cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ruskomarhi
Koko ja ulkonäkö
Ruskomarhet kasvavat 24-27 senttimetrin pituisiksi ja 73-85 gramman painoisiksi. Ne ovat marhista pienimpiä: siroja ja pitkäjalkaisia. Molempien sukupuolten pää ja rinta ovat voimakkaan punertavat, siivet vihertävät ja pyrstö tummanruskea. Ruskomarhen elinikä on noin vuosi.
Uudissana
Uudismuodosteet
Vain harvoin uudissanoja luodaan täysin "tyhjästä", mutta viron kielenuudistusliikkeessä 1920-luvulla luotiin jonkin verran tekosanoja, sillä liikkeen johtohahmon Johannes Aavikun (1880–1973) mukaan tekosanojen luominen oli paras ja rikkain sanainmuodostuskeino. Puhtaimmat tekosanat luotiin yhdistelemällä äänteitä (veenduma). Toiseksi voitiin jäljitellä vieraan kielen sanaa, mutta lopputuloksen oli muistutettava virolaista sanaa (lünk ’aukko’ < saks. Lücke; reetma ’pettää’ < saks. verraten). Lisäksi voitiin käyttää niin sanottuja sanataskuja: yhdisteltiin kielen sanoja äänteittäin (hõir ’voitonriemastus’ < hõiskama + rõõm). Aavikun sepittämistä 300 vartalosta on nykyään käytössä n. 30–40 kpl.
Ruskomarhi
Lisääntyminen ja ravinto
Nuoria ruskomarhia tavataan maaliskuun lopulla, mikä viittaa marhen lisääntymiseen joulu-tammikuussa. Ruskomarhet laulavat loka-joulukuussa.
Uudissana
Vanha sana uudessa merkityksessä
Tällaisia sanoja ei välttämättä tunnista uudissanoiksi muutoin kuin niiden käyttöyhteyden perusteella. Näistä sanoista voisi käyttää myös nimitystä uusiosanat, koska ne ovat kierrätyksen myötä uudessa käytössä (esimerkiksi budjettiriihi).
Luca Cunti
Seuraura
Syyskuussa 2009 Cunti palasi kotimaahansa ja siirtyi try-outille National League A -joukkue SC Berniin. Jäätyään ilman sopimusta hän aloitti kauden 2009–2010 lokakuussa saman liigan SCL Tigersissa, jossa Cunti pelasi 12 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Kaudeksi 2010–2011 hän palasi kasvattajaseuraansa GCK Lionsiin pelaamaan NLB:tä. Cunti oli tehoilla 9+23=32 joukkueen toiseksi paras pistemies Claudio Michelin kanssa. Hän teki helmikuussa 2011 vuoden mittaisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa, mutta Cunti aloitti kauden 2011–2012 kuitenkin sarjatasoa ylempänä ZSC Lionsissa, jonne hän sai kevääseen 2014 asti ulottuneen sopimuksen lokakuussa 2011. Kausi 2011–2012 oli Cuntille ensimmäinen kokonainen NLA:ssa ja se toi hänelle 35 runkosarjaottelussa tehot 11+13=24 sekä 15 playoff-ottelussa tehot 1+7=8. Cunti voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden ja hänet valittiin NLA:n parhaaksi tulokkaaksi.
Ruskomarhi
Lisääntyminen ja ravinto
Ruskomarhen ravintoa ovat selkärangattomat, mm. muurahaiset, kovakuoriaiset, kovakuoriaisten toukat, perhoset, perhosten toukat ja torakat.
Uudissana
Merkityksenlaajentuma
Sanojen merkitykset voivat laajentua ja väljentyä, jolloin vanhasta sanasta tulee uudissana sen laajentuneen merkityksen perusteella. Itsemurhalentäjä on aikaisemmin yhdistetty toisen maailmansodan japanilaisiin kamikazelentäjiin, mutta merkitys on lähihistorian tapahtumien myötä laajentunut yleensä lentäjään, joka tarkoituksellisesti ohjaa ilma-aluksensa törmäämään toiseen alukseen tai muuhun kohteeseen. Merkityksen laajentumisesta kertoo myös verbin lukea käyttö. Kirjoitetun tekstin ymmärtämisen lisäksi lukemisella viitataan kuvien lukemiseen ja urheilijoiden "pelinlukutaitoon". Lisäksi koko Suomen kansalta edellytetään internet-lukutaitoa.
Merkityksenmuutos
Kieleen syntyy uutta ainesta myös siten, että vanhat sanat saavat uusia merkityksiä. Tavallisten, arkisten sanojen merkitys voi muuttua yhteiskunnan muuttuessa. Mäyräkoira tarkoittaa alkuperäisen merkityksensä lisäksi myös pitkää, kahdentoista pullon kartonkipakkausta. Ennen arkipäivä tarkoitti muuta kuin pyhä- tai juhlapäivää eli päiviä maanantaista lauantaihin; nykyään arkipäiviksi katsotaan viikonpäivät maanantaista perjantaihin. Lintuharrastajien erikoiskielessä bongaaminen tarkoittaa sitä, että bongaaja menee katsomaan lintua, josta on tehty havainto. Yleiskielessä bongaaminen on kuitenkin vakiintunut havaintojen tekemiseksi. Sanoilla voi siis olla sekä erikoiskielinen että yleiskielinen merkitys.
Lainasanat
Merkityksenmuutossanojen lisäksi osa muistakin kieleen tulevista sanoista saadaan valmiina. Sitaattilainat eivät ole varsinaisia uudismuodosteita vaan hiljattain kieleen tulleita sanoja, jotka on lainattu sellaisenaan toisesta kielestä, usein englannista (happy hour, city, stand up, live). Niitä liitetään yhdyssanan osaksi (citykarhu) ja niistä johdetaan uusia sanoja (shoppailla, kanneltaja), jolloin kyse on jo varsinaisista uudismuodosteista. (Eronen 2007: 28.) Useimmat lainasanat on kuitenkin mukautettu suomen kieleen siten, että kirjoitusasu vastaa ääntämystä (appelsiini, vokkipannu). Uudissanoja muodostuu myös suoraan toisesta kielestä käännetyistä sanoista eli käännöslainoista (mediaseksikäs, sohvaperuna, kotisivu).
Luca Cunti
Seuraura
Kaudella 2013–2014 Cunti teki NLA:n yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 18+26=44, joilla hän oli ZSC:n paras syöttäjä Marc-André Bergeronin kanssa ja toiseksi paras pistemies Roman Wickin jälkeen. Cunti jakoi koko liigan pistepörssin neljännen sijan HC Servette Genèven Kaspars Daugaviņšin ja HC Luganon Brett McLeanin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi Sveitsin-mestaruuden ja valittiin NLA:n tähdistökentälliseen. Huhtikuussa 2014 Cunti teki kolmivuotisen jatkosopimuksen ZSC:n kanssa.
Uudissana
Yhdistelmäsanat
Yhdistelmäsanassa eli kontaminaatiossa kaksi sanaa kietoutuu yhdeksi muodostaen uudissanan, kuten sanoissa eurokraatti ja kimurantti. Yhdistelmäsanoja syntyy tiedostamattomasti tai vahingossa, usein vitsin tai huvituksen vuoksi, mutta myös asiallisiin yhteyksiin, kuten mekaniikan ja elektroniikan yhdistävässä tieteenalassa ja sanassa mekatroniikka. Uudissanoja on saatu monista tutkintonimikkeistä yhdistelemällä vieraita kieliä ja usein kreikkalaisperäisten tittelisanojen sananloppuja: tradenomi, agronomi, restonomi.
Luca Cunti
Maajoukkueura
Cunti edusti Sveitsiä Sotšin olympiakisoissa 2014 sekä MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2014, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2005 ja 2007 sekä alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2006.
Uudissana
Lyhennesanat
Uudissanoja syntyy myös eri tavoin lyhentämällä: kuntourheilusta puhuttaessa käytetään sanaa kuntoilu ja voimalaitokset tunnetaan nykyisin voimaloina. Sellaiset lyhenteet kuin ale (alennusmyynti) ja mikro (mikroaaltouuni) ovat vakiinnuttaneet asemansa uudissanoina. Kielessä aiemmin esiintymättömiä, täysin uusia sanoja syntyy sellaisista lyhenteistä, joissa on mukana osia kahdesta tai useammasta sanasta. Tällaisia ovat luomu (luonnonmukainen), sava (sairausvakuutus) ja lyhki (lyhytkestoinen kirurgia). Uudissanoiksi luetaan lyhenteestä MEP (Member of European Parliament) muodostunut meppi, ALV:stä muodostettu alvi sekä AIDS:sta muotoutunut aids.
Arthur E. Nikander
Nikander oli rakennusinsinöörinä Helsingin kaupungin rakennuskonttorissa 1910–1919. Vuonna 1919 hän perusti oman rakennusliikkeen Rakennustoimisto Arth. E. Nikander, joka urakoi muun muassa Liittopankin pääkonttorin ja toimi vuoteen 1947 saakka. Nikander rakensi useita huomattavia liiketaloja ja teollisuuslaitoksia Helsinkiin. Nuorena Nikander kunnostautui myös amatööriarkkitehtina. .Vuonna 1937 hän osti Oy Jokelan Tiilitehdas Ab:n osakekannan Helsingin Osakepankilta. Nikanderilla oli myös kalkkitehdas Tvärminnessä. Hän omisti myös Oy Radiator Ab:n, Karjaan Sementtituotetehtaan ja Oy Sörnäs Ab:n.
Luca Cunti
Muuta
Cuntin setä Pietro pelasi 1980-luvulla useita miesten arvokisoja.
Arthur E. Nikander
Bergstadin kartanonherra
Vuodesta 1929 hänen hallussaan oli Bergstadin kartano Kirkkonummen Porkkalassa. Sivutiloineen sen pinta-ala oli noin 800 ha. Kun Porkkalanniemi vuokrattiin Neuvostoliitolle, Nikander menetti kartanon. Niinpä hän ryhtyi suunnittelemaan Jokelan maatilan rakennuskannan uusimista. Uusiminen jäi, kun hän osti Sipoosta 1950 Söderkullan kartanon, jonka mailla sijaitsi myös tiilitehdas. Nikanderit eivät kuitenkaan muuttaneet asumaan Jokelaan. Nikander testamenttasi kartanon vapaamuurareille.
Kilpapurjehtija ja HSS:n kommodori
Nikander oli innokas ratsastaja ja kilpapurjehtija. Hän toimi 1933–1937 Helsingfors Segelsällskapetin (HSS) kommodorina. Hänen purjehdusuransa kesti yli 50 vuotta, ja hän omisti yhteensä 39 kilpapurtta. Hän rakennutti itselleen useita kilpapurjeveneitä sekä Hai-vene, 5m, 6mR ja 8mR -luokissa. Hänen Haj-vene Nitouche oli erityisen menestyksellinen. HSS:n 40-vuotisjuhliin 1933 hän osti itselleen William Fifen suunnitteleman ruffatun kutosen Tutti, joka nimellä Utti voitti vuoden 1933 kaikki luokkansa kilpailut.
8mR Vågspel Nikanderin viimeinen vene
Vuonna 1939 Nikander osti Gustaf Estlanderin suunnitteleman 8mR kaikkien aikojen menestyneimmän suomalaisen kasin Cheerio:n samana vuonna kuolleen Gunnar Grönblomin kuolinpesältä. Vuonna 1941 Nikander pyysi Birger Slottea suunnittelemaan 8mR-veneen Vågspel (L 6). Rakentaminen myöhästyi sotien vuoksi, mutta vene laskettiin vesille HSS:n 50-vuotisjuhlallisuuksiin keskellä sotaa vuonna 1943. Nikander purjehti veneitään itse mutta käytti myös usein aikansa menestyvimpiä kippareita. Hänen kipparistoonsa kuuluivat muun muassa Harald Käcklund, Ernst ”Mollan” Westerlund ja suunnittelija-purjehtija Birger Slotte.
Uudissana
Erisnimilähtöiset sanat
Jotkin sanat ovat aikaisemmin olleet erisnimiä ja muuttuneet sittemmin yleiskäsitteiksi. Esimerkiksi lainasana paparazzi (sala- ja sensaatiokuvaaja) on peräisin Federico Fellinin elokuvasta Ihana elämä (1960), jossa esiintyi Paparazzo-niminen valokuvaaja. Sanaliiton osana voi olla erisnimi (Turun tauti), joka myöhemmin käsitteen yleistyessä saatetaan kirjoittaa pienellä alkukirjaimella ja yhteen (ruotsinlaiva). Säännöstä poikkeaa kuitenkin lääketieteessä vallitseva käytäntö, jonka mukaan isolla alkukirjaimella kirjoitetaan sairauksia tarkoittavien sanaliittojen erisnimet (Alzheimerin tauti). Uudissanoja voi syntyä myös erisnimistä johtamalla (impivaaralaisuus, lestadiolaisuus).
Uudissanojen luomispaikat
Tavallisimmin uudissanat syntyvät juuri siellä, missä niitä käytetään: uutistoimistoissa, toimituksissa, tiedeyhteisöissä ja eri harrastusten ja erikoisalojen piirissä. Kielen ammattilaiset esimerkiksi Kielitoimistossa eivät sepitä sanoja päätyökseen, vaikkakin siellä tutkitaan, kerätään ja vertaillaan sanoja sekä otetaan niihin kantaa. Joskus uudissanoja tosin luodaan Kielitoimistossakin, kuten verbi kotouttaa vierasperäisen integroimisen vastineeksi. Lisäksi erikoisalojen sanastoa kehittävät alojen ammattilaiset yhdessä kielen asiantuntijoiden kanssa.
Joitakin sanoja suomen kieleen on saatu myös sanakilpailujen kautta. Suomalaiset ovat innokkaita sananluojia osallistumalla vilkkaasti sanakilpailuihin ja sanoista viriäviin keskusteluihin. Sanakilpailujen avulla suomen kieleen on saatu esimerkiksi mainos reklaamin tilalle (1930-luvulla) ja suomenkieliset vastineet työuupumus ja kaamosmasennus sanoille burnout ja winter depression vuonna 1991.
Vicente Matías Vuoso
Vicente José Matías Vuoso (s. 3. marraskuuta 1981 Mar del Plata) on argentiinalaissyntyinen Meksikoa edustava jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä. Vuoso edustaa Meksikon pääsarjassa pelaavaa Chiapasia, jossa hän on lainassa samassa sarjassa pelaavasta Atlasista.
Lakijäätikkö
thumb|250px|[[Vatnajökullin lakijäätikkö Islannissa.]]
Lakijäätikkö, kilpijäätikkö on vuoriston ylänköalueen peittävä kupera jäätikkö. Koska lakijäätikkö on niin paksu, alustan muoto ei vaikuta juurikaan sen virtauskuvioon. Lakijäätiköitä on muun muassa Norjassa, siellä esimerkiksi Huippuvuorilla. Norjan tunnetuimmat lakijäätiköt ovat Jostedalsbreen ja Svartisen. Islannin Vatnajökull on laaja lakijäätikkö, jonka pinta-ala on nykyisin noin 8 100 km2. Sen keskipaksuus on 420 metriä, ja maksimisyvyys 1 000 metriä. Jääkentät (ice field) ovat myös vuoristojen lakiosissa, mutta ne ovat lakijäätiköitä ohuempia, eivät ole kuperia ja niiden virtauskuvio riippuu enemmän alustasta kuin jäätikön omasta muodosta.
Aiheesta muualla
Campos de Hielo 冰盖
Honda Fireblade
Honda Fireblade tai Honda CBR Fireblade on Hondan valmistama moottoripyörämalli. Se tuli markkinoille vuonna 1992 täysin uutena mallina. Pyörässä on alusta asti ollut nelisylinterinen rivimoottori, jonka tehot ovat kasvaneet alkuperäisestä 124 hevosvoimasta vuonna 2008 markkinoille tulleen uusimman mallin 178 hevosvoimaan. Fireblade kuuluu Hondan CBR -sarjaan.
2000
Firebladen moottorin iskutilavuus nousi 929 kuutioon, ja se tuotti 150 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250.
2002
Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi jälleen. Nyt 954 kuutioinen moottori tuotti 154, (Mitattu 152,8) hevosvoimaa, ollen tehokkaampi kuin sen kilpailija Yamaha YZF-R1.
2004
Firebladen moottorin iskutilavuus kasvoi 998 kuutioon, ja se tuotti 172 hevosvoimaa kierrosnopeudella 11250. Moottorin lisäksi mallin ulkoasu muuttui melkoisesti. Uusi pakoputkisto oli nostettu satulan alle. Fireblade painoi 180 kg kuivana.
2006
thumb|Vuoden 2006 Honda Fireblade Uuden Firebladen moottorin tehot pysyivät samana 172 hevosvoimana, mutta ne saavutettiin aiempaa korkeammilla kierroksilla, kierrosnopeudella 12500. Kuivapaino laski 176 kilogrammaan, ja sitä poistettiin mm. pakoputkistosta, nokka-akselista ja sen vetolaitteista.
2008
thumb|Vuoden 2008 Honda Fireblade Firebladen uusin malli esiteltiin vuonna 2008. Pyörän projektijohtajana oli Hirofumi Fukunaga ja muotoiluvastaavana oli Toshiaki Kishi. Mallin moottorin iskutilavuus on 999,8 cm³ ja se tuottaa 178 hevosvoimaa. Uusi moottori on edellistä 1,5 mm lyhytiskuisempi, eli se on aiempaa kierrosherkempi. Polttoaineen syöttönä pyörässä on neljä 46 mm ruiskurunkoa. Mallin pakoputkisto on sijoitettu jälleen alas, takahaarukan oikealle puolelle. Pyörän runko on aiempaa mallia 1460 grammaa painavampi, sillä sitä on vahvistettu useasta paikasta. Koko pyörän paino on laskenut neljä kilogrammaa aiemmasta, ja mallin märkäpainoksi ilmoitetaan 199 kg.
Teknisiä tietoja
Tiedot ovat vuoden 2008 mallista.
Elsa Backus
Elsa Backus (o.s. Torikka, s. 19. helmikuuta 1930 Keltto) on suomalainen keihäänheittäjä. Hän on taustaltaan inkeriläinen, joka siirtyi vanhempiensa kanssa Neuvostoliiton inkeriläisalueelta Suomeen 1930-luvun alussa.
Elsa Torikka sijoittui Helsingin 1952 olympialaisten keihäänheitossa 17:nneksi. Hän edusti Suomen yhdeksässä maaottelussa vuosina 1952–1958. Seuratasolla hän edusti Viipurin Urheilijoita. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1954, 1955, 1957 ja 1958 sekä saavutti SM-hopeaa vuosina 1952, 1953 ja 1956. Uransa parhaan tuloksen 45,72 m hän heitti vuonna 1958. Elsa Backus o.s. Torikka osallistui Yhdysvaltain mestaruuskilpailuihin 1950-luvun lopulla. Hän sijoittui vuonna 1959 kolmanneksi, 1961 kuudenneksi ja 1963 kolmanneksi.
Elsa Torikka avioitui moukarinheittäjänä Helsingin 1952 olympialaisissa kilpailleen yhdysvaltalaisen Bob Backusin (1926–1999) kanssa. He asuivat Yhdysvalloissa itärannikolla Massachusettsin osavaltiossa. Heidän avioliittonsa päättyi kuitenkin eroon. Elsa Torikan veli oli toimittajana, kansanedustajana ja vesipalloilijana tunnettu Jalmari Torikka. Vuodesta 1961 Elsa Backus on ollut Yhdysvaltain kansalainen.
Knut Holm
Erik Valdemar Knut Holm (16. helmikuuta 1868 Kokkola – 12. elokuuta 1922 Helsinki) oli suomalainen rautatietarkastaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija. Erottuaan rautateiden palveluksesta Holm piti kahvilaa Esplanadin varrella. Hän oli myös Svenska klubbenin taloudenhoitajana. Holm kuoli 54-vuotiaana elokuussa 1922 angiinan seurauksena.
Holm kirjoitti kaksiosaisen romaanin Stenbibeln joka perustui nähtävästi hänen omiin elämänvaiheisiinsa.
Knut Holmin kerrottiin saaneen haltuunsa buddhalaisen taikakiven ollessaan vuonna 1900 Jaltalla Krimillä etsimässä aihetta kirjalleen. Kivi joka oli kooltaan 17x10x2 senttimetriä oli kadonnut sata vuotta aikaisemmin Mongolian Urgasta ja Jaltalla sitä oli käytetty kirjanpainimena ja siihen oli painettu muutamia venäläisiä kirjaimia. Holm ja hänen perillisensä säilyttivät sitten kiveä kassalokerossa Pohjoismaiden Yhdyspankin kassaholvissa Helsingissä. Holm käsitteli kirjassaan tätä kiveä. Kiven kerrottiin tuottavan onnea sille maalle, jossa sitä säilytettiin.
Kirkko-oikeus
Kirkko-oikeus on eri kirkkokuntien ja niiden jäsenten toimia järjestävien oikeussäännösten kokonaisuus, jonka piiriin kuuluu myös alaa koskeva oikeustieteellinen tutkimus. Katolinen kirkko-oikeus eli kanoninen oikeus liittyy kiinteästi kristinuskoon ja Raamattua pidetään keskeisenä oikeuslähteenä. Sen perustana on jumalallinen oikeus (jus divinum), jota pidetään varsinaisena kirkko-oikeutena (jus ecclesiasticum). Muun kirkollista elämää koskevan lainsäädännön katsotaan liittyvän kirkkopoliittiseen toimintaan.
Muissa kirkoissa käytetään nimitystä autonominen kirkko-oikeus siitä, mikä perustuu kirkon omaan lainsäädäntöön. Kanonisen oikeuden kaltainen perusta on myös ortodoksisessa ja anglikaanisessa kirkko-oikeudessa. Reformoitujen kirkkojen käyttämät oikeusnormit perustuvat suoraan Raamattuun. Muista poiketen luterilaista kirkko-oikeutta pidetään kokonaan inhimillisenä oikeutena, ei siis jumalallisena.
Kirkko-oikeuden perustajana pidetään italialaista kamaldolilaismunkkia Gratianusta, joka eli noin 1100–1160. Hän toimitti noin 1142 oman käsityksensä mukaan voimassa olleista paavin määräyksistä kokoelman, josta käytetään nimeä Concordia discordantium canonum tai Decretum Gratiani. Myöhemmin koottiin lakikokoelma, joka 1500-luvulla sai nimen Corpus juris canonici. Sen ensimmäisen osan muodostaa Gratianuksen kokoelma.
Eetu Randelin
Seuraura
Helmikuussa 2019 Randelin teki Jukureiden kanssa kevääseen 2022 asti ulottuvan SM-liigasopimuksen. Hän lähti kauteen 2019–2020 niin ikään seuran miesten joukkueen kolmosmaalivahtina Sami Rajaniemelle ja Juhana Aholle sekä A-nuorten ykkösmaalivahtina. Randelin debytoi miesten peleissä tammikuussa 2020, kun Jukurit lainasi hänet yhden ottelun ajaksi Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon. Randelin pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen SM-liigaottelunsa 15. helmikuuta 2020 Pelicansia vastaan. Hän torjui Jukureiden 1–2-tappioon päättyneessä ottelussa 21 kertaa. Jari Korhonen valitsi Randelinin ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Randelin puki kauden aikana SM-liigassa 11 runkosarjaotteluun.
Toukokuussa 2021 Jukurit lainasi Randelinin kaudeksi 2021–2022 Savonlinnan Pallokerhon Mestis-joukkueeseen. Hän pelasi ensimmäisen täysimittaisen kautensa miesten sarjoissa. Randelin pelasi 34 runkosarjaottelua torjuen 13 voittoa ja kaksi nollapeliä sekä kahdeksan karsintasarjan ottelua torjuen kolme voittoa. Hänet äänestettiin Mestiksen ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Randelin puki kauden aikana myös Jukureiden paidan viiteen SM-liigaotteluun, mutta hän jäi kuitenkin ilman peliaikaa.
Randelin siirtyi kaudeksi 2022–2023 jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin. Tammikuussa 2023 seura lainasi hänet yhteistyöseuransa Kalevan Pallon SM-liigajoukkueeseen, kun Matěj Machovský jätti yllättäen joukkueen. Randelin aloitti KalPan maalinsuulla 19. tammikuuta 2023 vierasottelussa Tampereen Ilvestä vastaan, jolloin hän torjui myös liigauransa ensimmäisen nollapelin. Randelin torjui KalPan 0–1-voittoon päättyneessä ottelussa 32 kertaa. Mika Arvaja valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Randelin palasi tämän jälkeen takaisin IPK:hon ja neljä päivää myöhemmin KalPan maalivahtiosasto vahvistui Robin Rahmilla. Hänet äänestettiin Mestiksen toiseen tähdistökentälliseen.
Elokuussa 2023 IPK lainasi Randelinin marraskuun maajoukkuetaukoon asti ulottuvalla lainasopimuksella Tapparaan, kun joukkueen maalivahti Vilho Heikkinen keskittyi kuntoutumaan ja harjoittelemaan edellisen kauden loukkaantumisensa jälkeen. Vastaavasti Tappara lainasi maalivahti Paavo Kohosen samanmittaisella sopimuksella IPK:hon.
Maajoukkueura
Randelin valittiin Suomen alle 20-vuotiaiden MM-leiriryhmään vuoden 2021 turnaukseen, mutta hän putosi kuitenkin lopullisesta kisajoukkueesta. Yhteensä Randelin on pelannut kolme nuorten ja yhden poikien maaottelun.
Muuta
Randelin valmistui lukiosta keväällä 2020.
Sven Ulreich
Sven Ulreich (s. 3. elokuuta 1988 Schorndorf) on saksalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa Bundesliigassa pelaavaa Bayern Müncheniä. Ulreich on oikeajalkainen.
Seurajoukkueura
Ulreich on VfB Stuttgartin kasvatti. Hän pelasi vuosina 2006–2009 seuran kakkosjoukkueen paidassa 73 ottelua. Seuran edustusjoukkueen paidassa Bundesliigassa Ulreich debytoi helmikuussa 2008 Hertha BSC:iä vastaan. Kausilla 2010–2011, 2011–2012 ja 2012–2013 hän pelasi jokaisen Stuttgartin ottelun Bundesliigassa. Kausilla 2010–2011 ja 2012–2013 Ulreich pelasi myös Eurooppa-liigaa. Yhteensä hän pelasi Stuttgartin paidassa 176 bundesliigaottelua.
Kesäkuussa 2015 Ulreich siirtyi Bayern Müncheniin toimiakseen varamaalivahtina Manuel Neuerille. Neuerin loukkaannuttua Ulreich torjui Bayernin ykkösmaalivahtina läpi kauden 2017–2018. Hänen johdollaan Bayern saavutti Bundesliiga-mestaruuden. Mestarien liigan välierissä Ulreich päästi kuitenkin neljä maalia Real Madridin voittaessa otteluparin lukemin 4–3. Hän teki jälkimmäisessä ottelussa henkilökohtaisen virheen, jonka katsottiin suorasti johtaneen Karim Benzeman tekemään voittomaaliin.
Ulreich on pelannut Bayernissa kaikkiaan 54 bundesliigaottelua, joissa hän on päästänyt 54 maalia ja pitänyt 19 ottelussa maalinsa koskemattomana. Hän on ollut voittamassa Saksan-mestaruutta viidesti peräkkäin kausilla 2015–2020 sekä kahdesti kausilla 2021–2023. Saksan Cupin hän voitti 2016 ja 2019, muttei pelannut kummallakaan kerralla finaalissa. DFL-Supercupin hän voitti 2017. Mestarien liigassa hän on pelannut Bayernissa yhteensä 17 ottelua, joissa hän on päästänyt 18 maalia ja pelannut kuusi nollapeliä.
Ulreich siirtyi ilmaissiirrolla Hamburger SV:hen lokakuussa 2020 ja pelasi seurassa kauden aikana 32 2. Bundesliigan ottelua. Kesällä 2021 hän siirtyi takaisin Bayern Müncheniin.
Taavetti Heimonen
David (Taavetti) Heimonen (13. lokakuuta 1870 Karttula – 1. kesäkuuta 1920 Savonlinna) oli suomalainen maatalousneuvoja, torppari, säästöpankin kamreeri ja Kansanpuolueen ja Kansallisen Edistyspuolueen kansanedustaja.
Heimosen vanhemmat olivat maakauppias Gustaf Heimonen ja Maria Fredrika Tossavainen. Hän kävi kansakoulun ja vuonna 1892 maanviljelyskoulun. Hän oli Mikkelin läänin maanviljelysseuran juurikasviviljelyksen neuvojana 1899–1903, torpparina Säämingissä 1900–1920, Kuopion läänin maanviljelysseuran juurikasviviljelyksen neuvojana 1904 sekä Nurmeksen hätäapurahaston palveluksessa ja lainauslautakunnan jäsenenä 1905–1906. Säämingissä Heimonen toimi maamiesseuran neuvojana 1908–1917, Säämingin Pihlajaniemen osuuskassan kirjanpitäjänä 1910–1917, Säämingin säästöpankin kamreerina 1913–1918 ja Säämingin elintarvelautakunnan rahastonhoitajana.
Taavetti Heimonen oli naimisissa vuodesta 1894 Ida Variksen kanssa.
Televero
Televero oli Suomessa vuosina 1994 ja 1995 telepalveluista peritty ylimääräinen 9 prosentin kulutusvero arvonlisäveron lisäksi.
Gautam Pal
pienoiskuva|Gautam Palin Gandhi-patsas Helsingissä Gautam Pal (s. 3. joulukuuta 1949 ) on intialainen kuvanveistäjä, joka tunnetaan useista Mahatma Gandhia esittävistä veistoksistaan. Valtaosa eri puolilta maailmaa löytyvistä Gandhi-patsaista on hänen tai Ram V. Sutarin tuottamia.
Pal syntyi Länsi-Bengalin osavaltiossa Krishnagarissa kuvanveistäjä Kartikchandra Palin poikana, jonka vuoksi hän aloitti kuvanveistouransa varhain. Hänen sukunsa on toiminut savenvalajan ammatissa kahdeksan sukupolven ajan. Hänen isänsä oli suvun ensimmäinen, joka päätti siirtyä kuvanveistäjäksi. Pal aloitti opintonsa Kalkutan Government Art Collegessa ja muutti sieltä opiskelemaan Italian Brera Academyyn.
Italiassa Paliin teki vaikutuksen veistospuutarha, josta hän päätti valmistaa kopion 1980-luvulla palatessaan Krishnagarin kaupunkiin. Vuonna 1988 hän saavutti mainetta, kun Intian kulttuuriministeriö suunnitteli Gandhi-patsasta Moskovaan. Ministeriö päätyi valitsemaan hänen luonnoksensa kahdenkymmenen ehdotuksen joukosta. Vuonna 2000 hänen valmistamansa Gandhi-patsas asetettiin koristamaan Intian Washington suurlähetystöä, minkä yhteydessä hän tapasi presidentti Bill Clintonin. Vuonna 2019 hänen luomansa Gandhi-patsas asetettiin Helsinkiin.
KNM Vale
KNM Vale on ollut kolmen Norjan laivaston aluksen nimenä.
Dumpling
Dumpling voi tarkoittaa seuraavia ruokalajeja:
Paul Tirkkonen
Paul Ernst Vilhelm Tirkkonen (9. lokakuuta 1884 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 31. elokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija.
Tirkkonen voitti MM-pronssia Helsingissä 1911. Hän kilpaili myös Tukholman kesäolympialaisissa 1912. Tirkkosen veli Theodor Tirkkonen oli myös painin MM-mitalisti ja olympiaedustaja.
Aalistunturi
Aalistunturi on 372 metrin korkuinen tunturi Länsi-Lapissa Kolarin kunnan eteläosassa Pasmajärven etelä- ja Aalisjärven länsipuolella. Se on alueen korkein huippu, joten sieltä näkee hyvällä säällä yli sadan kilometrin päässä olevia kohteita kuten Yllästunturin.
Aalistunturissa oleva vanha palovartijanmaja toimi aiemmin autiotupana, mutta nykyisin se on päivätupa jossa ei ole makuulavereita.
Aalistunturin kansallispuistoaloite
Aalistunturin alueesta tehtiin 22. huhtikuuta 2021 kansallispuistoaloite. Aloitteessa esitetyn alueen pinta-ala on noin 10 000 hehtaaria ja se jakaantuu Kolarin ja Pellon kuntien alueelle. Tehty rajaus perustuu valuma-alueeseen sekä sitä ympäröiviin vaaranselänteisiin. Aalistunturin kansallispuistoaloite huomioitiin laajalti suomalaisessa mediassa.
Aalistunturin metsäkiista
Aalistunturin metsäkiista alkoi tammikuussa 2023, kun joukko aktivisteja esti Metsähallituksen hakkuiden jatkumisen Aalistunturin kansallispuistoesitysalueella. Aktivistit pystyttivät mielenosoitusleirin Laukkujärventieltä lähtevän talvitien alkuun maanantaina 16.1. aamuyöstä. Leiri esti kulun noin 400 hehtaarin kokoiselle hakkuutyömaalle. Poliisi purki mielenosoituksen myöhään tiistai-iltapäivänä ja otti kiinni paikalla olleet aktivistit.
Mielenosoitukset Aalistunturin kansallispuistoesityksen hakkuita vastaan jatkuivat noin kuusi viikkoa. Mukaan liittyi mielenosoittajia myös Ruotsista. Liikenne hakkuutyömaalle estettiin yhteensä viitenä maanantaina ja lisäksi Rovaniemellä Tiedekeskus Pilkkeen edustalla ja Helsingissä Maa- ja metsätalousministeriön edustalla järjestettiin mielenosoitukset.
Kahden viimeisen mielenosoitusleirin aikana aktivistit käyttivät puisia kolmijalkoja estääkseen poliisia purkamaan leiriä. Toisella kerralla poliisi purki kolmijalan moottorisahan avulla ja kielsi paikalla olleita median edustajia kuvaamasta operaatiota. Metsähallituksen mukaan alueella tehtiin harvennus- ja siemenpuuhakkuita aiemmin käsitellyillä alueilla ja arvokkaat luontokohteet oli rajattu hakkuiden ulkopuolelle. Mielenosoittajien mukaan hakkuut kansallispuistoesityksen alueella heikensivät kansallispuiston perustamismahdollisuuksia ja pirstoivat alueen luontoa. Mielenosoittajien kritiikki ei myöskään kohdistunut pelkästään kyseisiin hakkuisiin vaan valtion metsätalouteen ylipäätään. Aalistunturin mielenosoitusten on sanottu olevan täysin uudenlaista luontoaktivismia, joka pyrkii muuttamaan suhtautumista luonnonvarojen käyttöön.
Fredrik Wilhelm Selin
Fredrik Wilhelm Selin (20. helmikuuta 1849 Viipuri – 26. heinäkuuta 1922 Helsinki) oli Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri.
Fredrik Wilhelm Selinin vanhemmat olivat Viipurin hovioikeuden hovioikeudenneuvos, tilanomistaja Johan Fredrik Selin ja Anna Eveline Blondine von Knorring ja puoliso vuodesta 1885 Ellen Hulda Louise Schulman. Fredrik Wilhelm Selin tuli oppilaaksi Pietarin merikadettikouluun 1865 ja ylennettiin gardemariniksi 1869. Valmistuttuaan koulusta hänet ylennettiin midshipsmaniksi ja määrättiin palvelukseen 1. meriekipaasiin 1871. Selin toimi fregatti Admiral Spiridonoffin miehistön 8. komppanian päällikkönä 1871–1873 ja korvetti Varjazin 10. komppanian päällikkönä 1873–1874. Hänet ylennettiin luutnantiksi huhtikuussa 1874 ja siirrettiin 8. meriekipaasiin Kronstadtiin. Kesäkuussa hänet määrättiin korvetti Giljakin vt. reviisoriksi ja vakinaistettiin tehtävään heinäkuussa. Syyskuusta lähtien hän toimi samalla 8. meriekipaasin miehistön valvontamiehenä. Vuonna 1876 Selin komennettiin palvelukseen suomenmaalaiseen merikomppaniaan. Hän toimi merenmittaustoimituskuntain päällikkönä Lauritsalan–Mikkelin kulkuväylällä 1876–1879 ja Päijänteellä 1879–1884. Selin ylennettiin kapteeniksi 1880 ja siirrettiin suomenmaalaisen merikomppanian upseeriluetteloihin 1883. Hän toimi merenmittaushöyryvene Sextantin päällikkönä Pohjanlahdella 1884–1889 ja Uudenkaupungin–Katajakarin kulkuväylällä 1889.
Majuriksi Selin ylennettiin 1886 ja siirrettiin Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen palvelukseen, everstiluutnantiksi hän yleni 1888. Selin oli 1889–1892 senaatin Suomen karttalaitoksen tarkastamista varten asettaman valiokunnan jäsen. Vuonna 1890 hänet määrättiin Helsingin luotsipiirin päälliköksi ja nimitettiin 1895 ylijohtajan apulaiseksi Suomen luotsi- ja majakkalaitoksen ylihallitukseen, jonka vt. ylijohtajana hän toimi syksyllä 1897. Selin asetettiin Venäjän laivaston amiraalikuntaan huhtikuussa 1895, ylennettiin everstiksi toukokuussa 1895 ja kenraalimajuriksi tammikuussa 1908. Aktiivipalveluksesta Selin erosi vuonna 1912.
Jooseppi Seppänen
Josef (Jooseppi) Seppänen (27. tammikuuta 1871 Kivennapa – 11. lokakuuta 1941 Hämeenlinna) oli suomalainen maanviljelijä ja kokoomuksen kansanedustaja.
Seppäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Benjamin Seppänen ja Maria Lemmetty. Hän kävi kansakoulun ja toimi maanviljelijänä Kivennavalla vuoteen 1939 saakka ja Hauholla 1939–1941 sekä Tyrvännössä 1941. Seppänen toimi myös maalaiskirjeenkantajana Kivennavalla, Kivennavan Pamppalan ja Rantakylän osuuskassan kirjanpitäjänä 1910–1940 ja Kivennavan säästöpankin kamreerina 1937–1940.
Seppänen oli kansanedustajana 1927–1930 edustaen Viipurin läänin itäistä vaalipiiriä. Hän kuului Kivennavan hoitokuntaan ja oli Kivennavan kunnanvaltuuston jäsenenä.
Jooseppi Seppänen oli naimisissa vuodesta 1894 Anni Huuhtasen kanssa.
Suomen kielen lainasanat
Suomen kielen lainasanat ovat jostain toisesta kielestä suomeen tai johonkin suomen kantakieleen lainattuja sanoja. Vanhimmat lainasanat ovat indoeurooppalaisia. Suomeen on tullut myös paljon lainasanoja myöhemmin kehittyneistä germaanisista kielistä parin tuhannen viime vuoden aikana. 1800-luvulta, jonkin verran aikaisemminkin, lähtien suomeen on tullut paljon latinalais- ja kreikkalaisperäisiä lainasanoja. Koska nämä vierassanat olivat aikoinaan tyypillisesti korkeakoulutettujen käytössä, on niitä kutsuttu historiallisista syistä myös sivistyssanoiksi. Suomi on ollut suoraan yhteydessä englannin kielen kanssa vasta vähän aikaa. Tänä aikana englanti on kuitenkin ollut kuitenkin keskeinen uusien sanojen lähde.
Indoeurooppalaiset lainasanat
Indoeurooppalaiset lainat ovat vanhimpia suomen kielessä. Tuolloin suomalais-ugrilainen kantakansa asui yleisimmän käsityksen mukaan lähellä Volgan mutkaa. Näihin aikoihin se tuli myös kosketuksiin indoeurooppalaisten kanssa. Tältä ajalta ovat muun muassa sanat hyvä, jyvä, marras eli kuollut, mehiläinen, orpo, ostaa, porsas, sarvi, sata, suola, utare, varsa, vasara, viha sekä vihreä.
Balttilaiset lainasanat
Kun suomalais-ugrilaiset siirtyivät Itämeren allasta kohti, yhteyksiä alkoi muodostua muinaispreussia, liettuaa ja latviaa puhuvien, eli balttilaisten, kanssa. Tämän on arveltu tapahtuneen noin 2500–2000 eaa., mutta saattoi kestää useita sukupolvia siihen, että kielelliset vaikutukset alkoivat. Balttilaisia lainasanoja ovat muun muassa ahdas, aina, ansa, halla, hammas, harmaa, heimo, kaikki, kaima, kalju, kaula, keltainen, kerta, kirves, laiha, lohi, metsä, morsian, märkä, seinä, seiväs, siemen, silta, sisar, talo, tarha, terva, tuhat, tuohi, tuore, tyttö, tytär, villa, vuohi  ja ääri. Suomen kielessä on yli 130 vanhaa balttilainaa, joista lähes kaikki on lainattu viimeistään myöhäiskantasuomeen mennessä.
Germaaniset lainasanat
Parin tuhannen vuoden aikana suomen kieleen on tullut paljon lainasanoja germaanisista kielistä. Germaanisten sanojen lainautuminen alkoi jo varhaiskantasuomen aikana eli noin 1500–1000 eaa. Arvellaan, että vanhimmat germaaniset lainat ovat yhtä vanhoja kuin balttilaiset. Yleensä sanat ovat säilyttäneet lähes alkuperäisen asunsa. Germaanisia lainasanoja ovat esimerkiksi aika, ainoa, airo, armas, arpi, aura, autio, avio, erhe, hallita, halpa, hartia, haukka, hauta, helppo, hidas, hiljaa, hipiä, hurskas, häiritä, häpeä, ihra, Iku-Turso, jo, ja, kaita, kallo, kammio, kangas, kansa, karja, katras, kattila, kaunis, kauppa, kaura, kauris, keihäs, kulta, kuningas, kunnia, kuva, köyhä, laaja, laina, laiva, lammas, lantio, lattia, leipä, lima, löytää, maha, makea, menninkäinen, miekka, peijakas, raaja, raaka, raha, rahvas, raikas, raippa, ranta, rasva, raukka, rengas, reuna, rikas, rinta, ruis, runo, ruoka, räkä, röykkiö, sairas, sauma, sauna, taika, tauti, teuras, tunkio, vaha, vainaja, vaiti, vaiva, valta, varas, varjella, varjo ja äiti. Vanhoja germaanisia lainoja on suomessa suunnilleen 500.
Sana voi lainautua kielestä toiseen myös useita kertoja. Tällaisia sanoja ovat esimerkiksi juhla ja joulu. Molemmat ovat peräisin samasta germaanisesta sanasta, mutta suomeen sana juhla on tullut paljon aikaisemmin kuin joulu. Joulu on lainaa skandinaavisista kielistä, minkä huomaa ruotsin sanasta jul. Skandinaaviset kielet syntyivät siis germaanista kielimuotoa myöhemmin. Ajan kuluessa kieli, josta sana on lainattu, ja kieli, johon sana on lainautunut, ovat voineet muuttua. Näin lainattujen sanojen muoto ja merkitys ovat erilaisia kuten sanoissa joulu ja juhla.
Slaavilaiset lainasanat
Suurin osa slaavilaisista lainoista on saatu muinaisvenäjästä aikaisintaan 600-luvulla jaa. Näitä sanoja ovat muun muassa lusikka, risti, pappi ja pakana. Nämä kuuluvat vanhempaan slaavilaiseen kerrostumaan. Nuoremmat slaavilaiset lainasanat ovat tulleet nykyvenäjästä. Näitä ovat esimerkiksi kapakka, toveri, kanava ja voro.
Ruotsalaiset lainasanat
Yli puolet suomen lainasanoista on tullut ruotsin kielestä tai sen kautta. Vanhimmat ruotsalaiset lainasanat ovat 800-luvulta jaa., jolloin niitä tuli muinaisruotsista. Nuorimmat lainat ovat nykyajalta. Ruotsin kielestä lainautuneita sanoja pidetään myöhäisimpänä lainasanakerrostumana. Ruotsista ovat tulleet esimerkiksi sanat apina, housut ja hattu.
Kreeta (alue)
Kreeta eli Kreetan alue (Περιφέρεια Κρήτης, Periféreia Krítis) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Kreetan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Iraklion.
Suomen kielen lainasanat
Saamelaiset lainasanat
Saamen kielestä tulleet lainasanat tunnetaan etenkin Pohjois-Suomessa. Näitä ovat esimerkiksi kaamos, jänkä, tokka ja tunturi. Ante Aikion mukaan saamesta lainattuja sanoja esiintyy melko runsaasti myös pohjoisimpien murteiden eteläpuolella, ja monien levikki kattaa koko suomen ja karjalan. Tällaisia saamesta lainattuja suomen yleiskielen sanoja ovat esim. kahlata, kenttä ja nuotio. Lisäksi on lainattu muun muassa hiihtoon ja käsityöhön liittyviä termejä.
Kreeta (alue)
pienoiskuva|vasen|pysty=0.9|Kreetan alueen hallintorakennus [[Iraklionissa.]] Hallintoalue kattaa Kreetan saaren sekä muutamia lähisaaria, kuten Gávdos, Día, Chrysí, Paximádia, Koufonísi, Gianysáda, Elása ja Spinalónga. Sen pinta-ala on 8 336 neliökilometriä ja asukasluku 623 065 (2011).
Alueyksiköt ja kunnat
Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:
Suomen kielen lainasanat
Uudemmat lainasanat
Suomessakin on 1800-luvulta lähtien, osittain jo aikaisemminkin tullut käyttöön suuri joukko latinalais- ja kreikkalaisperäisiä, kansainvälisiksi tulleita sanoja. Useimmiten ne ovat kuitenkin tulleet muiden kielten, aikaisemmin yleensä ruotsin, joskus myös saksan, mutta nykyään tavallisimmin englannin välityksellä. Tällaisia latinalais- ja kreikkalaisperäisiä sanoja on suuri joukko käytössä varsinkin tieteellisinä termeinä, mutta myös esimerkiksi poliittiseen ja yhteiskuntaelämään liittyviä lainasanoja on runsaasti. Varsinkin alkuvaiheessaan monet niistä olivat yleensä vain korkeasti koulutettujen tuntemia ja niitä sanottiinkin sivistyssanoiksi.
Viime aikoina selvästi eniten lainasanoja on suomeen tullut englannista. Suomi on ollut englannin kanssa suorassa yhteydessä vasta vähän aikaa. Vanhemmat englantilaiset lainat pyrittiin mukauttamaan suomeen oman mallin mukaan, kuten pihvi. Uudempia kieleen mukautuneita sanoja ovat esimerkiksi hitti ja jeeppi, kun taas alkuperäisen asunsa säilyttäneitä tai hiukan muuttuneita sanoja ovat muun muassa cowboy ja happening.
Lainasanat slangissa
Esimerkiksi stadi, lafka ja mesta ovat vanhaa Helsingin slangia. Vanha Stadin slangi syntyi 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa Helsingin työläiskaupunginosissa, kuten Kalliossa, missä asui suomen- ja ruotsinkielisiä työläisiä. Heidän lapsensa leikkivät keskenään. Stadin slangi syntyi yhdistämään tällaisia suomalais-ruotsalaisia poikajoukkoja. Vanhan slangin pohjalta on syntynyt uudempi slangi, joka elää koko ajan sulautumalla arkikieleen ja eriytymällä eri alojen harrastajien, kuten larppaajien eli live-roolipelien harrastajien, kielimuodoiksi. Uusin slangi eli puhekieli on valtakunnallista ja osittain jopa maailmanlaajuista.
Slangissa lainasanojen määrä on erityisen leimallinen. Vanhaan slangiin sanoja tuli monikulttuurisen Helsingin kielistä, ruotsista ja venäjästä, ja nykyslangiin lähes kokonaan englannista. Ruotsin kielestä slangiin saatuja lainasanoja ovat esimerkiksi broidi, duuni, hanskat ja stadi. Venäjältä tulleita lainasanoja ovat muun muassa lafka, safka ja mesta. Englannista tulleita lainoja ovat esimerkiksi biisi, digata, fiilis ja lonkero.
Suhtautumistapoja lainasanoihin
Monet vanhat ruotsalaisperäiset lainasanat ovat yleisiä puhekielessä, mutta kirjoitetussa tekstissä niitä vältellään.
Monet uudemmat lainasanat mielletään selvästi vieraiksi, ja monissa yhteyksissä niitä pyritään jo ymmärrettävyyden vuoksi välttämään. Kuitenkin esimerkiksi tieteessä latinasta, kreikasta ja englannista peräisin olevia lainasanoja käytetään luontevasti.
Kahdessa tutkimuksessa havaittiin, että ihmisten tietoinen suhtautuminen lainasanoihin poikkeaa heidän tiedostamattomasta suhtautumisestaan. Suoraan kysyttäessä nuoret suhtautuivat runsaasti käytettynä lainasanoihin melko myönteisesti. Vanhempien ihmisten mukaan taas asenteet englantilaisiin lainasanoihin olivat kielteisempiä, eli he kokivat, että lainoja käytetään liikaa. Kun toisessa tutkimuksessa tutkitut eivät tienneet, mitkä sanoista oli lainattu, suhtautumistavat olivat erilaisia: nuoret suhtautuivat englantilaisiin lainasanoihin kielteisesti ja vanhemmat neutraalisti.
Tämänkaltainen tulos voi johtua siitä, että vanhemmat ihmiset suhtautuvat asioihin nuoria sallivammin. Vanhemmat reagoivat useimpiin tapahtumiin nuoria rauhallisemmin, kun nuorilla taas on havaittavissa tietynlaista innokkuutta. Toisaalta vanhemmat ihmiset ovat säilyttäviä ja nuoret ovat valmiita muutoksiin.
Suomen kieleen on ilmaantunut runsaasti uusia lainasanoja etenkin englannista, josta lainatut sanat ovat tavanomaisia. Lainasanat ja -ilmaisut, kuten trendi ja case, herättävät monenlaisia tunteita. Toisten mukaan lainasanalle ei ole sopivaa vastinetta tai se ei ilmaise täsmälleen samaa asiaa; toiset taas ajattelevat, että lainasanojen käyttö on pinnallista ja turhaa hienostelua.
Mehu
thumb|right|Appelsiinimehua.
Luokitteluja
Suomen ja Euroopan unionin elintarvikelainsäädäntö määrittelee seuraavat mehutyypit:
Suomessa 1991 voimaan tullut asetus määritteli käsitteet tuoremehu, täysmehu, mehu ja nektari:
Valmistus ja säilytys
Mehuun käytettävät hedelmät pestään ennen prosessointia. Joissakin tapauksissa pesuun käytetään tensidejä tai pesuainetta: esimerkiksi omenoista on tärkeää poistaa mikro-organismit, jotka saattavat tuottaa sienimyrkkyjä. Pesun jälkeen hedelmistä poistetaan mehuun kelpaamattomat osat, kuten aprikooseista kivet tai ananaksista kuoret. Sen jälkeen hedelmäliha raastetaan tai jauhetaan massaksi, josta saadaan mehua erityyppisillä puristimilla. Jotkin mehunvalmistajat ovat siirtyneet kemiallisiin prosesseihin, joissa hedelmämassa nesteytetään entsyymien avulla. Sitrushedelmistä mehua saadaan kahdella eri tekniikalla: joko hedelmä halkaistaan kahtia ja sen kahdesta puoliskoista puserretaan mehu ja hedelmäliha, tai hedelmään tehdään reikä, josta mehu puristetaan ulos.
Mehusta voidaan poistaa sameutta käyttämällä pektinaasientsyymiä. Sitä voidaan myös suodattaa erilaisin menetelmin, joista perinteisin on piimaasuodatus. Suodatuksen hinnan ja piimaan tuottaman jätteen vuoksi on kehitetty muita suodatusmenetelmiä.
Valmistuksen jälkeen mehu tyypillisesti kuumennetaan 88 celsiusasteeseen ja pakataan sen jälkeen kuluttajapakkauksiin. Joissakin tapauksissa mehua säilytetään pastöroinnin jälkeen suurissa siiloissa. Haihduttamalla mehusta vettä valmistetaan mehutiivistettä, jota voidaan myöhemmin laimentaa. Kun mehua valmistetaan tiivisteestä, siihen lisätään vettä, sokeria ja tarvittavia lisäaineita. Näin aikaansaatu mehu pastöroidaan, jäähdytetään ja pakataan esimerkiksi kartonkipakkauksiin.
Seikkailu merenpohjassa
Seikkailu merenpohjassa on Tove Janssonin vuonna 1933 ilmestynyt esikoisteos, saaristoon sijoittuva kuvakirja. Jansson kirjoitti ja kuvitti teoksen 13-vuotiaana vuonna 1928, mutta se julkaistiin vasta viisi vuotta myöhemmin tekijänimellä Vera Haij. Ruotsinkielisestä teoksesta ilmestyi myös nimetön suomennos Pipu ja Kalle ja Ahdin mustekalat (Kuvataide, 1933). Sirke Happosen käännös Seikkailu merenpohjassa ilmestyi Tove Janssonin juhlavuonna 2014 (WSOY).
Mehu
Valmistus ja säilytys
Kotioloissa mehua voidaan valmistaa kaikista hedelmistä ja marjoista keittämällä kattilassa tai höyryttämällä mehustimessa. Silloin kilosta marjoja saadaan noin litra mehua, ja jäljelle jäänyt marjamassa voidaan käyttää esimerkiksi hilloon tai siitä voidaan tehdä ”jälkimehua”, joka sopii keittoihin ja kiisseleihin.
Seikkailu merenpohjassa
Runomuotoisessa kertomuksessa Mauno, Maikki ja koira ajavat mäkiautolla merenpohjaan, jossa he kohtaavat merenneidon ja Näkin.
PEP
PEP (englanninkielisistä sanoista Post-Exposure Propylaxis, ) on HIV:n jälkiehkäisyyn tarkoitettu lääke. Sitä käytetään henkilön jouduttua suureen vaaraan altistua HIV:lle. Lääkitys on aloitettava 72 tunnin sisällä altistumisesta. Lääkityksen kesto on neljä viikkoa. PEP-lääkitys ei kuitenkaan estä kaikkia tartuntoja.
Käyttö selkeässä HIV-tartunnan riskissä olevalle 72 tunnin sisällä perustuu Maailman terveysjärjestön suositukseen vuodelta 2014. Ennen lääkityksen antamista on suoritettava HIV-testi, jolla selvitetään, onko henkilöllä jo ennestään HIV:tä. Lääkitystä suositellaan Suomessa tilanteissa, joissa emätin- tai anaaliseksin yhteydessä ei ole käytetty kondomia tai se on hajonnut ja kun seksikumppanina on tällaisessa tilanteessa ollut HIV-positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä tai HIV-statukselta tuntematon henkilö, joka on seksityöntekijä, Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta, ulkomaalainen huumeidenkäyttäjä tai kun on harrastettu miesten välistä anaaliseksiä. Sitä vastoin, jos kondomia on käytetty oikein tai jos on harrastettu suuseksiä, PEP-lääkitystä ei pidetä välttämättömänä. Tällöinkin HIV-testin ottaminen on suositeltavaa.
Mehu
Kulutus
Eniten hedelmämehua kulutetaan Uudessa-Seelannissa, keskimäärin noin kaksi desilitraa henkeä kohden päivässä, toiseksi eniten Kolumbiassa. Yleisesti ottaen mehua juodaan enemmän rikkaissa maissa kuin köyhissä ja enemmän läntisellä pallonpuoliskolla kuin itäisellä. Suurista maista mehua juodaan vähiten Kiinassa. Yhdysvalloissa appelsiinimehun kulutus kasvoi voimakkaasti toisen maailmansodan jälkeen 1990-luvun lopulle saakka, minkä jälkeen se on ollut laskussa. Syitä kulutuksen laskuun ovat muiden muassa appelsiinien kallistuminen, aamiaisen merkityksen heikkeneminen ja tietoisuus sokerin aiheuttamista terveyshaitoista.
Mehuja voi nauttia myös mehubaareissa, joissa tarjoillaan tuorepuristettuja hedelmä- ja kasvismehuja sekä muita samantyyppisiä virvokkeita.
PEP
Tapauskohtaista harkintaa käytetään tilanteissa, joissa mahdollinen tartunta on tapahtunut pistoksen kautta. Tällöin PEP-lääkitystä suositellaan, jos neulaa on käyttänyt HIV-positiivinen henkilö, jolla ei ole toimivaksi todettua HIV-lääkitystä ja aikaero neulankäytössä tämän henkilön ja PEP-lääkitystä hakevan potilaan välillä oli alle kuusi tuntia. Tällöin hoito on aloitetettava saman 72 tunnin sisällä.
Mehu
Terveysvaikutukset
pienoiskuva|180px|Viinirypälemehumainos vuodelta 1948
Hedelmämehuissa on tyypillisesti runsaasti sokeria, jonka liikakulutus aiheuttaa esimerkiksi lihavuutta, kakkostyypin diabetesta ja hammasvaurioita. Toisin kuin kokonaisissa hedelmissä, hedelmämehussa ei ole kuitua, joka hidastaa fruktoosin imeytymistä ja aiheuttaa kylläisen olon. Yhdistyneen kuningaskunnan virallisissa ravintosuosituksissa suositellaan rajoittamaan hedelmämehun kulutusta 150 millilitraan päivässä korkean sokeripitoisuuden vuoksi. Esimerkiksi appelsiinimehussa on kuitenkin runsaasti C-vitamiinia, foolihappoa ja kaliumia: brittilapset saavat noin 20 prosenttia C-vitamiinistaan appelsiinimehusta.
PEP
Lääkäri määrää Suomessa PEP-lääkityksen aloittamisesta. Pääsääntöisesti käytettävä lääkitys Suomessa on tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin sekä raltegraviirin yhdistelmä. Lisäksi voidaan käyttää tsidovudiinin ja lamivudiinin sekä raltegraviirin yhdistelmää, jos nopeasti pilaantuvaa tenofoviiridisoproksiilin ja emtrisitabiinin yhdistelmää ei ole saatavilla hoitavassa sairaalassa. Suomessa PEP-lääkkeitä on saatavilla lähinnä vain sairaala-apteekeissa, joten tavallisesta apteekista sitä ei ole mahdollista saada 72 tunnin aikarajan sisällä. Joissakin maissa, muun muassa Thaimaassa lääkityksen voi saada lääkärin reseptillä yksityisistä sairaaloista.
Mehu
Terveysvaikutukset
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijan mukaan mehustimella höyrystämällä valmistetuissa mehuissa on jäljellä korkeintaan kymmenesosa kokonaisten marjojen sisältämästä C-vitamiinista. Myös muita terveysvaikutteisia ravintoaineita kuten flavonoideja ja muita polyfenoleita jää marjan kuorikerrokseen. Etenkin säilyttäminen jääkaapissa hävittää marjamehusta vitamiinit, mutta pakastamista kokonaiset marjat kestävät sen sijaan hyvin. Mehustamalla valmistettuun mehuunkaan ei jää jäljelle ravintokuitua, ellei sitä siihen jälkikäteen erikseen lisätä.
PEP
HIV-tartunnan hoitoon tarkoitettu PEP-lääkitys ei suojaa muilta sairauksilta eikä myöskään estä raskautta.
Mehu
Terveysvaikutukset
Karpalomehua ja muita karpalotuotteita on käytetty pitkään virtsatietulehdusten hoidossa ja ehkäisyssä. Karpalon vaikutuksia käsittelevien tutkimusten meta-analyysin mukaan karpalotuotteilla ei kuitenkaan ole vaikutusta tulehduksiin. On mahdollista, että karpaloissa esiintyvän proantosyanidiinin pitoisuudet eivät olleet karpalotuotteissa riittävän korkeita.
Sauli Pahlman
Sauli Pahlman (s. 11. toukokuuta 1981) on aktiiviuransa jo lopettanut suomalainen pikajuoksija. Hän edusti koko kilpailu-uransa ajan Helsingin Kisa-Veikkoja. Kalevan kisoista Pahlman saavutti pronssia 400 metrin juoksussa vuonna 1998, minkä lisäksi hän oli voittamassa sisäratojen SM-kisoissa kultaa 4 x 200 metrin viestijuoksussa vuonna 1999. Virallisissa kilpailuissa hän ei ole esiintynyt vuoden 2002 jälkeen.
Grenada kesäolympialaisissa 2016
Grenada osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti seitsemän urheilijaa kahdessa lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi pikajuoksija Kirani James.