cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kämp Collection Hotels
Kämp Collection Hotelsin omistivat aikaisemmin Capmanin hallinnoimat rahastot, Berling Capital Oy, Rake Oy ja Kämp Collection Hotelsin toimiva johto. Vuonna 2019 pääomistajaksi tuli norjalaisen Petter Stordalenin omistama Nordic Choice Hospitality Group. Norjalaisen Dagens Näringsliv -lehden mukaan kauppahinta oli noin 100 miljoonaa euroa.
Yritysryhmän yhtiöistä Glo Hotellit Oy oli vuonna 2019 liikevaihdoltaan Suomen kuudenneksi suurin majoitusalan yritys, Kämp Oy seitsemänneksi, Oy Union Hotels Ab kahdeksanneksi ja St. George Oy 12:nneksi suurin. Yhteenlasketulta liikevaihdoltaan Kämp Collection -konserni oli Suomen kolmanneksi suurin hotelliyritys Scandicin ja Sokotelin jälkeen
Kämp Collection Hotels sai vuonna 2011 vuoden parhaan pohjoismaisen matkailuyrittäjän tunnustuksen. Se sai parhaat arvosanat liikematkustajille suunnatussa puolueettomassa kyselyssä koskien hintaa, palvelua ja saatavuutta.
Dunn
Dunn oli yhdysvaltalainen kilpa-autovalmistaja, joka osallistui Indianapolis 500 -kilpailuun kausilla, ja. Tallin paras sijoitus oli Al Hermanin ajama 13 sija kaudella 1959.
Decap Attack
Pelitekniikka perustuu Magical Hat no Buttobi Turbo! Daibouken -peliin.
Pelaaminen
Pelaaja on Chuck D. Head, muumion näköinen hahmo, jolta puuttuu pää. Vastustaja on Max D.Cap.
Maciste (elokuva)
Maciste on vuonna 1915 valmistunut italialainen seikkailuelokuva. Sen sankari on Bartolomeo Paganon esittämä voimamies Maciste, joka oli edellisenä vuonna tullut kuuluisaksi Giovanni Pastronen ohjaamassa mykkäelokuvan klassikossa Cabiria. Elokuvan ovat ohjanneet Pastronen valvonnassa Luigi Borgnetto ja Vincenzo Dènizot.
Juoni
Rikollisjoukkion jahtaama tyttö piiloutuu elokuvateatteriin, jossa näytetään Pastronen Cabiriaa. Sen sankarin uroteot tekevät vaikutuksen tyttöön, joka päättää pyytää Macistea auttamaan häntä. Seuraavana päivänä Itala Filmin studiolle saapuu tapahtumat käynnistävä salaperäinen kirje…
Teemat ja vastaanotto
thumb|200px|left|”Maciste on valkoinen herrasmies” muistutetaan Moving Picture World -lehden mainoksessa vuonna 1915. Elokuva on ensimmäinen Bartolomeo Paganon Itala Filmille ja muille tuotantoyhtiölle tekemästä noin kahdestakymmenestä Maciste-filmistä. Hänen Cabiriassa esittämänsä antiikin ajan tummaihoinen afrikkalaisorja muuttuu siinä valkoihoiseksi pohjoisitalialaisen keskiluokan edustajaksi. Aikansa rasistisessa ilmapiirissä muutos oli välttämätön Pastronen ideoiman elokuvasarjan suosion turvaamiseksi. Sitä alleviivataan kohtauksella, jossa Maciste tunkeutuu herttuan palatsiin tummaihoiseksi palvelijaksi naamioituneena.
Macisten uroteot ovat Cabiriaan verrattuna monimutkaisempia ja humoristisempia ja taitava kameratyöskentely tekee niistä myös jännittävämpiä. Esimerkkinä on mainittu pitkä kohtaus, jossa Maciste tyrmää vastustajansa, rakentaa hampaillaan tornin pöydistä, murtautuu katon läpi ja vapauttaa tytön siteistä ja tekee kaiken tämän kädet ja jalat sidottuina. Pohjimmiltaan sankari on kuitenkin sama rohkea ja hyväntahtoinen jättiläinen, joka kukistaa vastustajansa vain lihaksillaan turvautumatta aseisiin. Kiinnostava on myös alun elokuvateatterikohtaus, jossa Cabiriasta tulee ”elokuva elokuvan sisällä” ja Itala Film mainostaa häpeilemättömästi itseään.
Puhtaaksi viihteeksi tarkoitettu elokuva oli yleisön keskuudessa erittäin suosittu. Se sai kiittäviä lausuntoja myös kriitikoilta aikana, jolloin elokuva kamppaili asemastaan taidemuotona. Maciste teki Paganosta Italian ensimmäisen kansainvälisesti menestyneen miespuolisen elokuvatähden. Nimellä Marvelous Maciste elokuva sai suuren yleisönsuosion myös Yhdysvalloissa, jossa Macistea pidettiin ensimmäisen maailmansodan liittolaissuhteen symbolina ja Paganoa kutsuttiin ”Italian Douglas Fairbanksiksi”.
Hurraslampi
Hurraslampi on Päijät-Hämeessä Heinolassa Heinolan kirkonkylän lähellä sijaitseva lampi.
Maciste (elokuva)
Teemat ja vastaanotto
Suomessa elokuvaa esitettiin alkuvuodesta 1917 nimellä Macistes. Lehtimainoksissa sitä kuvattiin erittäin jännittäväksi ja hauskaksi. Helsingin Maxim-teatterissa elokuvaa esitettiin viikon ajan täysille katsomoille.
Restaurointi ja DVD-julkaisu
Maciste on restauroitu vuonna 2006 Alankomaiden elokuvamuseossa säilyneen nitraattikopion pohjalta osana Italian kansallisen elokuvamuseon ja Bolognan elokuva-arkiston tukemaa projektia Torinossa tuotettujen mykkäelokuvien säilyttämiseksi. Italiankieliset välitekstit on rekonstruoitu elokuvan sensuuri- ja tuotantoasiakirjojen sekä valokuvien perusteella. Alkuperäinen pituus on 1968 metriä, josta on säilynyt 1377. Mustavalkoinen filmi on sävytetty ja värjätty.
Hurraslampi
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 81,8 metriä mpy.
Maciste (elokuva)
Restaurointi ja DVD-julkaisu
Elokuva julkaistiin DVD:llä vuonna 2009 nimellä Maciste, l’uomo forte.
Kuollut mies ei palttoota kaipaa
Kuollut mies ei palttoota kaipaa (Dead Men Don't Wear Plaid) on vuonna 1982 valmistunut yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka ohjasi Carl Reiner. Pääosaa esittävät Steve Martin ja Rachel Ward. Kuollut mies ei palttoota kaipaa on sekä parodia että kunnianosoitus 1940-luvun film noir - ja yksityisetsiväelokuville.
Elokuva on kollaasi 19 mustavalkoisesta 1940- ja 1950-luvun elokuvasta, joiden ympärille on luotu uusi tarina.
Juoni
Tiedemies ja juustontekijä John Hay Forrest kuolee auto-onnettomuudessa ja hänen tyttärensä Juliet on varma että kyseessä on murha. Hän palkkaa Rigby Reardonin tutkimaan isänsä kuolemaa, ja tämä löytää paperin, johon on listattu "Carlottan viholliset" ja "Carlottan ystävät". Reardon etsii johtolankoja ja yrittää samalla olla rakastumatta Julietiin. Väärinkäsityksen seurauksena hän luulee Julietin olevan natsivakoilija, ja alkaa seurata häntä samalla etsien ratkaisua Forrestin tapaukseen.
Näyttelijät
Arkistomateriaalin kautta elokuvassa nähdään myös Edward Arnold, Ingrid Bergman, Humphrey Bogart, Wally Brown, James Cagney, William Conrad, Jeff Corey, Joan Crawford,  Bette Davis, Brian Donlevy, Kirk Douglas,  Ava Gardner, Cary Grant, Alan Ladd, Veronica Lake,  Burt Lancaster, Charles Laughton, Charles McGraw, Fred MacMurray,  John Miljan, Ray Milland, Edmond O'Brien, Vincent Price, Barbara Stanwyck, Lana Turner ja Norma Varden.
Vastaanotto
Kuollut mies ei palttoota kaipaa tuotti avausviikonloppuna 4 289 601 dollaria ja oli toiseksi katsotuin elokuva. Kaiken kaikkiaan elokuva tuotti 18 196 170 dollaria.
Suomessa aikalaisarviot Reinerin elokuvasta olivat melko nihkeitä. Kymmenestä suomalaisesta ensi-iltakriitikosta kaksi antoi sille kolme tähteä, viisi kaksi tähteä, yksi yhden tähden, yksi ei sitäkään ja yksi ei ollut arvioinut elokuvaa. Keskiarvoksi tuli Projektio-lehden laskukaavalla 1,89 tähteä neljästä. Video-oppaassa vuosikymmen myöhemmin Esko Rautakorpi piti elokuvaa mainiona parodiana ja antoi sille neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”. Myös Helsingin Sanomien Mikael Fränti kehui elokuvaa sen videojulkaisun arvostelussaan vuonna 1986: ”Kuollut mies ei palttoota kaipaa on huumoriltaan hienovireisempi kuin useimmat laveat amerikkalaiset nykykomediat. Reinerin elokuva vaatii katsojaltaan hieman rakkautta vanhaa amerikkalaiselokuvaa kohtaan. Se ei läväytä vitsejään päin naamaa, vaan perustaa ne tiettyyn perinteeseen kuten hyvän elokuvakomedian pitääkin.”
Mustavatukka
Mustavatukka (Rubus allegheniensis) on ruusukasvien heimoon ja vatukoiden sukuun kuuluva kasvilaji, joka on erittäin yleinen Pohjois-Amerikan itä- ja keskiosissa. Laji on villiintynyt myös muutamiin paikkoihin Kaliforniassa ja Kanadan Brittiläisessä Kolumbiassa.
Ulkonäkö ja koko
Ulkomuodoltaan mustavatukka on varsin vaihteleva. Tavallisesti se on puolentoista metrin korkuinen pystykasvuinen vatukkapensas, mutta joskus se voi kasvaa jopa 240 senttimetrin korkuiseksi. Yksittäisten pensaiden leveys voi olla yli 240 senttimetriä; kasvi muodostaa usein useiden yksilöiden tiheikköjä. Lehdet ovat vuorottaisia, lehdykällisiä, munanmuotoisia ja hammaslaitaisia. Oksissa on teräviä piikkejä.
Mustavatukan valkoiset, viisiteräiset, 19 millimetrin levyiset kukat ilmestyvät loppukeväällä. Loppukesällä niistä kypsyy kiiltäviä, syvänvioletteja-mustia kerrannaishedelmiä.
Levinneisyys ja elinympäristö
Monissa Yhdysvaltain itäosien metsissä mustavatukka vaikuttaa metsien aluskasvillisuuteen, sillä tiheät mustavatukkapensaikot suojaavat nuoria puuntaimia. Kun kasvinsyöjäeläimet (esim. hirvet) vähentävät mustavatukoita, tämän kilpailija tesmasaniainen (Dennstaedtia punctilobula) yleistyy. Jos kyseinen saniaislaji pääsee liian yleiseksi, puuntaimien kasvu häiriintyy.
Mustavatukan esiintymistiheys lisääntyy huomattavasti, kun jokin tapahtuma tuhoaa korkeammat pensaat ja puut antaen enemmän valoa aluskasvillisuudelle; mustavatukka ei nimittäin siedä lainkaan varjoa. Tällaisia tapahtumia ovat muun muassa metsäpalot ja voimakkaat syöksyvirtausparvet. Nämä kasvustot vähenevät tavallisesti muutaman vuoden kuluttua, kun kasvin suojelemat puuntaimet varttuvat ja vähentävät aluskasvillisuuteen tulevan valon määrää.
Optinen suodatin
Optinen suodatin on valoa ja infrapunasäteilyä valikoidusti läpäisevä tai heijastava esine. Fotonin heijastuksen tai läpäisyn todennäköisyyden perusteena voi olla aallonpituus ja polarisaatio tai optinen suodatin on voitu yrittää tehdä siten että se läpäisee kaikkea valoa suunnilleen saman osuuden.
Atomiviivasuodin on optisista suodattimista kaikkein valikoivin.
Jotkut prismatyypit heijastavat yhdenlaista valoa ja läpäisevät toisenlaista. Jos tarpeeksi monta sellaista eri aallonpituuksille tarkoitettua yhdistetään samaan laitteeseen saadaan valovoimainen värikamera, multispektrikamera tai hyperspektraalikamera. Tosin, mitä pienempiin osiin valo jaetaan tällä tavalla, sitä hankalampi, painavampi ja kalliimpi kamera.
Esimerkkejä optisista suodattimista:
Astuvansalmen kalliomaalaukset
Astuvansalmen kalliomaalaukset ovat Etelä-Savossa Yöveden rannalla Mikkelin kaupungissa Ristiinassa sijaitseva esihistoriallinen kalliomaalauskokonaisuus. Maalaukset kuuluvat Suomen ja Fennoskandian suurimpiin.
Astuvansalmen kalliomaalaukset olivat joidenkin paikkakuntalaisten tiedossa jo ennen niiden ”löytämistä”. Laajempaa tunnettavuutta maalaukset saivat arkeologi Pekka Sarvaksen havaittua ne veneretkellään Astuvansalmen pohjoisrannan pystysuorassa kalliossa kesällä 1968.
Maalaukset ovat Pohjois-Euroopan suurimpia: kallioihin on maalattu 65 kuvaa, eikä Suomessa ole löydetty monta kalliomaalausta, jossa olisi yli 15 kuvaa.
Astuvansalmen maalauspaikka
right|220px|thumb|Astuvansalmen kalliomaalausten yllä kohoaa kallioon piirtynyt ihmiskasvojen profiili. Koivun latvan oikealla puolella silmäluomi ja puun keskivaiheilla nenä. Kallio, jossa maalaukset sijaitsevat, muistuttaa järveltä tietystä suunnasta katsottuna ihmisen päätä. Parhaiten tämän huomaa kevättalvella, maaliskuussa, pilvipoutaisella säällä jään päältä. Ihmiset ovat mahdollisesti mieltäneet suuren pään jonkinlaiseksi jumalaksi tai sen kuvaksi. Kalliosta on ilmeisesti muodostunut heille kulttipaikka.
Astuvansalmen kalliomaalaukset sijaitsevat noin 7,7–11,8 metriä nykyistä Saimaan veden pintaa korkeammalla. Suurin osa maalauksista sijaitsee 8,3–9,8 metrin korkeudella. Maalausten valmistumisaikana vedenpinta on ollut huomattavasti nykyistä korkeammalla. Maalaukset on tehty joko kesällä veneestä tai jäältä kevättalvella, hankikelien aikaan, auringon jo lämmittäessä kallion pintaa. Apuna on saatettu käyttää kallionseinämään nojaavia telineitä. Veden pinta ylettyi korkeimmalla sijaitsevien maalausten alapuolelle 3000–2500 eaa., jolloin valmistuivat korkeimmalla kalliossa sijaitsevat vanhimmat maalaukset. Vuoksen puhjettua vesi laski 2–2,5 metriä ja sen jälkeen vähitellen loput 8 metriä nykyiselle tasolleen. Alempana kalliossa sijaitsevat maalaukset on maalattu kulloinkin vallinneen veden pinnan määräämälle korkeudelle.
right|220px|thumb|Astuvansalmen kalliomaalauksia suojannut sisäänpäin kaareva kalliolippa. Kaareva kallio valutti sadevettä sopivan hitaasti, jotta maalauksia suojaava piioksidikerros saattoi syntyä.
Maalauksia on suojannut jääkauden jäävirtojen kovertama pyöreämuotoinen lippa. Lisäksi kalliolta alas juokseva sadevesi on vuosien kuluessa muodostanut maalausten päälle ohuen läpikuultavan piidioksidikerroksen (mineraalina kvartsi).
Astuvansalmen maalausaiheet
Astuvansalmen kalliomaalauksista voidaan laskea 18–20 hirveä, suurin piirtein yhtä monta ihmishahmoa, kymmeniä kämmenten ja tassujen jälkiä, 8–9 venettä, geometrisia kuvioita sekä kalaksi ja koiraksi tulkitut kuvat. Maalaukset on maalattu punamultavärillä, joka oli sen ajan ihmisille vahva elämän symboli.
Kun maalauksia vertaa Skandinavian, Karjalan ja Siperian kalliomaalauksiin, kansanperinteisiin, muinaisrunojen myytteihin ja vanhoihin uskomuksiin, ne antavat viitteitä kallion kuvien monitahoisuudesta. Astuvansalmen kalliomaalauksista löytyy neljä kuvayhdistelmää, joihin kuuluu hirvi sekä vene. Sen on arveltu olevan myös auringon tai maailmankaikkeuden vertauskuva. Siperian ja Pohjois-Euroopan metsävyöhykkeen asukkaiden tiedetään ajatelleen aurinkoa taivaan yli juoksevaksi peuraksi tai hirveksi. Lappalaisillakin on ollut uskomuksia kosmisesta aurinkopeurasta.
Muinoin hirvi oli tärkeä saaliseläin karhun, peuran, jäniksen ja hylkeen lisäksi. Entisajan suomalaisille hirvi merkitsi myös maailmankaikkeuden keskusta. Astuvansalmen kalliomaalauksista löytyy 18 kokonaista hirveksi ja kaksi hirvenpääksi hahmoteltavissa olevaa kuvaa. Kaikki hirvet yhtä lukuun ottamatta ovat hirvilehmiä, ja hirvistä vain yksi katsoo lännen sijasta itään. Yhdeksällä hirvellä on sydän, ympyrä tai piste rintakehässä. Osa hirvistä on kuvattu liikkeeseen, niillä on neljä jalkaa. Toiset hirvet ovat vain jäykkiä siluetteja.
Aurinko, elämän vertauskuva, nousi ja nousee edelleenkin idästä. Tämän takia itä merkitsi ylistä maailmaa. Se oli Suuren Hirven sekä kaikkien hyvien henkien ja jumalten koti. Astuvansalmen hirvistä vain yksi katsoo itään, muut katsovat länteen päin. Länsi taas kuvasi alista maailmaa, manalaa. Sinne matkasivat kuolleet hirvipäisillä veneillä.
Veneiden esiintymiseen maalauksissa on arveltu kahta syytä. Vene oli tärkeä kulkuväline aikakauden ihmisille. Teitä ei ollut ja vesistöjä pitkin oli metsää helpompi kulkea. Toinen syy on niiden uskomuksellinen merkitys. Länttä kohti suuntaavat veneet kuljettivat kuolleiden sielut tuonpuoleiseen. Pohjolassa osattiin tehdä isoja veneitä jo ennen viikinkejäkin. Isoilla veneillä voitiin ylittää järvenselkiä tai tehdä jopa merimatkoja. Useimmat veneet olivat kuitenkin tehty nahasta puukehikon päälle. Ne olivat pitkiä, kapeita ja niitä melottiin kuten intiaanien kanootteja. Veneiden on arveltu esittävän myös skandinaavisia aurinkolaivoja. Veneen pystyviivat esittänevät miehistöä.
Maalauksiin on kuvattu šamaaneja sarvipäisinä ihmishahmoina. Suomensukuisten kansojen šamaaneilla nimittäin oli usein naamari tai päähine, joka jäljitteli hirveä. Muinaiset šamaanit olivat auttajia ja parantajia, tavallisten ihmisten yhteyslinkki tuonpuoleiseen. Šamaanin hengen kuviteltiin laulun ja rummutuksen vaikutuksesta, transsitilassa voivan irtaantua ja muuttaa muotoaan. Apuhengen tai eläimen avulla šamaani kykeni matkustamaan tuonpuoleiseen hakemaan sairastuneen henkilön sielua vainajien maasta, jolloin sairas parantui. Nälän uhatessa šamaani pystyi saalistamaan saaliseläimen sielun ja näin kasvattamaan metsästysonnea. Šamanismi on Pohjolan varhaisinta kulttuuriperintöä. Šamanismin alkumuotoa on esiintynyt jo paleoliittisellä kaudella. Šamanismi on pyyntikulttuuriin liittyvä maailmanselitysten, riittien ja tapojen kokonaisuus.
right|220px|thumb|[[Jousi (ase)|Jousella aseistautunut naishahmo, ”Astuvan Tellervo”, on Astuvansalmen kalliomaalausten todellinen harvinaisuus.]]
Šamaanien lisäksi on maalauksissa muitakin ihmishahmoja. Ne on kuvattu henkiolennoiksi jotka liittyvät pyyntiyhteisön riittimenoihin. Ihmisolennot ovat saattaneet kuvata myös maalaajia itseään tai henkilöitynyttä metsänväkeä. Astuvansalmen ihmishahmojen joukossa on kaksi kalliomaalauksissa hyvin harvinaista naishahmoa, joista toinen pitelee kädessään jousta. Hahmo on nimetty ”Astuvan Tellervoksi” ja sen arvellaan esittävän suvun jumalallista kantaäitiä. Metsälle naisia ei tiettävästi päästetty. Yleensä naiset esitetään kalliomaalauksissa vain, kun kyseessä oli yhdyntä tai hedelmällisyys. Astuvan Tellervon arvellaan tuoneen onnea metsälle. Poikkeava ihmishahmo Astuvansalmen maalausten joukossa on myös Astuvansalmen mieheksi nimetty ihmishahmo, joka seisoo kädet lanteilla.
Käden kuvat ovat kalliomaalauksissa varsin yleisiä, mutta tassun jäljet hieman harvinaisempia. Niiden uskotaan olevan paikan pyhyyden kuvaajia ja metsästysreviirien merkkejä. Mukana löytyy myös karhunkäpäliä. Astuvansalmen maalarien ajatellaan kuuluneen Karhun sukuun. Ihmiset uskoivat polveutuvansa luontokappaleista tai tabuista. Hirvestä polveutuvat olivat ”hirviläisiä”, joutsenista polveutuvat ”joutsenlaisia”. Karhun kämmenillä ”karhulaiset” merkitsivät reviirinsä rajoja.
Geometristen kuvioiden tulkitseminen on vaikeampaa. Pystyviivojen, joita on yhteensä seitsemän, on arveltu esittävän hirviaitauksia. Osa viivoista saattaa olla tuhoutuneita kuvia. Koiran ja kalan kuvat on tulkittu šamaanin apuhengiksi.
Meripihkakoruja ja muita löytöjä
pienoiskuva|oikea|Astuvan ukko (KM 25771) Kalliomaalausten lisäksi on Astuvansalmesta ja sen lähistöltä löydetty muitakin muinaisjäännöksiä. Aluetta tutkineet meriarkeologit ovat löytäneet kallion edustalta järven pohjasta neljä meripihkakorua. Koruista kolme muistuttaa kallion jumalhahmoa ja niitä kutsutaan Astuvanukoksi, -akaksi ja -pojaksi. 1990 löydetyn Ukon mitat ovat 25 × 14 × 9 mm. Astuvan Akka löytyi samasta kohdasta seuraavana vuonna. Akan mitat ovat 32 × 12 × 13,7 mm ja se on hyvin ilmeikäs, muodoltaan kiilamainen, halkaisijaltaan kolmiomainen. Siitä erottuvat selvästi kulmakaarien alla olevat silmäkuopat, nenä, huulet, suu, leuka ja mahdollinen korva. Astuvan poika löytyi ainakin kolmeen osaan lohjenneena. Neljäs meripihkakoru, Karhunpää, löytyi vuonna 1992 yli 11 metrin syvyydestä.
Jokaisessa korussa on tai on ollut joskus reikä, jonka läpi on voinut pujottaa nahka- tai suonihihnan. Niiden arvellaankin kuuluneen tietynlaiseen jumalkoruun, joka toi hyvää onnea. Kun onni loppui kesken, heitettiin vanha pää järveen ja niin sanottu kallionvartija teki uuden, onnea tuovan korun. Korun valmistamisessa meni aikaa, joten koko korua ei kannattanut heittää. Kallion edustalta järvestä löydetyt korut viittaavat kalliolla suoritettuihin uskonnollisiin toimituksiin.
Astuvansalmen kalliomaalausten kallioterassilta on löytynyt kaksi katkennutta nuolenkärkeä, joiden on arveltu liittyneen rituaalisiin menoihin. Nuoli ammuttiin ylös kohti taivaita ja mitä korkeammalle se lensi, sitä parempi metsästysonni oli edessä – jos nuoli taas päätyi veteen, tuotti se epäonnea. Toinen teoria on, että nuolia ammuttiin hirven kuvia kohti rituaalisesti, jotta nuolet ja keihäät tositilanteessakin osuisivat hirviin yhtä hyvin. Kivikauden kampakeraamiselle kaudelle tultaessa hirvikanta väheni ja oikean metsästyksen sijaan alettiin harrastaa enemmän symbolista metsästystä. Maatalouttakin alettiin harjoittaa. Toinen nuolenkärjistä on valmistettu harmaaliuskeesta noin 2200–1800 eaa. ja toinen kvartsista noin 1300–500 eaa.
Astuvansalmen lähistöltä on löytynyt myös kivikautisia asuinpaikkoja. Astuvansalmen vastapäätä olevaan Himalansaareen vievän tien varrelta, Heiniemen tilalta, Yöveden Haavinginlahden ja Hotakanlammen välistä löytyi vuonna 1972 kvartsilöydöksiä, jotka viittasivat asuinpaikkaan. Tältä jyrkkärinteiseltä ja tasalakiselta hiekkamäeltä oli ennen esteetön näköala Yövedelle. Paikalta tehdyt löydöt on ajoitettu kampakeramiikan tyypilliselle kaudelle, noin 3300–2800 eaa.
Matkailu
Astuvansalmen kalliomaalaukset hyväksyttiin vuonna 2019 Euroopan neuvosto n Prehistoric Rock Art Trails -kulttuurireittiin. Kalliomaalaukset olivat tuolloin ensimmäinen reittiin hyväksytty suomalainen kohde.
Renato Brito Cunha
Renato Miguel Gaia Brito Cunha oli brasilialainen koripallovalmentaja.
Brito Cunha valmensi Brasilian miesten maajoukkueen olympiapronssille Tokiossa 1964, neljänneksi Méxicon kesäolympialaisissa 1968, yhdeksänneksi Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984, Amerikan mestariksi Brasiliassa 1984 ja Pan-Amerikan kisojen hopealle vuonna 1983. Hän valmensi myös Brasilian naisten maajoukkuetta ja voitti kummankin sukupuolen Etelä-Amerikan mestaruuden sekä naisten Pan-Amerikan kisojen kultamitalin.
Brito Cunha kuoli 94-vuotiaana 5. toukokuuta 2020.
Tussari
Tussari on aikaisemmin käytetty lyhyt, isokaliiperinen ammuttaessa rintaan tuettava sotilaskivääri. Myöhemmin tussareiksi on nimitetty lyhyitä metsästyskivääreitä ja kaikenlaisia omatekoisia ampuma-aseita.
Poker run
Poker run on tapahtuma, jossa osallistujat kulkevat määrätyn reitin moottoripyörillä, veneillä tai autoilla tms. ja vetävät kortin reitin varrella olevissa pysähtymispaikoissa. Parhaan pokerikäden saanut osallistuja palkitaan palkinnolla.
Poker run-tapahtumaan on yleensä pääsymaksu, joka käytetään tapahtuman järjestämiseen ja yleensä johonkin hyväntekeväisyyskohteeseen.
Suomessa vuodesta 2006 alkaen järjestetty Poker Run Hanko on Suomen suurin moottorivenetapahtuma. Siinä osa korttipisteistä on maissa, osa merellä
Asklipieío (Ródos)
Asklipieío on Kreikan kylä, joka sijaitsee Ródoksen saarella ja kuuluu Ródoksen kuntaan, Ródoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Se kuului aiemmin Nótia Ródoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Ródoksen kunnan Nótia Ródoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 483 (vuonna 2011).
left|thumb|220px|Asklipieíon johanniittalinnan rauniot. Kylä sijaitsee Lárdoksen ja Gennádin kylien välissä. Rodoksen kaupunkiin on matkaa kylästä 64 kilometriä. Asklipieío muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Ασκληπιείου, Topikí Koinótita Asklipieíou), johon kuuluu varsinaisen Asklipieíon kylän lisäksi Kiotári. Koko yhdyskunnan väkiluku on 646.
Kreikkalaisen mytologian lääkintätaidon jumala, Asklepios, syntyi tarun mukaan Asklipieíossa. Kylässä olikin antiikin aikana parantola, jossa työskenteli parantajien lisäksi pappeja. Parantolaan tehtiin pyhiinvaellusmatkoja eri puolilta kreikkalaista maailmaa. Nykyisin parantola on raunioina.
Asklipieíossa sijaitsee Johanniittain ritarikunnan rakentaman linnan rauniot sekä bysanttilaista arkkitehtuuria edustava Kímisis Theotókou -kirkko (Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen kirkko) 1000-luvulta. Kirkon sisätiloissa on freskoja, jotka ovat pääasiassa 1400-luvulla maalattuja.
Otto Berger
Otto ”Attila” Berger (5. maaliskuuta 1941 Wien - 15. lokakuuta 2021 Lahti ) oli suomalainen kitaristi. Itävallassa syntynyt Berger muutti Lahteen vuonna 1968. Hän soitti useissa suomalaisissa iskelmä-, jazz- ja rockyhtyeissä.
Bergerin ensimmäisiä yhtyeitä Suomessa olivat Olavi Kivikosken ja Kari Raution kokoonpanot. Lisäksi hänellä oli 1960–1970-lukujen vaihteessa oma yhtye Attila Berger & Hand, joka toimi myös Markku Aron taustayhtyeenä. UMO:ssa Berger soitti yhtyeen alkuajoista vuosista 1974–1975 lähtien 1980-luvun loppuun saakka. 1980-luvun alussa hän oli mukana myös kahdella Sleepy Sleepersin albumilla. Lisäksi Berger on soittanut muun muassa Eero Koivistoisen, Heikki Sarmannon ja Juha Watt Vainion levyillä sekä toiminut musiikinopettajana kotikaupungissaan Lahdessa.
Pesäpallon suomensarja 1974
Pesäpallon suomensarja pelattiin 30. kerran kaudella 1974. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Jyväskylän Lohi, Hyvinkään Tahko ja Nurmon Jymy nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1975. Lohkojen kaksi heikointa putosi maakuntasarjaan.
Itälohko
Itälohkossa noususta kamppailivat Lohi ja KiU. Lohi voitti molemmat keskinäiset kamppailut, joka osoittautui nousun kannalta ratkaisevaksi, vaikka eroa joukkueiden välille jäi lopulta vain piste. Kiteen kolmas tappio tuli Sumsan Sujun vieraana.
Etelälohko
Etelälohkon voiton vei Hyvinkään Tahko ainoana rasitteenaan 4-1 -tappio Kauhajoella.
Länsilohko
Nurmon nousu länsilohkosta varmistui joukkueen voittaessa päätöskierroksella kotonaan Muhoksen 14-4.
Taekwondo
Taekwondo (myös taekwon-do tai tae kwon do; ) on korealainen kamppailulaji. Suomeksi nimi taekwondo on käännetty muotoon "jalan ja käden tie". Taekwondoharrastajasta käytetään nimitystä taekwondoin. Laji on kehittynyt nykyiseen muotoonsa 1950-luvulla.
Tyylin historiallinen tausta
Taekwondo kehittyi saaden vaikutteita jopa 2 000 vuotta vanhoista korealaisista taisteluperinteistä, sellaisista kuten tae kyon (pelinomainen kamppailu-urheilu, jossa painotetaan nykymuodossaan jalkatekniikoita) ja su bak gi (vrt. japanilainen jujutsu tai korealainen hapkido). Näiden lajien vaikutus on tosin verraten pieni, sillä taekwondo on saanut eniten vaikutteita Shōtōkan-karatesta.
Japanin siirtomaahallituksen aikana, perinteiset korealaiset taistelulajit (kuten Taekkyeon) kiellettiin ja uhkasivat kadota kokonaan. Chung Do Kwan, ensimmäinen korealainen "kwan"-koulu, joka opetti Karate-vaikuttanutta taistelulajia, perustettiin Koreassa 1944. Toisen maailmansodan- ja Japanin miehityksen jälkeen, uusia kwan/taistelulajikouluja avattiin Soulissa. Näitä kouluja perustivat korealaiset taistelulajien harjoittajat, joilla oli taustaa (enimmäkseen) japanilaisissa ja kiinalaisissa taistelulajeissa. Näihin kwanien tyyleihin viitataan nykykontekstissa kattotermillä perinteinen Taekwondo.
Taekwondon historialliset vaikutteet ovat kiistanalaisia, josta on jakautunut kaksi ajattelukoulua: perinteisyys ja revisionismi. Perinteisyyden mukaan Taekwondon alkuperä voidaan jäljittää Korean taistelulajien kautta, kun taas revisionismi, josta on tullut vallitseva teoria, väittää, että Taekwondo on juurtunut Karateen. Etelä-Korean hallitus on tukenut perinteisyyttä pääasiassa yhteisenä pyrkimyksenä erottaa korealaiset kamppailulajit japanilaisesta menneisyydestään antaakseen Taekwondolle "Korealaisen oikeutetun kulttuurillisen taustan."
Yhdistysprosessi
Vuonna 1952 Etelä-Korean presidentti Syngman Rhee näki ROK-upseerin Choi Hong-hi ja Nam Tae-hi:n (eng.) esittävän kamppailulajejaan, jota hän väärintulkitsi perinteiseksi Taekkyeoniksi. Tämän innoittamana, presidentti Rhee ohjeisti tuomaan korealaiset kamppailulajit Etelä-Korean armeijaan ja yhdistään ne yksittäiseksi tyyliksi.
Myös samoihin aikoihin, 1950-luvun varhaisen puolivälin aikana, kwanien johtajat alkoivat keskustella vakavasti yhtenäisen korealaisen taistelulajin luomisesta. Siihen aikaan Tang Soo Do oli yleisin nimi korealaisten karate-vaikkutaineiden kamppailulajien nimitys, käyttäen japanin kanjin (唐 手 道) korean hanja-ääntämistä. Nimeä Tae Soo Do (跆 手 道) käytettiin myös kuvaamaan yhtenäistä korealaista taistelulajia. Choi Hong Hi kannatti nimen Tae Kwon Do käyttöä (korvaamalla Tae Soo Do nimen "soo" sanalla "kwon"). Nimi oli myös lähinnä Taekkyeonin ääntämistä, presidentin toiveiden mukaisesti. Kwanien johtajat olivat hitaita lämpimään uudelle nimelle. Tosin Etelä-Korean armeija otti nimen Taekwondo käyttöön, mikä lisäsi sen suosiota siviilitaistelulajien kouluissa. Vuonna 1959 perustettiin Korean Taekwondo-yhdistys tai KTA (silloisen Korean Tang Soo Do -yhdistys) helpottamaan Korean taistelulajien yhdistämistä.
Eripuraisuus ja nykyhetki
Choi halusi, että kaikki muut KTA:n jäsenkwanit omaksuisivat hänen oman Taekwondon Chan Hon -tyylinsä yhtenäisenä tyylinä. Tämä kohtasi kuitenkin vastustusta, koska muut kwanit halusivat ennemminkin, että luotaisiin yhtenäinen tyyli, joka sisältäisi kaikkien kwanien tyylin, perinteen ja ominaisuudet, eikä vain yhden kwanin tyyliä.
Vastauksena tähän sekä erimielisyyksiin Taekwondon opettamisesta Pohjois-Koreassa ja koko Korean niemimaan yhdistämisestä Choi erosi KTA:sta. Sitten vuonna 1966 hän perusti Kanadassa International Taekwon-Do Federation (ITF) -organisaation, joka on omistautunut levittämään hänen oman tyylistään taekwondoa.
Aluksi Etelä-Korean presidentti, jolla oli läheiset siteet kenraali Choihin, antoi kenraali Choin ITF: lle rajoitettua tukea. Etelä-Korean hallitus halusi kuitenkin välttää Pohjois-Korean vaikutuksen taistelulajiin. Toisaalta Choi Hong Hi - ITF:n puheenjohtajana - haki tukea Taekwondon tyyliinsä kaikilta tahoilta, myös Pohjois-Koreasta. Choi:n pyrkimys tuoda Taekwondo Pohjois-Koreaan lopulta johti Etelä-Korean hallituksen vetämään vuonna 1972 tukensa ITF:ltä ja Choi Hong-hi joutui maanpakoon Kanadaan. ITF jatkoi toimintaansa itsenäisenä Taekwondo organisaationa ja Choi jatkoi ITF-tyylin kehittämistä. Choin eläkkeelle siirtymisen jälkeen ITF jakautui vuonna 2001 ja sitten uudelleen vuonna 2002 luodakseen kolme erillistä liittoa, joista kukin toimii edelleen samalla ITF nimellä.
Fahler
Fahler on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Kivijärvi (Heinola, Makkaramäki)
Kivijärvi on Päijät-Hämeessä Heinolassa Makkaramäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 12,3 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Taekwondo
Eripuraisuus ja nykyhetki
Vuodesta 2000 Taekwondo on ollut yksi vain kahdesta aasialaisesta taistelulajista (toinen on judo), jotka kuuluvat olympialaisiin. Se alkoi näytöslajina Soulin vuoden 1988 Kesäolympialaisissa ja siitä tuli virallinen mitalitapahtuma Sydneyn vuoden 2000 Kesäolympialaissa. Vuonna 2010 Taekwondo hyväksyttiin lajiksi kansainyhteisön kisoihin.
Kivijärvi (Heinola, Makkaramäki)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Rievelin valuma-alueella (14.17), jonka Tuusjärven valuma-alueeseen (14.173) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 100,2 metriä mpy.
Taekwondo
Tyylin tulo Suomeen
Taekwondon toi Suomeen korealainen mestari Dae Jin Hwang vuonna 1979. Suomen Taekwondoliitto perustettiin 1980. Suomen Taekwondoliitto liittyi 1982 Maailman Taekwondoliittoon (nyk. World Taekwondo, WT) ja Euroopan Taekwondoliittoon (ETU). Suomen ITF-liiton perustivat vuonna 1987 entiset WTF-harrastajat Tampereelta, Hämeenlinnasta ja Vantaalta. thumb|250px|Taekwondo-ottelu on nykyään osa olympialaisia. Kuva Pekingistä 2008.
Organisaatiot ja tyylisuunnat
Sanalla 'taekwondo' viitataan kahteen melko erilaiseen kamppailulajiin – World Taekwondo (WT) Kukkiwonin hallinnoimaan taekwondoon ja International Taekwon-Do Federationin (ITF) hallinnoimaan taekwon-doon.
On huomattava, että WT on urheilulajin kattojärjestö, kun taas Kukkiwon vastaa lajin opetuksellisesta sisällöstä. ITF on kamppailulajin organisaatio sekä kilpailuissa että lajin sisällössä. Aikojen saatossa molemmista järjestöistä on lohjennut pienempiä järjestöjä.
"Perinteinten Taekwondo"
Termi "perinteinen Taekwondo" viittaa tyypillisesti taistelulajeihin, joita yhdeksän alkuperäistä kwania eli taistelulajikoulut harjoittivat Koreassa 1940- ja 1950-luvulla sen jälkeen, kun Korean japanilainen miehitys oli päättynyt toisen maailmansodan lopussa. Termiä Taekwondo ei ollut vielä keksitty, ja todellisuudessa kukin yhdeksästä alkuperäisestä kwanista harjoitti omaa taistelulajiensa tyyliään.
Termi "perinteinen Taekwondo" on enimmäkseen näiden eri tyylien kattotermi, koska he itse käyttivät useita muita nimiä, kuten Tang Soo Do (kiinalainen käsi tie), Kong Soo Do (tyhjä käsi tie) ja Tae Soo Do (jalka-käsi tie). Perinteistä taekwondoa harjoitetaan edelleen nykyään, mutta yleensä muilla nimillä, kuten Tang Soo Do ja Soo Bahk Do (eng).
Korea Taekwondo Association (KTA)
Vuonna 1959 yhdeksän alkuperäistä kwania sopivat nimen Taekwondo yleiseksi termiksi taistelulajeilleen. Osana yhdistymisprosessia Korea Taekwondo Association (KTA) perustettiin kaikkien kwanlaisten edustajien yhteistyön avulla, ja työ alkoi luoda yhteinen opetussuunnitelma, joka lopulta johti Kukkiwonin ja Taekwondon Kukki-tyyliin.
Alkuperäiset kwanit, jotka muodostivat KTA:n, ovat edelleen olemassa, mutta itsenäisinä veljeskunnan jäsenjärjestöinä, jotka tukevat World Taekwondoa ja Kukkiwonia. Kwanit toimii myös kanavana myöntää jäsenilleen Kukkiwon dan- ja poom-sertifikaatteja. Yhdistymiseen liittyneiden kwanien virallinen opetussuunnitelma on Kukkiwonin opetusohjelma, lukuun ottamatta puolta Oh Do Kwania, joka liittyi sen sijaan ITF: ään ja käyttää siksi Chan Hon -opetussuunnitelmaa.
International Taekwondo Federation (ITF)
Perustettu vuonna 1966. International Taekwon-Do federation (ITF)- tyyppinen Taekwondo, joka tunnetaan myös nimellä Chang Hon-tyylinen Taekwondo, on niin määritelty Choi Hong Hi:n vuonna 1983 julkaisemassa Taekwon-Do-tietosanakirjassa. ITF-tyylin Taekwondo on enemmän suuntautunut itsepuolustukseen. ITF-tyylin ottelussa lyönnit ovat suuremmassa osassa kuin WT-tyylissä sillä lyönnit päähän ovat sallittuja, joskin pääpaino on silti potkuissa.
Kilpailusäännöt
thumb|250px|Naisten WT-taekwondon 49 kg:n sarjan ottelua Asian Games -kisoissa 23. elokuuta 2018. Punainen ottelija pronssimitalin saanut Nahid Kiani (Iran). WT-ottelu on täyskontaktiurheilua, jossa pyritään voittamaan vastustaja keräämällä tätä enemmän pisteitä tai tyrmäämällä tämä. Lyönnit päähän ovat kiellettyjä, joten pisteitä kerätään pääasiassa potkuilla, jotka on sallittu täydellä kontaktilla vyötärön yläpuolelle – myös päähän. WT-ottelussa käytetään suojia päässä, suussa, jaloissa ja käsissä sekä vartalossa. Perinteisesti pisteitä WT-tyylin ottelussa ovat jakaneet 3-4 piste-, eli kulmatuomaria, mutta erilaisia elektronisesti pisteosumat tunnistavia järjestelmiä panssarissa, pääsuojaassa ja ns sähkösukissa käytetään nykyään aina EM- ja MM-turnauksia myöten. Olympialaisissa on toistaiseksi pitäydytty perinteisessä tuomaripisteenannossa, mutta toukokuussa 2011 maailman taekwondoliitto (WT) ilmoitti vuoden 2012 olympiakilpailuissa käytettävän elektronisesti potkut tunnistavia rintasuojuksia ja nykyään myös elektronisia pääsuojuksia. Keskustuomarin tehtävä on ottelun hallinta ja turvallisuus.
WT-taekwondossa kilpailuissa potkusta vartaloon panssarialueelle saa 2 pistettä ja kierähtävästä potkutekniikasta 2 lisäpistettä, potkusta päähän saa 3 pistettä ja kierähtävästä potkutekniikasta 2 lisäpistettä. Suorasta lyönnistä panssarialueelle saa 1 pisteen ja tuomitusta virheestä menee vastustajalle 1 piste. Ideana ottelussa on nopea liike ja erittäin nopeat, terävät ja hallitut liikkeet. Pistealueeseen kuuluvat pää, rintakehä ja kyljet eli panssarialue. Tekniikoita ei saa suorittaa vyön alle ja päähän ei saa lyödä.
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)
Auringon temppeli on 14. Hergén piirtämä ja käsikirjoittama Tintti-sarjakuva-albumi. Se alkoi ilmestyä ranskankielisenä jatkosarjana belgialaisessa Tintin-lehdessä vuonna 1946 ja oli ensimmäinen uusi Tintti-sarjakuva, joka lehdessä julkaistiin. Albumijulkaisu seurasi vuonna 1949. Suomessa albumi julkaistiin vuonna 1971 Soile Kaukorannan ja Heikki Kaukorannan suomentamana. Tarinallisesti Auringon temppelin tapahtumat sijoittuvat Peruun ja ovat Seitsemän kristallipallon jatko-osa. Seitsemään kristallipalloon ja Auringon temppeliin perustuva elokuva julkaistiin vuonna 1969. Albumin pohjalta on tehty myös 23 minuutin mittainen animaatio.
Taekwondo
Kilpailusäännöt
ITF:n säännöin käytävässä taekwondo-ottelussa kontakti on rajoitettu hallittuihin suorituksiin, ja liian kova kontakti on kielletty. ITF-ottelussa pakollisia suojia ovat jalka- ja käsisuojat, kypärä sekä hammassuojat. Miehillä lisäksi alasuojat ovat pakolliset. Vartalopanssareita ei käytetä ITF- otteluissa. thumb|160px|Asian Gamesin naisten yksilöliikesarjakilpailun (19.8.2018) kultamitalisti Defia Rosmaniar (Indonesia). Liikesarja on molemmissa taekwondoliitoissa kilpailulajina. WT:llä nimityksenä on poomsae ja ITF:llä tul. Liikesarjoissa vaaditaan erittäin hyvää tekniikan osaamista ja etenkin oikean suoritustavan hallintaa. Esiintyminen on myös tärkeä osa suoritusta. Kuusi tuomaria ja yleisö seuraavat suoritusta tarkalla silmällä. Kilpailumuoto kehittää paitsi kilpailijan fyysisiä ominaisuuksia ja taitoa, myös itsevarmuutta ja esiintymistä. Suoritusten hiominen kehittää lisäksi pitkäjännitteisyyttä kun suorituksia hiotaan huippuunsa viimeistä piirtoa myöten.
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)
Juoni
Tintti ja kapteeni Haddock seuraavat seitsemän arkeologin kimppuun hyökänneitä sekä professori Tuhatkaunon kidnapanneita miehiä Peruun. Tunkeuduttuaan Pachacamac-laivalle Tintti saa tietää inkojen jälkeläisiin kuuluvan Chiquiton tovereineen aikovan viedä Tuhatkaunon piilopaikkaansa teloitettavaksi, koska tämä oli ottanut muumioituneen inka Raspar Capacin pyhän rannekorun ja pannut sen ranteeseensa.
Taekwondo
Kilpailusäännöt
WT-liikesarjakilpailuissa pisteytys tehdään WT-sääntöjen mukaisesti. Lähtöpisteet jokaisessa poomsessa on 10,0. Arvioinnissa tarkkuuden osuus on 4,0 pistettä: Tarkkuus teknisesti, eli perusliikkeiden tarkkuus ja tasapaino. Pistevähennykset -0,1 pieni virhe, -0,3 tekniikan puuttuminen tai väärä liike. Esittämisen osuus on 6,0 pistettä. Esityksestä arvioidaan kolme osa-aluetta erikseen, kukin 0-2 pisteellä. Osa-alueet ovat Nopeus ja teho, Voima / nopeus ja rytmi sekä Energinen ilmaisu. Jokainen tuomari antaa omat pisteensä. Viiden tuomarin ollessa paikalla, poistetaan pisteistä paras ja heikoin pistelukema; kolmen muun tuomarin pisteet huomioidaan tuloksessa.
thumb|250px|left|Kukkiwonin voimamurskausnäytöstä 20. World Taekwondo Hanmadang -tapahtuman avajaisissa Etelä-Koreassa (28.2.2012). Murskaus kuuluu myös molempiin tyylisuuntiin eli WT ja ITF kilpailulajeihin. Murskaukset on jaettu voima-, nopeus- ja erikoistekniikkamurskauksiin, sekä rata- ja ryhmämurskauksiin. Murskausmateriaalina on yleensä kilpailuissa muovisia uudelleen koottavia levyjä (focuslevy), puumateriaalia joka on usein liimapuumäntylevyä, kattotiiliä, seinätiiliä tai jotain muuta kisamateriaalia. Laudat ovat yleensä kiinni murskauksia varten tehdyssä telineessä, pois lukien WT:n ryhmäkilpailu ns freestyle ja joukkue esityskilpailut. Kilpailija aloittaa usein suorituksensa paikaltaan valmiusasennosta sekä päättää suorituksensa samaan valmiusasentoon. Osuma materiaaliin on tultava oikealla kehon osalla, muutoin suoritus hylätään ja säännöt on erittäin tarkkoja muutenkin. Murskaus on erittäin näyttävä ja taitoa vaativa laji. Voittaja on se, joka on murskannut eniten materiaalia oikealla tekniikalla ja oikeassa ajassa tai hypännyt korkeimmalle, kauimmaksi tai esiintyminen on osa-alueiltaan ok.
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)
Juoni
Heidän päästessä temppeliin, inkojen johtaja, Auringon Poika, tuomitsee heidät Tuhatkaunon mukana uhrattavaksi inkojen jumalalle, Pacha Kamaqille. Sitten Tintti antaa saamansa medaljongin Zorrinolle ja paljastuu, että medaljongin antaja oli Auringon ylipappi Huascar. Huascarin medaljongin vuoksi Auringon Poika kuitenkin säästää vain Zorrinon hengen ja antaa Tintille 30 päivää aikaa valita päivän ja hetken, jolloin aurinko sytyttää tuleen rovion, jolla hänet, Haddock ja Tuhatkauno poltetaan. Luettuaan Haddockin taskusta löytyneen sanomalehden Tintti valitsee hetken, jolloin tapahtuu auringonpimennys. Tämän avulla hän uskottelee kykenevänsä käskyttämään aurinkoa, jolloin inkat vapauttavat Tintin ystävineen.
Taekwondo
Kilpailusäännöt
Uusina lajeina WT-taekwondoon on tullut mukaan beach poomsae eli rannalla tapahtuva liikesarjakilpailu, freestyle eli vapaa ohjelma, missä pakollisia tekniikoita sisällytetty ohjelmaan. Vähän harvinaisempia ovat esimerkiksi erilaiset ryhmäkilpailut, missä on mukana erilaisia taekwondon osa-alueita mukana ja esitys sisältää koreografian.
Auringon temppeli (Tintti-sarjakuva)
Juoni
Inkat paljastavat, että arkeologeihin käytettyjen kristallipallojen sisältämä aine oli kerätty kokapensaista ja kun arkeologit olivat vaipuneet "syvään uneen", Huascar oli langettanut heihin loitsun tekemiensä vahanukkejen avulla. Inkat polttavat nuket ja samalla hetkellä arkeologit heräävät koomasta. Zorrino päättää jäädä inkojen luokse ja Tintti lupaa, ettei kerro Auringon temppelin sijainnista kenellekään, ennen kuin lähtee takaisin kotiin Miloun, Haddockin ja Tuhatkaunon kanssa.
Taekwondo
Vyöarvot
Taekwondossa käytetään vyöarvojärjestelmää, jonka tarkoitus on kuvata taekwondon filosofista merkitystä sekä ilmoittaa oppilaan taso. Värivöitä käyttetään oppilas- eli kup-arvoissa, ja värivyöjärjestelmä vaihetee jonkin verran niin Suomessa kuin kansainvälisestikin, sillä esimerkiksi lajin eteläkorealainen keskus Kukkiwon ei ole pitänyt tarpeellisena oppilastason täsmällistä säätelyä. Suomessa yleisimmin käytetyssä värivyöjärjestelmässä värit ovat oppilastasoilla seuraavat: valkea (9 kup, alkeiskurssilainen), keltainen (8-7 kup), vihreän (6-5 kup) ja sinisen (4-3 kup) kautta punaiseen vyöhön (2-1 kup).
Taekwondon kolme ensimmäistä vyön väriä (valkoinen, keltainen ja vihreä) lainautuvat karatesta. Loput (sininen, punainen ja musta) ovat Korean kuningashuoneen värit.
Mustassa vyössä on 9 dania, koska 9 on suurin yksinumeroinen luku ja 3 x 3 = 9. Lisäksi numero kolme kirjoitusmerkki muistuttaa kiinan kielessä kuningasta tarkoittavaa kirjoitusmerkkiä, ja näihin liittyy oma symboliikkansa.
Vyön sidontamalli vaihtelee. ITF-tyylissä vyö sidotaan yhden kerran vyötärön ympäri, WTF-tyylissä vyö on pidempi, ja se kietaistaan vyötärän ympäri kahdesti. ITF-tyylin sidotatapa otettiin käyttöön heinäkuussa 1985. Tavan perustellaan symbolisoivan harrastajan sitoitumista vain yhteen päämäärään ja yhteen mestariin. Lisäksi viitataan kamppailuvoiton saavuttamiseen yhdellä tekniikalla.
Oppilasarvot
Oppilasarvojen vöiden värit vaihtelevat liitoittain ja koulukunnittain. Perinteiset ja yleisimmät vöiden värit on lueteltu alla olevassa taulukossa. Myös muita värijärjestelmiä on käytössä.
Dan-arvot
thumb|160px|Mestari ja kisälli: Yhdysvaltalainen suurmestari Brenda Sell ohjaamassa. thumb|250px| ITF:n presidentti, suurmestari Choi Jung Hwa opettamassa Melbournen seminaarissa (2006). Dan-arvot (musta):
WT-taekwondo ja Amerikan Taekwondoliitto ATA on myöntänyt muutamia kymmenen danin kunnia-arvoja osalle lajin legendoista postuumisti. Lisäksi - paljon karaten japanilaisia kunnianosoitustapoja mukaellen - on voitu myöntää kunnia-dan-arvoja mustine vöineen. Tällaisen diplomaattisen kunnianosoituksen myöntämisestä on kerrottu tiedotusvälineissä joidenkin valtionpäämiesten tai kansainvälisten järjestöjen johtajien Etelä-Koreaan suuntautuneen (valtio)vierailun yhteydessä. Esimerkiksi Venäjän presidentti Putinille, Filippiinien presidentti Dutertelle ja Yhdysvaltain presidentti Obamalle sekä Sri Lankan valtionjohdolle on myönnetty yhdeksän danin kunnia-arvo. Kymmenen danin kunnia-arvo on myönnetty ainakin kolmelle kansainvälisen olympiakomitean johtajalle, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri Ban Ki-moonille ja paavi Franciscusille.
ITF:ssä 4–9 dan -arvoiset opettajat erottaa housujen ja hihojen sivussa olevasta mustasta pystysuorasta raidasta. Mustat vyöt tunnistaa vyön lisäksi takin helmassa olevista mustista nauhoista. Nauhat kuvastavat ”kuningashuoneen asemassa olevaa, aatelista”. Myös ITF myöntää kunnia-dan-arvoja.
Urheilijan saavuttaman mustan vyön tunnustaminen toisen tyylisuunnan liitossa ei aina ole itsestäänselvää. Parhaiten liitot tunnustavat WT-liiton keskuksessa Kukkiwonissa myönnetyt mustat vyöt.
Erityispiirteitä
Potkut ovat taekwondossa merkittävässä osassa verrattuna moniin muihin itämaisiin kamppailulajeihin. Perusharrastajalle molemmat taekwondoliitot tarjoavat potkujen lisäksi myös kattavan määrän torjuntoja ja lyöntejä, jotka tekevät taekwondosta tehokkaan ja suoraviivaisen itsepuolustus- ja taistelulajin.
Nimi taekwondo tulee korean kielen sanoista tae (jalka, hyppy, potku, murskaaminen jalalla), kwon (nyrkki, käsi, lyönti, isku, murskaaminen kädellä) ja do (ajatus, tie, tapa, taito, periaate). Suomeksi taekwondo on käännetty ”jalan ja käden tieksi”. Kukkiwon translitteroi sanan 'taekwondo' ilman väliviivaa, kun ITF käyttää muotoa 'taekwon-do'.
Kukkiwon puhuu taekwondon hengestä termillä hongik-ingan, jolla tarkoitetaan taipumatonta, rauhaa rakastavaa ja rehellistä asennetta. ITF:n harjoittelijan pääperiaatteet ovat: kohteliaisuus, rehellisyys ja uutteruus, itsehillintä sekä lannistumaton henki.
Suosio
Nykyään taekwondo on maailman harrastetuin kamppailu-urheilulaji. Kaikki urheilulajit huomioiden taekwondo on maailman 10. harrastetuin urheilulaji. Vuonna 2015 lajin harrastajamääräksi arvioitiin 70-80 miljoonaa ihmistä noin 200 maassa, Tokion olympialaisten 2020 lajiesittelyn mukaan noin 80 miljoonaa yli 200 maassa. Laji on Etelä-Koreassa kansallisurheilun asemassa ja pakollinen alakoulun oppiaine esimerkiksi Kiinan väkirikkaissa Hunanin ja Sichuanin maakunnissa. Taekwondon arvokisat ovat kansainvälisimpiä urheilukilpailuita kaikki urheilulajit huomioon ottaen. MM-kisoissa on parhaimmillaan ollut yli 120 maata.. Suomessa on noin 8000 Taekwondon harrastajaa (Suomen taekwondoliiton syksyn 2020 harrastajamäärän keräystiedot seuroilta).
World Taekwondo hanmadang on World Taekwondon ja Kukkiwonin järjestämä maailman suurin taekwondon lajifestivaali kilpailuineen. Sen kesto on 4-5 (5-7) päivää. Korean kielen hanmadang, 한마당, tarkoittaa festivaalia. Taekwondo-festivaaleilla laji näyttäytyy monipuolisesti. Vuodesta 1992 lähtien järjestetty tapahtuma on kansainvälisesti arvostettu. Yhteen festivaalitapahtumaan osallistuu vuosittain noin 5 000 kilpailijaa ja lajiosallistumisia on noin 8 000 kpl ympäri maailman. Eri maita mukana on 50-60. Suomi osallistui ensimmäisen kerran näihin kilpailuihin vuonna 2018.
WT:n säännöin käytävä taekwondo-ottelu saavutti olympiastatuksen Sydneyssä 2000 oltuaan ensin näytöslajina Soulissa 1988 ja Barcelonassa 1992. Suomalaisista taekwondourheilijoista on olympialaisiin osallistunut Sydneyssä Kirsimarja Koskinen ja Veera Liukkonen, Ateenassa 2004 Teemu Heino, sekä Lontoossa 2012 Suvi Mikkonen.
Grönqvist
Grönqvist on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Kazuhiko Akiyama
Kazuhiko Akiyama (s. 3. tammikuuta 1973) on tähdistön jäsen Kahjot Ninjat -kilpailussa. Lisäksi hän on voittanut 4. kisassa koko kilpailun. Hänellä on näkövamma, joka ajoittain estää häntä näkemästä pimeässä. Akiyama on suorittanut asepalveluksen ja kilpaillut painijana. Hän työskenteli ravustajana, mutta joutui luopumaan työstä näkövamman vuoksi. Myöhemmin hän kouluttautui hierojaksi.
Katie Stuart
Katie Stuart voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Itala Film
pienoiskuva|Italan elokuvastudio Torinossa.