cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ermióni
Ermióni on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Ermionídan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ερμιόνης, Dimotikí Enótita Ermiónis) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Argoliin alueyksikössä Peloponnesoksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 099 ja varsinaisen Ermiónin kaupungin väkiluku 2 505 (vuonna 2011).
Ermiónin kaupunki sijaitsee pienellä niemellä Argoliin niemimaan etelärannikolla. Se on saanut nimensä antiikin ajan Hermionen kaupungista, joka sijaitsi samalla paikalla. Ermióni on nykyisin pienimuotoinen turistikohde ja muistuttaa monin tavoin Kreikan saaristokaupunkeja. Kaupungin satamasta on yhteys Pireukseen sekä kaupungin edustalla sijaitseville Dokóksen ja Hydran saarille. Ermiónin kunnallisyksikkö käsittää Ermionídan kunnan itäosan.
Ermióni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ermionídan kunnaksi yhdessä Kranídin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat
Ermiónin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Punakulmamesikko
Punakulmamesikko (Melithreptus lunatus) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Punakulmamesikkoa tavataan Australiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tapani Purola
Tapani Purola (14. marraskuuta 1929 Kymi – 11. marraskuuta 2015 Helsinki ) oli suomalainen yhteiskuntatieteilijä ja emeritusprofessori. Hän oli Helsingin yliopiston sosiaalipolitiikan professori 1977–1990. Sitä ennen hän oli dosentti 1966–1977. Hänen tutkimuksiaan on julkaistu runsaasti muun muassa Kansaneläkelaitoksen julkaisusarjassa.
Brent Reiber
Brent Reiber (s. 31. joulukuuta 1966 Lloydminster, Saskatchewan, Kanada) on sveitsiläinen jääkiekkotuomari. Hän on tuomarina NLA-liigassa.
Ura
Hän oli tuomarina Vancouverin olympialaisissa ja MM-kisoissa 2012.
Tin-Essako
Tin-Essako on maalaiskunta ja sen keskuspaikka Kidalin alueen Tin-Essakon piirissä Malissa. Se sijaitsee Saharan autiomaassa noin 115 kilometriä Kidalista itään. Kunnassa on 2 600 asukasta (vuonna 2009).
Tin-Essakon kunta rajoittuu pohjoisessa Abeïbaran piirin Abeïbaran ja Tinzawatenen kuntiin, idässä Tin-Essakon piirin Intadjediten kuntaan, etelässä Ménakan piirin Alataan sekä lännessä Kidalin kaupunkiin. Väestöstä yli 90 % harjoittaa karjanhoitoa. Tärkeimmät kotieläimet ovat kamelit, lampaat, vuohet, aasit ja naudat. Lisäksi tehdään käsitöitä ja käydään pienimuotoista kauppaa.
Katri Lehto
Katri Lehto, o.s. Tuuteri (Tudeer), ent. Vähäkallio, (17. syyskuuta 1917 Helsinki – 10. toukokuuta 2011 Hyvinkää) oli suomalainen kirjailija. Katri Lehto on kirjoittanut kolme teosta Kytäjän kartanosta ja Marie Linderistä.
Sand (sukunimi)
Sand on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Suomi Warmetal
Suomi Warmetal on Ensiferumin vuonna 2014 julkaistu EP.
FS Léopard (1868)
Valmistus
Alus tilattiin La Seyne sur Meristä Société Nouvelle des Forges et Chantiers de la Méditerranéelta ja sen köli laskettiin 14. lokakuuta 1867. Alus laskettiin vesille 4. heinäkuuta 1868 ja se otettiin palvelukseen 27. heinäkuuta 1870.
Palvelus
Léopard poistettiin alusluettelosta 17. marraskuuta 1886.
Chełmin piirikunta
Chełmin piirikunta on yksi Lublinin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 78 014. Siihen kuuluvat 14 kuntaa ovat Białopole, Chełm, Dorohusk, Dubienka, Kamień, Leśniowice, Rejowiec, Rejowiec Fabryczny, Ruda-Huta, Sawin, Siedliszcze, Wierzbica, Wojsławice ja Żmudź. vasen|pienoiskuva|220px|Piirikunnan väestöpyramidi 2014. Vuoden 2019 lopussa Chełmin piirikunnan asukkaista 50,6 prosenttia oli naispuolisia ja 49,4 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 17,8 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 61,9 prosenttia ja eläkeikäiset 20,3 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,3 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 663 lasta. Chełmin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 66 208 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Huhti (Perniö)
Huhti on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee Perniön kirkonkylän koillispuolella Ervelän vieressä.
Huhti sijaitsee Asteljoen laaksossa. Huhdin kyläalue sijoittuu joen pohjoispuolella olevan suuren hiekkamuodostuman ympäristöön. Huhti ja Ervelä muodostavat yhtenäisen asutuskokonaisuuden kirkonkylän ja Ylikulman välisen Erveläntien läheisyyteen. Kylän pellot sijoittuvat Asteljoen sivuhaaran Kuuttasojan varrelle, muu kyläalue on metsän peitossa. Ervelän lisäksi Huhdin läheisyydessä ovat Ketunpyöli ja Suomenkylä.
Historia
Huhdista on löytynyt runsaasti pronssikautisia jäänteitä. Perniön historia -teoksen mukaan Huhdissa on Perniön komeimmat vareet. Huhdin kantatila sijaitsee yhä historiallisella kylätontilla Varemäen etelärinteessä Asteljoen varrella. Paikka lienee ollut asuttu pronssikaudesta lähtien, ja tilan tontilta on perimätiedon mukaan hävitetty useampia röykkiöhautoja.
Itse Huhdin kylä on Ruotsin valtaa edeltävältä ajalta. Kylässä on ollut kolme taloa, jotka ovat kuuluneet 1400-luvulla Giös-rälssisuvulle. Kylä lahjoitettiin kirkolle, ja Kustaa Vaasa peruutti sen kruunulle. Vuonna 1559 kylä päätyi maakaupoissa Horn-suvulle. Huhtiin on kuulunut Perniön länsiosassa sijaitseva Merihuhdin alue, joka on erotettu omaksi kyläkseen myöhäiskeskiajalla. Huhdin talot yhdistyivät yhdeksi Huhdin tilaksi 1600-luvulla ja vuonna 1665 Huhdin tila siirtyi Hämeenkylän Johanneslundin kartanolle.Teijon ruukin patruuna osti ratsutilaksi muutetun Huhdin vuonna 1765. Itsenäiseksi perintötilaksi Huhti lunastettiin vuonna 1857.
Huhdin kylätontti oli kylän keskus 1900-luvun alkuun saakka. Turku–Karjaa-junarata rakennettiin Huhdin länsireunan halki, ja Ervelään tuli rautatieasema, ja aseman ympäristöön syntyi uutta asutusta, joka ulottui myös Huhdin puolelle. Toinen asutuskeskittymä syntyi Huhdin pohjoisosaan Ketunpyölin yhteyteen, kun torpat ja mäkituvat itsenäistyivät 1920-luvun aikana. Huhdin kantatila on jäänyt yksin tontilleen, ja 1950-luvulla tehty Erveläntien oikaisu on jättänyt tilan hieman syrjään. Ervelän postikonttori sijaitsi Huhdin puolella lähellä asemaa 1980-luvulle saakka.
Travis Goethel
Travis Peter Goethel (s. 27. heinäkuuta 1987 Oceanside, Kalifornia ) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja, pelipaikaltaan tukimies. Hän edusti koko lyhyen ammattilaisuransa NFL-liigan Oakland Raidersia.
Yksityiselämä
Goethel harrastaa amerikkalaisen jalkapallon lisäksi myös lumilautailua. Hänen vanhempansa ovat Peter ja Connie Goethel.
Ura
Goethel pelasi Oaklandissa kolme kautta. Kaudella 2012 Goethel pelasi hetken myös aloitussyötön antajana, mutta kolme neljästä hänen antamasta aloitussyötöstä epäonnistui. Kauden 2012 jälkeen Goethel vapautettiin sopimuksesta.
Tasmanianpikkumesikko
Levinneisyys
Tasmanianpikkumesikkoa tavataan Australiassa Tasmanian osavaltiossa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Dmitri Kazionov
Dmitri Aleksandrovitš Kazionov (, s. 13. toukokuuta 1984 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Ura
Kazionov on HK Dynamo Moskovan kasvatti. Ensimmäisen Venäjän superliigan ottelun hän pelasi kuitenkin HK Lada Toljatissa kaudella 2001–02. Vuoden 2002 NHL:n varaustilaisuudessa Tampa Bay Lightning varasi hänet neljännen kierroksen varauksena, numerolla 100. Kausi 2002–03 oli Kazionovin ensimmäinen täysi kausi Venäjän superliigassa. Kazionov siirtyi takaisin kasvattajaseuraansa Moskovan Dynamoon kesken kauden 2005–06. Seuraavaksi kaudeksi hän vaihtoi jälleen seuraa, tällä kertaa Ak Bars Kazaniin. Vuonna 2007 Kazionov oli voittamassa Euroopan seurajoukkueiden mestaruutta Kazanin joukkueessa ja ensimmäistä KHL:n mestaruutta kaudella 2008–2009.
Irene Parlby
Mary Irene Parlby (o.s. Marryat; 9. tammikuuta 1868 Lontoo, Yhdistynyt kuningaskunta – 12. heinäkuuta 1965 Red Deer, Alberta, Kanada) oli kanadalainen feministi, aktivisti ja poliitikko. Hän istui Albertan lainsäädäntöelimen jäsenenä neljäntoista vuoden ajan (1921–35). Hän oli Albertan ensimmäinen ja Brittiläisen imperiumin toinen ministerin asemaan noussut nainen.
Parlby oli yksi Famous Five -ryhmän jäsenistä. Famous Five kävi läpi menestyksekkään kampanjan, joka johti Persons Case -tapauksen seurauksena naisten tunnustamiseen "henkilöiksi" brittilain näkökulmasta. Parlby omisti aktivisminsa etenkin maaseudun naisten ja lasten asemien parantamiseen. Hän oli ensimmäinen Albertan yliopiston kunniaoppiarvon saanut nainen.
Joni Tervo
Joni Tervo (s. 1993) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa nykyisin Superpesiksessä pelaavaa Kiteen Pallo -90 -joukkuetta.
Tervo edusti Sotkamon Jymyä juniori-ikäisestä vuoteen 2014 asti. Hän pelasi vuonna 2011 ensimmäisen kerran Ykköspesiksessä Jymyn kakkosjoukkueen riveissä. Miesten Superpesiksessä hän debytoi vuonna 2013 pelatessaan Sotkamon joukkueessa yhden ottelun. Seuraavalla kaudella hän pelasi jo 11 runkosarjaottelua sekä pudotuspeleissä yhdeksän peliä. Lisäksi hän pelasi myös Ykköspesiksessä Haapajärven Pesä-Kiiloissa. Kauden päätteeksi Tervo oli mukana voittamassa mestaruutta Sotkamon joukkueessa sekä A-poikien että miesten Superpesiksessä.
Kaudeksi 2015 Tervo siirtyi Kiteen Pallo 90:een, jossa sai pelata 30 runkosarjaottelua.
Olavi Niitamo
Olavi Ensio Niitamo (vuoteen 1933 Nöjd, 23. marraskuuta 1926 Kotka – 30. huhtikuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen tilastotieteilijä ja Tilastokeskuksen ensimmäinen pääjohtaja.
Niitamo toimi Tilastokeskuksen ylijohtajana 1979–1982 ja pääjohtajana 1982–1992. Hänet tunnettiin kansantulolaskelmien kehittäjänä ja hänen tuotantonsa käsitteli kattavasti myös tuottavuutta ja taloudellista kasvua. Tutkijanuran ohella hänet tunnettiin myös laaja-alaisena yhteiskunnallisena vaikuttajana. Niitamo kuului suomalaisten taloustieteilijöiden O-ryhmään.
Tiina Pakkala
Tiina Pakkala (s. 19. kesäkuuta 1962 Revonlahti) on suomalainen juoksija. Hän edusti Viipurin Urheilijoita ja häntä valmensivat Pertti Helin, Jussi Salmi ja Timo Hietanen.
Pakkala edusti Suomea aikuisten maaotteluissa vuosina 1985–1991. Hän voitti 400 metrin maaottelujuoksun Tukholmassa 1987 ja 800 metrin kilpailun Helsingissä 1988 ja Kouvolassa 1989. 4 × 400 metrin viestiä hän oli voittamassa vuonna 1987 Tampereella ja Tukholmassa ja vuonna 1989 sekä Kouvolassa että Tukholmassa. Hallimaaottelussa hän voitti 800 metriä Luulajassa 1989.
Pakkala voitti 800 metrin Suomen mestaruuden Kuopiossa 1987 ja Hämeenlinnassa 1988. SM-hopeaa hän sai 1989 sekä SM-pronssia 1990 ja 1991. 400 metrillä hän saavutti SM-hopeaa 1988 sekä SM-pronssia 1984, 1985, 1989 ja 1990. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän kuului 4 × 400 metrin voittajajoukkueeseen 1989 ja 1990 sekä 4 × 800 metrin mestarikvartettiin 1988, 1990 ja 1991. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän voitti 800 metrin mestaruuden Tampereella 1989.
José Prieto
Prieto on pituudeltaan 170-senttimetrinen ja painaa 61 kilogrammaa.
Vjatšeslav Bulanov
Vjatšeslav Bulanov (s. 3. syyskuuta 1970 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkotuomari. Hän on tuomarina KHL-liigassa.
Australian siirtyminen metrijärjestelmään
Metrijärjestelmään siirtyminen Australiassa alkoi vuonna 1971 ja jatkui aina vuoteen 1988 asti.
Ennen vuotta 1970 Australiassa käytettiin brittiläisiä eli imperiaalisen järjestelmän mittayksiköitä. Britanniasta Australiaan muuttaneet siirtolaiset olivat tuoneet järjestelmän tullessaan. Vuosien 1970–1988 välissä brittiläiset yksiköt poistettiin vähitellen käytöstä ja korvattiin metrijärjestelmällä. Nykyään järjestelmä onkin ainoa laillinen mittaustapa Australiassa.
Historia
Metrijärjestelmä laillistettiin jo vuonna 1947, kun Australia allekirjoitti sopimuksen metrijärjestelmään siirtymisestä. Imperiaalinen järjestelmä kuitenkin säilyi yleisemmin käytettynä mittauksessa, kunnes valtio aloitti metrijärjestelmäänsiirtymisohjelman vuonna 1970.
12. kesäkuuta 1970 Australian parlamentti hyväksyi valmiin ehdotuksen siirtyä metreihin. Samalla luotiin myös Metreihin siirtymisen taulu selkeyttämään muunnosprosessia imperiaaleista metreihin. Kyseisen taulun aikajana oli seuraava:
Järjestelmään siirtyminen maksoi 5,955 miljardia Australian dollaria koko maassa yhteensä 11 vuoden siirtymisen aikana. Valtio tuki jokaista osavaltiota 10 miljoonalla Australian dollarilla.
Kulttuurinen muutos briteistä ja amerikkalaisista australialaisiksi sanotaan myös olleen osasyynä lopettaa imperiaalijärjestelmän käyttö.
Vapaus ja suora demokratia
Svoboda a přímá demokracie – Tomio Okamura (SPD) on tšekkiläinen suoraa demokratiaa korostava euroskeptinen ja maahanmuuttovastainen puolue, jonka Tomio Okamura ja Radim Fiala perustivat toukokuussa 2015. Puolue haluaa kansanäänestyksen Tšekin EU-jäsenyydestä, radikaalin islamin kuriin ja nollatoleranssin laittomalle maahanmuutolle.
Puolue osallistui ensimmäistä kertaa vuoden 2017 vaaleihin, joissa se nousi neljänneksi suurimmaksi puolueeksi ja sai 10,79 % äänistä.
Puolue sai nimensä Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa -europarlamenttiryhmän mukaan, johon sillä on siteet. Puolueen perustajat vaikuttivat aiemmin Úsvit přímé demokracie -puolueessa (nyt Úsvit – Národní Koalice).
Malmin lentokenttä
pienoiskuva|Asuinrakennuksia Fallkullan alueella vuonna 2016. Fallkulla sijaitsee osa-alueen pohjoisosassa [[Puistolan vastaisella rajalla.]] Malmin lentokenttä on Malmin kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva osa-alue Koillis-Helsingissä, pääradan varrella sijaitsevan Tapanilan itäpuolella ja Lahdenväylän pohjoispuolella. Lentokentän lisäksi siihen kuuluvat myös sen länsipuolella olevat pientaloalue Sunnuntaipalstat sekä Fallkulla kartanoineen ja kerrostaloalueineen.
Alueen naapurikaupunginosia ovat Ala-Malmi kentän etelä- ja länsipuolella, Tapanila ja Puistola alueen pohjoispuolella sekä työpaikka-alueena toimivat Tattarisuo ja Tattariharju alueen itäsivustalla. Lisäksi vieressä on Kivikon kaupunginosa Lahdenväylän itäpuolella.
Malmin lentokenttä liitettiin muun Malmin yhteydessä Helsinkiin vuoden 1946 alueliitoksessa.
Väestö ja palvelut
Malmin lentokentän osa-alueen maapinta-ala on 2,25 neliökilometriä ja asukasluku on 2 374 henkeä (1.1.2015). Työpaikkoja alue tarjosi 254:lle (31. joulukuuta 2013). Malmin lentokentän palvelutarjonta kunnallisten peruspalvelujen osalta on vähäistä. Alueella sijaitsee lähinnä nuorisotila. Muiden palvelujen, kuten päiväkotien, koulujen, terveyspalvelujen ja kirjaston, osalta lentokenttäläiset joutuvat kääntymään erityisesti Tapanilan ja Ala-Malmin palvelutarjonnan puoleen.
Asuinrakentaminen
Alueen tulevaisuudesta, erityisesti alueen keskeisimmän toiminnan eli Helsinki-Malmin lentoaseman lentotoiminnan jatkumisesta ja vastaavasti asuntorakentamisen lisäämisestä, on käyty vuosien varrella kiivaita keskusteluja.
Alueen kaavoitus ja muu suunnittelu olivat jo pitkällä, kun Helsingissä ehdokkaana olleen toimitusministeri Kimmo Tiilikaisen johtama ympäristöministeriö palautti lentoaseman rakennussuojeluasian huhtikuussa 2019 viikkoa ennen vaaleja valmisteluun, ja suunnitelmat menivät jäihin. Helsingin Sanomien toimittaja Lari Malmberg pohtii artikkelin kommenttiosuudessaan, oliko kyseessä ”vaalitemppu, jolla kosiskellaan kentän puolustajia”. Asuinrakentamisen on tarkoitus alkaa vuoden 2024 lopulla.
Lynn Hershman Leeson
Lynn Hershman Leeson (s. 1941 Cleveland, Ohio, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen taiteilija ja elokuvantekijä. Hän on tutkinut taiteessa identiteettiä sekä tekniikan ja ihmisten suhteita. Hän on käyttänyt taiteessa useita tekniikoita interaktiivisista ohjelmista videoihin. Ensimmäisen elokuvansa Hershman Leeson ohjasi 1997.
Nuoruus
Hershman Leeson syntyi Clevelandissa 1941. Hänen isänsä oli apteekkari ja äitinsä biologi. Hän kiinnostui jo nuorena taiteesta ja vieraili Clevelandin taidemuseossa lähes päivittäin. Valmistuttuaan Case Western Reserve Universitystä Hershman Leeson muutti 1963 opiskelemaan maalaustaidetta Kalifornian Berkeleyn yliopistoon. Hän jätti kuitenkin koulun jo ennen ensimmäistäkään kurssia.
Installaatio- ja identiteettitaidetta
Hershman Leeson opiskeli lopulta kuvataiteita San Franciscon osavaltionyliopistossa, josta hän valmistui maisteriksi vuonna 1972. Osana lopputyötään hän kirjoitti taidekritiikkiä kolmella eri salanimellä. Hänen varhaiset työnsä olivat pääosin vahasta tehty veistoksia.
Monet Hershman Leesonin varhaisista töistä sekoittivat taiteen ja todellisuuden rajoja. Yksi tällainen teos oli The Dante Hotel (1973–1974). Siinä hän loi Eleanor Coppolan kanssa installaation vuokraamaansa hotellihuoneeseen, jonka he sisustivat erilaisilla objekteilla. Roberta Breitmore oli puolestaan teos ja alter ego, jota Hershman Leeson käytti 1973–1978. Hän sai Roberta Breitmore -nimiselle henkilölle jopa ajokortin ja kirjautui luennoille ja kursseille. Hän jätti hahmon, kun ihmiset alkoivat soitella hänen kotiinsa ja etsiä Roberta Breitmorea. Hahmo sai loppunsa Lucrezia Borgian haudalla suoritettuun manaukseen.
Videotaiteilijana ja elokuvantekijänä
Hershman Leesonista tuli 1997 myös elokuvantekijä. Hänen ensimmäinen elokuvansa Conceiving Ada kertoo turhautuneesta tietojenkäsittelytieteilijästä, joka kehittää ohjelman, jolla pystyy kommunikoimaan Ada Lovelacen kanssa. Lovelacea näytteli Tilda Swinton, joka esiintyi myös Hershman Leesonin elokvuassa Teknolust (2002). Hershman Leesonin seuraavat elokuvat Strange Culture (2007) ja !Women Art Revolution (2010) olivat dokumentteja. Strange Culture käsitteli taiteilija Steve Kurtzin vangitsemiseen johtaneita tapahtumia ja !Women Art Revolution feministisen taiteen historiaa.
Luettelo Suomen kylistä vuosina 1919–1931
Tämä artikkeli on luettelo Suomen kylistä vuosien 1919 ja 1931 välisenä aikana julkaistujen tietojen mukaan. Luettelo on jaoteltu lääneittäin ja kunnittain. Koska luettelo perustuu vuosien 1919 ja 1931 välisenä aikana julkaistuihin kirjoihin, on sen lääni- ja kuntajako lähdekirjojen ilmestymisajankohdan mukainen. Seuraavassa taulukossa on esitetty kylien ja yksinäistalojen määrät lääneittäin:
Luettelossa ei ole mukana kaupunkien alueisiin liitettyjä kyliä, kadonneita historiallisia kyliä ja mahdollisia 1930-luvun jälkeen muodostettuja kyliä.
Brändö
Brändössä on 10 kylää: Asterholma, Baggholma, Björnholma, Brändö, Fiskö, Jurmo, Koskenpää, Lappo, Torsholma ja Åva.
Finström
Finströmissä on 25 kylää: Bamböle, Bartsgårda, Bastö, Bergö, Bjerström (Bjärström), Brantsböle, Emkarby, Enbolsta, Finström, Godby, Grelsby, Kulla, Markusböle, Pettböle, Pålsböle, Rågertsböle, Strömsvik, Stålsby, Svartsmara, Tjudö, Torrbolsta, Tärnebolsta (Tärnbolsta), Västanträsk, Åttböle (Ottböle) ja Ämnäs (Emnäs).
Föglö
Föglössä on 24 kylää ja yksinäistilaa: Björsboda, Björkör (yksinäistila), Bråttö, Brändö (yksinäistila), Bänö, Degerby, Finholma, Flisö, Granboda, Hastersboda, Horsholma, Hummersö, Jyddö, Järsö (Jersö) (yksinäistila), Kallsö, Klåvskär (yksinäistila), Nötö, Sanda, Skogboda, Sommarö, Sonnboda, Stentorpa, Ulversö ja Överö.
Geta
Getassa on 15 kylää: Andersö, Bolstaholm, Dånö, Finnö, Greggnäs (Gräggnäs), Höckböle, Isaksö, Labbnäs, Möckelgräs, Olofsnäs (Olsnäs), Pantsarnäs, Skinnarböle, Snäckö, Västergeta (kirkonkylä) ja Östergeta.
Hammarland
Hammarlandissa on 20 kylää: Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle (Djekenböle), Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra ja Äppelö.
Jomala
Jomalassa on 32 kylää ja yksinäistilaa: Andersböle (yksinäistila), Björsby, Buskböle, Dalkarby, Djurvik, Gottby, Gölby, Hammarudda, Hinderböle (yksinäistila), Ingby, Jomalaby, Karrböle, Kila (yksinäistila), Kungsöby, Möckelby, Möckelö, Norrsunda, Rasmansböle (yksinäistila), Ringsböle, Sviby, Södersunda, Torp, Ulvsby, Vargsunda, Västansunda, Väster-Kalmar, Ytterby, Ytternäs, Ödanböle, Önningeby, Öster-Kalmar ja Överby.
Kumlinge
Kumlingessa on 4 kylää: Björkö, Enklinge, Kumlinge ja Seglinge.
Kökar
Kökarissa on 6 kylää ja yksinäistilaa: Finnö, Hellsö, Karlby, Kyrkogårdsö (yksinäistila), Österbygge ja Överboda.
Lemland
Lemlandissa on 16 kylää ja yksinäistilaa: Bengtsböle, Bistrop, Flaka, Granboda, Haddnäs (yksinäistila), Hellestorp, Järsö (Jersö), Knutsboda, Lemböte, Norrby, Nåtö, Rörstorp, Stackskär, Söderby, Vessingsboda ja Västeränga.
Saltvik
Saltvikissä on 34 kylää: Antböle, Bertby, Borgboda, Boksö, Daglösa, Främmanby, Germundö, Haga, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Nääs (Näs), Ovanåker, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonröda (Sonnröda), Strömma, Syllöda, Sålis, Toböle, Tängsöda, Vassböle (Vastböle), Åsgårda ja Ödkarby.
Sottunga
Sottungassa on 5 kylää ja yksinäistilaa: Finnö (yksinäistila), Husö (yksinäistila), Hästö (yksinäistila), Mosshaga ja Sottunga.
Sund
Sundissa on 27 kylää ja yksinäistilaa: Berg (yksinäistila), Björby, Brännbolsta, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolsta, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik (yksinäistila), Mångstekta, Persby, Prästö (yksinäistila), Rosenberg, Ryssböle, Sibby, Smedsböle, Strömbolsta, Svensböle, Sundby, Tosarby, Tranvik, Träsk (yksinäistila) ja Vivasteby.
Vårdö
Vårdössä on 13 kylää ja yksinäistilaa: Bergö, Bussö (yksinäistila), Grundsunda, Listersby, Lövö, Mickelsö, Sandö, Töftö, Vargata, Vårdö, Simskäla-Västerö, Simskäla-Österö ja Ängö (yksinäistila).
Hämeen lääni
Vuoden 1921 tietojen mukaan Hämeen läänissä oli 1 258 kylää ja yksinäistilaa.
Akaa
Akaassa on 16 kylää: Haanoja, Haihunkoski, Haudanniemi, Kaulo, Kurisjärvi, Käyrälä, Lontila, Mustue, Nahkiala, Pätsiniemi, Riisikkala, Sontula, Sotkia, Toijala, Varrasniemi ja Viiala.
Asikkala
Asikkalassa on 23 kylää: Anianpelto, Asikkala, Hillilä, Iso Äiniö, Joenniemi, Kalkkinen, Keltaniemi, Kopsuo, Kurhila, Muikkula, Myllykselä, Paakkola, Pulkkila, Reivilä, Riihilahti, Salo, Särkijärvi, Urajärvi, Vehkoo, Vesivehmaa, Viitaila, Vähinmaa ja Vähä-Äiniö.
Eräjärvi
Eräjärvellä on 10 kylää: Haapaniemi (kirkonkylä), Hietalahti, Hirtolahti, Järvenpää, Kauppila, Koppala, Kuivanen, Leväslahti, Uiherla ja Vihasjärvi.
Etelä-Pirkkala
thumb|200px|Pirkkalan kylät: 1. Partola, 2. Nuoliala, 3. Haikka, 4. Naistenmatka, 5. Sankila, 6. Kataisto, 7. Tanila, 8. Sionkylä, 9. Pappila, 10. Pirkkalankylä, 11. Toppari, 12. Ania, 13. Sorkkala. Vaaleankeltaiset kunnan ulkopuolisten kylien alueita. Etelä-Pirkkalassa on 14 kylää ja yksinäistilaa: Ania, Haikka (yksinäistila), Kataisto (yksinäistila), Naistenmatka, Nuoliala, Pappila (yksinäistila), Partola, Pirkkalankylä, Sankila (yksinäistila), Sionkylä, Sorkkala, Tanila, Toppari ja Valkila (yksinäistila).
Forssa
Forssassa on 12 kylää: Ahoniitty, Haudankorva, Ilvesoja, Järvenpää, Kojo, Kuhala, Kuusto, Linikkala, Lunttila, Talsola, Vieremä ja Vuolle.
Hauho
Hauholla on 37 kylää ja yksinäistilaa: Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Heinäkangas, Hyömäki, Ilmoila, Joki, Juntula, Kalaila, Kaukkala, Kelkkainen, Keso, Kirkonkylä, Kokkala, Kokkila, Lautsia, Lehdesmäki, Lehteälä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Porras, Rukkoila, Sappee, Skyttälä, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Uusikylä, Vihavuori, Villantila, Vitsiälä ja Vuolijoki.
Hausjärvi
Hausjärvellä on 15 kylää: Erkylä, Hamina, Hausjärvi, Hikiä, Karhi, Kuru, Lavinto, Oitti, Puujaa, Rutajärvi, Ryttylä, Selänoja, Torhola, Turkhauta ja Vantaa.
Hollola
Hollolassa on 47 kylää ja yksinäistilaa: Aikkala, Hahmajärvi, Hankaa, Hatsina, Heinlammi, Herrala, Hersala, Hälvälä, Jalkaranta, Jarvala, Järvenpää, Järventaka, Kalliala, Kastari, Korpikylä, Kukkila, Kutajoki, Lahdenpohja, Loppi, Luhdantausta, Manskivi, Messilä, Miekkiö, Noitala, Nokkola, Näsäkkä, Okeroinen, Paimila, Parikka (yksinäistila), Parinpelto, Pinnola, Pyhäniemi, Sairakkala, Sarva, Siikaniemi, Tenhelä, Tennilä, Toivola, Untila, Upila (yksinäistila), Uskila, Utula, Vaania, Vaavela, Vesala, Vihattu ja Voistio.
Humppila
Humppilassa on 6 kylää ja yksinäistilaa: Huhtaa, Humppila, Koivisto, Murto, Taipale ja Venäjä (yksinäistila).
Hämeenlinnan maalaiskunta
Hämeenlinnan maalaiskunnassa on 6 kylää: Hätilä, Järviöinen, Luhtiala, Ojoinen, Parola ja Vuorentaka.
Janakkala
Janakkalassa on 19 kylää: Haapaniemi, Hiisi, Hyvikkälä, Kerkkola, Kernaala, Kiipula, Korpi, Leppäkoski, Löyttymäki, Melkkola, Napiala, Saloinen, Sauvala, Tarinmaa, Tervakoski, Turenki, Uhkoila, Virala ja Vähikkälä.
Jokioinen
Jokioisilla on 13 kylää: Haapaniemi, Jokioinen, Jänhijoki, Kiipu, Lammi, Latovainio, Minkiö, Niemi, Ojainen, Pellilä, Rehtijärvi, Saari ja Vaulammi.
Vuonna 1921 kylien määrä väheni 10 kylään, kun Lammi yhdistettiin Jokioisiin, Ojainen Pellilään ja Saari Kiipuun.
Juupajoki
Juupajoella on 17 kylää ja yksinäistilaa: Aakkola, Haavisto, Hirvijärvi, Hoivala, Hulipas, Höydes, Kihlala, Kokkila, Kopsamo, Lylyjärvi, Melli, Porvola, Pylkki eli Pylkinautio, Pärri eli Pärrinautio (yksinäistila), Sahrajärvi, Sukkila ja Voitila.
Jämsä
Jämsässä on 35 kylää: Alhojärvi, Aseme, Auvila, Edesniemi, Haavisto, Hahkala, Hassi, Hauvala, Heikkilä, Honkala, Jaatila, Juokslahti, Jämsänkoski, Kaipola, Kaukkiala, Kelhä, Kerkkola, Kiukkoila, Kähö, Moiskala, Niemola, Patajoki, Patala, Pietilä, Ruotsula, Saari, Sammallahti, Seppola, Säyrylä, Tervala, Toivila, Vierelä, Viiala, Vitikkala ja Yijälä.
Kalvola
Kalvolassa on 24 kylää: Ahlajärvi, Heinu, Hietajärvi, Hitumaa, Iittala, Kanajärvi, Kankaanpää, Kautio, Keikkala, Kotkajärvi, Kutila, Kutinen, Kuurila, Könnölä, Niemi, Ojajärvi, Orjanhirsi, Paakkonen, Sauvala, Saviniemi, Sittala, Sääksniemi, Taljala ja Unonen.
Kangasala
Kangasalla on 70 kylää ja yksinäistilaa: Alanen (yksinäistila), Apajapohja, Franssila (yksinäistila), Haapaniemi, Haavisto (yksinäistila), Haviseva, Heponiemi, Herttuala, Hykönsalo, Hyppärilä, Ihari, Jokioinen, Joutsiniemi (yksinäistila), Kaukola (yksinäistila), Kautiala, Keljo (yksinäistila), Kerppola (yksinäistila), Keso, Koivisto, Kuru, Kyötikkälä (yksinäistila), Köyrä, Leipi, Lentola (yksinäistila), Lihasula, Liuksiala (yksinäistila), Luukkaala, Monikkala, Mustoo (yksinäistila), Mutikko (yksinäistila), Mäyrä, Neulaniemi, Ohtola, Paalila, Palo, Pappila (yksinäistila), Parvela (yksinäistila), Pikkola (yksinäistila), Pispala (yksinäistila), Ponsa, Raikku, Raronsalo, Rekiälä (yksinäistila), Riku, Riunvaiva, Ruokonen, Sammalisto (yksinäistila), Sarkkila (yksinäistila), Savo, Siitama, Sorola (yksinäistila), Suinula, Suomatka, Suomela, Suorama, Tarkeela, Tarpila, Tiihala, Tohkala, Toikkola, Toosila (yksinäistila), Tursola, Vahderpää, Varala, Vatiala, Vehoniemi, Vihtinen (yksinäistila), Vihtiälä (yksinäistila), Vänninsalo ja Vääksy (yksinäistila).
Korpilahti
Korpilahdella on 22 kylää: Honkala, Juokslahti, Korpilahti, Kähö, Moiskala, Muurame, Muuratjärvi, Nuorlahti, Oittila, Pajulahti, Putkilahti, Raidanlahti, Riihijärvi, Ruotsula, Rutalahti, Sammallahti, Särkijoki, Säyrilä, Tervala, Veijo, Vitikkala ja Yijälä.
Koskenpää
Koskenpäällä on 9 kylää: Havu, Kalmavirta, Kavattila, Kerkkola, Patala, Sahloinen, Siniävirta, Valkeeluomi ja Viekansalmi.
Koski Hl
Koskella Hl on 18 kylää: Etola, Hankala, Huhti, Huljala, Hyrkkälä, Hyväneula, Järvenpää, Kavunkorpi, Koski, Leiniälä, Miehola (mukaan lukien Kalliojärvi), Padonmaa eli Palomaa, Porvola, Putula, Saapas, Tenhiälä, Toijala ja Töykkylä.
Kuorevesi
Kuorevedellä on 20 kylää ja yksinäistilaa: Ajostaipale, Eskola, Eväjärvi-Ylövesi, Hallinpenkki, Huikuri, Joensuu, Kaltila, Kavala, Kerttee, Kolhi, Kuoreniemi, Kurra (yksinäistila), Lahti, Liponsalmi, Pihlaisto, Pitkäinen, Suinula, Särkilahti, Vedenpää ja Vähäsalmi.
Kuru
Kurussa on 17 kylää ja yksinäistilaa: Aurejärvi, Hainari, Haukkamaa, Juhtimäki, Karjula, Keihäsjärvi, Keihäslahti, Koivisto, Olkitaipale, Petäjälammi, Pohjankapee, Poikelus, Riihikoski (yksinäistila), Ristaniemi (yksinäistila), Riuttaskorpi, Sontu ja Vaakaniemi.
Kylmäkoski
Kylmäkoskella on 16 kylää: Alpila, Hautaa, Jokihaavisto, Järviö, Kuusjoki, Kylmäkoski, Mellola, Nauli, Onnia, Poutala, Raidisto, Savikoski, Saviniemi, Taipale, Tipuri (Kurisniemi) ja Vuolle.
Kärkölä
Kärkölässä on 11 kylää: Hevonoja, Hongisto, Hähkäniemi, Iso-Sattiala, Karvala, Kärkölä (kirkonkylä), Lappila, Maavehmaa, Marttila, Uusikylä ja Vähä-Sattiala.
Lammi
Lammilla on 34 kylää: Arrankorpi, Hauhiala, Hietonen, Iso-Evo, Jahkola, Kataloinen, Kostila, Kuurikkala, Kättärlä, Lampelto, Lieso, Montola, Mulkoila, Niipala, Oinen, Onnenvuori, Paakkola, Pakkasela, Palonen, Parikkala, Perinkää, Pienistö, Rantonen, Riikonen, Ronni, Sankola, Syrjäntausta, Takaperä, Tanttila, Tommala, Vilkkilä, Vähä-Evo, Ylänne ja Ylännäinen.
Lempäälä
thumb|200px|Lempäälän kylät vuonna 1922: 1. Alkkula, 2. Tolvila, 3. Taipale, 4. Perälä, 5. Hyrkkälä, 6. Pyhältö, 7. Rikala, 8. Häihenmatka, 9. Hulaus, A. Peuraus, B. Miemola, C. Lietsamo, D. Hemminkilä, E. Haurala, F. Sukkila, G. Maakala, H. Lempoinen, J. Lippo, K. Kelho, L. Sotavalta, M. Innilä, N. Lastunen, O. Ihamaa, P. Putkisto, Q. Vaihmala, R. Suojala, S. Ahtiala, T. Hävältilä, U. Herrala, V. Pappila, X. Sarvikas, Y. Kuivaspää, Z. Moiso, Å. Maisenranta, Ä. Kulju, Ö. Kuokkala, 11. Lahti, 12. Aimala, 13. Hahkala, 14. Lumiala, 15. Luoto, 16. Nurkkila, 17. Korkeemäki, 18. Jokipohja, 19. Kärppälä, 20. Tiurala, 21. Ruuhola, 22. Hietaniemi. Lempäälässä on 38 kylää ja yksinäistilaa: Ahtiala, Aimala, Alkkula, Hahkala, Haurala, Hemminkilä, Herrala, Hietaniemi, Hulaus, Hyrkkäälä, Häihenmatka, Hävättilä, Ihamaa, Innilä, Jokipohja, Korkeamäki, Kuivaspää, Kulju, Kuokkala, Kärppälä, Lahti, Lastunen, Lempoinen, Lietsamo, Lippo, Lumiainen, Maisenranta, Miemola, Moisio, Nurkkila, Perälä, Pyhältö, Rikala, Ruuhola, Sarvikas, Sukkila, Taipale ja Vaihmala.
Loppi
Lopella on 14 kylää: Hunsala, Joentaka (eli Hirvijärvi), Kormu, Launonen, Loppi (eli Hevosoja), Läyliäinen (eli Metsäkylä), Ourajoki, Pilpala, Räyskälä, Sajaniemi, Salo, Tevänne, Topeno ja Vojakkala.
Luopioinen
Luopioisissa on 18 kylää: Evinsalo, Haltia, Kajantila, Kantola, Karviala, Kouvola, Kuohijoki, Kyynärö, Lemmettylä, Luopioinen (kirkonkylä), Miemola, Mustilahti, Padankoski, Puutikkala, Rautajärvi, Säynäjärvi, Vahdermetsä ja Ämmätsä eli Ämmättä.
Längelmäki
Längelmäellä on 33 kylää ja yksinäistilaa: Attila, Eräsjärvi (eli Järvi), Eräslahti, Eväjärvi, Hakosalmi (kirkonkylä), Hiukkaa, Kalkku, Kirjasniemi (yksinäistila), Koivisto, Koljonkanta (Solala) (yksinäistila), Korpi, Kuusjärvi (yksinäistila), Kylänoja (Karvia), Länkipohja, Löytäne (Ottele), Maunus (yksinäistila), Mulkoila, Piittala, Puharila, Pääskylä, Raidisto (Röyhtälä), Ristijärvi, Rämesalo, Saviniemi, Solttila, Syväjärvi, Talviaistaipale (Talviainen), Tiihalanniemi (yksinäistila), Tunkelo, Uuhiniemi (Viuhkola), Vilkkilä, Vinkiä ja Västilä.
Messukylä
thumb|200px|Messukylän kylät: 1. Aitoniemi, 2. Hirviniemi, 3. Laalahti, 4. Sorila, 5. Palo, 6. Nurmi, 7. Juvela, 8. Leinola, 9. Pappila, 10. Takahuhti, 11. Messukylä, 12. Hallila, 13. Haihara, 14. Vehmainen, 15. Rasula, 16. Hyllilä. Messukylässä on 20 kylää ja yksinäistilaa: Aitoniemi, Haihara (yksinäistila), Hallila, Hirviniemi, Hyllilä, Juvela, Järvensivu, Kaukajärven kartano, Koivisto, Laalahti (yksinäistila), Leinola, Messukylä, Nurmi, Palo, Pappila (yksinäistila), Rasula (yksinäistila), Sorila, Takahuhti, Uusikylä ja Vehmainen.
Muurame
Muuramessa on 2 kylää: Muurame ja Muuratjärvi.
Mänttä
Mäntässä on 2 kylää: Ajostaipale ja Keuruu.
Nastola
Nastolassa on 12 kylää: Ahtiala, Arrajoki, Immilä, Kalkkola, Kumia, Lankila, Nastola (kirkonkylä), Pyhäntaka, Ruuhijärvi, Uusikylä, Vanaja ja Villähti eli Villähde.
Orivesi
Orivedellä on 28 kylää: Aakkola, Enokunta, Haavisto, Hirsilä, Holma, Koivuniemi, Laasola, Lyytikkälä, Naappila, Naarajoki, Neulaniemi, Onnistaipale, Orivesi (kirkonkylä), Padustaipale, Pajukanta, Pehula, Penttilä, Pitkäjärvi, Päilahti, Rajalahti, Savo, Solttila, Suomasema, Torittu, Vehkalahti, Voitila, Yliskylä ja Yröhjoen kulma.
Pohjois-Pirkkala
Pohjois-Pirkkalassa on 25 kylää ja yksinäistilaa: Haapaniemi (yksinäistila), Haavisto, Hauroinen, Jokismaa, Kankaantausta, Kassila (yksinäistila), Keho (yksinäistila), Kennola, Kohmala, Korvola, Lauttala (yksinäistila), Lukkila, Maatiala (yksinäistila), Memmola, Penttilä, Pinsiö, Pispala, Pitkäniemi (yksinäistila), Taipale, Tohloppi, Tyrkkölä, Vastamäki, Viholi, Viiki (yksinäistila) ja Villilä.
Renko
Rengossa on 11 kylää: Ahoinen, Asemi, Kaloinen, Kuittila, Lietsa, Muurila, Nevilä, Oinaala, Uusikylä, Vaimare ja Vehmainen.
Ruovesi
Ruovedellä on 27 kylää: Haapala, Hanho, Haukkamaa, Haukkaniemi (eli Kekkonen), Jäminki, Kauttu, Kukonpohja, Murole, Mustajärvi, Pajulahti, Pappila, Pekkala, Pihlajalahti, Pitkälä, Pohja (entinen Jäminginpohja), Pohjaslahti, Rajalahti, Ritoniemi, Ruhala, Räminki, Siikalahti, Storminiemi, Syvinki, Tapio, Viljakkala, Visuvesi ja Väärinmaja.
Sahalahti
Sahalahdella on 19 kylää: Haapaniemi, Haapasaari, Ilola, Isolahti, Isoniemi, Keljo, Korpiniemi, Kärkäs, Moltsia, Noksioinen, Paatiala, Pakkala, Pappila, Pyttylä, Rautio, Saarioinen, Taustiala, Tursola ja Töykänä.
Somerniemi
Somerniemellä oli vuonna 1922 10 kylää: Härjänlahti, Härjänoja, Jakkula, Keltiäinen, Kopila, Oinasjärvi, Palikainen, Salkola, Vesanoja ja Viuvala.
Muutoksia: Somerniemeen liitettiin vuonna 1924 Somerosta Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa. Vuonna 1977 Somerniemi liitettiin kokonaisuudessaan Someroon.
Somero
Somerolla oli vuonna 1922 34 kylää ja yksinäistilaa: Harju, Hirsjärvi, Häntälä, Härkälä, Ihamäki, Jaatila, Joensuu, Kaskisto, Kerkola, Kimala, Kivisoja, Kultela, Kärilä, Lammi, Lautela, Mäyrämäki (yksinäistila), Ollila, Pajula, Paltta, Pitkäjärvi, Pusula, Pyöli, Rautela, Ruunala (yksinäistila), Ryhtä (yksinäistila), Saarentaka, Suojoki, Sylvänä, Syvänoja, Talvisilta, Terttilä, Uusikaskisto, Viluksela ja Ylenjoki (Ylijoki).
Muutoksia: Somerosta liitettiin vuonna 1924 Mäyrämäki (yksinäistalo) sekä vuonna 1927 Suojoki ja Kaskisto Somerniemeen luukuunottamatta Uusi-Kaskisto-nimistä kulmakuntaa. Vuonna 1977 Somerniemi liitettiin Someroon.
Sääksmäki
Sääksmäellä on 46 kylää ja yksinäistilaa: Annila, Huittula, Ikkala, Itko (yksinäistila), Judikkala (Jutikkala), Kalalahti (yksinäistila), Kantala, Kasuri (yksinäistila), Kyä, Kärjenniemi, Kärsä, Lahinen, Lantoinen, Lepiälä eli Naakkala (yksinäistila), Linnainen, Liuttula, Maatiala, Mulkue, Muntee, Mustilahti, Muti (Mutinen), Nuutala, Pappila (yksinäistila), Partala, Pietola eli Koivuporras (yksinäistila), Poukkala, Rapola, Ritvala, Roukko, Rytiälä, Saari, Salo, Sillantaka, Sulamäki (entinen Sohlberg), Talola, Tarttila, Terinen, Tyrisevä, Uittamo, Vainoniemi (yksinäistila, jonka päätila sijaitsee Kalvolan puolella), Valkeakoski, Valto, Vedentaka, Voipaala, Vuorentaka (yksinäistila) ja Ylenjoki.
Tammela
Tammelassa on 27 kylää ja yksinäistilaa: Hevonniemi, Hykkilä, Häiviä, Kallio, Kankainen (yksinäistila), Kaukjärvi, Kaukola, Kuuslampi, Kytö, Letku, Liesjärvi, Lungas, Mustiala (yksinäistila), Ojainen, Pappila (yksinäistila), Patamo, Pikonkorpi, Porras, Riihivalkama, Saari (yksinäistila), Sukula, Susikas, Talpia, Tammela, Teuro, Torajärvi ja Torro.
Teisko
Teiskossa on 22 kylää: Ahoinkylä, Asuntila (Asmundila), Jutila, Kahanpää, Kaitalahti, Kiimajoki, Kovero, Kulkkila, Kuoranta, Kuusniemi, Kämmenniemi, Leppälahti, Paavola, Padustaipale, Pengonpohja, Pohjankylä, Pohtola, Saarlahti, Savo, Tuhria, Vattula ja Värmälä.
Tottijärvi
Tottijärvellä on 13 kylää: Ahtiala, Huhtaa, Joenpohja, Karukankulma, Kirkonkylä, Lammi, Metsäkulma, Myllykylä, Pajulahti, Pohjanloukko, Sorva, Tolppa ja Vakkala.
Tuulos
Tuuloksessa on 8 kylää: Juttila, Lakkola, Pohjoinen, Sairiala, Sydänmaa, Syrjäntaka, Teuro ja Toivaala.
Tyrväntö
Tyrvännössä on 13 kylää ja yksinäistilaa: Anomaa, Haukila (yksinäistila), Lahdentaka, Lepaa (yksinäistila), Lusi, Monaala, Monittula, Mälkiäinen, Retula, Suontaka (yksinäistila), Suotaala, Tykölä (yksinäistila) ja Uskela.
Urjala
Urjalassa oli vuonna 1922 30 kylää: Annula, Hakkila, Halkivaha, Honkola, Huhti, Ikaala, Järviö, Kamppari, Kankaanpää, Kehro, Kokko, Kölli, Laukeela, Matku, Menonen, Nuutajärvi, Pappila, Perho, Puolimatka, Raitoo, Rusila, Salmi, Saviniemi, Urjala, Vahonen, Valajärvi, Velkala, Vuoltee, Väkkärä ja Välkkilä.
Vanaja
Vanajassa on 15 kylää: Hangasmäki, Hattelmala, Heinäjoki, Idänpää, Ikaaloinen, Kankaantaka, Kankainen, Kiri, Koljala, Kontuvuori, Laasela, Luolaja, Miemala, Rastila ja Syrjä.
Vesilahti
Vesilahdella on 46 kylää ja yksinäistilaa: Alholahti, Hakkila, Halkivaha, Heinäsuo (Heinutsuu), Hiirenoja, Hinsala, Iloinen, Jokioinen, Junnila, Järvenranta, Kaakila, Kahnala, Kaltsila, Kirkonkylä, Korpiniemi, Koski, Kostiala, Kurala, Niemenpää, Ojoinen, Onkemäki, Palho, Pörölä, Pöyhölä, Rautiala, Riitiälä, Saarela, Sakoinen, Salospohja, Sarkkila, Suonola, Toivola, Unajala, Vakkala, Valkkinen, Viljula, Vännilä ja Yliskylä.
Vilppula
Vilppulassa on 9 kylää: Ajostaipale, Elämäntaipale, Haikkasalo, Huopioniemi, Kankaanpää, Keuruu, Kurkijärvi, Leppäkoski ja Suluslahti.
Ylöjärvi
thumb|200px|Ylöjärven kylät vuonna 1931: 1. Lielahti, 2. Possila, 3. Kukkola, 4. Niemi, 5. Pohtola, 6. Siivikkala, 7. Teivaala, 8. Ilmari, 9. Mäkkylä, 10. Keijärvi, 11. Ylöjärvi, 12. Kuusisto, 13. Metsäkylä, 14. Lakiala, 15. Lempiäniemi, 16. Liimola, 17. Kaihari, 18. Runsas, 19. Kyöstilä, 20. Mutala, 21. Pohjankylä, 22. Penko, 23. Pengonpohja. Ylöjärvellä on 14 kylää: Ilmari, Kaihari, Keijärvi, Kuusisto, Kyöstilä, Lempiäniemi, Liimola, Metsäkylä, Mutala, Pengonpohja, Pohjankylä, Siivikkala, Takamaa ja Ylöjärvi (kirkonkylä).
Ypäjä
thumb|150px|Ypäjän kylät 1927: 1. Ypäjä, 2. Perttula, 3. Kartano, 4. Varsanoja, 5. Manninen, 6. Levä, 7. Palikkala. Ypäjällä on 7 kylää: Kartanonkylä, Levä, Manninen, Palikkala, Perttula, Varsanoja ja Ypäjä.
Kuopion lääni
Vuoden 1926 tietojen mukaan Kuopion läänissä oli 673 kylää ja yksinäistilaa.
Eno
Enossa on 9 kylää: Aittovaara, Eno (Enonkylä), Kirkonkylä, Kuusjärvi, Luhtapohja, Löytöjärvi, Pirttivaara, Revonkylä ja Sarvinki.
Hankasalmi
Hankasalmella on 18 kylää: Armisvesi, Halttula, Hankamäki, Hankavesi, Heijala, Kovalanmäki, Kuuhankavesi, Kynsivesi, Kärkkäälä, Murtoinen, Niemisjärvi, Niininiemi, Paanala, Sauvomäki, Suolivesi, Säkinmäki, Virmasniemi ja Väärälä.
Iisalmen maalaiskunta
Iisalmen maalaiskunnassa on 25 kylää: Haapajärvi, Hernejärvi, Iisalmi, Jokela, Kilpisaari, Kääriänsaari, Lampaanjärvi, Lappetelä, Nerkoo, Nerkoonniemi, Niemisjärvi, Palois (Paloinen), Pappila, Partala, Pitolamminmäki, Porovesi, Pörsänmäki, Ruotaanlahti, Ruotaanmäki, Ryhälänmäki, Ulmala, Valkeamäki, Varpanen, Vieremäjärvi ja Viitaa.
Ilomantsi
Ilomantsissa on 38 kylää: Ahvenjärvi, Hattuvaara, Huhmarisenvaara, Huhus, Ilaja, Ilomantsi, Kakonaho, Kivilahti, Kivilampi, Kokkokangas, Korentovaara, Kuolismaa, Kuuksenvaara, Käenkoski, Köpönvaara, Lapiovaara, Liusvaara (Liuvusvaara), Lokanlahti, Longonvaara, Lutikkavaara, Maukkula, Mekrijärvi, Melaselkä, Naarvansalo, Nehvonniemi, Nuorajärvi, Ontronvaara, Ostronsaari, Pallosenvaara, Patrikka, Pihlajavaara, Piilovaara, Putkela, Ryökkylä, Sonkaja, Tokrajärvi, Tyrjänsaari ja Vuottoniemi.
Juankoski
Juankoskella on 4 kylää: Akonvesi, Hipanlahti, Jouhteninen (Joutseninen) ja Vehkalahti.
Juuka
Juuassa on 13 kylää: Ahmovaara, Halivaara (Hali), Juuka, Kajoo, Larinsaari, Nunnanlahti, Paalasmaa, Petrovaara, Polvikylä (Polvijärvi), Rahola (Raholanvaara), Timovaara, Vaikko ja Vuokko.
Kaavi
Kaavilla on 12 kylää: Hirvisaari, Kaavi, Karsikkovaara, Kellolahti, Kortteinen, Kortteisen salokylä (Kortteiskylä), Luikonlahti, Maarianvaara, Niinivaara, Retunen, Sivakkavaara ja Vehkalahti.
Karttula
Karttulassa on 30 kylää: Airaksela, Haapamäki, Hakulila, Hautolahti, Humalaniemi, Joutsensalmi, Juurikkaniemi, Karttula, Keihästaival, Kemppaanmäki, Koivujärvi, Koivulahti, Koskenkylä, Kuivaniemi, Kuttasalo, Käpysalo, Lietemäki, Lyytikkälä, Nuutila, Punnonmäki, Riitlampi, Riuttala, Salinmaa, Sammakontaus, Soidinlahti (Soi'inlahti), Tallus, Utrianlahti, Vaarunmäki, Valkeistaival ja Viitataival.
Keitele
Keiteleellä on 9 kylää: Hamula, Koutajärvi, Kukertaja, Leppäselkä, Sulkavanjärvi, Tossavanlahti, Viinikkala, Vuonamo ja Äyräpää.
Kesälahti
Kesälahdella on 8 kylää: Kesälahti, Marjoniemi, Purujärvi, Sarvisalo, Suitsansaari, Totkunniemi, Varmonniemi ja Villala.
Kiihtelysvaara
Kiihtelysvaarassa on 8 kylää: Heinävaara, Huuhtilampi, Keskijärvi, Kiihtelysvaara, Oskola, Palo, Röksä ja Uskaljärvi.
Kitee
Kiteellä on 32 kylää: Haapasalo, Haarajärvi, Hammaskallio, Jaakkima, Juurikkajärvi, Kangasjärvi, Kantosyrjä, Kiteenkylä, Kiteenlahti, Kontiola, Kunonniemi, Lahdenkylä, Leinovaara, Loukunvaara, Misola, Muljula, Niinikumpu, Närsäkkälä, Piimäjärvi, Potoskavaara, Puhos, Puhossalo, Päätye, Riihijärvi, Rokkala, Ruppovaara, Satulavaara, Suoparsaari, Suorlahti, Särkijärvi, Säynejärvi ja Varmoniemi.
Kiuruvesi
Kiuruvedellä on 16 kylää: Hautajärvi (Hautakylä), Kalliojärvi, Kiuruvesi, Koivujärvi, Koskenkylä, Lapinsalo, Laukkala, Luupuvesi, Niemisjärvi (Niemiskylä), Näläntö, Osmanki, Remekselä (Remeskylä), Rytky, Salmijärvi (Salmenkylä), Sulkava ja Tommonmäki.
Konnevesi
Konnevedellä on 5 kylää: Istunmäki, Kärkkäälä, Mäkäräniemi, Siikakoski ja Särkisalo.
Kontiolahti
Kontiolahdella on 8 kylää: Jakokoski, Kontiolahti, Kunnasniemi, Lehmo, Mönni, Paihola, Puso ja Selkie.
Kuusjärvi
Kuusjärvellä on 5 kylää: Maljasalmi, Rikkaranta, Sysmä, Varislahti ja Viuruniemi.
Lapinlahti
Lapinlahdella on 17 kylää: Alapitkä, Karvasalmi, Kivistö, Koppola, Lappetelä, Leppälahti, Martikkala, Mikkajärvi, Naarvanlahti, Nerkoo, Ollikkala, Onkivesi, Pajujärvi, Palois (Paloinen), Pitkälänmäki, Varpanen ja Väisälänmäki.
Liperi
Liperissä on 12 kylää: Kaatamo, Kompero, Korpivaara, Leppälahti, Liperi, Liperinsalo, Risti, Ristinsalmi, Ruokolahti (Roukalahti), Taipale, Tutju (Tutjunniemi) ja Vaivio.
Maaninka
Maaningalla on 14 kylää: Haatala, Halola, Hamula (osittain), Jynkänniemi, Kurolanlahti, Käärmelahti, Lappetelä, Pohjois-Haatala, Tavinsalmi, Tuovilanlahti, Varpasmaa, Venäjänsaari, Vianto ja Väänälä.
Nilsiä
Nilsiällä on 19 kylää: Eitikansalo, Haluna, Hipanlahti, Kaaraslahti, Keyritty, Konttimäki, Lukkarilansaari, Mikkajärvi, Nilsiä, Onkivesi, Pajujärvi, Palonurmi, Reittio, Ruokonen (Ruokoiskylä), Siikajärvi, Sydänmaa, Syvärilä, Sänkimäki ja Vuotjärvi.
Nurmeksen maalaiskunta
Nurmeksen maalaiskunnassa on 17 kylää: Höljäkkä, Jokikylä, Jänislehto, Kuikkavaara, Kuohatti, Kynsisaari, Lipinlahti, Mujejärvi, Nurmes, Palojärvi, Petäiskylä, Porosaari, Salmi, Saramo, Savikylä, Särkivaara ja Ylikylä.
Pielavesi
Pielavedellä on 32 kylää: Heinämäki, Joutsenniemi, Jylhä, Jylänki, Karjala, Koivujärvi, Kotaniemi, Kuivaniemi, Kurolanlahti, Lammassalo, Lampaanjärvi, Lappetelä, Laukkala, Leppämäki, Löytynjärvi, Löytynmäki, Niemisjärvi, Pahkamäki, Pajumäki, Pappila, Pauha, Pielavesi, Pukara, Saarela, Sulkava, Säviä, Taipale, Tallus, Tommanmäki, Tuovilanlahti, Vaaraslahti ja Venetmäki.
Pielisensuu
Pielisensuussa on 1 kylä: Pielisensuu.
Pielisjärvi
Pielisjärvellä on 25 kylää: Hattusaari, Hattuvaara, Höntönvaara, Jaakonvaara, Kitsinvaara, Kivivaara, Koli, Kontiovaara, Kuorajärvi, Kylänlahti, Lieksa, Louhivaara, Nurmijärvi, Ohtavaara, Pankajärvi, Ruunaa, Savijärvi, Siikavaara, Sikovaara, Sokojärvi, Uusikylä, Varpanen, Viensuu (Vie'insuu), Vieki ja Vuonislahti.
Polvijärvi
Polvijärvellä on 4 kylää: Kinahmo, Martonvaara, Saarivaara ja Sotkuma.
Pyhäselkä
Pyhäselällä on 3 kylää: Hammaslahti, Mulo ja Voudinkylä.
Pälkjärvi
Pälkjärvellä on 11 kylää: Anonniemi, Iljala, Jero, Kuhilasvaara, Kurikka, Makari (Makarinvaara), Naatselkä, Potoska, Puikkola, Pälksaari ja Tyytysaari.
Rautalampi
Rautalammilla on 11 kylää: Haapamäki, Hanhitaipale, Hankamäki, Horontaipale, Ihalainen, Kerkonjoensuu, Kuuslahti, Rautalampi, Sonkarinsaari, Toholahti ja Vaajasalmi.
Rautavaara
Rautavaaralla on 15 kylää: Alakeyritty, Alaluosta, Etelä-Keyritty, Halmejärvi, Hiirenjärvi, Lievisenmäki, Palojärvi, Pohjois-Keyritty, Puumala, Rautavaara (kirkonkylä), Sierajärvi, Siikajärvi, Suojärvi, Tiilikka ja Yläluosta.
Siilinjärvi
Siilinjärvellä on 12 kylää: Hakkarala, Hamula, Kaaraslahti, Kasurila, Koivumäki, Koivusaari, Kuuslahti, Pajujärvi, Pöljä, Rissala, Räimä ja Toivala.