cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kangaslammin työväentalo Sointula
Historia
Talo oli takavarikossa sisällissodan aikana ja sinne majoitettiin venäläisiä sotilaita. Talon vapautusta anottiin läänin maaherralta vuoden 1919 kesäkuussa. Sisällissodan aikana työväenyhdistyksen puheenjohtaja Matti Tolonen sai valkoisilta luodin päähänsä, mutta luoti ei ollut kuolettava. ”Valkoisilla oli niin kiire, että eivät joutuneet katsomaan kuinka uhrille kävi.”
Rakennus
Talo on hirsirunkoinen ja vuoraamaton, ja se on maalattu punaiseksi. Katteena on alkuperäinen päre. Sisäkatto on vuorattu pahvilla ja sisäseinät tapetoitu vuonna 1955. Talossa on puulämmitys. Siinä ei ole vesijohtoa, viemäriä eikä wc:tä.
Talossa on juhlasali näyttämöineen, keittiö, eteinen ja huoneen ja keittiön asunto. Keittiö on toiminut myös ravintolana.
Francesca Caccini
pienoiskuva|Francesca Caccini. Francesca Caccini (18. syyskuuta 1587 Firenze – viimeistään 1640) oli italialainen säveltäjä, luutisti ja laulaja. Hän oli säveltäjä Giulio Caccinin tytär.
Caccini sävelsi muun muassa viisi oopperaa, joista neljä on kadonnut, madrigaaleja sekä motetteja.
Lautiosaari
pienoiskuva|Lautiosaaren vaihde.
Lautiosaari on kylä Keminmaan kunnassa. Se sijaitsee Kemijoen itärannalla Isohaaran vesivoimalaitospadon altaan ja tulvakanavan muodostamassa saaressa Kemin kaupunginrajan pohjoispuolella. Kylän eteläpuolella sijaitsee Kemi-Tornion lentoasema. Lautiosaari tunnetaan tuttavallisemmin myös nimellä Lautsikka.
Vaikka Keminmaan asutus keskittyi aluksi Kemijoen itäpuolelle, lähes kaikki kunnan palvelut ovat keskittyneet Kemijoen länsipuolelle. Lautiosaaressa toimii nykyään vain muutama yritys, K-Market Lautia, Posti, perusopetuksen luokka-asteet 1–6 kattava Pölhön koulu ja nuorisotila. Lautiosaaressa sijaitsi aiemmin myös kirjasto, mutta se on lakkautettu kunnan talousvaikeuksien takia ja sen tilalle on perustettu kylätalo. Lautiosaaressa sijaitsee Kaukokiidon Liikenneterminaali.
Lautiosaaresta ovat kotoisin muun muassa näyttelijä Peter Franzén, professori Markus Pessa, liikemies Veikko Lesonen ja jalkapalloilija Hannu Tihinen.
Lähteet
65.79861°N, 24.57917°W
Turk Broda
pienoiskuva|Turk Broda poseeraa Stanley Cupin ja Vezina Trophyn kanssa vuonna 1948. Walter Edward "Turk" Broda (15. toukokuuta 1914 Brandon, Manitoba, Kanada – 17. lokakuuta 1972) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Maalivahti Broda pelasi Toronto Maple Leafsissa NHL-liigassa.
Broda syntyi ukrainalais-kanadalaiseen perheeseen. Maple Leafsin vahvuuteen hän liittyi 1936.
Menestyksekkäiden kausien jälkeen Broda piti taukoa urheilusta 1943–1945 palvellakseen armeijassa toisessa maailmansodassa. Asepalveluksen jälkeenkin hän pelasi huipulla voittaen muun muassa Stanley Cupeja; vuonna 1952 Turk Broda lopetti pelaajauransa.
Broda kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1972.
Luettelo Armenian kaupungeista
Tämä on luettelo Armeniassa sijaitsevista kaupungeista. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maassa oli tuolloin 49 kaupunkia. thumb|350px|Armenian kartta, josta tärkeimpien kaupunkien sijainti käy ilmi.
Oheinen taulukko listaa Armenian kaupungit vuoden 2011 väestönlaskennan mukaisessa suuruusjärjestyksessä (de jure asukasluku). Lisäksi on kerrottu asukasluku kymmenen vuotta varhaisemmassa väestönlaskennassa. Maakuntakeskukset on esitetty vahvennettuna. Armenian aluehallinnon paikallistasolla on yhdeksän kaupunkikuntaa. Kaupunkikunnista on kerrottu keskuskaupungin asukasluku ja suluissa koko kaupunkikunnan asukasluku (kylineen). Kaupunkien suomeen translitteroitu nimimuoto on alustava ja saattaa paikoin vaatia korjausta. Alle 10 000 asukkaan kaupunkien tiedoista on kirjattu vasta osa.
John Ruiz
John "The Quiet Man" Ruiz (s. 4. tammikuuta 1972 Isabela, Puerto Rico) on nyrkkeilyn kaksinkertainen ammattilaisten WBA-liiton raskaan sarjan maailmanmestari.
Ruiz on urallaan otellut 48 ammattilaisottelua, joista voittanut 41, hävinnyt viisi ja yksi päättynyt ratkaisemattomaan. 30. huhtikuuta 2005 käyty ottelu James Toneya vastaan kirjattiin jälkikäteen epäviralliseksi. Tuolloin Ruiz puolusti Toneya vastaan mestaruuttaan ja hävisi. Ruiz ilmoitti jäävänsä eläkkeelle, mutta 10 päivän päästä ilmoitti palaavansa takaisin, kun Toneyn ilmoitettiin kärähtäneen anabolisten steroidien käytöstä ja Ruizin säilyttävän mestaruutensa.
Vaikka Ruiz onkin nyrkkeilymaailmassa harvinainen kaksinkertainen maailmanmestari, ei hän yleisesti ole erityisen arvostettu. Hänen managerinaan toimii Don King ja mestaruudet ovat tulleet muutoin kuin yksinomaan nyrkkeilemällä. Lisäksi Ruizia on kritisoitu hänen roikkuvasta nyrkkeilytyylistään, jonka käyttämisen hän aloitti, kun David Tua oli tyrmännyt hänet vain 19 sekunnin ottelemisen jälkeen 15. maaliskuuta 1996.
Ensimmäinen maailmanmestaruus
Vuoden 1999 loppupuolella Lennox Lewis voitti Evander Holyfieldin WBC:n, IBF:n ja WBA:n tunnustamassa mestaruusottelussa. Myöhemmin Lewisille tarjottiin että hän puolustaisi titteliään ottelussa Ruizia vastaan mutta hän kieltäytyi ja nimitti Ruizia arvottomaksi haastajaksi vaikka WBA:n sääntöjen mukaan Ruizilla olisi ollut oikeus titteliotteluun.
Sen sijaan Lewis suostui ottelemaan kaupallisesti kiinnostavampana pitämäänsä hahmoa, Michael Grantia vastaan. Lewisille kuitenkin ilmoitettiin, että mikäli hän kohtaisi Grantin, menettäisi hän automaattisesti WBA:n tunnustaman mestaruutensa. Lewis kuitenkin pitäytyi päätöksessään ja tyrmäsi Grantin kahdessa erässä menettäen samalla WBA:n ja IBF:n mestaruutensa.
Saadakseen mestaruustittelin, Ruiz kohtasi entisen mestarin Holyfieldin 12. elokuuta 2000, mutta hänet julistettiin hävinneeksi tuomarien yksimielisellä päätöksellä. Päätöstä kritisoitiin huomattavasti lajiasiantuntijoiden ja urheilujournalistien keskuudessa, ja uusintaottelun järjestämisestä päätettiinkin välittömästi. 3. maaliskuuta 2001 Ruiz voitti uusintaottelun ja mestaruuden. Hän puolusti mestaruuttaan kahdesti: ratkaisemattomassa ottelussa Holyfieldiä vastaan sekä 10-eräisessä ottelussa Kanadan Kirk Johnsonia vastaan. Johnson hylättiin hänen lyötyään toistuvasti Ruizin vyötärön alapuolelle.
1. maaliskuuta 2004 Las Vegasin Caesars Palacessa Ruiz hävisi mestaruusottelussa itseään huomattavasti kevyemmälle, raskaan keskisarjan mestarille Roy Jones juniorille tuomarien yksimielisellä päätöksellä ja hänen ensimmäinen aikakautensa mestarina päättyi.
Toinen maailmanmestaruus
Alempaa raskasta sarjaa hallinnut Roy Jones junior oli Ruizin voitettuaan myös raskaansarjan mestari. Hänen oli vaikea päättää mitä tehdä urallaan seuraavaksi. Hän ei takarajaan mennessä onnistunut sopimaan ottelua haastajaa, Ukrainan Vitali Klitškoa vastaan ja näin WBA päätti järjestää mestaruusottelun Klitškon ja Hasim Rahmanin välillä väliaikaisesta mestaruudesta. Väliaikaisen mestarin olisi ollut määrä kohdata Jones virallistaakseen tittelinsä. Klitško kuitenkin kieltäytyi ottelusta ja Rahmanin uudeksi vastustajaksi saatiin melkein sovittua kolmoshaastajaksi nimetty David Tua. Kuitenkin myös Tua kieltäytyi, ja näin tuon hetken korkeimmalle listalla arvostettu Ruiz pääsi haastamaan Rahmanin.
Henning Berg
Pelaajaura
Manchester Unitedissa Berg pääsi juhlimaan voittoja niin Englannissa kuin Euroopan kentilläkin. Berg oli mukana juhlimassa joukkueen triplamestaruutta kaudella 1998–1999, kun United voitti Englannin Valioliigan, FA Cupin sekä Mestarien liigan. Berg palasi Blackburniin 2000 lainalle ja seuraavana vuonna siirtyi takaisin varsinaisella sopimuksella.
John Ruiz
Toinen maailmanmestaruus
13. joulukuuta 2003 järjestetyssä ottelussa Ruiz voitti Rahmanin yksimielisellä päätöksellä ja sai näin kautta aikain ensimmäisen WBA:n väliaikaisen mestarin tittelin nimiinsä. 20. helmikuuta 2004 Roy Jones jr. ilmoitti palaavansa takaisin alempaan raskassarjaan, minkä seurauksena Ruizin mestaruuden väliaikainen asema poistui. Näin hänestä tuli virallinen WBA:n mestari toistamiseen.
Henning Berg
Pelaajaura
Berg päätti uransa skottiseura Glasgow Rangersissa kaudella 2003–2004 Skotlannin Valioliigan kakkossijaan.
Maajoukkueura
Norjan maajoukkueessa Berg pelasi sata A-maaottelua ja ylsi tuohon saavutukseen kaikkien aikojen toisena norjalaismiehenä. Maaottelumaaleja hän teki yhdeksän. Hän oli mukana MM-kisoissa 1994, 1998 ja EM-kisoissa 2000.
Ura valmentajana
Henning Berg aloitti valmennusuransa 2005 oslolaisen FC Lynin päävalmentajana. Ensimmäisellä valmennuskaudellaan Berg johdatti FC Lynin Tippeligaenin kolmanneksi. Kaudella 2006 seura sijoittui seitsemänneksi. Bergin valmennusaikana, kesällä 2006, FC Lyn myi John Obi Mikelin Chelseaan 16 miljoonalla punnalla, mikä on Norjan liigan suurin siirtosumma koskaan.
John Ruiz
Toinen maailmanmestaruus
Ruiz puolusti toista mestaruuttaan ensimmäisen kerran 17. huhtikuuta 2004 New Yorkin Madison Square Gardenissa Fres Oquendoa vastaan ja voitti ottelun 11. erässä teknisellä tyrmäyksellä. Samana vuonna 13. marraskuuta Ruiz puolusti mestaruuttaan Andrzej Gołotaa vastaan ja voitti ottelun tuomarien yksimielisellä päätöksellä, vaikka otti itse lukua kahdesti sekä menetti yhden ansaitsemansa pisteen.
Henning Berg
Ura valmentajana
Syyskuussa 2008 Berg allekirjoitti sopimuksen Lillestrøm SK:n kanssa. Hän siirtyy seuran peräsimeen Tippeligaen-kauden 2008 jälkeen. Tilanne kuitenkin muuttui ja Berg siirtyi uuteen seuraansa jo lokakuun lopulla. Hän luotsasi seuran voittoon kauden viimeisessä ottelussa Rosenborgia vastaan. Berg ei kuitenkaan onnistunut tulevilla kausilla nostamaan LSK:ta Tippeligaenin kärkikahinoihin, vaan joukkue sijoittui 2010 parhaimmillaan kymmenneksi. Hän sai potkut lokakuun lopulla 2011 LSK:n majaillessa sijalla 12.
Marraskuun 2012 alussa Berg palasi valmennustehtäviin Englannin Mestaruussarjassa pelaavan Blackburn Roversin uutena päävalmentajana. Bergin urakka Roversissa jäi varsin lyhyeksi, sillä hän sai potkut jo joulukuun lopussa 2012. Norjalaisen johdolla Rovers voitti vain yhden 10 pelaamastaan ottelusta ja putosi Mestaruussarjassa sijalle 17.
John Ruiz
Kamppailu Gołotan kanssa
Seitsemännessä erässä Golota ei saanut käsiään liikkeelle. Myös kahdeksannen erän Ruiz voitti Golotan passiivisuudesta johtuen. Erän aikana Neuman ajoi Ruizin avustajan katsomoon. Stone käyttäytyi erän aikana kulmauksessa lapsellisen huvittavasti.
Henning Berg
Ura valmentajana
Tammikuun alussa 2014 Berg aloitti Puolan pääsarjassa pelaavan Legia Varsovan päävalmentajana 2,5-vuotisella sopimuksella. Bergin johdolla Legia voitti toisen perättäisen Puolan mestaruuden. Kaudella 2014/15 Berg johdatti Legian Puolan cupin mestariksi voittamalla finaalissa KKS Lech Poznańin 2–1. Liigassa seura hävisi mestaruuden Lech Poznańille pisteellä. Seura menestyi Bergin johdolla hyvin myös eurokentille ja eteni kaudella 2014/15 Eurooppa-liigassa lohkovaiheesta jatkoon, mutta putosi pudotuspelien avauskierroksella AFC Ajaxia vastaan. Lokakuussa 2015 Berg sai potkut seurasta. Huonon alkukauden myötä ero liigan kärkeen oli kasvanut 10 pisteeseen.
John Ruiz
Kamppailu Gołotan kanssa
Yhdeksännessä erässä katsomossa syntyi tappelu. Erässä Ruiz hyökkäsi rohkeasti. Erän lopussa Ruiz täräytti perille vasen - oikea kombinaation johon Golota vastasi kovalla vasemmalla joka osui mestarin leukaan. Kymmenennessä erässä Golota vaikutti löytävän rytminsä ja pamautteli mestaria napakoilla koukuilla. Kongin soitua Golota murjaisi Ruizin kanveesiin. Tuomari ei laskenut lukua mutta jätti myös varoittamatta Golotaa. Yhdennessätoista ja kahdennessatoista erässä molemmat pyrkivät vakuuttamaan kovalla kehätyöskentelyllä olevansa parempi voittamaan ottelun. Ruiz voitti kamppailun tuomariäänin 114-111, 114-111 ja 113-112.
Henning Berg
Ura valmentajana
Toukokuussa 2016 Berg allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Unkarin liigassa pelaavan Videotonin kanssa. Bergin johdolla Videoton pelasi hyvän kauden liigassa ja hävisi mestaruuden Honvédille vain kolmen pisteen erolla. Hyvästä kaudesta huolimatta seurajohto purki Bergin sopimuksen kauden jälkeen.
John Ruiz
Muut tittelinpuolustukset ja menettäminen Valujeville
30. huhtikuuta 2005 Ruiz hävisi titteliottelun James Toneya vastaan, mutta myöhemmin Toney jäi doping-testissä kiinni anabolisista steroideista ja Ruizin mestaruusarvo palautettiin.
Henning Berg
Ura valmentajana
Heinäkuussa 2018 Bergistä tuli Norjan liigan häntäpäähän juuttuneen Stabækin päävalmentaja. Bergin johdolla Stabæk säilytti liigapaikkansa putoamiskarsintojen kautta. Kesäkuussa 2019 Berg jätti seuran ja siirtyi kyproslaisen AC Omonian päävalmentajaksi. Berg luotsasi seuran Kyproksen mestariksi kaudella 2020/21. Hän johdatti joukkueen myös Eurooppa-liigan lohkovaiheeseen. Bergin valmennusmetodit ja nuorten pelaajien kehittäminen saivat huomiota osakseen Omoniassa. Lopulta tulokset eivät kuitenkaan seurajohdolle riittäneet, vaan hän sai potkut helmikussa 2022.
John Ruiz
Muut tittelinpuolustukset ja menettäminen Valujeville
17. joulukuuta 2005 Ruiz puolusti mestaruuttaan itseään 25 senttimetriä pitempää ja 50 kilogrammaa painavampaa venäläistä Nikolai "the Beast From The East" Valujevia vastaan, mutta hävisi tasaisen kamppailun lopulta pistein 116-113, 116-114 ja 114-114. Ruiz palasi kehään marraskuussa 2006 ottelussa, jossa päätettiin Valujevin haastaja, mutta hän hävisi ottelun uzbekistanilaiselle Ruslan Tšagajeville.
Henning Berg
Ura valmentajana
Kesäkuussa 2022 Berg jatkoi uraansa Kyproksella Pafosin päävalmentajana. Bergin johdolla Pafos aloitti kautensa vahvasti ja pelasi syyskaudella 13 ottelua ilman tappioita. MM-kisatauon jälkeen peliesitykset heikentyivät ja lopulta Berg sai seitsemän ottelun voitottoman putken jälkeen potkut huhtikuussa 2023.
John Ruiz
Muut tittelinpuolustukset ja menettäminen Valujeville
Ruiz pääsi uudelleen WBA liiton titteliotteluun elokuussa 2008 Valuevia vastaan, mutta hävisi kamppailun. Ruiz hävisi ottelun tuomariäänin 12-eräisessä kamppailussa.
Viimeisimmässä ottelussaan 7.11.2009 Ruiz voitti Adnan Serinin luovutusvoitolla 7. erässä. Huhtikuussa 2010 Ruiz kohtasi David Hayen WBA-liiton maailmanmestaruusottelussa. Ruizin kulmaus luovutti ottelun yhdeksännessä erässä.
Kiinan kansantasavallan valtioneuvosto
Kiinan valtioneuvosto on Kiinan kansantasavallan valtionhallinnon ylin toimeenpaneva elin. Se koostuu pääministeristä, varapääministereistä, ministereistä, valtion valtuutetuista, päätilintarkastajasta ja pääsihteeristä. Presidentti nimittää pääministerin ja kansankongressi hyväksyy nimityksen. Presidentti voi myös erottaa pääministerin. Pääministeri nimittää muut valtioneuvoston jäsenet ja kansankongressi tai sen pysyvä toimikunta hyväksyvät nimitykset. Presidentti voi erottaa heidätkin. Virkakausi valtioneuvostossa kestää viisi vuotta eikä kukaan voi olla valtioneuvostossa enempää kuin kaksi peräkkäistä kautta.
Pääministeri on vastuussa valtioneuvostosta ja kukin ministeri on vastuussa omasta ministeriöstään tai komissiostaan. Ulkopolitiikassa valtion valtuutetut voivat hoitaa tärkeitä toimia pääministerin puolesta mikäli pääministeri uskoo heille tällaisen tehtävän. Päätilintarkastaja johtaa valtion tilintarkastushallintoa ja vastaa talouden valvonnasta ja tilintarkastuksista. Pääsihteeri toimii pääministerin alaisuudessa ja on vastuussa valtioneuvoston työstä ja johtaa valtioneuvoston päätoimistoa.
Valtioneuvosto on vastuussa Kiinan kommunistisen puolueen periaatteiden ja politiikan sekä kansankongressin hyväksymien lakien ja säädösten noudattamisesta ja sellaisista asioista kuin Kiinan sisäpolitiikka, diplomatia, kansallinen puolustus, talous, kulttuuritoimi ja koulutus.
Nykyisen perustuslain voimassa ollessa valtioneuvostolla on hallinnollisen lainsäädännön valta, valta esittää ehdotuksia, hallinnollisen johdon valta, taloudenhoidon valta, diplomatian hallinnon valta, sosiaalihallinnon valta ja muut vallat jotka kansankongressi tai sen pysyvä toimikunta sille myöntää.
Valtioneuvoston johto 2013-
Maaliskuusta 2013 alkaen valtioneuvostoa ovat johtaneet
Ministeriöt ja niistä vastuussa olevat ministerit
Vuonna 2014 ministereinä olivat
Mindoronkukaali
Mindoronkukaali (Centropus steerii) on äärimmäisen uhanalainen käkilintu. Se on endeeminen Mindoron saarella Filippiineillä. Vuoden 1980 jälkeen sitä on tavattu siellä vain kolmella paikalla, sillä saaren alavat metsät on hakattu pääosin paljaiksi.
Mindoronkukaali kasvaa 46 cm pitkäksi. Sen pää on kiiltävän musta, pyrstö mustanvihreä ja muu höyhenpeite tummanruskea. Myös nokka ja jalat ovat tummat.
Áššu
Áššu oli vuonna 1993 perustettu pohjoissaamenkielinen sanomalehti, jota julkaistiin kaksi kertaa viikossa: tiistaisin ja perjantaisin. Vaikka sitä julkaistiin Kautokeinossa, sitä jaettiin myös Norjassa, Ruotsissa ja Suomessa. Lehden julkaisija oli Aviisa AS, jonka omistavat Nordavis AS (35,0 %), Norjan saamelaisyhdistys (32,5 %) ja Norske Reindriftssamers Landsforbund (32,5 %). Áššu lakkautettiin ja yhdistettiin kaarasjokelaisen Min Áigin kanssa Ávvir-lehdeksi joka alkoi ilmestyä saamelaisten kansallispäivänä 6. helmikuuta vuonna 2008.
Kvartsiitti
thumb|200px|Kvartsiitti
Kvartsiitti on metamorfoitumalla eli Maan kuoressa kovassa paineessa ja kuumuudessa pääasiassa kvartsihiekkakivestä syntynyt kivilaji, jossa alkuperäinen, hiekkakivelle ominainen kerrosrakenne on usein säilynyt.
Kvartsiitti voi olla myös voimakkaasti liuskeista. Väriltään se voi olla vaalea, harmaa, punertava tai vihertävä. Suomen kallioperässä kvartsiitti on varsin yleinen kivilaji, ja monet Keski-Lapin tuntureista koostuvat kvartsiitista. Joillakin alueilla, mm. Pohjois-Savon joillakin vaaroilla, sitä esiintyy myös puhtaana ortokvartsiittina. Kauneutensa ja puhtautensa vuoksi kvartsiitti on suosittu rakennusaineena, erityisesti verhouskivenä.
The Missing Links
The Missing Links on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut Lloyd Ingrahamin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä rikosdraamaelokuva, jonka pääosissa ovat Thomas Jefferson, Elmer Clifton ja Robert Harron.
Elokuva kertoo maalaisyhteisöstä, jossa tapahtuu murha. Pääepäiltyjä tulee Gaylordin veljeksistä, Horacesta ja Henrysta (Elmer Clifton ja Robert Harron),.
Elokuvan ovat käsikirjoittaneet Bernard McConville ja D. W. Griffith, joka myös tuotti elokuvan. The Missing Linksin tuotantoyhtiö oli Fine Arts Film Company. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 16. tammikuuta 1916, ja sen levittäjä oli Triangle Distributing.
The Missing Links on tullut etenkin tunnetuksi Norma Talmadgen ensimmäisenä Triangle-elokuvana. Sitä pidetään nykyään kadonneena elokuvana, koska siitä ei tiedetä säilyneen nykypäivään asti ainoatakaan kelaa.
Marsala
Marsala on satamakaupunki Italiassa Sisilian länsiosassa Trapanin maakunnassa. Kaupungissa on runsaat 80 000 asukasta ja sen pinta-ala on noin 243 neliökilometriä.
Historia
pienoiskuva|vasen|upright=0.95|[[Lilybaion|Antiikin Lilybaionin roomalaisaikaisia mosaiikkeja.]] pienoiskuva|vasen|upright=0.95|La Chiesa del Purgatorio -kirkko. pienoiskuva|274px|Marsalan sijainti.
Antiikki
Antiikin aikana kaupunki tunnettiin kreikaksi nimellä Lilybaion ja roomalaisella kaudella latinaksi nimimuodossa Lilybaeum. Sen perustivat karthagolaiset vuonna 397/396 eaa. Motyen kaupungin korvaajaksi sen tuhouduttua. Lilybaion oli Karthagon tärkeimpiä ja viimeinen tukikohta saarella. Se hellenisoitui eli kreikkalaistui ajan kuluessa, vaikka ei koskaan ollutkaan kreikkalaisten hallussa. Roomalaiset valtasivat sen vuonna 241 eaa. Kaupunki kukoisti edelleen roomalaisella kaudella ollen yksi saaren keskuksista, ja nyt puolestaan roomalaisten tukikohtana näiden Afrikan sotaretkillä. Se oli myös tärkeä kauppa- ja satamapaikka lyhimmällä Italian ja Afrikan välisellä reitillä.
Myöhempi historia
Rooman kukistuttua Lilybaion säilyi yhtenä Sisilian tärkeimmistä kaupungeista. Se esiintyy sellaisena goottien ja vandaalien valtakausilla sekä edelleen sen jälkeen, kun arabit olivat vallanneet saaren. Nämä pitivät kaupunkia ja sen satamaa niin tärkeinä, että antoivat sille nimen Marsah Allah, ”Jumalan satama”, mistä kaupungin nykyinen nimi on peräisin. Toisaalta nimen alkuperäksi on selitetty myös Marsah Ali, ”Alin satama”.
Nähtävyydet
Kaupungin keskusta sijaitsee Piazza della Repubblica -aukion ympärillä. 1700-luvulla valmistunut katedraali ja Palazzo Senatorio sijaitsevat sen äärellä. Antiikin ajan jäänteisiin kuuluvat muun muassa roomalaisen kauden talojen jäänteet lattiamosaiikkeineen. Aukiolta lähtevä pääkatu Corso XI Maggio noudattaa roomalaisaikaisen kaupungin decumanus maximusta.
Sokea tyttö
Sokea tyttö on John Everett Millais’n öljymaalaus vuodelta 1856, tekijän prerafaeliittiselta kaudelta. Teoksessa on kuvattuna kaksi kerjäläistyttöä lepäämässä sateen jälkeen tien reunassa.
Maalaus
Teoksessa on kuvattuna kaksi kerjäläistä istumassa sateen jälkeen tien vieressä. Henkilöt ovat oletettavasti sisaria. Toinen heistä on noin 18–20-vuotias sokea muusikko, jolla on sylissään concertina ja jonka kaulassa olevassa lapussa lukee ”Pity the Blind” (sääli sokeaa). Aurinko paistaa sokean nuoren naisen kasvoille. Hänen käsivarrelleen on laskeutunut nokkosperhonen ja hän pitää kädessään ruohonlehteä. Perhonen osoittaa, että tyttö istuu täysin liikkumatta. Nuorempi vaaleahiuksinen tyttö suojautuu vanhemman tytön hartiahuivin taakse ja katsoo sateenkaarta.
Millais yhdistää teoksessaan figuratiivista taidetta ja maisemamaalausta. Hahmot ja etualan ympäristö on kuvattu hyvin yksityiskohtaisesti ja realistisesti, tausta on sumeampi.
Tytöt ovat matkalla Sussexissa sijaitsevaan Winchelsean kylään, joka on maalauksen taustalla. Millais maalasi taustan paikan päällä syksyllä 1854 ja henkilöt kotonaan Perthshiressä Skotlannissa 1855. Malleina olivat Matilda Proudfoot sokeana tyttönä ja Isabella Nichol hänen sisarenaan. Alun perin sokean tytön mallina oli Millais’n vaimo Effie Gray, mutta myöhemmin hän päätti käyttää mallina Proudfootia.
Tulkinta
Maalauksessa on läsnä sekä maiseman kauneus että irtolaisuuden yhteiskunnallinen ongelma, etenkin vammaisten ja lasten ahdinko. Vammastaan huolimatta sokea tyttö näyttää pitävän huolta nuoremmastaan. Millais yhdistää maalauksessa tavallisen maiseman ja ylevän näkymän. Taivaalla on harvinainen kaksoissateenkaari ja maiseman värit ovat sateen jäljiltä epätavallisen kirkkaat. Mukana on perhonen, jota on taiteessa käytetty kauneuden kuvauksen yhteydessä. Sokea tyttö ei voi nähdä kauneutta, mutta hän voi kuulla, tuntea ja haistaa sen. Toinen tyttö suojaa silmiään ja katsoo taivaalle, joten maalaus voidaan nähdä vertauskuvallisena esityksenä aisteista.
Vastaanotto
Maalausta pidetään Millais’n parhaimpiin kuuluvina. Sen vastaanotto oli menestyksekäs. Liverpoolin taideakatemia myönsi maalaukselle vuosittaisen palkintonsa vuonna 1857. Dante Gabriel Rossetti piti maalausta ”yhtenä koskettavimmista ja täydellisimmistä asioista jotka tiedän”. Encyclopædia Britannica kuvaa maalausta viktoriaanisen aatemaailman ja teknisen taituruuden mestariteokseksi.
Millais’n varhaiselle tuotannolle oli ominaista myötätunto yhteiskunnan ulkopuolisia kohtaan. Kuluneista vaatteistaan huolimatta maalauksen tytöt näyttävät hyvävointisilta. Köyhät saavat lohtua taivaan valosta ja tuonpuoleista maailmaa lupaavasta raamatullisesta sateenkaaresta. Taidekriitikko Jonathan Jones on huomauttanut, että tämä voi nykyajan näkökulmasta vaikuttaa pikemminkin viktoriaaniselta tunteellisuudelta kuin realistiselta kuvaukselta. Millais’n varhaiskauden sisäänpäinkääntyneitä hahmoja ja runollisia aatteita kuvaavat maalaukset voidaan myös nähdä fin de sièclen symbolismin edeltäjänä. Teos on nykyisin Birmingham Museum and Art Galleryn kokoelmissa.
Trygve Slagsvold Vedum
Trygve Magnus Slagsvold Vedum (s. 1. joulukuuta 1978 Hamar) on norjalainen keskustapuolueen poliitikko, puolueensa puheenjohtaja vuodesta 2014, suurkäräjäedustaja vuodesta 2005 ja Norjan nykyinen valtiovarainministeri Støren hallituksessa lokakuusta 2021.
Elämä ja ura
Vedum on syntynyt vuonna 1978 Hamarissa, Hedmarkin läänissä. Hänen vanhempansa ovat lehtori Trond Vidar Vedum ja opettaja Karen Sigrid Slagsvold.
Vuosina 2002–05 hän oli Norjan keskustanuorten puheenjohtaja. Vuonna 2005 hänet valittiin ensi kertaa suurkäräjille, ja vuosina 2008–14 hän toimi keskustapuolueen varapuheenjohtajana. Vuonna 2014 hänet valittiin puolueensa puheenjohtajaksi. Hänen puheenjohtaja-aikanaan puolueen kannatus on noussut merkittävästi, vuoden 2017 vaaleissa 4,8 prosenttiyksiköllä ja vuoden 2021 vaaleissa vielä 3,2 prosenttiyksiköllä saavuttaen 13,5 prosenttia.
Trooppinen myrsky Domoina
Trooppinen myrsky Domoina oli eteläiseen Afrikkaan tammikuussa 1984 iskenyt sykloni, joka aiheutti alueen historian yhden pahimmista tulvista. 28. tammikuuta se rantautui Intian valtamereltä Mosambikiin, josta se siirtyi etelämmäksi.
Osakekanta
Osakekanta tarkoittaa osakeyhtiön kaikkia osakkeita.
Jos yhtiöllä on yhteensä esimerkiksi 1000 osaketta, ne muodostavat tuon yhtiön osakekannan. Jos joku omistaa osakeyhtiön koko osakekannan, hän omistaa silloin kyseisen yhtiön kokonaan. Osakeyhtiön osakekannan koko rekisteröidään Suomessa kaupparekisteriin.
Naganon prefektuuri
Maantiede
Naganon prefektuuri sijaitsee sisämaassa Honshūn saaren keskiosassa. Prefektuurin alueella kohoavat Japanin Alpit, ja siellä sijaitseekin monia Japanin korkeimmista vuorista. Nagano rajoittuu myös suurempaan määrään muita prefektuureja kuin yksikään muu Japanin alue, ja alueella sijaitsee Japanin merestä kaukaisin kohta.
Aluejako
Naganon prefektuuri jakautuu 19 kaupunkiin ja 58 muuhun kuntaan, joista 23 on maaseutukaupunkeja ja 35 on kyläkuntia. Kunnat kuuluvat 14 piirikuntaan, joilla ei ole hallinnollista merkitystä.
Historia
Naganon prefektuurin alue tunnettiin aiemmin Shinanon provinssina.
Kulttuuri ja nähtävyydet
Naganon alueen vuoristoisuus on tehnyt alueesta suhteellisen eristyneen, ja monet tulevat prefektuuriin sen lomakohteiden ja kuumien lähteiden vuoksi. Vuonna 1998 Naganossa järjestettiin talviolympialaiset, jotka toivat alueella paitsi kansainvälistä mainetta, myös shinkansen-linjan Tokioon.
Tärkeitä nähtävyyksiä prefektuurissa ovat Kizakijärvi, Matsumoton linna, yksi maailman korkeimmista geysireistä Suwassa ja Zenkōn temppeli Naganon kaupungissa.
Voitonjako
Voitonjako tarkoittaa yrityksen tekemän voiton jakamista yrityksen omistajille. Voitonjaon tavat riippuvat yrityksen yhtiömuodosta.
Osakeyhtiön voitonjako tapahtuu tavallisimmin osinkoina. Muita voitonjakotapoja ovat mm. pääoman palautus ja omien osakkeiden ostaminen.
Osuuskunnan voitonjako tapahtuu ylijäämän palautuksena, asiakashyvityksenä (bonus) tai osuuskorkona.
Yksityisen elinkeinonharjoittajan voitonjako tapahtuu yksityisottojen muodossa. Yksityisotto tarkoittaa, että yrittäjä ottaa yrityksestä itselleen rahaa tai muuta omaisuutta.
Deltan piirikunta (Michigan)
Deltan piirikunta on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 36 903 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Escanaban kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1843.
Ritariperhoset (alaheimo)
Ritariperhoset (Papilioninae) on toinen ritariperhosten heimon kahdesta lajirikkaasta alaheimosta. Siihen kuuluvia perhosia tavataan kaikilla mantereilla Etelämannerta lukuun ottamatta.
Ritariperhoset ovat varsin värikkäitä päiväperhosia, joiden koko vaihtelee keskikokoisesta erittäin suuriin. Monet lajit ovat perusilmeeltään keltaisen tai valkoisen ja mustan kirjavia, mutta etenkin aasialaisissa lajeissa musta on usein hallitseva väri ja sitä täydentävät jopa metallinhohtoiset sävyt. Takasiivissä on usein pitkiä taaksepäin kurkottavia kannuksia. Monilla lajeilla esiintyy huomattavaa ulkonäöllistä muuntelua elinpaikasta riippuen.
Ritariperhosten alaheimoon kuuluu ympäri maailmaa miltei 500 perhoslajia, joiden koko vaihtelee keskikokoisista erittäin suuriin. Suurin suku on ritarit (Papilio), johoon kuuluu lähes 200 lajia. Ritariperhosten alaheimo on levinneisyydeltään vahvasti maapallon trooppisille alueille painottunut ja Euroopassa lajeja elää vain puolenkymmentä. Alaheimolla on suurin lajirunsaus Aasiassa sekä indoaustralialaisella alueella, mutta myös Saharan eteläpuolisessa Afrikassa lajeja on runsaasti. Sen sijaan Amerikoissa esiintyy vain hieman toistasataa alaheimon lajia, joista merkittävin ryhmä lienevät monien muiden sikäläisten perhosten jäljittelemät airutperhoset (Parides).
Varsinaisten ritariperhosten alaheimoon kuuluvat maailman kookkaimmat päiväperhoset, erityisesti indoaustralialaisella alueella elävät velhosiivet (Troides) ja lintusiivet (Ornithoptera). Jättiritari (Papilio antimachus) on puolestaan Afrikan alueen suurin päiväperhonen.
Kouvola
Kouvola on Kymenlaakson maakunnassa Kymijoen varrella sijaitseva Suomen kaupunki. Se on Kotkan ohella toinen Kymenlaakson maakunnan keskuksista. Kouvolassa asuu 0 ihmistä, mikä tekee siitä Suomen 11. suurimman kaupungin. Kaupunki on pinta-alaltaan 0 km2 suuruinen (josta 0 km2 vesistöjä) ja sen väestötiheys on 0 asukasta/km2. Kouvolan naapurikunnat ovat Hamina, Heinola, Iitti, Kotka, Lapinjärvi, Loviisa, Luumäki, Miehikkälä, Mäntyharju, Pyhtää ja Savitaipale. Ennen yhdistymistä Kouvolalla oli kolme naapurikuntaa, Elimäki, Kuusankoski ja Valkeala. 1800-luvun loppupuolella silloiseen Valkealan kuntaan kuulunut Kouvolan asemakylä kasvoi Riihimäki-Pietari -radan valmistuttua rautatieläisten asuttamaksi taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Ennen vuosisadan vaihdetta rakennetut Savon ja Kotkan radat sekä rautatieyhteys nopeasti teollistuneen Kuusankosken paperitehtaille tekivät Kouvolasta risteysaseman ja liike-elämän keskuksen. Vuonna 1917 perustettu taajaväkinen yhdyskunta erotettiin Valkealasta omaksi kunnakseen vuonna 1922. Kouvola kuului vuosina 1922–1945 Viipurin lääniin. Se sai kauppalanoikeudet heti seuraavana vuonna ja kaupunkioikeudet vuonna 1960 yhtenä ensimmäisistä Suomen uusista kaupungeista. Vuosina 1940 ja 1944 pääosa Viipurin läänistä luovutettiin Neuvostoliitolle ja jäljelle jääneistä alueista muodostettiin vuonna 1945 Kymen lääni. Siihen mennessä Kouvolasta oli ehtinyt tulla myös hallinnollinen keskus: Kymen läänin pääkaupunkina se toimi vuodesta 1955 vuoden 1997 lääniuudistukseen saakka.
Uusi Kouvolan kaupunki syntyi 1. tammikuuta 2009, kun vanha Kouvola, Anjalankoski, Kuusankoski, Elimäki, Jaala ja Valkeala yhdistyivät muodostaen uuden, valtaosan Pohjois-Kymenlaaksosta kattavan kaupungin, jonka nimeksi tuli keskuspaikkansa mukaan Kouvola. Jo pitkään ennen yhdistymistä Kouvolan keskustaajama ulottui useamman kunnan alueelle; esimerkiksi kaikki Kuusankosken taajama-alueet ja pieni osa Valkealasta olivat kasvaneet kiinni Kouvolaan. Muita Kouvolan suuria taajamia ovat keskustaajaman läheisyydessä, Kymijoen vastarannalla sijaitseva Koria, Valkealan päätaajama, joka käsittää Jokelan ja Valkealan kirkonkylän, sekä eteläisen radanvarren Myllykoski ja Inkeroinen.
Historia
Vanhan suomen kielen sana ”kouvo” tarkoittaa karhua, aavetta, sutta, täitä ja huutavaa lintua. Ennen vuotta 2009 nimi tarkoitti entisen Kouvolan kaupungin aluetta, joka on nykyisen kaupungin keskustaa. Kouvolan kylässä on ilmeisesti ollut asutusta jo keskiajalta lähtien, ja se on kuulunut vuorotellen Hollolan, Iitin ja Valkealan kirkkopitäjiin. Varsinainen kehitys lähti kuitenkin käyntiin vasta 1870-luvulla, kun Riihimäki–Pietari-rata rakennettiin ja Kouvolasta tuli Valkealan asemakylä. Kouvolan rautatieasema rakennettiin Kymintehtaan perustajan Axel Wilhelm Wahrenin rautatiehallinnolle tekemästä anomuksesta, minkä pohjalta ratainsinöörit päätyivät suosittelemaan viidennen luokan aseman perustamista puolen virstan päähän Otavan vahtituvan itäpuolelle otolliselle hiekkakangas-maaperälle. Seuraavalla vuosikymmenellä rakennettiin Savon rata Kouvolasta pohjoiseen ja Kotkan rata Kouvolasta etelään. Näin Kouvolan asemasta tuli yksi Suomen vilkkaimmista risteysasemista.
Kouvolassa riehui punainen ja valkoinen terrori ankarana Suomen sisällissodassa vuonna 1918. Kunnassa surmattiin yli 200 taisteluiden ulkopuolista ihmistä.
Kauppala ja kaupunki
Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta Kouvolan pinta-ala oli hyvin pieni. Pinnanmuodoiltaan se oli pitkälti mäkistä eikä sen alueella ollut paljon vesistöjäkään, lukuun ottamatta pientä Käyrä- ja Kalalampea. Lähes mikä tahansa Kouvolan osa oli tavoitettavissa polkupyörällä noin viidessätoista minuutissa.
Kouvolan rakennuskanta on 1960−1970-lukujen massiivista betoniarkkitehtuuria, kuten tornitaloja ja kaupungintalo.
Alueliitokset
pienoiskuva|Kartta Kouvolan ja Kuusankosken alueliitoksista. Pääosa vanhan Kouvolan alueesta erotettiin Valkealasta lukuun ottamatta kaupungin länsiosia, jotka erotettiin Kuusankoskesta. Vuonna 1922 Valkealan kunnan Kouvolan kylän pohjoisosista erotettu Kouvola käsitti pienehkön alueen kaupungin nykyisen ydinkeskustan ympäristössä, rautatien molemmin puolin. Kauppalan pinta-ala laajeni hiukan vuonna 1939, kun Käpylän ja Kotiharjun alueet liitettiin siihen Valkealasta. Vuonna 1950 kauppalaan liitettiin Tornionmäen, Viitakummun ja Palokankaan käsittänyt laaja alue. 1956 Ravikylältä Käyrälammelle ulottunut alue liitettiin kauppalaan niin ikään Valkealasta, lisäksi Kellomäen ja Tanttarin alueet liitettiin Kouvolaan Kuusankoskesta. Vuonna 1966 muun muassa Rekolan, Eskolanmäen, Lehtomäen ja Tykkimäen alueet liitettiin Kouvolaan Valkealasta ja Korjalan alue Kuusankoskesta. Vuonna 1985 Korjalan alueen Valtatien 6 pohjoispuolinen osa siirrettiin takaisin Kuusankoskeen, Lahti–Kouvola-radan eteläpuolisen Kymijoen ranta-alueen ja Ravikylän ja Valkealanväylän välisen maa-alueen siirtyessä Kuusankoskesta Kouvolaan. Kouvolan viimeiset alueliitokset ennen vuoden 2009 kuntaliitosta tapahtuivat 1991, kun alueita Kymijoen pohjoisrannalta, Vahteronmäen eteläpuolelta, Lehtomäen ja Valkealanväylän väliltä sekä Tykkimäen itäpuolelta siirrettiin Valkealasta osaksi Kouvolaa.
Vuoden 2009 kuntaliitos
31. joulukuuta 2008 siihenastinen Kouvolan kaupunki lakkautettiin ja yhdistettiin viiden muun kunnan kanssa uudeksi kunnaksi 1. tammikuuta 2009 alkaen. Tällöin siihenastinen Kouvolan kaupunki, Anjalankosken kaupunki, Elimäen kunta, Jaalan kunta, Kuusankosken kaupunki ja Valkealan kunta lakkautettiin ja tilalle perustettiin niiden silloiset alueet käsittävä uusi kunta, joka otti käyttöönsä Kouvola-nimen ja kaupunki-nimityksen. Samalla kaupungille vahvistettiin uusi vaakuna. Kouvolan seutukunnasta Iitti jäi kuntaliitoksen ulkopuolelle. Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000, kun se vuonna 2008 oli alle 96 000. Kouvolan asukasluku oli vuoden 2009 alussa lähes 90 000 ja pinta-ala noin 2 800 neliökilometriä. Asukasluvultaan se on Suomen. suurin kaupunki. Pinta-alaltaan se on Etelä-Suomen suurin kunta ja koko maan kunnista 19. suurin.
pienoiskuva|centre|Panoraamakuva Kouvolan keskustassa sijaitsevasta [[Kauppakeskus Hansa|Hansatorista.|951x951px]]
Maantiede
Vuoden 2009 kuntaliitoksen myötä Kouvolan alue käsittää laajan alueen Pohjois-Kymenlaaksossa. Ensimmäinen Salpausselkä jakaa alueen runsasjärviseen ja metsäiseen pohjoisosaan ja vähäjärviseen, tasaisempaan ja enemmän viljelyksiä käsittävään eteläosaan. Suomen maisemamaakuntajaossa kaupungin pohjoisosat kuuluvat itäisen Järvi-Suomen Lounais-Savon järviseutuun ja eteläosat eteläisen rantamaan eteläiseen ja kaakkoiseen viljelyseutuun. pienoiskuva|centre|[[Repoveden kansallispuistoa Kouvolan pohjoisosissa Valkealassa.|951x951px]] Suurin osa kaupungin alueesta kuuluu Kymijoen vesistöön. Kymijoki virtaa kaupungin alueella Pyhäjärvestä alajuoksulle läntisen laskuhaaran eli Hirvikoskenhaaran alkuosaan saakka. Kaupungin kaakkoisosat kuuluvat Summanjoen vesistöön. Lisäksi pieniä alueita kaakossa kuuluu Vehkajoen ja Virojoen vesistöihin ja lännessä Taasianjoen vesistöön. Suurin järvi on pohjoisosassa sijaitseva Vuohijärvi, jonka kautta Mäntyharjun reitin vedet virtaavat Kymijokeen. Ensimmäisen ja toisen Salpausselän välissä virtaa Valkealan reitti länsiosiltaan kaupungin alueella.
Väestö
Vielä 1980-luvulla muuttovoittoa saanut Kouvolan kaupunki on 1990-luvulta alkaen kärsinyt muuttotappiosta. Ajansaatossa tappio on vain syventynyt siten, että 2010-luvun lopulla Kouvola oli Suomen pahin muuttotappioalue. Myös luonnollinen väestönkehitys on ollut tappiollista kun esimerkiksi vuonna 2017 kaupungissa kuoli yli 450 ihmistä enemmän kuin syntyi uusia. Syyksi on pitkälti todettu työpaikkojen radikaali vähentyminen alueella sekä Itäradan puuttuminen.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen vuodesta 2010 eteenpäin.
Taajamat
Vuoden 2020 lopussa Kouvolassa oli 81 187 asukasta, joista 69 512 asui taajamissa, 11 128 haja-asutusalueilla ja 547:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kouvolan taajama-aste on 86,2 %. Kouvolan taajamaväestö jakautuu kymmenen eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2018 määritellyistä taajamista Sippola lakkasi olemasta taajama vuoden 2019 taajamarajauksessa, mutta palasi takaisin taajamien joukkoon vuoden 2020 taajamarajauksessa. Entisen vuonna 2009 lakkautetun Kuusankosken kaupungin keskuspaikka, Kuusankoski ja Voikkaa eivät enää nykyisin muodosta omia taajamiaan, vaan ovat osa Kouvolan keskustaajamaa.
Aluejako
pienoiskuva|Kouvolan suuralueet ja kaupunginosat.
Kouvolan kuusi suuraluetta muodostuvat liitoskunnista. Suuralueet ovat:
Suuralueet jakautuvat edelleen kaupunginosiin. Kaupunginosia on vuodesta 2015 lähtien ollut 39. Kaupunginosat ovat kunnallishallinnon yksiköitä, joita tarvitaan muun muassa kaavoituksessa, kiinteistötunnuksissa, erilaisissa luvissa, lausunnoissa ja inventoinneissa.
Aluetoimikunnat
pienoiskuva|Kouvolan aluetoimikunnat.
Osa-alueiden ja kaupunginosien lisäksi Kouvola on vuodesta 2018 lähtien jakautunut myös viiteen aluetoimikuntaan. Niiden tarkoituksena on turvata hyvät ja toimivat kunnallispalvelut nykyisen Kouvolan entisten kuntien alueilla. Aluetoimikuntien tehtäviä ovat mm. alueen palvelutarpeen arviointi ja kehittämissuunnitelman laatiminen, kaupungin myöntämän vuosittaisen kehittämisrahan käytöstä päättäminen, lausuntojen antaminen, verkostoituminen eri toimijoiden kanssa sekä osallistuminen alueen palveluiden ja hankkeiden suunnitteluun yhdessä kaupungin kanssa.
Aluetoimikuntien toiminta-alueet ovat Anjalankoski, Valkeala, Elimäki (ml. Koria), Kouvolan keskusta-alue ja Kuusankoski (ml. Jaala). Aluejaon lähtökohtana on käytetty tilastollisia suuralueita. Kouvolan seudun entisistä kunnista eli nykyisistä suuralueista vain Jaala ei muodosta omaa aluetoimikuntaa, vaan on osa Kuusankosken aluetoimikuntaa.
Tilastotiedot ovat vuoden 2015 mukaiset.
Lähde: Väestötiedot on otettu Kouvola sanomien 9. tammikuuta 2017 julkaistusta uutisesta, jonka nimi on ”Muuttoliike voi vaihtaa lähikoulun”.
Kristilliset kirkkokunnat
pienoiskuva|[[Kouvolan keskuskirkko]] pienoiskuva|Kouvolan ortodoksinen Pyhän Ristin kirkko pienoiskuva|[[Kuusankosken kirkko]] pienoiskuva|[[Valkealan kirkko]] pienoiskuva|[[Elimäen kirkko]]
Luterilaiset seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kouvolassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nämä seurakunnat muodostavat Kouvolan seurakuntayhtymän.
Entiset luterilaiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu lakkautetut luterilaiset seurakunnat Kouvolan kaupungin nykyisellä alueella.
Muut seurakunnat
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kouvolassa toimivat Elimäen helluntaiseurakunta, Inkeroisten helluntaiseurakunta, Kouvolan helluntaiseurakunta ja Valkealan helluntaiseurakunta. Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Kouvolassa toimivat Tuohikotin helluntaiseurakunta ja Voikkaan Saalem.
Kouvolassa sijaitsee Katolisen kirkon Helsingin hiippakunnan Pyhän Ursulan seurakunta. Seurakunnan alue kattaa Kymenlaakson, Päijät-Hämeen ja Etelä-Karjalan.
Georg Hettich
Hettich on nelinkertainen olympiamitalisti. Salt Lake Cityn olympialaisista 2002 hän voitti joukkuekilpailun hopeaa. Torinon olympialaisissa 2006 hän voitti yllättäen normaalikilpailun, ja oli hopealla joukkuekilpailussa ja pronssilla sprinttikilpailussa.
Kouvola
Muut seurakunnat
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kouvolan alueella toimii Haminan ortodoksinen seurakunta.
Georg Hettich
Maailmanmestaruuskilpailuista Hettichillä on kaksi joukkuekilpailun hopeaa. Yhdistetyn maailmancupin osakilpailuissa hän sijoittui 11 kertaa palkintokorokkeelle, muttei voittanut yhtäkään osakilpailua. Hän sijoittui kokonaispisteissä kuudenneksi kausina 2002-2003 ja 2006-2007.
Hettich lopetti uransa Vancouverin talviolympialaisten 2010 jälkeen. Seuratasolla hän edusti ST Schonach-Rohrhardsbergia.
Kouvola
Muut seurakunnat
Suomen evankelisluterilaisen lähetyshiippakunnan Paulus-seurakunta on toiminut Kouvolassa vuodesta 2005 lähtien. Seurakunnan jäsenet ovat etupäässä Pohjois-Kymenlaaksosta.
Kaupunginvaltuusto
Kouvolan kaupunginvaltuustossa on 59 valtuutettua. Sen paikkajako vuosina 2021–2025 on:
Kaupunginvaltuuston puheenjohtajisto kaudella 2021-2025:
Lautakunnat
Kouvolalla on seitsemän lautakuntaa:
Liikenneyhteydet
Koskenkylä (Loviisa), Kouvola, Lappeenranta, Joensuu, Kajaani (Lounaaseen / Itään) Rauma, Tampere, Hämeenlinna, Lahti, Kouvola (Länteen) Kotka, Kouvola, Mikkeli (Etelään / Koilliseen) Heinola (Luoteeseen / Pohjoiseen)
Junamatka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan tunnin ja 16 minuuttia. Oulun ja Kouvolan välillä junamatka kestää nopeimmillaan 6 tuntia ja 54 minuuttia Riihimäen kautta, ja Kuopion kautta saman verran. Viipuriin matkaa on 1 tunti ja 11 minuuttia. Pietari on 2 tunnin ja 20 minuutin päässä.
Kouvolan kautta kulkevat myös valtatiet 6 (Koskenkylä–Kouvola–Lappeenranta–Joensuu–Kajaani) ja 15 (Kotka–Kouvola–Mikkeli). Lisäksi sinne päättyy valtatie 12 (Rauma–Tampere–Lahti–Kouvola). Valtatie 6 kulki aikoinaan kaupungin keskustan läpi, mutta vuonna 1978 valmistui keskustan pohjoispuolitse sivuuttava ohikulkutie.
Linja-auton pikavuorolla 138 kilometrin matka Kouvolasta Helsingin keskustaan kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 10 minuuttia. Linja-auton pikavuorolla 214 kilometrin matka Kouvolasta Heinolan kautta Jyväskylään kestää nopeimmillaan 3 tuntia ja 15 minuuttia. Junalla Kouvolan ja Jyväskylän välinen matka Pieksämäen kautta kestää nopeimmillaan 2 tuntia ja 31 minuuttia.
Kouvolan paikallisliikenne hoidetaan busseilla ja linjoja on 19, niillä kulkee linja-auto noin tunnin välein.
Kouvolan lähin matkustajaliikennettä tarjoava lentoasema sijaitsee noin 85 kilometrin etäisyydellä Lappeenrannassa. Helsinki-Vantaan lentoasemalle on matkaa noin 130 kilometriä.
Kaupungin alueella sijaitsee sotilaskäytössä oleva Utin lentoasema sekä Saveron, Selänpään ja Ummeljoen lentokentät.
Talous
pienoiskuva|[[Kauppakeskus Veturi]] pienoiskuva|[[Kymin paperitehdas]] Kouvola on kaupunkiseutunsa liikenteellinen, kaupallinen, hallinnollinen, oikeudellinen ja koulutuksellinen keskus. Kouvolalaiset saavatkin toimeentulonsa pääosin palveluammateista ja kaupungin työpaikkaomavaraisuus on 121 %. Stockmannilla oli tavaratalo Kouvolassa vuosina 1976–1982.
2000-luvulla merkittävä taloudellinen hanke Kouvolassa on ollut logistiikkakeskuksen kehittäminen. Keskustan itäpuolelle Kullasvaaraan on rakenteilla yhdistetty rautatie- ja maantieterminaali Kouvola RRT, joka valmistunee vuonna 2023. Sen ympärille on suunnitteilla laaja logistiikka- ja yritysalue. Kouvolasta pyritään tekemään Kouvolasta ”Euroopan unionin ja Venäjän välisen raja-alueen johtava rautatieosaamis- ja liiketoimintakeskus”.
Suomen kunnista Kouvolassa on kolmanneksi eniten kesämökkejä, vuoden 2009 alussa kaikkiaan 7 150. Kouvolan palvelurakenne on seuraavanlainen: Työpaikkojen toimialarakenne on seuraavanlainen:
Talousongelmat
Nykyisellä Kouvolalla on ollut talousongelmia miltei koko olemassaolon ajan; esimerkiksi vuonna 2019 kaupunki teki jopa tappiota yli 27 miljoonan euroa. Talousongelmat ovat johtaneet palvelujen karsimiseen etenkin maanseudulta. Marraskuussa 2018 laadittiin uusi kouluverkko, jossa Kouvolan nykyinen 34 koulun verkko pienenee, niin että kaupunkiin jää 17 koulua. Vuonna 2019 harkittiin myös liikuntapaikkojen sulkemista.
Kouvolan keskusta-alueen ulkopuolella asuvat asukkaat ovat tuominneet Kouvolan kaupunkia siitä, että suurin osa kaupungin palveluista keskitetään keskustaan ja puolestaan keskustan ulkopuolisten alueiden, etenkin maaseudun palveluja karsitaan.
Koulutus
pienoiskuva|Vahteron koulu ([[ala-aste) Kouvolan Vahterossa]] pienoiskuva|Vuonna 2014 lakkautettu Tornionmäen koulu (ala-aste) pienoiskuva|[[Naukion yhtenäiskoulu Kuusankoskella]] pienoiskuva|[[Kouvolan seudun ammattiopisto|Kouvolan ammattiopisto (EduKo) Kouvolan Tornionmäellä]]
Yliopistotasoista tutkimusta liiketalouden ja logistiikan alalla tehdään LUT-yliopiston Kouvolan yksikössä. LUT-yliopisto aloitti Kouvolassa yliopistotason tutkintokoulutuksen johtavan opetusohjelman vuonna 2022. Aiemmin kaupungissa toimi myös kääntäjiä kouluttanut Helsingin yliopiston käännöstieteen laitos (alkuaan Kouvolan kieli-instituutti, sittemmin Helsingin yliopiston kääntäjänkoulutuslaitos), mutta sen toiminta siirrettiin Helsinkiin vuonna 2009.
Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu tarjoaa Kouvolassa liiketalouden sekä muotoilun ja median ammattikorkeakouluopetusta. Useiden alojen ammatillista koulutusta järjestää Kouvolan seudun ammattiopisto.
Perusopetus
Kouvolassa on 33 peruskoulua, jotka tarjoaa yleissivistävää opetusta kouvolalaisille 7–16-vuotiaille lapsille. Kouluista 22 on ala-asteita, 5 yläasteita ja 6 koulua on yhtenäiskouluja eli yhdistettyjä ala- ja yläasteita. Kouvolan peruskoulujen määrä on laskenut kuntaliitoksen jälkeen paljon, sillä vielä vuonna 2010 Kouvolassa oli 47 peruskoulua. Kouvolan kaupunki on lakkauttanut muun muassa paljon pieniä maalaiskylien kouluja, pääosin säästösyistä.
Vuonna 2017 Kouvolan kaupunki aloitti suuren kouluverkkoselvityksen, ja marraskuussa 2018 kaupunki tuli siihen lopputulokseen, että Kouvolaan jää 18 peruskoulua ja 16 koulua lakkautetaan. Kouvolaan rakennetaan seuraavan 10 vuoden aikana yhdeksän uutta koulua, ja joitakin nykyisiä kouluja peruskorjataan. Kaupunki on perustellut kouluverkon supistamista säästöjen hakemisella ja sillä, että suurin osa nykyisistä koulurakennuksista on vanhoja ja todella huonossa kunnossa.
Peruskoulut
Tässä on luettelo Kouvolan peruskouluista.
Lukiot
Nykyisen Kouvolan aikana kaupungissa on lakkautettu kolme lukiota. Entisen Anjalankosken kaupungin Inkeroisissa sijainnut Anjalankosken lukio suljettiin vuonna 2015. Valkealan lukio ja Elimäen lukio suljettiin lopullisesti kesäkuussa 2021.
pienoiskuva|Jaakonpuiston päiväkoti
Päiväkodit ja varhaiskasvatus
Kouvolassa on yhteensä 45 päiväkotia, joista 38 on kaupungin ja loput yksityisten yritysten päiväkoteja. Osassa päiväkodeista on myös esikoulupalvelut.
Kansalaisopistot
Kouvolassa toimii Kouvolan kansalaisopisto, jonka päätoimipiste sijaitsee Kouvolan Salpausselänkadulla. Sillä on toimintaa myös Elimäellä, Jaalassa, Kuusankoskella sekä Valkealassa.