helmikuuta 1916 pataljoonan 4. komppaniaan. Vegelius pyrki vapaaehtoisena perusteilla olevaan Jääkäripataljoonan tykistöön ja tulikin valituksi yhtenä niistä 26 miehestä, jotka Jääkäripataljoonan komentaja majuri Bayer valitsi haastattelunsa perusteella. Hänet siirrettiin virallisesti haupitsijaokseen 17. maaliskuuta 1916, minkä päivämäärän voidaan katsoa olevan jääkäritykistön virallinen perustamispäivä. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Ekkau-Kekkaussa sekä Aa-joella. Pataljoonan rintamalta puluun jälkeen hän suoritti vuonna 1917 Libaussa järjestetyn sotakoulun A-kurssin. Vegelius kirjoitti ruotsinkieliset sanat Jääkärimarssiin Libaussa vuonna 1917.
Moskeija
Vaatimattomin moskeijan tyyppi on musalla eli "rukoushuone". Se tarkoittaa joka ulkoilmassa sijaitsevaa rukouspaikkaa tai rukoushuonetta, joka ei täytä kaikkia "varsinaisen" moskeijan vaatimuksia.
Miespuolisia muslimeja kannustetaan rukoilemaan viisi päivittäistä rukoustaan yhteisesti moskeijassa. Musliminaiset voivat vapaasti rukoilla missä se on mukavinta.
Jarl Vegelius
Suomen sisällissota
Vegelius saapui takaisin Suomeen (Vaasaan) kapteeniksi ylennettynä jääkärien pääjoukon mukana 25. helmikuuta 1918. Suomen sisällissotaan hänet komennettiin patterinpäälliköksi Jääkäritykistön 2. patteriin ja otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla ja Lempäälässä sekä Tampereella. Tampereen valtauksen jälkeen hänet siirrettiin tykistön uudelleen järjestelyn jälkeen muodostettuun Jääkäritykistöprikaatin 2. jääkäripatteriston komentajaksi ja hän otti osaa sen komentajana taisteluihin Karjalan kannaksella.
Moskeija
Rukouspaikka
Islam ei vaadi moskeijalta rukouspaikkana mitään erityistä, sillä muslimi voi rukoilla missä tahansa, minne pystyy rukousmaton levittämään. Profeetta Muhammedin kerrotaan sanoneen, että missä vain oikeauskoiset rukoilevat, siellä on moskeija. Muhammedin kerrotaan myös lausuneen: Koko maa on tehty minulle rukouspaikaksi - - siksi seuraajani voivat rukoilla aina kun on sen aika. Rukoukset eivät siten ole sidoksissa paikkaan tai rakennukseen. Rukouspaikat voi silti jakaa varustelun perusteella kolmeen luokkaan: perjantaimoskeijat (jama), moskeijat (masjid) ja rukoushuoneet musallat.
Muslimin päivään kuuluu viisi rukoushetkeä. Rukoukset suoritetaan joko yksin tai yhdessä muiden kanssa. Perjantain keskipäivän rukous tulisi kuitenkin rukoilla yhdessä muiden miesten kanssa moskeijassa. Tätä vaaditaan etenkin wahhabilaisuudessa.
Jarl Vegelius
Sisällissodan jälkeinen aika
Vegelius palveli sodan jälkeen Suomen tykistökoulussa, josta hänet määrättiin 26. elokuuta 1918 alkaen komentajaksi Kenttätykistörykmentti 1:n II patteristoon, mistä hän siirtyi 19. elokuuta 1919 komentajaksi Jääkäritykistöpatteristoon (tunnettiin myöhemmin nimellä Jääkäritykistörykmentti). Vegelius erosi armeijasta 30. maaliskuuta 1922 ja astui Suojeluskuntajärjestön palvelukseen 1. toukokuuta 1922 ja hänet sijoitettiin päälliköksi Kymenlaakson suojeluskuntapiiriin. Vegelius kuoli tapaturmassa 10. heinäkuuta 1926.
Luottamustoimet
Vegelius toimi 1. divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1919.
Moskeija
Muut tarkoitukset
thumb|Yöllinen ramadan-ateria Taipein moskeijassa. Moskeija ei ole pelkästään rukoilemista varten, vaan se on monenlaisen toiminnan keskus. Se on kokoontumispaikka häille ja hautajaisille, kauppojen vahvistamiselle ja almuveron kokoamiselle. Siellä voidaan jopa tilapäisesti yöpyä. Muslimi vajoaa mietiskelyyn moskeijassa tai ottaa siellä nokoset. Moskeijassa on yleensä uskonnollista kirjallisuutta, johon voi syventyä. Paastokuukauden aikana siellä voidaan yön tullen syödä ja juoda yhdessä.
Moskeija on usein avoinna myös rukousaikojen ulkopuolella. Ei-muslimilta on pääsy kielletty Mekan moskeijaan, mutta muissa he voivat vierailla luvan saatuaan. Lakikoulukunnista malikiitit ovat rajoittaneet ei-muslimien pääsyä moskeijoihinsa. Malikiittimoskeijoita on etenkin Pohjois-Afrikassa.
Itikaf
Itikaf tarkoittaa hengellistä retriittiä, jossa moskeijaan vetäydytään mietiskelemään useiksi päiviksi. Sen tavallisin muoto on viettää 10 päivää ja yötä moskeijassa Ramadanin lopussa. Tämän nimityksenä on sunnah. Tapa johtuu siitä, että Ramadanin viimeisten kymmenen yön joukossa on niin sanottu Laylat al-Qadr eli Voiman yö (suura 97), jolloin lausutut rukoukset ovat tuhansia kertoja ansiokkaampia kuin muina kuukausina. Juuri tuona yönä sanotaan Koraanin laskeutuneen alas profeetta Muhammedille. Oppineet eivät kuitenkaan ole yksimielisiä siitä, mikä yö tarkkaan ottaen on se oikea. Esimerkiksi Abu Dawud antaa hadithin joka toteaa: ”Jumalan profeetta neuvoi: etsikää Voiman yötä seitsemän viimeisen päivän joukosta.” Al-Bukharin mukaan Voiman yö on joku kymmenen viimeisen Ramadan-kuun päivän joukosta. Aishan kertoman mukaan Proofeetalla oli tapana vetäytyä rukoukseen (itikaf) kymmenen viimeisen päivän ajan Ramadan-kuussa kunnes hän kuoli. Sen jälkeen hänen kaikki vaimonsa jatkoivat tapaa. Tämän takia monet muslimit ottavat vapaata työstä voidakseen rukoilla läpi yön. Rukoukset tuovat ansioita Paratiisiin pääsemiseksi.
Itikafin muita muotoja on nafi, joka voi kestää vain yhden päivän sekä wajib, joka tarkoittaa pakollista itikafia sen johdosta, että siitä on annettu lupaus Jumalalle. Tapa vastaa kristillistä votiivilahjan antamista.
Rituaalinen peseytyminen (wudu)
Rukousta edeltää monimutkainen rituaalipesu, jota varten moskeijan edustalla on vesisäiliö, allas tai vesiposti. Rituaalinen peseytyminen (wudu) suoritetaan sunnalaisessa islamissa seuraavasti:
Šiialainen rituaalipesu poikkeaa tästä ja suoritetaan seuraavasti:
Pesun jälkeen lausutaan uskontunnustus (shahada). Islamilainen moskeijaopas kertoo, että moskeijaan astuttaessa lausutaan rauhan toivotus "al-salamu alaikum" (rauha olkoon kanssanne), johon vastataan "wa alaikum al-salam" (ja rauha olkoon kanssanne). Toivotuksen voi sanoa, vaikka ihmiset rukoilisivat. Rukoileva saa tällöin vastata käden liikkeellä."
Moskeijassa kävijän tulee käyttäytyä arvokkaasti ja kunnioittavasti. Moskeijassa tulee puhua hiljaa, eikä keskusteluissa tule käsitellä aiheita, jotka voivat herättää pahennusta. Rukoilevan ihmisen editse ei pidä kulkea." Muita ei saa häiritä äänekkyydellä, esimerkiksi lukemalla Koraania liian kovalla äänellä.
Siisteys ja vaatetus
Siisteydestä ja vaatetuksesta moskeijaopas toteaa: "Yleiseen siisteyteen tulee kiinnittää huomiota, ja se tarkoittaa käytännössä sitä, että hengityksestä tai vaatteista ei saa lähteä hajua, joka voi häiritä toisia. Kengät tulee riisua siihen tarkoitetussa paikassa, joko moskeijan sisäänkäynnin luona tai rukoussalin sisäänkäynnin luona." "Moskeijassa käyvän tulee pukeutua siveellisesti. Miehillä tulee olla yllään läpinäkymätön asu, joka ylettyy polvien alapuolelle ja joka on löysä. Naisilla tulee olla yllään löysä asu, joka peittää sekä nilkat ja ranteet että kaulan ja pään."
Miehet ja naiset moskeijassa
Sukupuolet on erotettu toisistaan: "Moskeija on rukouspaikka, ja jotta kumpikin sukupuoli voi keskittyä rukoilemiseen häiritsemättä toisiaan, naiset rukoilevat rukoussalin takaosassa ja miehet salin etuosassa. Moskeijassa voi myös olla erilliset rukoussalit tai rukousosastot sekä peseytymishuoneet."
Ei-muslimit
Ei-muslimien vierailusta opas kertoo: "Monet moskeijat, varsinkin länsimaissa, ottavat mielellään vastaan vieraita, jotka eivät ole muslimeja. Vieraan on hyvä tuntea itsensä tervetulleeksi ja rentoutuneeksi ja olla pelkäämättä toimivansa väärin. Tavallinen kohtelias käytös riittää usein pitkälle, ja muslimit ovat usein hyvin ymmärtäväisiä, jos joku toimii väärin tietämättään. Muilta kuin muslimeilta ei odoteta rituaalien noudattamista tai erityisiä kunnioituksen osoituksia, vaan tavallista kohteliaisuutta."
Historia
Historian vanhimman moskeijan kerrotaan olevan Muhammedin vuonna 622 Medinaan rakennuttama kotimoskeija. Siitä kerrotaan kuitenkin vasta 800-luvulla, joten monet pitävät sitä myöhemmin luotuna legendana.
Vanhimpia arabien rakennuttamia temppeleitä ovat kalifi Abd al-Malikin vuonna 691 Jerusalemiin rakennuttama Kalliomoskeija sekä kalifin seuraajan Al-Walidin vuonna 706 Damaskokseen rakennuttama Umaijadimoskeija, joka tehtiin purkamalla paikalla sijainnut Johannes Kastajan  katedraali. Umaijadimoskeijan sisällä on edelleen Johannes Kastajan pyhäinjäännösarkku. Joidenkin tutkijoiden mielestä nämä varhaiset rakennukset eivät vielä olleet islamilaisia pyhäkköjä, vaan arabikristillisiä temppeleitä.
Koraanikoulut ja madrasat
Turkkilaiset seldzukit kehittivät 1000-luvulla Keski-Aasiassa islamilaisen koulujärjestelmän, jossa moskeijoiden yhteyteen perustettiin kouluja (madrasa). Kun koraanikoulujen tärkein ja lähes ainoa oppiaine oli Koraanin ulkoa opettelu, madrasat olivat korkeampia oppilaitoksia, joissa koulutettiin uskonnollista virkamiehistöä sunnalaisen islamin oppeihin. Madrasat levisivät koko islamilaiseen maailmaan. Koraanikoulut ja madrasat toimivat yleensä moskeijoiden yhteydessä. Muodollisia tutkintoja niissä ei suoritettu eivätkä ne olleet esikuvia eurooppalaisille yliopistoille, kuten joskus luullaan.
Moskeijan arkkitehtuuri
Islamilaisessa maailmassa on kehittynyt useita moskeijatyyppejä. Varhaiset abbasidimoskeijat saivat suorakaiteen muotoisen esikuvansa kristillisistä kirkoista. Osmanityyliselle moskeijalle on ominaista avara, kupolin kattama rukoushuone sekä minareetit. Osmanityyli levisi Osmanien valtakunnan koko alueelle Balkanista Lähi-itään ja Pohjois-Afrikkaan. Tyyli alkoi muotoutua Anatoliassa jo ennen Konstantinopolin valloitusta, mutta sen ilmeisenä esikuvana oli Bysantin merkittävin rakennus eli Istanbulin Hagia Sofia, vuonna 537 rakennettu kristillinen kirkko. Sen kupolirakenteen varhainen esikuva oli vuorostaan saatu Rooman Pantheonista, josta jäljet mahdollisesti johtavat keisari Neron Kultaiseen taloon. Konstantinopolin valloituksen jälkeen Hagia Sofia muutettiin moskeijaksi. 1900-luvulla öljyn tuoman vauraus johti uuteen moskeijarakentamisen aaltoon, joka on edistänyt islamilaista nykyarkkitehtuuria. Suunnittelutöihin ovat osallistuneet myös ei-islamilaiset arkkitehdit.
Minareetti
Moskeijaan kuuluu tavallisesti yksi tai useampi tornimainen minareetti, josta rukouskutsu kuulutetaan. Minareetti vastaa kristillisten kirkkojen kirkontornia ja palvelee samoja tarkoituksia eli auttaa jumalanpalvelusmenojen alkamista koskevan viestin levittämistä ja toisaalta korkeudellaan ottaa haltuunsa kaupunkinäkymän. Minareetit kehittyivät vähitellen neliömäisistä kirkontornia muistuttavista alkumuodoista nykyiseen solakkaan ulkoasuunsa. Irakissa kuitenkin nähtiin varhain myös sassanidiperinteen mukaisia kierretorneja. Ensimmäiset minareetit rakennettiin vasta 800-luvulla abbasidien hallintokaudella, eivätkä ne olleet tavallisia ennen 1000-lukua. Sitä ennen rukouskutsu huudettiin temppelin katolta tai ovensuusta.
Peseytymisallas
Koska islaminuskoiset peseytyvät rituaalisesti ennen rukousta, moskeijaan kuuluu peseytymispaikka, joka sijaitsee joko sisäpihalla tai sisäänkäynnin yhteydessä. Usein peseytymispaikka on katetussa paviljongissa sisäpihan keskellä.
Rukoushuone
Astuttaessa peseytymisaluetta – eteistä tai sisäpihaa – peremmälle saavutaan kalustamattomaan avoimeen tilaan. Tämän rukoussali on tavallisesti arkkitehtuuriltaan yksinkertainen, ja kattoa kannattelevat usein pylväsrivistöt. Rukoushuoneen lattian peittävät kokonaan matot.
Qibla-seinä ja mihrab
Visuaalisesti muusta poikkeaa qibla-seinä, joka on yleensä sisäänkäyntiä vastapäätä. Oikeaoppisesti qibla-seinän tulisi olla kohtisuorassa Mekkaan päin osoittavaa suoraa vasten. Näin rukoilemaan kokoontuneet asettumalla qibla-seinän kanssa yhdensuuntaisiin riveihin suuntaavat samalla itsensä Mekkaan päin. Qibla-seinässä, yleensä keskellä sitä, on mihrab, syvennys, josta seinän erottaa qibla-seinäksi. Mihrabissa ei ole kalustusta toisin kuin kristillisen kirkon alttarin ympärillä. Jos moskeijassa on saarnastuoli eli minbar perjantaisaarnoja varten, se sijaitsee mihrabin vieressä. Tällaista moskeijaa kutsutaan perjantaimoskeijaksi.
Kolme moskeijan käsitettä
Moskeijan arabialainen kantasana tarkoittaa "rukouspaikkaa". Yksinkertaisimmillaan se on puhdas alue, joka on tarkoitettu rukoiluun. Vaikka muslimit katsovat, että "koko maailma on moskeija", on sanalla myös kapeampi merkitys, joka tarkoittaa varta vasten moskeijaksi tehtyä ja Jumalalle omistettua rakennusta.
Musalla
Rukouspaikasta, joka voi olla myös ulkotila kuten moskeijan piha, käytetään nimitystä musalla (arab. مصلى ). Muslimien rukoustilat, jotka sijaitsevat esimerkiksi kerrostalossa, eivät täytä kaikkein tiukimpia moskeijalle asetettuja ehtoja. Sen takia niistäkin voidaan käyttää nimeä musalla, joka voidaan kääntää rukoushuoneeksi. Muslimien tavallisessa kielenkäytössä rajanveto moskeijan ja musallan välillä ei ole ehdoton.
"Varsinainen" moskeija
Moskeijalle on šariassa omat sääntönsä, joihin kuuluvat ainakin seuraavat asiat: moskeijan käyttötarkoitusta ei saa muuttaa; moskeijaa ei saa myydä; moskeijaan astuttaessa lausutaan kaksi rakaa; rituaalisesti epäpuhdas, kuten nainen, jolla on kuukautiset ei saa tulla moskeijaan. Nämä säännöt eivät koske musallaa. Moskeija ei liioin voi olla kerrostalossa, jonka ala- tai yläpuolella on muita tiloja. Moskeijarakennuksessa ei saa olla sen seinään rajoittuvia muita tiloja. Niinpä Helsingin suurmoskeijahankkeen piirustuksissa rukoushuone oli suunniteltu erilliseksi rakennukseksi niin sanotusta kulttuurikeskuksesta. Lahden moskeijan yhteydessä on luokkatiloja, joten Lahden islamilaisen valistusyhdistyksen puheenjohtaja Fayrullah Evirken katsoi, ettei kyseessä ole moskeija vaan kulttuurikeskus. Antero Leitzingerin mukaan tataarit pitävät moskeijana rakennusta vain, jos siinä on myös minareetti.
Globe-teatteri
thumb|Globe-teatterin oletettu poikkileikkaus. C. Walter Hodges, 1958. thumb|Globe-teatterin uudenaikainen rekonstruktio ("Shakespeare's Globe") Lontoossa Globe-teatteri oli teatteri Lontoossa. Useat William Shakespearen näytelmät saivat ensi-iltansa siellä. Teatterin rakensi vuonna 1599 Shakespearen näyttelijäseurue The Lord Chamberlain's Men. Teatteri tuhoutui 29. kesäkuuta 1613, kun Henrik VIII:n esityksen teatterikanuuna sytytti tulipalon. Toinen Globe-teatteri rakennettiin samalle paikalle kesäkuussa 1614 ja suljettiin vuonna 1642.
Moskeija
Jama
Jos moskeijassa on saarnastuoli eli minbar se on perjantaimoskeija eli ,jama. Esimerkiksi Kairouanin suuri moskeija on arabiankieliseltä nimeltään جامع القيروان الأكبر‎ eli  jama alqirwan al'akbar‎. Saarnastuolia tarvitaan perjantain keskipäivän rukouksen saarnaa varten. Yliopistoa tarkoittava arabian sana jamea poikkeaa vain vähän perjantaimoskeijan nimestä.
Moskeijat Suomessa
Järvenpään moskeija Järvenpäässä on lajissaan Suomen ensimmäinen. Sen rakensivat talkoilla tataarit 1940-luvun alkupuolella. Rakennukseen kuuluu minareettia edustava torni, josta ei tosin rukouskutsuja ole lupa huutaa. Muita moskeijoita tai rukoushuoneita on Suomessa noin 60–80, muun muassa Helsingissä kahdeksan. Pääkaupunkiseudulla niitä on noin 30.
Globe-teatteri
Vuonna 1997 avattu Shakespeare's Globe on alkuperäisen teatterin rekonstruktio, joka sijaitsee noin 230 metriä alkuperäisen teatterin paikalta. Sen perusti amerikkalainen näyttelijä ja ohjaaja Sam Wanamaker. Shakespeare's Globe on kokonaan yksityisrahoitteinen.
Moskeija
Moskeijat Suomessa
Lahden moskeija (turk. Lahti Cami) on 1950-luvulla rakennettu entinen Adventtiseurakunnan kirkko, joka sijaitsee Päijät-Hämeen maakunnassa Lahden Asemantaustalla. Lahden moskeija on Suomen suurin. Aiemmin myös kuvataiteilija Ismo Pyykön ateljeena toiminut rakennus kunnostettiin moskeijaksi vuonna 2012. Se kuuluu Suomen Islamilaisen Diyanet Yhdyskunnan alaisuuteen, joka lisäksi hallinnoi Vantaan, Turun sekä Porin rukoushuoneita. Lahden moskeijakaan ei todellisuudessa ole moskeija, koska siinä on luokkatiloja. Yhdyskunta saa rahoitusta Turkista.
Useat suomalaiset moskeijahankkeet ovat kaatuneet rahoituksen puutteeseen. Monissa Euroopan maissa moskeijat ovat saaneet merkittävää rahoitusta arabimaista, etenkin Saudi-Arabiasta ja Turkista. Helsingin suurmoskeijahanke kaatui vuonna 2017.
Moskeijoiden kohtaama vastarinta
Moskeijat ovat länsimaissa kohdanneet myös vastustusta, koska ne saatetaan nähdä merkkinä länsimaisten arvojen kanssa yhteensopimattoman uskonnon valta-aseman vahvistumisesta, ”islamisaatiosta”. Moskeijoiden rakentamista on lännessä vastustettu myös siksi, että niiden epäillään muuttuvan ääriuskonnollisuuden keskuksiksi. Islamilaisen neuvoston varapuheenjohtaja Pia Jardi on torjunut väitteen: "On jo ihan tutkimuksienkin kautta todettu, että ei ne ole ne moskeijat, jotka radikalisoivat. Rakennus ei voi radikalisoida, vaan sen tekevät ihmiset."
Hoodoo (geologia)
thumb|Hoodoo-kivimuodostelmia [[Bryce Canyonin kansallispuisto|Bryce Canyonin kansallispuistossa, Utahissa]]
Hoodoot muodostuvat alueille, joissa paksu kerros suhteellisen pehmeää kiveä, kuten mutakiveä, huonosti lujittunutta hiekkakiveä tai tuffia, on peittynyt ohuella kerroksella kovaa kiveä, kuten hyvin lujittunutta hiekkakiveä, kalkkikiveä tai basalttia. Jään peittämillä vuoristoisilla laaksoilla pehmeämpi aine voi olla jäistä ja suojaavat päällyskivet suuria järkäleitä. Tyypillisesti, useimmat hoodoo muodostelmat muodostuvat kahden kuluttavan prosessin, jotka jatkuvasti syövyttävät kivimuodostuman reunoja. Myös sade kuluttaa kiveä.
Sammy Kitwara
Sammy Kirop Kitwara (s. 26. marraskuuta 1986 Marakwet) on kenialainen kestävyysjuoksija. Häntä valmentaa Moses Kiptanui.
Puolimaratonin MM-kilpailuissa hän sijoittui kymmenenneksi Birminghamissa 2009 ja kolmanneksi Nanningissa 2010. Molemmilla kerroilla hän sai joukkuekilpailussa kultaa. Vuonna 2009 Kitwara voitti Kenian mestaruuden 10 000 metrin juoksussa ja hänet valittiin Kenian kisajoukkueeseen Berliinin MM-kilpailuihin. Myöhemmin hänet kuitenkin pudotettiin joukkueesta hänen kilpailtuaan ulkomailla ilman Kenian yleisurheiluliiton lupaa. Syyskuussa 2009 hän voitti puolimaratonkilpailun Rotterdamissa ajalla 58.58 ja hänestä tuli kuudes 59 minuutin alittaja puolimaratonilla. Vuoden 2009 maailmantilastossa Kitwaran aika oli toiseksi paras.
Syyskuussa 2011 hän sijoittui puolimaratonkilpailussa Philadelphiassa toiseksi ajalla 58.48. Hän hävisi maanmiehelleen Mathew Kisoriolle kaksi sekuntia. Kisorion ja Kitwaran ajat olivat tuolloin kautta aikain neljänneksi ja viidenneksi parhaat. Vuonna 2013 Kitwara sijoittui kolmanneksi sekä Rotterdamin maratonilla että Chicagon maratonilla. Vuonna 2014 hän sijoittui kolmanneksi Tokion maratonilla ja toiseksi Chicagon maratonilla. Chicagossa hän juoksi ajan 2.04.28, joka oli tuon kauden maailmantilaston neljänneksi paras. Vuonna 2015 hän sijoittui kuudenneksi Lontoon maratonilla ja toiseksi Chicagossa. Vuonna 2016 hän sijoittui toiseksi Amsterdamin maratonilla ja joulukuussa 2016 hän voitti Taipein maratonin. Vuonna 2017 hän voitti Valencian maratonin.
Kitwara antoi positiivisen dopingnäytteen maaliskuussa 2019 ja sai 16 kuukauden kilpailukiellon. Kilpailukielto päättyy 16.7.2020.
Lohuton
Kappaleesta ”Kuvajaenen” kuvattiin musiikkivideo.
Djibouti yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Djibouti on osallistunut yleisurheilun ulkoratojen maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1983–1999 sekä väliin jääneiden Edmontonin kisojen jälkeen jälleen vuodesta 2003. Se on saavuttanut MM-kilpailuissa kaksi hopeamitalia ja yhden pronssin. Ahmed Salah sijoittui maratonilla toiseksi Roomassa 1987 ja Tokiossa 1991. Ayanleh Souleiman sijoittui 800 metrin juoksussa kolmanneksi Moskovassa 2013. Muita djiboutilaisurheilijoita ei ole yltänyt pistesijoille eli kahdeksan parhaan joukkoon.
Stroitel
Stroitel on kaupunki Belgorodin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Donin ja Dneprin vedenjakajalla 22 kilometriä Belgorodista pohjoiseen. Kaupunki on Jakovlevon piirin keskus. Kaupungissa asui 23 933 ja koko piirissä 57 774 henkeä (vuonna 2010).
Stroitel on saanut alkunsa vuonna 1958 perustetusta Jakovlevon rautamalmiesiintymän kaivostaajamasta. Esiintymän hyödyntäminen oli pitkään pysähdyksissä, mutta vuonna 2005 se aloitettiin uudelleen. Taajama sai kaupungin statuksen vuonna 2000.
Lightning Bolt (albumi)
Lightning Bolt on Yhdysvaltain Seattlesta kotoisin olevan Pearl Jamin kymmenes studioalbumi. Levyn on tuottanut suurimman osan muistakin Pearl Jamin levyistä tuottanut Brendan O'Brien. Levy julkaistiin yhtyeen oman Monkeywrench Recordsin kautta lokakuussa 2013.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 8.
Penicillium roqueforti
Penicillium roqueforti on home, joka esiintyy luonnonvaraisena maaperässä ja hajoavassa orgaanisessa aineksessa. Home on aerobinen, se lisääntyy sekä suvuttomasti, että suvullisesti ja se pystyy hyödyntämään monenlaisia hiilihydraatti- ja typpilähteitä. Penicillium roquefortia käytetään useiden eri juustolaatujen, muiden muassa roquefortin ja stiltonin valmistuksessa, joissa se muodostaa niille tyypillisen vihertävän siniharmaan homekasvuston. Sen avulla valmistetaan myös muun muassa antibiootteja, polysakkarideja ja entsyymejä.
Sienimyrkyt
Penicillium roqueforti tuottaa sienimyrkkyjä, muun muassa roquefortiinia, joka estää joidenkin bakteereiden kasvua. Näillä myrkyillä ei ole todettu olevan vaikutusta ihmiseen edes teollisen juustonvalmistuksen aiheuttamassa jatkuvassa altistuksessa.
Historia
Ihminen on käyttänyt Penicillium roquefortia hyväkseen juustonvalmistuksessa jo ainakin kahden tuhannen vuoden ajan.
Harjun rautatieasema
Harjun rautatieasema on rautatieliikennepaikka Savon radalla Kouvolan Valkealassa, Harjun kylässä. Vuosina 1887–1889 valmistunut puurakenteinen asemarakennus rakennettiin Oulun radan tyyppipiirustuksien mukaisesti, ja sitä laajennettiin vuonna 1902 huomattavasti liikenteen vilkastuttua. Laajennus tehtiin Bruno Granholmin laatimien piirustusten pohjalta alkuperäistä rakennustapaa noudattaen.
1890-luvun taitteessa silloisen Valkealan kunnan alueelle avattiin paperitehdas ja villatehdas, jotka lisäsivät huomattavasti sekä tavara- että matkustajaliikennettä Kouvolan pohjoispuolelle. Harjun aseman merkittävyys säilyi myös sen jälkeen, kun Voikkaalle oli rakennettu ratayhteys Haarakalliosta, koska radan haaraan ei uutta asemaa perustettu. Vuonna 1920 avattu Voikkaan ja Kymintehtaan välinen yksityisrata vähensi kuitenkin Harjun merkittävyyttä matkustajaliikenteessä.
Savon radan perusparannuksen yhteydessä vuosina 1965–1970 Harjun ja Multamäen asemien välinen, neljän kilometrin pituinen rataosuus rakennettiin käytännössä kokonaan uudelleen. Vanha Harjujoen ylittänyt silta korvattiin uudella 88 metriä pitkällä kaksikaarisella betonisillalla, ja uudelle ratalinjalle tuli myös 181 metriä pitkä Venekallion tunneli.
Peter Göbl
Peter Göbl (24. toukokuuta 1851 – 15. helmikuuta 1916) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 29. kesäkuuta 1877 ja nimitettiin Augsburgin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Sinopen titulaaripiispaksi 28. helmikuuta 1911. Piispaksi konsekroinnin suoritti 2. huhtikuuta Maximilian von Lingg.
Göbl toimi piispana loppuikänsä.
Carl Oskar Evert Andelin
Carl Oskar Edvard Andelin (18. elokuuta 1840 Tohmajärvi – 20. maaliskuuta 1905 Helsinki) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
An Kum-ae
An Kum-ae (s. 3. kesäkuuta 1980) on pohjoiskorealainen judoka ja olympiavoittaja. Hän kilpailee alle 52-kiloisten sarjassa, jossa hän voitti olympiakultaa Lontoossa 2012 ja hopeaa Pekingissä 2008. An on voittanut myös kaksi pronssimitalia MM-kisoissa, yhden kulta- ja pronssimitalin Aasian kisoissa ja yhden pronssin Aasian-mestaruuskilpailuista.
Carl Oskar Evert Andelin
Vuodesta 1885 Andelin oli henkivartioväen 3. Suomen tarkk’ampujapataljoonan talouspäällikkö ja sitten 4. Oulun tarkk’ampujapataljoonan komentaja kesäkuusta 1885. Hän erosi sotapalveluksesta kenraalimajurina 1890, mutta toimi muun muassa Suomen sotaväen leski- ja orpokassan taloudenhoitajana 1893–1895, Hakunilan maatilan omistajana Helsingin maalaiskunnassa vuodesta 1883, Suomen teollisuudenharjoittajain keskinäisen paloapuyhdistyksen hallituksen jäsenenä vuodesta 1902 ja Venäjän Punaisen Ristin Suomen osaston taloudenhoitajana aina kuolemaansa saakka.
Linnake (elokuva)
Linnake (The Mission) on vuonna 1986 valmistunut historiallinen seikkailuelokuva ja se sijoittuu 1700-luvun Latinalaiseen Amerikkaan, jossa espanjalaiset ja portugalilaiset taistelevat siirtomaaherruudesta.
Jeremy Irons esittää jesuiittapappia, joka haluaa tehdä "villeistä" kristittyjä. Maallisempia pyyteitä elokuvassa edustaa kapteeni Mendoza (Robert De Niro). Elokuvassa tekee pienen roolin myös tunnettu yhdysvaltalainen jesuiittapappi ja rauhanaktivisti Daniel Berrigan.
Vastaanotto
Linnake palkittiin Kultaisella palmulla Cannesin elokuvajuhlilla. Chris Menges sai elokuvasta parhaan kuvauksen Oscar-palkinnon.