cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suomisen perhe (elokuva)
Juoni
Elokuvan johtolankana on osakekeinottelu. Väinö tapaa amerikansuomalaisen Sam Nelsonin, joka houkuttelee hänet osakekauppoihin. Moiseen tottumattoman Väinön liiketoimet alkavat yllättävän myönteisesti. Hän tekee sievoisia summia Kuparivaaran osakkeilla. Hän ostaa vaimolleen hienoja hopea-astioita syntymäpäivälahjaksi. Ainon syntymäpäiviä vietetään perheen kesäasunnolla Kesärannassa Suomen lipun liehuessa ja laulun raikaessa. Kesäasuntoa esittää ohjaaja Särkän asuintalo Helsingissä Marjaniemenranta 2:ssa. Ainon lapsuudenystävä ja Elinan kummitäti Kerttu piipahtaa Kesärannassa ja hänelle Väinö innostuu kertomaan, mitä kaikkea uutta huvilalle rakennetaan osakkeista saaduilla voitoilla: marmoriportaat ja suihkulähde ainakin on kaavailuissa. Elinan ja Lassen romanssi saa tuulta purjeisiinsa Kesärannan maisemissa, mutta eräänä myrsky-yönä Elina viipyy niin myöhään ulkona, että vanhemmat huolestuvat. Väinö hermostuu, kun käy ilmi että hänen tyttärensä on ollut Lassen seurassa...ehkäpä heinäladossa sadetta pitämässä.
Väinö palaa Helsinkiin ennen muuta perhettä ja panee toimeksi. Suomisten asunto remontoidaan, ja vanhat huonekalut väistyvät uusien tieltä. Aino ja Hilda järkyttyvät nähdessään sekasotkun, Aino ei pidä lainkaan rahalla leventelystä. Perheeseen palkataan myös hieno sisäkkö, jota Hilda pitää pelkkänä hepsankeikkana. Aino alkaa epäillä, että Sam Nelsonin vaimo Telma Nelson olisi vietellyt hänen miehensä. Hän ei pidä Nelsonin pariskunnasta eikä luota heihin. Aino purkaa tuntojaan Sofia-anopilleen sekä Kertulle. Ennen pitkää Väinön sijoitusonni kuitenkin kääntyy, ja hän menettää perheen säästörahat tuottamattomaan metsään. Suomisen lapset alkavat esittää vaatimuksia Väinölle: pitäisi ostaa sitä ja pitäisi ostaa tätä! Kaiken huippuna Olli haluaa 20 000 markkaa ja ilmoittaa lopettavansa koulunkäynnin tyystin. Rahat menettänyt Väinö hermostuu jälkikasvuunsa. Sofia auttaa selvittämään tilannetta. Hän painottaa pojalleen Väinölle, että tärkeintä on, ettei kunnia ole mennyt rahojen myötä. Väinöllä on yhä työpaikka ja perhe. Aino ei ole lainkaan järkyttynyt säästöjen menetyksestä vaan helpottunut siitä, että hänen miehellään ei ole suhdetta Telman kanssa. Perhe on vahvistunut vaikeuksista, ja kaikki palaa ennalleen. Ja torstaisin syödään Hildan keittämää hernekeittoa kuten aina ennenkin.
Arviot
Uuden Suomen kriitikko kirjoitti elokuvasta tuoreeltaan: "SF:n Suomisen perhe astui eilen koko Suomen kansan, niin nuorten kuin vanhojenkin sydämiin." Kaikkiaan Suomisen perhe -elokuvat saivat aikalaiskriitikoilta varsin suopeita arvosteluja. Ilta-Sanomissa kehuttiin lapsinäyttelijöitä: "Sitten kuopukset Olli ja Pipsa --- kas siinä vasta veikeä pari, kerrassaan riemastuttavat pienet "pyrstötähdet", jotka kainostelemattomalla ja välittömällä - tai sanoisinko pikemminkin: mukana elämisellään - valloittavat katsojan heti ensi hetkestä saakka."
Suomisen perhe -elokuvan suosio jäi kuitenkin keskiarvojen alapuolelle. Todellisuudessa elokuvan perhe oli kaukana silloisesta tilastollisesta keskivertokansalaisesta, joka asui kelirikkoisten kärryteiden varrella maaseutumökissään vailla mitään nykyajan mukavuuksia. Valtaosa kaupunkilaisistakin oli ahtaasti ja vaatimattomasti elänyttä työväestöä, jonka kosketuspinnat Suomisten kuvioihin olivat ohuita. Oppikoulua käyvät lapset, kotiapulainen ja hieno kesähuvila työnsivät perhettä ns. ylemmästä keskiluokasta kohti vallasväkeä. Elokuvan herraskaisuuden tuottamat mahdolliset ongelmat yleisömäärissä huomioitiin perheen seikkaillessa valkokankaalla seuraavan kerran, mikä tapahtui marraskuussa 1942 elokuvassa Suomisen Ollin tempaus.
Elokuvan televisioesitykset myöhempinä vuosikymmeninä ovat avanneet siihen uusia näkökulmia. Ilta-Sanomien kriitikko Heikki Kataja kirjoitti vuonna 1977 melko tylysti: "Aikanaan niin rakastetulle Suomisen perheelle eivät kuluneet vuodet ole olleet hyväksi. Tänään ja näinä vuosikymmeninä sillä on vain muistoarvoa." Turun Sanomien Tapani Maskula arvioi vuonna 1992, että "Suomisen perhe on elokuvana pelkästään jäykkää teatteria, mutta teoksen ansiot ovatkin enemmän historiallisia kuin taiteellisia. Se tarjoaa oivallisen näytteen suomalaisen keskiluokan elämäntavasta juuri niin säädyllisessä ja viattomassa elämäntavassa kuin millaisena sitä haluttiin tuolloin markkinoida."
Vuoden 2012 televisioesityksen yhteydessä julkaistussa arvioissa eräs kriitikko luonnehti elokuvaa herttaisen opettavaiseksi.
Huomioita
Vuoden 1945 loppuun mennessä Suomisen perhe oli kerännyt 334 265 maksanutta katsojaa. Elokuvan ensimmäinen televisioesitys oli 16. marraskuuta 1957. Se oli ensimmäinen Suomen Television lähettämä suomalainen elokuva. Suomisen perhe on mustavalkoinen ja se on julkaistu DVD:nä.
Simon Hawke
Simon Hawke (s. 30. syyskuuta 1951) on yhdysvaltalainen tieteiskirjailija. Hänen syntymänimensä oli Nicholas Valentin Yermakov, mutta hän alkoi kirjoittaa nimellä Simon Hawke vuonna 1984 ja muutti sen viralliseksi nimekseen myöhemmin. Hawke on kirjoittanut erityisesti sarjoihin kuuluvia romaaneja sekä elokuvien ja televisiosarjojen rinnakkaiskirjoja. Näistä on suomennettu Star Trek – uusi sukupolvi -sarjaan kuuluva Kunnian hehku (Blaze of Glory, 1995).
Second unit
Second unit on elokuvanteossa käytettävä päätyöryhmästä (”first unit”) erillinen kameraryhmä, joka työskentelee ilman päänäyttelijöitä. Second unitilla on oma ohjaaja ja kuvaaja, ja se tuottaa esimerkiksi lähikuvia esineistä, esittelykuvia rakennuksista, taistelukohtausten kuvia sekä kuvia ajoneuvoista liikkeessä silloin, kun ei kuvata ajoneuvon sisään. Second unitin käyttö vähentää tuotantokustannuksia, koska päänäyttelijöiden tai pääohjaajan ja -kuvaajan ei tarvitse olla paikalla kuvausten aikana. Lisäksi se lyhentää tuotantoaikataulua, koska second unit voi kuvata samaan aikaan kuin päätyöryhmä.
Suomen Hostellijärjestö
Suomen Hostellijärjestö ry (ent. Suomen Retkeilymajajärjestö - SRM ry) on vuonna 1935 perustettu yleishyödyllinen hostellitoiminnan keskusjärjestö. Sen jäseninä on noin 35 erilaista nuoriso-, opiskelija-, liikunta-, eläkeläis-, ammatti- ja matkailujärjestöä.
Second unit
Elokuvaohjaaja Peter MacDonaldin mukaan second unitin työskentelyssä on tärkeintä, ettei katsoja pysty erottamaan lopullisessa elokuvassa ohjaus- ja kuvaustyylin perusteella, mitkä kohtaukset on tehty päätyöryhmästä erillään. Suuren budjetin elokuvissa voi olla useita eri kuvausyksikköjä, jotka tuottavat materiaalia jälkituotantoa varten.
Suomen Hostellijärjestö
Suomen Hostellijärjestön verkoston lähes 50 hostellia ovat osa kansainvälistä Hostelling International (HI) -verkostoa, joka kattaa noin 4000 hostellia lähes 90 maassa. Kaikki jäsenmaat ovat sitoutuneet täyttämään yhteiset kansainväliset laatuvaatimukset. Suomen Hostellijärjestö markkinoi ja kehittää Suomen HI-hostelliverkostoa, ohjaa verkoston toimintaa, koordinoi laadunhallintaa, huolehtii kansainvälisen HI-brändin näkyvyydestä sekä vahvistaa maailmanlaajuisen HI-verkoston tunnettuutta.
Suomessa hostelleja toimii paitsi erillisinä majoitusliikkeinä, myös matkailukeskusten ja maatilojen yhteydessä, kesäisin opiskelija-asunnoissa sekä majoitustarkoitukseen saneeratuissa tai rakennetuissa tiloissa. Hostelleja ylläpitävät erilaiset yritykset ja yhteisöt, kuten itsenäiset yrittäjät ja perheyhtiöt, kunnat, yhdistykset, säätiöt, oppilaitokset ja opiskelijajärjestöt.
Hostelling International on vuonna 1932 perustettu voittoa tavoittelematon hostellijärjestöjen liitto, jonka tarkoituksena on yhdessä 69 kansallisen hostellijärjestön kanssa mahdollistaa uusien paikkojen kokeminen ja kulttuurien oppiminen sekä edistää ihmisten välistä ymmärrystä tarjoamalla turvallista ja edullista hostellimajoitusta ympäri maailman.
HI Quality (HI-Q) on kansainvälisen Hostelling International-hostelliverkoston oma laatujärjestelmä, jonka ovat kehittäneet hostellialan ammattilaiset. Laatujärjestelmään on koottu hyväksi havaittuja toimintatapoja ja niistä on muokattu erityisesti hostelleille sopiva hallintoon ja toimintamalleihin pureutuva ohjelma. Hostellit, jotka toteuttavat ohjelman menestyksekkäästi, sertifioidaan.
Historia
Retkeilymajajärjestön alkuaikoina jäsenkortti vaadittiin jokaiselta yöpyjältä ja yöpaikat oli ensisijaisesti varattu nuorille taikka retkelijöille. "Retkeilymaja-aatteeseen ihminen voi innostua melkein rajattomasti, jos hän vain omaa siihen tarvittavat sielulliset ja fyysiset edellytykset" - Suomen Retkeilymajan järjestön ensimmäinen puheenjohtaja Akseli Kaskela.
Retkeilymajojen säännöt olivat hyvinkin yksityiskohtaisia ja esimerkiksi 1930-luvulla vuoteilla ei saanut päivällä loikoilla, istua eikä säilyttää tavaroita. Retkeilymajajärjestö pyrki kehittämään retkeilymajakulttuuria Suomessa, toimia nuorison retkeilyä edistävien järjestöjen yhteyspisteenä, toimia nuorison retkeilymajojen ja -reittien aikaansaamiseksi sekä valvoa niiden käyttöä ja hoitoa. Pohjoismainen yhteistyö oli tärkeää alusta saakka ja kansainvälisillä suhteilla haluttiin tehdä mahdolliseksi suomalaisten nuorten mahdollisuus käyttää retkeilymajoja myös ulkomailla.
Retkeilymaja-termistä luovuttiin vuonna 1992 ja majoituskohteista ryhdyttiin käyttämään ulkomaisen mallin mukaisesti termiä "hostellit". Hostelli-termi yhdisti saman nimikkeen alle erilaiset retkeilymajat, retkeilyhotellit ja kesähotellit ja vastasi paremmin majapaikkojen monipuolisuutta ja niiden tarjoamia palveluita.
Suomen Retkeilymajajärjestö - SRM ry uudisti nimensä Suomen Hostellijärjestöksi vuonna 2014. Nimi uudistettiin, jotta se vastaisi paremmin järjestön tämän päivän toimintaa ja hostelliverkoston majoitusliikkeiden tuotetta. Hostelli-termi oli vakiintunut yleisessä käytössä ja alkeellisimmat retkeilymajat olivat lopettaneet toimintansa. Uusi nimi myös vastasi paremmin järjestön englanninkielistä nimeä Hostelling International Finland.
Pyrimetamiini
Ominaisuudet ja käyttö
Pyrimetamiini on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste on käytännöllisesti katsoen veteen liukenematonta, mutta liukenee muun muassa lämpimään etanoliin, dimetyyliformamidiin ja happoliuoksiin.
Pyrimetamiini on alkueläinten dihydrofolaattireduktaasin inhibiittoriksi. Tämän entsyymin toiminnan estyessä alkueläimet eivät kykene tuottamaan niille elintärkeää foolihappoa. Pyrimetamiinia voidaan käyttää monien alkueläininfektioiden esimerkiksi toksoplasmoosin, siipikarjan kokkidioosin, pneumokystoosin ja malarian hoitoon. Malarian hoidossa lääkeainetta käytetään yhdessä sulfadoksiinin tai sulfadoksiinin ja artesunaatin kanssa. Toksoplasmoosin hoidossa lääkeainetta käytetään erityisesti, mikäli potilaan oma immuunijärjestelmä on heikentynyt esimerkiksi HIV-infektion vuoksi. Pyrimetamiini ei tehoa malarialoisioiden gametosyyttivaiheeseen, minkä vuoksi se soveltuu pääasiassa malarian estolääkitykseksi. Malarialoisioiden on myös havaittu kehittävän resistenttiyttä lääkeaineelle.
Yleensä pyrimetamiinia annetaan 25 mg kerran viikossa. Tällä annostuksella lääkeaine on kohtuullisen hyvin siedetty. Suuremmilla annoksilla voi haittavaikutuksena ilmetä megaloblastinen anemia, jota voidaan hoitaa foolihappolisällä.
Harras Kyttä
Harras Vilhelm Johannes Kyttä (25. kesäkuuta 1912 Helsinki – 12. maaliskuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen hovioikeudenneuvos, sisäasiainministeri ja Turun kaupunginjohtaja. Hän kuului Suomen Kansanpuolueeseen ja toimi Kansanpuolueen kansanedustajana vuosina 1951–1964. Kyttä oli Turun hovioikeuden hovioikeudenneuvos 1957–1961 ja sen jälkeen vuosina 1961–1963 kahden vuoden ajan Turun kaupunginjohtajana. Vuosina 1964–1971 Kyttä toimi vakuutusyhtiö Tarmon toimitusjohtajana.
Kyttä syntyi Helsingissä vuonna 1912, mutta muutti pian perheensä mukana Viipuriin. Hänen isänsä, maaherra Wilho Kyttä, oli tuolloin saanut viran Viipurin hovioikeuden notaarina. Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Viipurin klassillisessa lyseossa Kyttä aloitti lainopin opinnot Helsingin yliopistossa. Oikeustutkinnon suorittamisen jälkeen hän kirjoittautui vuonna 1935 Turun hovioikeuteen auskultantiksi. Hänen isänsä Wilho Kyttä toimi tuolloin Turun ja Porin läänin maaherrana. Turun hovioikeudessa Kytän ura eteni vuoteen 1957 mennessä ylimääräisestä virkamiehestä hovioikeudenneuvokseksi.
1950-luvun alusta lähtien Kyttä osallistui aktiivisesti kansalliseen politiikkaan, ja Suomen Kansanpuolueen kansanedustajaksi hänet valittiin vuoden 1951 eduskuntavaaleissa. Turun kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodesta 1954 vuoteen 1961, jolloin hänet valittiin Turun kaupunginjohtajaksi. Samana vuonna Kyttä valittiin myös Kansanpuolueen puheenjohtajaksi. Ennen valintaansa kaupunginjohtajaksi Kyttä oli valtioneuvoston jäsen kahteen otteeseen. Molemmilla kerroilla Kyttä oli sisäasiainministeri, ensin V. J. Sukselaisen vähemmistöhallituksessa ja myöhemmin Reino Kuuskosken virkamieshallituksessa.
Kyttä kuoli 12. maaliskuuta 1985 ja hänet haudattiin Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin.
Valinta Turun kaupunginjohtajaksi
Kyttä valittiin Turun kaupunginjohtajaksi Turun kaupunginvaltuuston kokouksessa 18. syyskuuta 1961. Virkaa oli hakenut neljä henkilöä, joista tunnetuimmat olivat Paraisten kauppalanjohtaja Asser Brunila, Mikkelin kaupunginjohtaja Ensio Häyrinen ja Lappeenrannan kaupunginjohtaja Esko Peltonen. Kyttä ei varsinaisesti hakenut virkaa, vaan ilmoitti olevansa virkaan suostuvainen, samoin kuin hänen SKDL:läinen vastaehdokkaansa lainopin kandidaatti Mauno Tamminen.
Asian valtuustokäsittelyssä käytettiin ainoastaan yksi puheenvuoro, kun SKDL:n Paavo Aitio vetosi valtuutettuihin toteamalla, että "työtätekevä kansanosa on turkulaisista suurin ja SKDL:n valtuustoryhmä on valtuuston suurin ryhmä ja on esitetty toivomuksia ja jopa vaatimuksia, että Turussa olisi oltava työläistaustainen kaupunginjohtaja". Samanlaisen puheenvuoron Aitio oli käyttänyt jo vuonna 1951, kun kaupunginjohtajaksi oli viimeksi valittu Kalervo Pellinen. Äänestyksessä Kyttä sai 32 ääntä ja Mauno Tamminen 18 ääntä. Lisäksi äänestyksessä jätettiin kolme tyhjää lipuketta. SKDL:n ryhmä ei lopulta saanut tukea miltään muulta ryhmältä. Näin ollen Kytästä tuli Turun viides kaupunginjohtaja.
Oli varsin poikkeuksellista, että istuva kansanedustaja ja vielä eduskuntapuolueen puheenjohtaja valittiin suuren kaupungin kaupunginjohtajaksi. Jo valintahetkellä pidettiin todennäköisenä, että Kytän kausi jäisi lyhyeksi, kuten sitten kävikin.
Toiminta kaupunginjohtajana
Heti valintansa jälkeen Kyttä julkaisi Suomen Turku -lehdessä kirjoituksen, jossa hän jakoi turkulaiset neljään eri ryhmään. Ensimmäinen ja toinen ryhmä olivat fakki-idiootit, jotka näkevät oman asiansa tärkeimpänä, ja sosiaaliset ihmiset, jotka näkevät ympärillään paljon epäkohtia ja vaativat niihin korjauksia. Kolmas ryhmä koostui Kytän mukaan veronmaksajamentaliteetin elähdyttämistä ihmisistä, jotka ovat usein oppositioasemassa kaupungin virkamiehiin nähden. Neljännen ja kaikkein suurimman ryhmän muodostivat tavalliset turkulaiset, jotka vaihtelevalla mielenkiinnolla seuraavat kolmen edellämainitun ryhmän puuhia kaupungin päätöksenteossa. Kyttä kertoi pitävänsä erittäin tärkeänä neljännen ryhmän mielenkiinnon ylläpitoa, koska hänen mukaansa he muodostavat sen joukon, jonka kannanoton varaan muodostuu kaupungin yleinen mielipide.
Vähän teatterijuhlan jälkeen Turulla oli merkittävä rooli, kun Yhdysvaltain varapresidentti Lyndon B. Johnson sekä hänen puolisonsa Lady Bird Johnson tekivät valtiovierailun Suomeen ja Turkuun. Turussa kaupunginjohtaja Kyttä isännöi vierailua, jonka yhteydessä järjestetyllä lounaalla Kyttä luovutti Johnsonille Voitto Vikaisen pronssireliefin ja sai vastalahjaksi varapresidentiltä puheenjohtajan nuijan.
Kyttä irtisanoutui kaupunginjohtajan tehtävästä melkein tasan kaksi vuotta valintansa jälkeen 9. syyskuuta 1963. Valtuusto myönsi hänelle eron, mutta hänen puoluetoverinsa Kansanpuolueen valtuutettu Arvid Schrey totesi puheenvuorossaan, että "olemme olleet sinuun tyytyväisiä ja olisimme mielellämme nähneet, että olisit jäänyt. Talosta ei lähdetä kuitenkaan kuin torpasta ja ehdotan, että valtuusto järjestää eroavalle kaupunginjohtajalle ja hänen puolisolleen läksiäisjuhlan".
Yksityiselämä
Harras Kytän puoliso oli Heli Annikki Vallila. Heidän tyttärensä on taidehistorian professori Riitta Nikula, jonka puoliso on entinen oikeuskansleri, oikeustieteen tohtori Paavo Nikula. Riitta ja Paavo Nikulan poika on toimittaja ja juontaja Jone Nikula.
Topologinen avaruus
thumb|right|300px|Neljä esimerkkiä ja kaksi epäesimerkkiä joukon {1,2,3} topologioista. Alhaalla vasemmalla ei ole topologia, koska joukkojen {2} ja {3} unioni {2,3} puuttuu; vastaavasti alarivissä oikealla puuttuu joukkojen {1,2} ja {2,3} leikkaus {2}.
Topologiset avaruudet ovat yksinkertaisimpia matemaattisia rakenteita, joissa voidaan määritellä sellaisia käsitteitä kuin avoimuus, jatkuvuus, homeomorfisuus ja yhtenäisyys.
Määritelmä
Topologinen avaruus on järjestetty pari (X, T), missä X on joukko ja T on sellainen sen osajoukkojen kokoelma (ns. topologia), jonka jäseniä ovat ts. T toteuttaa topologiset aksioomat
Käytännössä yleensä tutkitaan äärettömiä topologioita. Äärellinen topologia voi olla helpommin ymmärrettävä esimerkki joistakin topologian peruskäsitteistä, mutta toiset käsitteet ovat mielekkäitä vain äärettömissä joukoissa. Äärettömään joukkoonkin voidaan määrittää topologia, jossa on äärellinen määrä alkioita (esimerkiksi koko \mathbb{R}, tyhjä joukko ja vain luvun 1 sisältävä joukko muodostavat topologian reaalilukujen joukolle), mutta käytännön merkitystä niillä ei juuri ole.
Topologian ei tarvitse sisältää alkioidensa mielivaltaisia leikkauksia, ainoastaan äärelliset. Esimerkki: Määritellään joukon N kofiniittinen topologia: siihen kuuluu tyhjä joukko ja jokainen joukko, jonka komplementti on äärellinen. Joukko on selvästi äärellinen, jolloin sen komplementtijoukko  kuuluu mainittuun topologiaan. Kaikkien näiden joukkojen leikkaus puolestaan on joukko {1}, joka on äärellinen, eikä siis kuulu mainittuun topologiaan.
Topologiseen avaruuteen liittyviä käsitteitä
Osa käsitteistä pohjautuu reaaliluvuille määriteltyyn topologiaan, johon kuuluvat avoimet välit ja niiden yhdistelmät. Esimerkiksi ja ]1, \infty] ovat avoimia välejä, niiden komplementti [0, 1] suljettu väli.
Paul Whitehouse
Paul Whitehouse (s. 17. toukokuuta 1958 Cardiff, Wales) on brittiläinen koomikko ja käsikirjoittaja, joka on tullut tunnetuksi etenkin komediasarjasta Ruuvit löysällä (The Fast Show).
Topologinen avaruus
Topologiseen avaruuteen liittyviä käsitteitä
Topologisen avaruuden alkioita sanotaan yleensä pisteiksi.
Paul Whitehouse
Johnny Depp on pitänyt Whitehousea "kaikkien aikojen parhaana näyttelijänä".
Topologinen avaruus
Topologiseen avaruuteen liittyviä käsitteitä
Kokoelmaan T kuuluvia joukkoja sanotaan topologisen avaruuden avoimiksi joukoiksi. Joukot, joiden komplementti X:ssä on avoin, ovat suljettuja joukkoja. Termit ovat epäintuitiivisia: joukko voi olla avoin, suljettu, ei kumpaakaan tai molempia. Esimerkiksi edellä mainitussa reaalilukujen tavallisessa topologiassa joukko ]0,1] ei ole avoin eikä suljettu. Jokaisessa topologisessa avaruudessa ainakin koko joukko X ja tyhjä joukko ovat sekä avoimia että suljettuja.
Jos joukon pisteitä ei voi jakaa kahteen erilliseen avoimeen joukkoon, joukkoa sanotaan yhtenäiseksi. Jos näin on kaikkien pisteiden suhteen, koko avaruus on yhtenäinen.
Jos topologisen avaruuden mitä tahansa kahta eri pistettä a ja b kohti on olemassa sellaiset avoimet joukot A ja B, että
ts. pisteille a ja b löytyy aina erilliset ympäristöt, sanotaan avaruutta Hausdorffin avaruudeksi.
Kantapisteavaruus on topologinen avaruus, jossa yksi piste, kantapiste, on asetettu erikoisasemaan.
Avaruuksien luokittelua
thumb|Havainnollistus erotteluaksioomista.
Avaruus on T_0, jos jokaiselle pisteparille x,y löytyy avoin joukko, johon joko x kuuluu mutta y ei, tai toisinpäin.
Avaruus on T_1, jos jokaiselle pisteparille x,y löytyy sekä avoin joukko, johon x kuuluu mutta y ei, että avoin joukko johon y kuuluu mutta x ei. Nämä avoimet joukot saavat sisältää yhteisiä pisteitä.
Avaruus on T_2 eli Hausdorffin avaruus, jos jokaiselle pisteparille x,y löytyy sekä avoin joukko, johon x kuuluu mutta y ei, että avoin joukko johon y kuuluu mutta x ei, ja näillä avoimilla joukoilla ei ole yhteisiä pisteitä.
Luonnollisten lukujen topologia, joka sisältää tyhjän joukon ja koko joukon lisäksi vain parilliset ja parittomat luvut avoimina joukkoina, ei ole T_0. Luonnollisten lukujen alkusegmenttitopologia, jossa avoimia ovat joukot kaikilla termin n arvoilla on T_0 mutta ei T_1. Luonnollisten lukujen kofiniittinen topologia on T_1 mutta ei T_2. Tyyppiesimerkki T_2-topologiasta on reaalilukujen tavallinen topologia, jossa avoimia ovat avoimet välit ja niiden unionit.
Esimerkkejä
Mistä tahansa joukosta X voidaan muodostaa topologinen avaruus määrittelemällä kokoelmaan T kuuluviksi ainoastaan joukko X ja tyhjä joukko. Tällainen topologinen avaruus ei ole Hausdorffin avaruus, paitsi jos joukkoon X kuuluu vain yksi piste. Tällaista topologiaa sanotaan minitopologiaksi.
Mistä tahansa joukosta X voidaan myös muodostaa topologinen avaruus määrittelemällä kokoelmaan T kuuluviksi X:n kaikki osajoukot. Tällöin kyseessä on niin sanottu diskreettitopologia, ja muodostettu avaruus on Hausdorffin avaruus.
Jokaisesta metrisestä avaruudesta voidaan muodostaa topologinen avaruus määrittelemällä kokoelmaan T kuuluviksi eli avoimiksi joukoiksi sellaiset X:n osajoukot, joiden jokaisella pisteellä on tähän osajoukkoon sisältyvä ympäristö. Tällaiset topologiset avaruudet ovat aina Hausdorffin avaruuksia.
Sovellusten kannalta tärkeimpiä metrisiä avaruuksia ovat joukot \R^n (eriulotteiset euklidiset avaruudet) ja niiden osajoukot, joissa topologia on edellä sanotulla tavalla määritelty euklidisen metriikan avulla. Tästä yleistys on Hilbertin avaruus, joka on (mahdollisesti ääretönulotteinen) täydellinen sisätuloavaruus.
Sorsakoski
pienoiskuva|Seuralan talo Sorsakosken keskustassa pienoiskuva|Sorsakosken vanha paloasema thumb|Liisalan silta lännestä päin katsottuna pienoiskuva|Sorsakosken purettu kirkko pienoiskuva|Näkymä Sorsakoskella Välimerelle Sorsakoski on teollisuustaajama Leppävirralla Pohjois-Savossa. Taajama sijaitsee seututien 533 varrella noin kahdeksan kilometriä Leppävirran kuntakeskuksesta länteen ja 20 kilometrin päässä Varkaudesta. Kylän asukasluku on noin 692. Kylältä on suora tieyhteys Leppävirralle sekä Jäppilän kautta Pieksämäelle.
Historiaa ja nykypäivää
Sorsakoskella on pitkä teollinen historia, johon liittyvät puu, metallit ja vesivoima. Koskivoimaa on käytetty puun sahauksen energialähteenä ainakin 1700-luvun lopulta, jolloin everstiluutnantti Herman von Burghausen aloitti paikkakunnalla 10. lokakuuta 1787 sahaustoiminnan. Joitakin vuosia myöhemmin hän perusti kosken varteen myös tiilitehtaan ja ratasmyllyn viljan jauhatukseen. 1800-luvun alkupuolella nämä laitokset siirtyivät kauppahuone Hackman & Co. omistukseen. Sorsakoskesta kehittyi 1800-luvun puolenvälin jälkeen yhtiön sahaustoiminnan keskuspaikka, josta kauppahuoneen eri puolilla Itä-Suomea olevia sahoja johdettiin.
Hackmanin omistuksessa ollut sahalaitos paloi vuonna 1897, ja sen seurauksena sahaustoiminta Sorsakoskella loppui. Yhtiö omisti kuitenkin tuolloin myös vuonna 1891 perustetun aterimia ja teräskattiloita valmistavan tehtaan, josta alkoi alueella näihin päiviin asti jatkunut metallin jalostamisen perinne. Hackman-yhtiöiden omistuksen muutokset vuonna 2003 siirsivät myös aterintehtaan omistuksen Iittala Oyj:lle, joka jatkaa edelleen keitto- ja paistoastioiden tuotantoa paikkakunnalla, joskin huomattavasti vuosien takaista pienemmällä työntekijämäärällä.
Toinen suuri teollisuuslaitos metalliputkia valmistanut Finnpipe lopetti toimintansa keväällä 2006. Useiden taantuvien teollisuustaajamien tapaan myös Sorsakoskella on viimeisimpien vuosien aikana moni yleinen palvelu lopettanut tai siirtynyt kuntakeskukseen.
Arkkitehti Veijo Martikaisen suunnittelema 1961 valmistunut Sorsakosken kirkko purettiin vuonna 2019. Se oli Leppävirran kirkon ja Näädänmaan kyläkirkon ohella yksi Leppävirran kirkkorakennuksista.
Koskesta
pienoiskuva|Alaverstas ja Ala-Sorsan voimalaitoksen pato Kylän alueella sijaitsevassa koskessa, jolta kylä on nimensä saanut, on Savon Voimalla kaksi vesivoimalaitosta: Yläsorsa ja Alasorsa. Pudotuskorkeus yläpuolisen Sorsaveden ja alapuolisen Osmajärven välillä on noin 18 metriä. Voimalaitosten väliin jää suvanto, jota kutsutaan Välimereksi. Vesireitti kuuluu Vuoksen vesistöön, ja se purkaa vetensä Saimaan pinnan tasolle Haukiveden pohjoisosaan Siitinselälle Osmajokea ja Kuvansinjokea pitkin.
Aiheesta muualla
62.44861°N, 27.6625°W
Greatest Hits II (Queen)
Greatest Hits II on brittiläisen Queen-yhtyeen 28. lokakuuta 1991 julkaisema kokoelma-albumi, järjestyksessä yhtyeen 2. virallinen kokoelmajulkaisu. Albumi palkittiin britanniassa 8-kertaisella platinalevyllä. Vajaan kuukauden kuluttua albumin julkaisusta yhtyeen keulahahmo Freddie Mercury kuoli.
Samanaikaisesti julkaistiin jälleen valokuvateos Greatest Pix II sekä musiikkivideokokoelma Greatest Flix II VHS-kasetilla. Musiikkivideot on julkaistu Brasiliassa DVD-levyllä vuonna 2002. Videokokoelman tuottivat Rudi Dolezal ja Hannes Rossacher.
Albumi on julkaistu myös vuonna 1994 boksina Greatest Hits I & II yhdessä vuonna 1981 julkaistun Greatest Hits I -albumin kanssa. Vuonna 2000 julkaistiin The Platinum Collection -boksi joka käsitti kaikki kolme Greatest Hits -albumia, myös vuonna 1999 julkaistun Greatest Hits III -albumin.
Albumia on myyty Britanniassa kaikkiaan 3,6 miljoonaa kappaletta. Tällä myyntimäärällä se on sijoittunut seitsemännelle sijalle Britannian kaikkien aikojen myydyimpien albumien listalla. Samalla listalla edeltäjä Greatest Hits I on ensimmäisellä sijalla. Samalta listalta löytyy toinenkin artisti kahdella albumilla: Michael Jacksonin albumit Thriller ja Bad ovat sijoilla 8 ja 9.
Albumi on myös Suomen kaikkien aikojen myydyin ulkomainen äänite. Suomessa albumia on myyty n. 143 000 kappaletta. Tuplaplatinalevy albumille myönnettiin vuonna 1992.
Kappalelista
Tuottaja David Richards editoi kappaleita 6, 7, 9, 10, 11, 12 ja 16 CD-julkaisua varten.
Classic Queen
Greatest Hits II -albumia ei ole koskaan julkaistu Yhdysvalloissa sellaisenaan, ainoastaan osana kokoelmabokseja. Sen sijaan vuonna 1992 julkaistiin levy nimikkeellä Classic Queen joka on sisällöltään ja ulkoasultaan likimain vastaava kuin Greatest Hits II. Levyt eroavat toisistaan kuuden kappaleen osalta oheisen taulukon mukaisesti, jonka lisäksi myös kappaleiden järjestys on toisenlainen. thumb|right|Yhdysvalloissa julkaistun Classic Queen -albumin kansikuva
Erot johtuvat paljolti siitä että Queen ei mainittavammin menestynyt Yhdysvalloissa 80-luvun loppupuolella. Vuosi 1986 oli yhtyeen viimeinen kiertuevuosi, tämän jälkeen julkaistiin pelkkiä studioalbumeja ja niitäkin harvakseltaan, jolloin Britanniassa menestyneet hitit eivät enää kantautuneet Yhdysvaltoihin saakka. Tästä syystä Classic Queenille sijoitettiin niiden sijaan joitain 70-luvun menestyskappaleita sekä kaksi 80-luvun hittiä.
Julkaisut
Albumi julkaistiin Britanniassa 28. lokakuuta 1991 CD-levynä, LP:nä sekä C-kasettina. Albumi sijoittui parhaimmillaan Britannian myyntilistan ensimmäiselle sijalle 112 listaviikon aikana. Samalla julkaistiin myös promootioboksi "II" joka sisälsi Greatest Hits II -CD:n, Greatest Pix II -kirjan ja Greatest Flix II -videokasetin. Vuonna 2001 albumi julkaistiin Japanissa remasteroituna CD-levynä.
Pikkurantanapsija
Pikkurantanapsija (Stigmatura napensis) ) on tyranneihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Etelä-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö
Pikkurantanapsija voi kasvaa noin 13 cm pitkäksi. Sukupuolet muistuttavat toisiaan ulkonäöltään. Pikkurantanapsijan päälaki, selkä ja siivet ovat ruskehtavan harmaat ja alalaji S. n. bahiae on nimialalajia ruskeampi. Silmäkulmajuova ja silmien ympärystä ovat väriltään vaalean kellertävät. Lajin siivissä on hyvin vaaleankeltaisia juovia. Pikkurantanapsijan pyrstö on pitkä ja pyrstösulat ovat mustat ja valkokärkiset. Linnun rinta ja vatsa ovat väritykseltään vaalean keltaiset.
Levinneisyys ja elinympäristö
Pikkurantanapsijan pääasiallinen levinneisyysalue on Amazonasin alueen jokien läheiset alueet Brasiliasta Kolumbiaan ja Peruun. Lisäksi sitä tavataan pieneltä alueelta Venezuelan lounaaisosasta. Lajin elinympäristöä ovat pensaikot ja tiheiköt jokirannoilla ja erityisesti sitä tavataan jokien saarista. Lintu liikkuu pareittain tai yksin ja sen ravintoa ovat hyönteiset.
Constantius I Chlorus
Gaius Flavius Valerius Constantius (31. maaliskuuta 250 Naissus, Moesia superior – 25. heinäkuuta 306 Eboracum, Britannia secunda) oli Rooman keisari vuosina 305–306. Häntä kutsutaan yleensä lisänimellä Chlorus (kalpea). Hän oli taustaltaan illyrialainen ja oli Konstantinus Suuren isä.
Kun Diocletianus ja Maximianus luopuivat keisarinvallasta Constantiuksesta tuli Rooman valtakunnan länsiosan augustus. Valtakunnan itäosan augustus Galerius vaati että hän valitsi caesarikseen Flavius Valerius Severuksen.
Constantius kuoli sotiessaan piktejä vastaan Eburacumissa (nykyinen York). Sotilaat huudattivat pian tämän jälkeen hänen poikansa Konstantinuksen keisariksi.
Perhe
Constantius sai ensimmäisen vaimonsa Helenan kanssa yhden lapsen, Konstantinuksen noin 272–274. Toisen vaimonsa Theodoran kanssa Constantius sai kuusi lasta:
Marian Adámek
Marian Adámek (s. 2. lokakuuta 1997 Třinec) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa Tšekin Extraligassa pelaavaa HC Ocelaři Třineciä. Adámek on voittanut Třinecin joukkueessa kaksi Tšekin mestaruutta.
Seuraura
Adámek debytoi Tšekin Extraligassa kaudella 2014–2015 HC Ocelaři Třinecin joukkueessa. Hän pelasi debyyttikaudellaan yhden ottelun ilman tilastomerkintöjä. Aikaisemmin hän oli pelannut Tšekin juniorisarjoissa vuodesta 2010 lähtien voittaen mestaruuden B-nuorissa vuonna 2015 ja A-nuorissa vuonna 2016. Kaudella 2015–2016 Adámek pelasi yhdeksän ottelua Extraligassa ja 26 ottelua Třinecin U20-joukkueessa. Seuraavan kauden hän pelasi lainalla 1. česká hokejová ligassa HC Frýdek-Místekin joukkueessa.
Adámek teki ensimmäiset tehopisteensä Extraligassa kaudella 2017–2018 pelaten 38 ottelua tehoin 1+2=3. Seuraavalla kaudella tuli yksi maali 27 ottelussa, ja Adámekin edustama Třinec voitti kauden päätteeksi Tšekin mestaruuden. Kaudella 2019–2020 Adámek jäi Extraligassa pisteittä mutta oli yhä lainalla Frýdek-Místekissä Tšekin kakkostasolla ja teki siellä tehopisteet 2+16=18 pelaamassaan 28 ottelussa.
Kaudella 2020–2021 Adámek teki tähänastiset ennätyspisteensä Extraligassa pelaamalla 37 ottelua tehopistein 3+11=14. Pudotuspeleissä hän keräsi kaksi syöttöpistettä ja voitti lopulta Tšekin mestaruuden Třinecin voittaessa HC Bílí Tygři Liberecin finaalisarjassa lukemin 4–1. Adámekin nykyinen sopimus HC Ocelaři Třinecissä päättyy kauden 2021–2022 jälkeen.
Karvakehrääjät
Karvakehrääjät eli lehtikehrääjät (Lasiocampidae) on kehrääjämäisiin kuuluva perhosten heimo, josta tunnetaan noin 2200 lajia lajirunsauden ollessa suurin indoaustralialaisella alueella sekä Afrikassa. Palearktisella alueella lajeja tavataan 290 ja Euroopassa 39.
Piirteitä
Karvakehrääjät ovat enimmäkseen yöaktiivisia, joskin myös päivällä lentäviä lajeja on, ja vaihtelevat kooltaan keskikokoisista suuriin. Perhosen ruumis ja siipien tyviosat ovat tuuheakarvaiset. Siivet ovat suojaväriset ja niiden pohjaväri vaihtelee lajista riippuen vaaleankeltaisesta punaruskeaan ja tummanharmaaseen. Siipisuonitus on heimolle tunnusomainen. Naaraat ovat usein selvästi koirasta kookkaampia. Naaraiden siivet ovat pitemmät ja kapeammat, pohjaväriltään koirasta selvästi vaaleammat ja siipien kuviointi on vaaleampaa. Tuntosarvet ovat naarailla vain heikosti kampamaiset kun koiraalla kaksoiskampamaisuus erottuu selvästi. Naaraan takaruumiin kärjessä on monilla lajeilla tuuhea, pyöreä karvatupsu. Imukärsä on surkastunut tai puuttuu. Verkkosilmät ovat melko pienet ja karvaiset. Raajat ovat lyhyet ja tukevat.
Aikuinen perhonen on hyvin lyhytikäinen. Koiras kuolee heti parittelun jälkeen ja naaraskin saatuaan munimisen päätökseen. Nuoret toukat hakeutuvat uusille elinpaikoille heittäytymällä erittämänsä silkkirihman varassa ilmavirtojen matkaan. Täysikasvuiset toukat ovat tyypillisesti isoja ja karvaisia, ja koteloitumispaikkaa etsivä toukka on usein tavallisin vaihe jossa karvakehrääjiä havaitsee. Toukkaa sekä koteloa ja sitä ympäröivää kotelokehtoa peittävät karvat voivat ihokosketuksessa aiheuttaa voimakkaan allergisen reaktion.
Lajit Suomessa
Karvakehrääjiin kuuluvia lajeja on tavattu Suomessa viisitoista, joskin muutamaa vain harhailijoina. Systemaattisessa järjestyksessä lajit ovat
Kirkonkylän koulu (Kontiolahti)
Kontiolahden Kirkonkylän koulu on Kontiolahden kunnan kirkonkylässä, yläkoulun ja lukion vieressä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Kontiolahden koulua kävi vuonna 2020 yhteensä 219 oppilasta. Koulu toimi 2010-luvun lopulla tilapäisissä parakkitiloissa aiemman koulurakennuksen sisäilmahaasteiden vuoksi. Elokuussa 2021 Kirkonkylän koulu aloitti uudistiloissa, yläkoulun (Kontiolahden koulu) ja lukion kanssa samassa kiinteistössä.
M/S Selma Thordén
M/S Selma Thordén oli ruotsalainen rahtimoottorilaiva joka valmistui 12. joulukuuta 1942 Crichton-Vulcan Oy:n Turun telakalta. Laivan omistaja oli Gustaf Thordén. Laiva oli laskettu vesille jo lokakuussa 1940 mutta sotatilanteen vuoksi laivan toimitus viivästyi. Laivan sisaralukset olivat M/S Carolina Thordén, M/S Mathilda Thordén ja M/S Kristina Thordén.
Gustaf Thordén rekisteröi laivan toukokuussa 1944 Ruotsin lipun alle ja se siirrettiin kesäkuussa 1944 Maarianhaminasta Tukholmaan kunnostettavaksi. Laiva asetettiin kunnostuksen jälkeen liikenteeseen kesäkuussa 1945. Laiva ajoi joulukuussa 1954 karille Buskärin eteläpuolella Göteborgin edustalla ja se palasi liikenteeseen korjausten jälkeen. Vuonna 1968 laiva myytiin panamalaiselle Marnorteno Cia Navigation SA varustamolle ja se sai nimekseen Alexmar. Heinäkuussa 1969 omistajaksi tuli panamalaisvarustamo Strabac Cia Navigation SA, ja nimeksi muuttui Polinikis. Vuonna 1970 laiva siirtyi Polinikis Shipping Co, Ltd varustamon hallintaan jonka kotipaikka oli Limassol Kyproksella. Laiva ajoi karille tammikuussa 1971 ollessaan lähdössä bulgarialaisen Burgasin kaupungin satamasta ja täyttyi vedellä. Laiva nostettiin ylös ja hinattiin Varnan satamaan tammikuussa 1973. Se romutettiin elokuussa 1975 Varnassa.
Laivan pituus oli 114,07 metriä, leveys 15,64 metriä ja syväys 7,25 metriä. Laivan bruttovetoisuus oli 3 887 tonnia ja kuollut paino 6 000 tonnia. Laivan moottorina oli 3 600 hevosvoiman seitsemänsylinterinen Crichton-Vulcan-Krupp-dieselmoottori.
MotoGP-kausi 2006
MotoGP-kausi 2006 oli historian 58. MotoGP-kausi. Mestareiksi ajoivat Alvaro Bautista (125cc), Jorge Lorenzo (250cc) ja Nicky Hayden (MotoGP). Suomen Mika Kallio oli 125cc- luokassa toinen.
Pokémon Colosseum
Pokémon Colosseum on ensimmäinen Pokémon-peli Nintendo GameCubelle. Se noudattaa Nintendo 64:n Pokémon Stadiumin pelijärjestelmää. Colosseum julkaistiin Japanissa 2003 ja muualla maailmassa 2004. Pelin tarkoituksena on ottaa kiinni kaikki varjo-pokémonit, jotka kylvävät tuhoa ympäri Orrea. Varjo-pokémonit pitää puhdistaa Celebin pyhäköllä, että niistä tulisi taas hyviä. Varjo-pokémonien takana on Team Snagem, Orren pahamaineinen rikollisjoukko. Pelin tarkoituksena on puhdistaa varjo-pokémonit ja voittaa Team Snagem.
Juoni
Pelin päähenkilönä on poika, joka on ennen ollut Team Snagemin jäsen. Hän kuitenkin lopetti työt siellä ja varasti salaperäisen koneen, jolla tavallisista poké-palloista voi tehdä snagem-palloja, joilla voi pyydystää toisen kouluttajan pokémonin. Pelin päähenkilö käyttää tätä hyväkseen. Hän nappaa kaikki varjo-pokémonit snagem-pallojen avulla. Päähenkilö tapaa tytön, jolla on erikoiskyky nähdä nämä varjo-pokémonit. Pelaaja aloittaa pelaamisen tästä kohdasta.
Pelaaminen
Pelissä on kaksi pelimuotoa, Story Mode ja Battle Mode.
Story Mode
Story Modessa pelaaja ohjaa pelihahmoa ympäri Orrea ja pyydystää ja puhdistaa varjo-pokemoneja. Taistelut käydään samaan tyyliin kuin GBA-peleissä, paitsi että pelin kaikki taistelut ovat 2vs.2 -muodossa pelattuja. Kun Story Moden on läpäissyt, pelaaja pääsee vaihtamaan pyydystämiään varjo-pokemoneja GBA:n pokémon-peleihin, kunhan pokémonit on ensin puhdistettu.
Amadeus (Tenavat)
thumb|Amadeus soittamassa lelupianoaan. Amadeus on hahmo Charles M. Schulzin luomassa strippisarjakuvassa Tenavat. Amadeus on lahjakas pianisti ja Ludwig van Beethovenin suuri ihailija.
Amadeus nähdään useimmiten soittamassa lelupianoaan. Hän vaikuttaa kykenevän soittamaan sillä mitä tahansa oikealle pianolle sävellettyjä kappaleita, ja Tenavat-animaatioissa se myös kuulostaa oikealta pianolta. Amadeus pitää klassisesta musiikista ja ihailee varsinkin Beethovenia, jonka syntymäpäivää (16. joulukuuta) hän viettää uskollisesti vuosittain. Kyseisen päivän lähestyessä Amadeus nähdään monesti kantamassa suuria kylttejä, joissa kerrotaan montako päivää Beethovenin syntymäpäivään on jäljellä. Varsinkin 1950-luvun stripeissä Amadeuksella on myös tapana pitää Beethovenin rintakuvaa pianonsa päällä.
Tellu on rakastunut Amadeukseen, mutta ei saa tunteilleen lainkaan vastakaikua. Tellulla ja toisinaan myös muilla hahmoilla on tapana nojailla Amadeuksen lelupianoon hänen soittaessaan sitä. Tellu pitää Amadeuksen pianoa kilpailijanaan, ja on tuhonnut sen ainakin kolmesti sarjan aikana. Amadeus on Jaska Jokusen ystävä ja pelaa tämän baseball-joukkueessa siepparina.
Amadeuksen soittaessa pianon yläpuolelle on usein kuvattu nuottiviivasto. Schulzin piirtämät nuotit eivät ole satunnaisia, vaan lainauksia oikeista Beethovenin sävellyksistä. Strippejä tutkineen musikologi William Meredithin mukaan Schulz valitsi usein sellaisia kappaleita, joissa musiikin tunnistaminen tuo vitsiin mukaan jonkin lisätason. Sarjan myöhempinä vuosina nuotteihin liittyy usein myös visuaalisia vitsejä; esimerkiksi Ressu saattaa kiipeillä niiden päällä. Schulz piti klassisesta musiikista, mutta hänen lempisäveltäjänsä oli Brahms eikä Beethoven. Kertomansa mukaan hän valitsi Amadeuksen lempisäveltäjäksi Beethovenin, koska nimi ”kuulosti hauskemmalta”. Joissain Tenavat-stripeissä vihjataankin, että Beethovenin jälkeen Amadeus pitää seuraavaksi eniten Brahmsista. Tenavat-animaatioissa Amadeuksen kuullaan soittavan pianollaan pääasiassa katkelmia Beethovenin pianosonaateista.
Hahmon historia ja nimen tausta
Amadeus esiintyi Tenavissa ensi kerran 30. toukokuuta 1951 ja ensimmäistä kertaa pianoa soittaen 24. syyskuuta 1951, vaikka hänet oli tuolloin kuvattu vasta vauvaksi. Amadeuksen piano ja Beethoven-innostus oli yksi ensimmäisiä toistuvia vitsejä sarjassa.
Hahmon alkuperäinen nimi Schroeder on Schulzin mukaan lainattu eräältä pojalta, jonka kanssa hän oli nuoruudessaan toiminut mailapoikina eräällä golfkentällä Saint Paulissa. Schroeder oli pojan sukunimi, eikä Schulz muistanut enää hänen etunimeään. Kyseessä oli mahdollisesti arkkitehtina myöhemmin työskennellyt Harold F. Schroeder, Jr. (1926–2002). Schroeder on variaatio saksalaisesta sukunimestä Schröder, eikä se normaalisti esiinny etunimenä. Nimi ei liity mitenkään musiikkiin. Hahmon suomenkielinen nimi Amadeus sen sijaan tulee säveltäjä Wolfgang Amadeus Mozartin toisesta etunimestä.
Shayne Corson
Shayne Corson (s. 13. elokuuta 1966 Barrie, Ontario  ) on uransa lopettanut kanadalainen jääkiekkoilija. Hänen pelipaikkansa oli vasen laitahyökkääjä. Corson pelasi NHL:ssä 19 kautta ja 1156 ottelua saaden 693 pistettä. Hänen viimeinen seuransa oli Dallas Stars kaudella 2003–2004. Corson pelasi uransa alussa kolme kautta OHL:ssä tehden joka kausi yli pisteen per peli.
Aianí
Aianí on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kozánin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αιανής, Dimotikí Enótita Aianís) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kozánin alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 429 ja varsinaisen Aianín kaupungin väkiluku 2 006 (vuonna 2011).
Aianín kaupunki sijaitsee noin 16 kilometriä etelään Kozánista lähellä Polýfytos-tekojärven eteläpäätä. Aianín kunnallisyksikkö käsittää Kozánin kunnan eteläosan.
Antiikki
Antiikin aikana nykyisen kaupungin paikalla sijaitsi Aianen kaupunki. Se oli Makedonian merkittävimpiin kuningaskuntiin kuuluneen Elimeian eli Elimiotiin pääkaupunki. Antiikin Aianen arkeologinen alue sijaitsee nykyisen kaupungin koillispuolella. Alueen löydöksiä esittelee Aianín arkeologinen museo.
pienoiskuva|vasen|pysty=0.9|Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkon bysanttilaisia seinämaalauksia.
Myöhempi historia
Aianí tunnetaan myös bysanttilaisaikaisista kirkoistaan, jotka on koristeltu hienoin seinämaalauksin. Merkittävimpiin kuuluu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko (Koimíseos tis Theotókou) 1000- tai 1100-luvulta.
Nykyisen asutuksen alkuperäinen nimi oli Kallianí (Καλλιανή). Se nimettiin uudelleen antiikin Aianen mukaan vuonna 1926. Aianí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kozánin kuntaan yhdessä Dimítrios Ypsilántiin, Elimeían ja Ellíspontoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat
Aianín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Väinö J. Leino
Leino toimi kunnallisena lakimiehenä Tampereella ja Lahdessa. Riihimäen kauppalan- ja kaupunginjohtajana hän oli vuosina 1957–1961. Myöhemmin Leino siirtyi Hämeenlinnan kaupunginjohtajaksi, jossa hän oli vuoden ja kahdeksan kuukautta.
Hämeenlinnasta Leino valittiin Turun kaupunginjohtajaksi 2. joulukuuta 1963. Leino voitti kaupunginvaltuuston äänestyksen 35–17. Turun kaupunginjohtajan virassa Leino oli 1. maaliskuuta 1964–31. maaliskuuta 1989.
Väinö J. Leinon isä oli päätoimittaja Jalmari Leino.
Lelle–Viljandi-rata
Lelle–Viljandi-rata on Viron rataverkkoon kuuluva rataosuus. Se kulkee Lellestä Türin kautta Viljandiin.
Borghese
Borghese on italialainen sukunimi.
Lauri Maijala
Lauri Maijala (s. 7. lokakuuta 1986 Lahti) on suomalainen teatteriohjaaja ja muusikko. Maijala opiskeli Teatterikorkeakoulussa Teatteritaiteen laitoksella ohjauksen koulutusohjelmassa. Hänen vanhempansa ovat näyttelijät Heidi Herala ja Seppo Maijala ja isovanhempansa näyttelijäpariskunta Helge Herala ja Marja Korhonen.
Vuonna 2005 Maijala toimi Suomen steinerkoulujen oppilasyhdistyksen Skoyn puheenjohtajana.
Maijala ohjasi esikoiselokuvaohjauksenaan Juoppohullun päiväkirjan, johon hän myös teki käsikirjoituksen.
Marius (täsmennyssivu)
Marius voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Acanthurus
Acanthurus on välskärikalojen suku, johon kuuluu 40 lajia.
Monet lajit ovat arvostettuja meriakvaarion kaloja, mutta niiden hoitaminen ei ole aina helppoa.
Koko ja ulkonäkö
Acanthurus-välskärit ovat litteitä kiekkoja ja kasvavat 20-80 cm pitkiksi. Niiden kuono on tylpempi kuin Zebrasoma-välskärien.
Elinympäristö
Useimmat Acanthurus-välskärit ovat kotoisin Indopasifiselta merialueelta, yksi laji Atlantin itäosista ja viisi Karibialta tai muualta Länsi-Atlantilta. Ne elävät tyypillisesti meren matalassa osassa (1-100 m) joko kallioilla tai koralliriutoilla.
Käyttäytyminen
Acanthurus-välskärit valtaavat itselleen reviirin.
Lauri Heino (jääkiekkoilija)
Seuraura
Heino on Pelicansin kasvatti. Hän toimi kaudella 2012–2013 seuran C-nuorten varakapteenina. Kaudesta 2017–2018 Heino pelasi osan lainalla Pelicansin A-nuorista Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa, jossa hän pelasi 19 runkosarjaottelua tehopistein 2+1=3, neljä karsintasarjan ottelua tehopistein 1+1=2 sekä yhden Suomen Cupin ottelun.
Huhtikuussa 2018 Heino teki vuoden mittaisen juniorisopimuksen Pelicansin SM-liigajoukkueen kanssa. Hän teki kaudeksi 2018–2019 kuitenkin kaikessa hiljaisuudessa Mestis-sopimuksen Peliittojen kanssa. Heino kuitenkin harjoitteli myös Pelicansin kanssa ja teki liigadebyyttinsä 1. joulukuuta 2018 Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun vasempaan laitaan Artturi Toivolan ja Waltteri Merelän viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 6.36 minuuttia ja Heino keräsi teholukeman –2. Ottelu jäi hänelle kauden ainoaksi SM-liigassa. Heinon ensimmäinen kokonainen Mestis-kausi toi 41 runkosarjaottelussa tehot 9+10=19, neljässä karsintasarjan ottelussa tehot 2+1=3 ja kuudessa Suomen Cupin ottelussa tehot 2+1=3.
U-matic
Historia
Sony julkaisi ja toi järjestelmänsä markkinoille 1960- ja 1970-lukujen vaihteessa. Videonauhurit olivat aluksi suunnattu helppokäyttöisyytensä takia pelkästään kotivideonauhureiksi, mutta liian kalliina ja kookkaina laitteina ne eivät lopulta saavuttaneet kovinkaan suurta suosiota kuluttajamarkkinoilla. Sonyn ensimmäiset nauhurimallit painoivat noin 30 kg, joten kotikäyttöön ne olivat kohtalaisen raskaita laitteita. Useat nauhurimallit eivät sisältäneet omaa TV-virintä ja ajastinta, jolloin nauhurin käyttö TV-ohjelmien miehittämättömään tallennukseen oli hankalaa. Myöhemmin järjestelmä löysi tiensä koulutuskäyttöön, puoliammattimaiseen videotuotantoon ja osittain myös TV-asemien uutiskuvauskäyttöön.
Lauri Heino (jääkiekkoilija)
Seuraura
Kaudeksi 2019–2020 Heino nimettiin Peliittojen varakapteeniksi. Hän pelasi kauden aikana myös yhden Mestarien liigan ottelun lainalla Pelicansin SM-liigajoukkueessa. Syyskuun 2020 lopulla Heino siirtyi kuukauden mittaisella try-out -sopimuksella jatkamaan Mestis-pelejään Joensuun Kiekko-Poikiin. Marraskuussa hän sai joukkueeseen loppukauden 2020–2021 kattavan jatkosopimuksen. Kaudeksi 2021–2022 Heino siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Rovaniemen Kiekkoon. Hän voitti 113 minuutillaan koko Mestiksen jäähypörssin. Heino voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia. Toukokuussa 2022 hän teki RoKin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
U-matic
Ominaisuudet
U-matic-järjestelmä oli aikaansa nähden hyvin suorituskykyinen videonauhuri. Järjestelmässä on alusta alkaen ollut värillisen videokuvan tallennus- ja toistomahdollisuus, vaikka värillisiä TV-lähetyksiä ei vielä tuohon aikaan ollut kaikkialla maailmassa. Tämän lisäksi järjestelmässä käytettiin kahta rinnakkaista ääniraitaa stereofonisen tai kaksikielisen äänen tallennusta varten. Videokuvan laatukin oli tuohon aikaan erinomainen, minkä takasi suuri kuvapäiden kirjoitusnopeus ja massiivinen 110 mm halkaisijaltaan oleva kuvarumpu verrattuna muiden kasettijärjestelmien yli puolet pienempään kuvarumpuun.
Lauri Heino (jääkiekkoilija)
Maajoukkueura
Heino on pelannut seitsemän poikien maaottelua.