cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jussi Halla-aho
Maahanmuutto ja monikulttuurisuus
Halla-aho on noussut julkisuuteen vallitsevan maahanmuuttopolitiikan ja monikulttuurisuuden vastustajana. Hänen mukaansa Suomessa ei ole keskusteltu maahanmuutosta eikä maahanmuuttopolitiikka ole ollut kansanvaltaisen päätöksenteon piirissä vaan virkamiehet ovat tehneet päätökset asiassa. Halla-aho on muun muassa arvostellut sitä, että maahanmuuttoa tarjotaan ratkaisuksi väestölliseen huoltosuhdeongelmaan, vaikka taloudellinen huoltosuhde on keskimäärin maahanmuuttajien keskuudessa muuta väestöä heikompi. Halla-ahon mielestä lähes kaikki maahanmuuton ongelmat liittyvät muuhun kuin työperäiseen maahanmuuttoon ja kolmannen maailman siirtolaisten kotoutuminen on epäonnistunut kaikkialla Euroopassa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan varassa eläminen on tehty monissa Euroopan maissa maahanmuuttajille liiankin helpoksi ja houkuttelevaksi. Jotta Suomen maahanmuuttotilanne ei muuttuisi kestämättömäksi, Halla-aho on ehdottanut haittojen minimoimiseksi humanitaarisen maahanmuuton kiristämistä kansainvälisistä sopimuksista kuitenkaan tinkimättä. Perussuomalaisten puheenjohtajana elokuussa 2018 Halla-aho sanoi, että hän ja puolue haluaisivat lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan. Hänen mukaansa turvapaikanhakijoiden ottamisen sijaan hädässä olevia pitäisi auttaa pakolaisleireillä.
Huhtikuussa 2018 Halla-aho kertoi, että Euroopassa on käynnissä suuri demografinen muutos eli "väestönvaihdos", jossa kantaväestö korvautuu maahanmuuttajilla. Maahanmuuttajataustaisen väestön osuus nousisi maahanmuuton loppumisesta huolimatta, koska hänen mukaansa maahanmuuttajat ovat väestön keskiarvoa nuorempia ja erityisesti kehitysmaista tulleiden syntyvyysaste on paljon korkeampi kuin kantaväestöllä. Maaliskuussa 2019 antamassaan haastattelussa Halla-aho kuitenkin sanoi, ettei maahanmuutolla tutkimusten mukaan ole vaikutusta ikärakenteeseen, koska maahanmuuttajatkin vanhenevat.
Halla-ahon mukaan ”monikulttuurisuuden rikastavasta vaikutuksesta on vähänlaisesti näyttöä”, ja hän katsoo, että ”monikultturismi” on aate, joka pitää ”monikulttuurisuutta lähtökohtaisesti rikkautena ja kannattaa monikulttuurisuuden aktiivista luomista, lisäämistä ja ylläpitämistä; ja joka pitää monikulttuurisuutta ainakin yhtenä perusteena maahanmuutolle”. Hänen mielestään ”monikultturistit palvovat toiseutta toiseuden vuoksi”. Monikulttuurisuuden tuottamia ongelmia ovat Halla-ahon mukaan lisääntyvä rikollisuus ja maahanmuuttajien aiheuttama taloudellinen taakka vastaanottajamaalle. Monikulttuurisessa yhteiskunnassa elämä on myös ”ikävää ja vaikeaa”, koska ihmiset eivät ymmärrä toisiaan ja ”ihmiset redusoituvat yksilöistä viiteryhmiensä edustajiksi”.
Syytöksiin maahanmuuttajien vastustamisesta Halla-aho on vastannut vastustavansa ”monikultturismia ja holtitonta maahanmuuttopolitiikkaa” muttei maahanmuuttajia. Hän on kieltänyt olevansa rasisti, kun rasismi määritellään rotusyrjinnän kannattamiseksi tai ajatukseksi siitä, että rodut asettuvat arvojärjestykseen. Halla-ahon mukaan erivapauksia kuten positiivista syrjintää kulttuurin tai kansallisuuden perusteella ei tule sallia, sillä ne rapauttavat tasa-arvoa yhteiskunnassa ja ovat ”tosiasiallista rasismia”. Hänen mukaansa rasismia ei ole ”totalitaaristen fasististen aatteiden kuten poliittisen islamin” arvostelu. Hänen mukaansa rasismiin ei syyllisty vain kantaväestö, vaan sitä esiintyy myös etnisten vähemmistöjen keskuudessa ja jopa niiden taholta kantaväestöä kohtaan. Perussuomalaisten eduskuntaryhmän julkilausuma syrjintää, rasismia ja väkivaltaa vastaan vuonna 2011 oli pitkälti Halla-ahon käsialaa. Julkilausuma sai osakseen myös runsaasti arvostelua, etenkin kohta, jossa tuomittiin positiivinen erityiskohtelu työmarkkinoilla ja koulutuksessa.
Islam-kritiikki
Halla-ahon mielestä islam on sodassa länsimaailmaa vastaan, mikä ilmeni esimerkiksi pilapiirrosmellakoiden yhteydessä. Halla-ahon mukaan tähän taisteluun kiihotetaan myös moskeijoissa. Hänen mukaansa muslimeilla on, toisin kuin länsimaalaisilla, voimaa kunnioittava kulttuuri ja ”tribalistisessa kulttuurissa opittu käsitys siitä, että oman ryhmän ulkopuolella kaikki ovat eläimiä tai eivät ainakaan yhtä hyviä kuin me”. Hän on myös sanonut islamin olevan afrikkalaisten luonnonuskontojen sekä menneiden aikojen juutalaisuuden ja katolilaisuuden tavoin ”genitaaliuskonto”, jossa ”älyllinen fabriikki kietoutuu pimpin, pippelin tai tissien ympärille”.
Kriittiseen uskontokeskusteluun ja sananvapauteen viitaten Halla-aho on todennut, että "jos muslimit eivät koskaan joudu kohtaamaan niitä argumentteja, joita heidän oppijärjestelmiään vastaan voidaan esittää, niin heillä ei ole mitään syytä myöskään aloittaa yhteisöjen sisällä islamin renessanssia, jonka tarve olisi mitä suurin tässä maailmassa".
Talouspolitiikka
Halla-aho määrittelee edustavansa ”konservatiivista talouslinjaa”, jossa hyvinvointiyhteiskuntaa ei rahoiteta velalla. Hänen mielestä julkisen sektorin tehtävät on priorisoitava. Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtäviä, kuten kansalaisten turvallisuuden takaaminen, ”luksustoimintoja”, kuten työttömyys- ja sosiaaliturva sekä sellaisia tehtäviä, jotka hänen mielestään eivät kuulu valtion toimintaan ollenkaan, kuten ”rahan siirto Etelä-Eurooppaan tai vielä kauemmaksi maailmaan”.
Ihmisten arvosta
Vuonna 2005 Halla-aho pohti blogissaan ihmisarvoa. Hänen mukaansa ainoa mitattava ja siten kiistatta olemassaoleva ihmisarvo on yksilön instrumentaalinen arvo ja yhteiskunnassa yksilöt voidaan asettaa arvojärjestykseen sen mukaan, miten paljon heidän kykyjensä puuttuminen heikentäisi yhteisöä. Kaikkein arvokkaimpina Halla-aho piti maanviljelijöitä, syötäviksi tarkoitettujen eläinten kasvattajia ja rakennusinsinöörejä. Alempana hänen hierarkiassaan ovat taiteilijat, papit ja poliitikot, jotka ovat ”pääsääntöisesti turhia”, ja hänelle mieluisista taiteesta ja kielentutkimuksestakin pitäisi luopua "jos vene alkaa vuotaa". Halla-ahon mukaan kaikki ihmiset ovat instrumentaalisesti eriarvoisia, mutta siitä ei kuitenkaan seuraa vähempiarvoisten kaasuttaminen, ellei siihen ole ”muuta pätevää syytä”. Myöhemmin hän korosti, että häntä on tulkittu väärin ja hänen mielestään instrumentaalisen arvon lisäksi ihmisillä on ihmisarvo, joka on kaikille sama, ja se on hänestä hyvä asia yhteiskunnassamme.
Halla-aho on sanonut, ettei ole feministi, koska ”siihen ei ole mitään tarvetta”. Sen sijaan hän sanoo kohtelevansa ihmisiä yksilöinä riippumatta heidän sukupuolestaan.
Sosiaalipolitiikka
Halla-ahon mukaan yhteiskunnalla on perustehtävät, kuten kansalaistensa ulkoisen ja sisäisen turvallisuuden turvaaminen, kun taas työttömyysturva ja sosiaaliturva ovat ”yhteiskunnan luksustoimintoja”. Halla-ahon mukaan sosiaaliturvan tulee olla kannustavaa ja yhteiskunnassa pitää olla turvaverkko, mutta se ei saa muodostua elämäntavaksi.
Halla-aho vastustaa perustuloa. Hänen mukaansa sosiaaliturvan pitää olla vastikkeellista ja tarveharkintaista. Halla-aho katsoo, että mitä helpompaa erilaisten tukien hakeminen on, sitä enemmän niitä haetaan. Sosiaalipolitiikka ei ole Halla-ahon kiinnostuksen kohteita. Hän ei esitä, miten häntä äänestäneiden vähävaraisten elinoloja voisi parantaa.
Työelämä
Ennen perussuomalaisten puheenjohtajaksi valintaansa toukokuussa 2017 Halla-aho kertoi pitävänsä Suomen työmarkkinoita joustamattomina ja esitti yleissitovuuden purkamista. Marraskuussa 2018 Halla-aho kuitenkin ilmoitti kannattavansa yleissitovuutta, ja kritisoi Elinkeinoelämän keskusliittoa sen purkamiseen liittyvistä ehdotuksista. Paikallisen sopimisen lisäämistä tulee kuitenkin Halla-ahon mukaan edelleen jatkaa.
Toukokuussa 2018 Halla-aho äänesti europarlamentissa halpatyövoiman käytön tiukentamista vastaan.
Muita näkemyksiä
Kielipoliittisessa vaaliohjelmassaan Halla-aho esittää, että ruotsin kielen osaamisvaatimuksista valtion viroissa luovutaan, pois lukien viranomaiset, joiden tehtävät erityisesti edellyttävät sitä. Täten ruotsin kielen pakollinen opiskelu kaikilla koulutusasteilla lakkaisi. Perustuslakia tulisi muuttaa siten, että ruotsin kielen asema toisena kansalliskielenä lakkautetaan. Valtion, siis hallituksen, eduskunnan ja virkakoneiston, ainoa työkieli olisi suomi. Nykyisistä yksikielisistä ruotsinkielisistä kunnista tulisi kaksikielisiä. Kaksikielisenä pidettäisiin kuntaa, jonka asukkaista vähintään 20 prosenttia on ilmoittanut äidinkielekseen ruotsin.
Halla-aho vastusti Suomen ampuma-aselain kiristämiseen pyrkineitä vuoden 2010 aselakiesityksiä. Istuntokaudella 2013 Halla-aho oli aloitteentekijänä kaikkiaan viidessä ampuma-aselakien muuttamista esittäneessä lakialoitteessa.
Halla-aho on arvostellut blogissaan Suomen evankelis-luterilaista kirkkoa ja Kirkko ja kaupunki -lehteä siitä, että ne hänen mielestään tukevat islamia, vaikka kristinuskon oppien mukaan muslimit eivät voi pelastua, koska he eivät usko Jeesuksen ylösnousemukseen. Halla-ahon mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kirkko joko ei usko uskon avulla saavutettavaan pelastukseen tai se pitää muslimien suvaitsemista muslimien pelastumista tärkeämpänä.
Halla-ahon teksteistä monet ovat peräisin ajalta, jolloin hän ei ollut julkinen henkilö. Halla-aho ei kuitenkaan ole myöhemmin irtisanoutunut mistään kirjoittamastaan. Sen sijaan hän on todennut muuttaneensa kirjoitusten ilmaisua poliittisen uransa kehittyessä.
Kesäkuussa 2019 Halla-aho sanoi olevansa huolissaan sananvapaudesta. Halla-ahon mukaan vain valheet tarvitsevat suojakseen sensuuria. Halla-ahon mukaan Suomessa ja muissakin länsimaissa maahanmuutosta, islamista, seksuaalivähemmistöistä, Euroopan unionista ja ”eräistä muista kysymyksistä” on tullut ”uusi Neuvostoliitto”, jossa väärien mielipiteiden ilmaisemisesta saa yhä useammin taloudellisen tai juridisen rangaistuksen. Halla-aho pitää tätä mielipiteen ilmaisun rajoittamisena, joka on oikeusvaltiolle tuhoisaa.
Helmikuussa 2021 Halla-aho piti periaatteellista rokotekriittisyyttä huolestuttavana todeten "Yleisesti suhtaudun rokotteisiin myönteisesti ja pidän huolestuttavana sellaista periaatteellista rokotekriittisyyttä, koska siinä tavallaan sysätään vastuu omastakin terveydestä muille ihmisille ja luotetaan siihen, että muut ihmiset ottavat rokotteen."
Kantelut, tutkintapyynnöt ja syytteet ja tuomiot
Halla-ahosta on tehty kanteluja ja tutkintapyyntöjä, ja hän on myös itse tehnyt niitä. 9. helmikuuta 2009 Halla-aho teki tutkintapyynnön Yleisradion televisiouutisjutusta, jossa häntä nimitettiin ”ulkomaalaisvastaiseksi” ja ”rotutohtoriksi”. 5. toukokuuta 2009 kihlakunnansyyttäjä Heikki Poukka määräsi esitutkinnan lopetettavaksi, koska katsoi, ettei näyttöä rikoksesta ollut. Halla-ahoon on kohdistunut useita uhkailuja esimerkiksi internetin välityksellä ja puhelimitse, sekä myös tappouhkaus.
A-talk-ohjelmassa 30. lokakuuta 2008 esitetty lainaus Halla-ahon blogikirjoituksesta herätti jälkikäteen kiistelyä. Halla-aho vaati Yleisradiolta anteeksipyyntöä ja kantelussaan Julkisen sanan neuvostolle Halla-aho mainitsee, että kirjoitus oli ”parodia ja mukaelma sanomalehti Kalevan jutusta”. Julkisen sanan neuvosto antoi Ylelle vapauttavan päätöksen, koska se katsoi, että ohjelmassa esitetty sitaatti oli lainattu oikeassa muodossa, se oli esitetty asianmukaisesti eikä se antanut väärää kuvaa kokonaisuudesta.
Vihreät Naiset ry jätti marraskuussa 2008 Halla-ahosta tutkintapyynnön Scripta-blogissa joulukuussa 2006 julkaistusta kirjoituksesta Monikulttuurisuus ja nainen. Siinä Halla-aho toivoi, että raiskausten lisääntyessä raiskatuksi joutuisivat hänen mielestään ”oikeat ihmiset” eli ”vihervasemmistolaiset maailmanparantajat ja heidän äänestäjänsä”. Vihreiden naisten puheenjohtaja, kansanedustaja Heli Järvisen mukaan ”kyse ei ole sananvapauden harjoittamisesta tai viattomasta monikulttuurisuuskritiikistä, vaan raiskauksiin ja vihaan lietsomisesta”. Tutkintapyyntö ei kuitenkaan johtanut jatkotoimiin.
Poliisi aloitti joulukuussa 2008 rikostutkinnan. Halla-ahoa epäiltiin kiihottamisesta kansanryhmää vastaan. Apulaisvaltakunnansyyttäjä Jorma Kalske nosti maaliskuussa 2009 poliisin suorittaman esitutkinnan perusteella Halla-ahoa vastaan syytteen Helsingin käräjäoikeudessa. Tämän katsottiin blogikirjoituksessaan Muutama täky Illmanin Mikalle syyllistyneen uskonrauhan rikkomiseen ja kiihotukseen kansanryhmää vastaan, koska hän oli 3. kesäkuuta 2008 ”laatinut ja internetissä toimittanut yleisön saataville kirjoituksen, jossa islam ja sen pyhät instituutiot yhdistettiin pedofiliaan ja jossa esitettiin, että ohikulkijoiden ryöstely ja verovaroilla loisiminen on erään kansanryhmän kansallinen tai geneettinen erityispiirre”. Jälkimmäinen kohta käsitteli Suomen somaleja. Halla-aho kiisti syyllistyneensä rikokseen ja kertoi, että ”kirjoituksen aiheena tai kohteena eivät olleet somalit, islam tai Muhammad” vaan ”julkisen sanan ja syyttäjäviranomaisten harrastama kaksoisstandardi” ja että ”väitteet somalien geneettisistä erityispiirteistä ja islamin pedofiilisestä luonteesta olivat instrumentteja”, joilla hän aihetta lähestyi. Asia käsiteltiin Helsingin käräjäoikeudessa elokuussa 2009. Käräjäoikeus tuomitsi Halla-ahon 30 päiväsakkoon eli 330 euroon uskonrauhan rikkomisesta. Syyte kansanryhmää vastaan kiihottamisesta hylättiin. Tuomion perustelut aiheuttivat keskustelua. Hovioikeus vahvisti tuomion lokakuussa 2010. Sekä Halla-aho että apulaisvaltakunnansyyttäjä valittivat korkeimpaan oikeuteen. Kesäkuussa 2012 antamassaan tuomiossa korkein oikeus katsoi alemmista oikeusasteista poiketen Halla-ahon syyllistyneen sekä uskonrauhan rikkomiseen että kansanryhmää vastaan kiihottamiseen, ja tuomio koveni 50 päiväsakkoon.
Valtionsyyttäjä Mika Illman totesi haastattelussa, että ”on hyvä, että lain tulkitsijat ovat nyt saaneet ennakkotapauksen. Korkein oikeus on vetänyt rajan sille, kuinka pitkälle se, joka arvostelee vallanpitäjiä, saa provosoida ja liioitella”. Tapauksen vuoksi Halla-aho erotettiin eduskunnan hallintovaliokunnan puheenjohtajan paikalta.
Muita lausuntoja
Halla-ahon blogitekstejä on julkaistu Gates of Vienna -blogissa, jonka on julkisuudessa sanottu kuuluvan islamia vastustavaan vasta-jihad-liikkeeseen. Halla-aho itse kiistää tiiviit suhteet verkostoon eikä omien sanojensa mukaan tunne sen edustamaa liikettä, vaikka hänen oman bloginsa vieraskirjasta löytyy keskustelua aiheesta. Halla-ahoa kutsutaan sivustolla Gates of Viennan kirjeenvaihtajaksi ja kääntäjäksi.
Halla-aho väitti vuonna 2003 blogissaan joutuneensa homoseksuaalin ahdistelemaksi helsinkiläisessä puistossa. Hän kirjoitti miettineensä aseen hakemista ja homoseksuaalin päähän ampumista. Hän pohti, ylittäisikö siitä seuraava hekuma vankilatuomion aiheuttaman harmistuksen. Hän myös kertoi pitävänsä väkivaltaa aliarvostettuna ongelmanratkaisukeinona. Myöhemmin Halla-aho poisti tekstin ja luonnehti sitä möläytykseksi, joka oli luonteeltaan ”kevytmielistä” huumoria.
Halla-aho kirjoitti syyskuussa 2011 Facebook-sivullaan: ”Juuri nyt Kreikkaan tarvittaisiin sotilasjuntta, jonka ei tarvitsisi välittää suosiostaan ja joka voisi panna lakkoilijat ja mellakoitsijat kuriin panssarivaunuilla”. Halla-aho poisti kommentin myöhemmin, mutta hänet erotettiin kahdeksi viikoksi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä. Halla-aho selitti kirjoituksensa olleen kärjistys, jolla hän pyrki tuomaan esiin demokratian ongelmia. Uutinen kirjoituksesta levisi myös ulkomaisiin tiedotusvälineisiin.
Halla-aho mainittiin Norjan vuoden 2011 joukkosurmien tekijän Anders Behring Breivikin manifestissa. Halla-aho kiisti yhteydet Breivikiin. ”Tiedoksi, että en kadu mitään kirjoittamaani, enkä ota minkäänlaista vastuuta Breivikin teosta, ja aion jatkaa samalla linjalla, koska huono maahanmuutto on huonoa ja monikulttuurisuus hanurista Breivikin teosta riippumatta ja huolimatta”, Halla-aho kirjoitti Facebook-sivullaan. Iltalehti sai Julkisen sanan neuvostolta langettavan päätöksen kutsuessaan Halla-ahoa pääkirjoituksessaan Breivikin "oppi-isäksi" tämän maininnan perusteella. Neuvoston mukaan tähän ei ollut riittäviä perusteita.
Kannatusta ja arvostelua
Halla-aho oli mukana Helsingin Sanomien heinäkuussa 2008 julkaisemalla ”30 suomalaisen toisinajattelijan” listalla. Artikkelin mukaan Halla-aho on ”filosofian tohtori, joka vastustaa monikulttuurisuutta ja maahanmuuton ymmärtäjiä”. Filosofian tohtori Jukka Hankamäki pitää Halla-ahoa eräänä maahanmuuttopolitiikan terävimmistä arvostelijoista.
Kirjailija Anja Snellman on arvostellut sitä, miten lehdet hänen mukaansa hankkivat likaisen työn tekijöiksi henkilöitä, joilla on jo ennakkoasenne Halla-ahoa kohtaan ja miten he yrittävät tehdä Halla-ahosta antisankarin. Snellmanin mielestä Halla-ahoa pitää kuunnella ja hän pitää tämän blogia korkeatasoisena. Tiedetoimittaja Marko Hamilo on kertonut blogissaan, kuinka hän aluksi piti Halla-ahoa vastenmielisenä rasistina lehdistä saamiensa tietojen perusteella. Tutustuttuaan Halla-ahon blogiin hän järkyttyi huomattuaan, kuinka järjestelmällisesti tiedotusvälineet olivat vääristelleet sen sisältöä. Hamilon mukaan tiedotusvälineiden vääristely koski sellaisia Halla-ahon tekstejä, jotka olivat olleet verkossa jo vuosia.
Savukeidas julkaisi vuonna 2010 esseekokoelman Mitä Jussi Halla-aho tarkoittaa?, jossa yhdeksän kirjoittajaa analysoi Halla-ahon tekstejä.
Ruotsalaisen rasisminvastaisen Expo-lehden päätoimittaja Daniel Poohl pitää Halla-ahoa 1930-lukulaisena fasistina. Hänen mukaansa Halla-aho ei olisi Ruotsissa tervetullut sikäläiseen maahanmuuttokriittiseen ruotsidemokraattien puolueeseen, vaan joutuisi tyytymään pienten marginaaliryhmien seuraan. Fasismia tutkinut professori emeritus Tarmo Kunnas arvioi vuonna 2013, että Halla-ahon edustama ”kovien arvojen perussuomalaisuus” on ”aateperimältään fasistinen”.
Iltalehden Taloustutkimuksella kesäkuussa 2017 teettämän kyselyn mukaan Jussi Halla-aho oli suosituin henkilö Suomen pääministeriksi alle 50-vuotiaiden vastaajien joukossa. Noin viidennes alle 50-vuotiaista ja lähes neljännes 25–34-vuotiaista valitsi Halla-ahon suosikikseen.
Halla-ahon kannattajien keskuudessa hänestä käytetään nimitystä ”Mestari”.
Yksityiselämä
Halla-aho avioitui filosofian tohtori Hilla Halla-ahon (s. 1975, o.s. Salovaara) kanssa vuonna 2002. Heillä on neljä lasta, vuosina 2003 ja 2004 syntyneet tytöt sekä vuosina 2008 ja 2013 syntyneet pojat. Perhe on asunut vuodesta 2001 alkaen Helsingin Eirassa. Lisäksi Halla-aholla oli vuodesta 2009 suhde helsinkiläisnaisen kanssa, jonka kanssa hänellä on vuonna 2015 syntynyt lapsi.
Halla-aho on eronnut kirkosta vuonna 1989 eikä ole minkään uskonnollisen yhteisön jäsen.
Fabio Nannarelli
Fabio Nannarelli (1825–1894) oli italialainen runoilija. Hän sai 1860 estetiikan professorin viran Milanon Accademia scientifico letterariassa ja 1870 kirjallisuuden historian professorin viran Rooman yliopistossa. Nannarellin runokokoelmia ovat Poesie (1853), Nuove poesie (1856), Nuovi canti (1875), Nuove liriche (1881). Nannarelli seuraa runoilijana roomalaisen koulukunnan klassisia perinteitä. Hänen tieteellisistä teoksistaan merkittävä on esimerkiksi Studio comparativo sui canti popolari di Arlena (1871).
Maria do Carmo Gerônimo
Maria do Carmo Gerônimo (5. maaliskuuta 1871? – 14. kesäkuuta 2000) oli brasilialainen nainen. Hänen väitetään olleen viimeinen brasilialainen orja ennen kuin orjakauppa kiellettiin Brasiliassa vuonna 1888. Hänen väitetään olleen kuollessaan 129-vuotias. Guinnessin ennätystenkirja ei ole hyväksynyt ikää luotettavien todisteiden puutteessa. Mikäli ikä osoittautuu paikkansapitäväksi, hän olisi ollut paljon vanhempi kuin Jeanne Calment. Geronimoa haastateltiin 1990-luvulla. ja Calmentin kuoltua vuonna 1997 hänestä oli juttu Time-lehdessä.
Severin Johansson
Konrad Severin Johansson (10. maaliskuuta 1879 Taalintehdas – 14. maaliskuuta 1929 Turku) oli suomalainen matemaatikko. Hän oli Helsingin yliopiston dosentti 1906–1910, apulainen 1910–1918, vuodesta 1918 Åbo akademin professori ja vuodesta 1921 rehtori. Hän tutki automorfifunktioiden teoriaa sekä epäeuklidista geometriaa.
Constantin Negruzzi
Constantin Negruzzi (1806–1869) oli romanialainen kirjailija. Hän kirjoitti novelleja, näytelmiä ja eeppiset runoelmat Aprodul Purice ja Lapusneanu. Hän julkaisi yhdessä Mihail Kogălniceanun ja Vasile Alecsandrin kanssa aikakauskirjaa Dacia literara.
Negruzzin poika oli kirjailija Iacob Negruzzi.
Aarno Sulkanen
Aarno Olavi Sulkanen (s. 1. huhtikuuta 1940 Lahti) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt merkittäviä rooleja Edvin Laineen elokuvissa Täällä Pohjantähden alla, Akseli ja Elina sekä Pohjantähti, joissa hän esitti Akseli Koskelaa. Sittemmin Sulkanen on esiintynyt useissa elokuvissa, joihin kuuluvat muun muassa Pekka Parikan ohjaamat Pohjanmaa ja Talvisota.
Sulkanen oli naimisissa näyttelijä Marjatta Raidan kanssa. He avioituivat ensimmäisen kerran vuonna 1986, erosivat kaksi vuotta myöhemmin, ja avioituivat uudelleen vuonna 1996.
Marraskuussa 2014 Helsingin hovioikeus tuomitsi Sulkasen kahdeksaksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen lapsen seksuaalisesta hyväksikäytöstä. Helsingin käräjäoikeus oli hylännyt syytteen. Sulkanen ei hakenut tuomioon valituslupaa korkeimmalta oikeudelta.
Imperial Beach
Imperial Beach on kaupunki Yhdysvalloissa Kalifornian San Diegon piirikunnassa. Vuoden väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 26 992. Sen pinta-ala on 11,7 neliökilometriä, josta 11,1 neliökilometriä on maata ja 0,6 neliökilometriä (5,53 %) vettä. Kaupunki sijaitsee manner-Yhdysvaltain äärimmäisessä lounaiskulmassa: sitä rajaa lännessä Tyynimeri ja etelässä Meksiko. Se on perustettu vuonna 1887.
Klaani (yhtye)
Klaani oli vuosina 1994–2002 toiminut suomalaista `hämyrokkia` soittanut yhtye. Kulttibändin maineessa olleen yhtyeen perustivat vuonna 1994, E. Rauhala ja Diapams - undergroundrock-yhtyeessä soittaneet, porilaiset salanimet basisti A.J. Sointula ja rumpali John Koivula.
Julkaisut
Kappaleet `Ovelia kavalia kuljettajia`, `Marvin rokkaa taas` sekä `Piru Ruben` mukana lisäksi eri artisteja esittelevillä kokoelmilla.
Honda FR-V
Honda FR-V on tila-auto, jota myytiin Suomessa 2005-2009. Sen mallinimi tulee sanoista ‘Family Recreation Vehicle’ tai ‘Flexible Recreational Vehicle’. FR-V on siitä poikkeuksellinen automalli, että siinä on niin sanottu 3+3-penkkijärjestys, eli kolmelle tilat sekä edessä että takana, jolloin tavaratila saadaan suuremmaksi kuin useimmissa tila-autoissa, joissa on 2+3+2-penkkijärjestys, jolloin viimeisen penkkirivin kaksi penkkiä vievät käytännössä kaiken tavaratilan. Poikkeuksellisesta penkkijärjestelystä johtuen myös hallintalaitteet ovat hieman poikkeavat, esimerkiksi vaihteenvalitsin ja käsijarru ovat pakettiautomaisesti kojelaudassa, jotta keskimmäiselle etupenkille on saatu tarvittava jalkatila. FR-V on rakennettu Honda CR-V -katumaasturin pohjalevylle, jota on hieman pidennetty. Japanissa sitä myytiin nimellä Honda Edix.
Vuonna 2009 Suomessa ensirekisteröitiin FR-V mallia enää 53 kpl, pudotusta edellisvuodesta oli 70,1 %.
FR-V:n valmistus päättyi vuonna 2009, eikä sitä korvattu uudella mallilla.
Moottorit
FR-V:tä oli Suomessa saatavana kolmella eri bensiinimoottorivaihtoehdolla:
Mallia oli saatavilla myös dieselversiona:
TERN-tieverkko
thumb|250px|Suomen TERN-tieverkko.
TERN-tieverkko on Euroopan unionin määrittelemä päätieverkko ja osa TEN-liikenneverkkoja. Usein puhutaankin myös TEN-tieverkoista.
TEN-liikenneverkon hankkeisiin on mahdollista saada rahoitusta Euroopan unionilta. TEN-liikenneverkolla on 30 prioriteettihanketta, joilla on etuja rahoitusta myönnettäessä. TERN-tieverkko on alun perin määritelty 29. lokakuuta 1993 neuvoston päätöksellä 93/629/EEC. Tieverkon tarkoitus on edistää ihmisten ja tavaroiden liikkumista parantamalla Euroopan päätieverkkoa. Vastustajien mukaan TERN-tieverkko auttaa ylikansallisten yhtiöiden lobbaamista uusien teiden rakentamiseksi samalla, kun tiehankkeiden vastustajien ääni jää kuulumattomiin.
TERN-tieverkko ei ole sama asia kuin eurooppatieverkko tai Suomen kansallinen runkotieverkko, vaikka verkoissa onkin paljon yhtäläisyyksiä. TERN-liikenneverkko on puhtaasti hallinnollinen käsite; TERN-teitä ei mitenkään erityisesti merkitä tieopasteisiin tai -karttoihin.
TERN-tieverkko Suomessa
Tärkein Suomen tieverkkoa koskeva prioriteettihanke on Pohjolan kolmio, johon kuuluu E18-tien rakentaminen moottoritieksi. Hanke valmistuu 2017 tai 2018 moottoritieosuuksilla ja 2019 Kehä III:n osuudella. Kehä III:n muuttamista moottoritieksi ei suunnitella toistaiseksi, mutta se ei ole poissuljettu tulevaisuudessa tai tien valmistuttua 2019. Espoon ja Vaaralan välillä on rinnakkaistieyhteys kaupunkien katuverkon kautta, ainoastaan Vaaralan ja Länsimäentien eritasoliittymien väliltä puuttuu reilun kilometrin verran suoraa rinnakkaistietä.
TERN-tieverkon tavoitteena on, että perusverkko on vuoteen 2030 ja kattava verkko 2050 mennessä moottoritietasoinen. Pohjoisessa Suomessa tästä kuitenkin tingittäneen liikennemäärien takia. Kuitenkin korkealaatuisen tieverkon vaatimuksena on eritasoliittymät ja tasoliittymien poisto, käytännössä moottoritien toinen ajorata eli moottoriliikennetie. Lapissa ensimmäinen pidempi moottoriliikennetie on merkitty maakuntakaavaan Koivun ja Rovaniemen välille. Tämä on mahdollista jatkaa saman projektin yhteydessä Kemiin nykyisen tien linjaukselle, koska nykyisellä tiellä on jo rinnakkaistie. Näin koko osuus Tyrnävältä Rovaniemelle olisi 2030-luvun alkuun mennessä joko moottoritietä tai moottoriliikennetietä. Keski-Suomen maakuntavisioon 2035 on merkitty valtateiden 4 ja 9 rakentaminen maakunnan alueella moottoritieksi. Kanta-Hämeen maakuntavisioon 2035 on merkitty valtateiden 2 ja 9 rakentaminen maakunnan alueella moottoritieksi. Myös Forssan kaupunki ajaa koko valtatien 2 rakentamista moottoritieksi. Valtatie 3 saatetaan linjata tulevaisuudessa Seinäjoen kautta Kurikan sijasta liikennemäärien, parempilaatuisen tien takia sekä Etelä-Pohjanmaan keskuskaupungin yhdistämiseksi runkoverkkoon.
Kaikkiin TERN-liikenneverkon projekteihin on saatavilla EU-rahoitusta 20 %:n osuudella kaikissa jäsenmaissa. Kuitenkin Suomi joutuu rahoittamaan laajan moottoritieverkon rahoittamisen pääosin itse. Itä-Euroopan maat, etenkin Puola, ovat uusien linjausten voimaantulon jälkeen alkaneet voimakkaasti laajentaa moottoritieverkkoaan. Puolaan rakennetaan kattava moottoritieverkko (yli 8 000 km) nopeutetusti noin vuoteen 2025 mennessä, josta vuosina 2013-2025 noin 6 000 km. Maat, jotka liittyivät EU:n infrastruktuurirahastoon, saavat moottoritieverkkojen ja nopeiden rautatieverkkojen rakentamiseen EU-rahaa aina 85 % koko projektista. Liittovaltiotason rahoitus mahdollistaa myös hiljaisempien seutujen yhdistämisen moottoritieverkkoon Euroopassa, kuten on aiemmin tehty Yhdysvalloissa ja Kiinassa.
Suomi ei kuulu EU:n infrastruktuurirahastoon ainoana EU-maana, koska ei laittanut alkupääomaa rahastoon. Sen sijaan Suomi voi saada rahaa moottoritieprojekteihin kiinalaisvetoisen AIIB:n kautta. Tämä rahoitus on tosin pienempi ja osin lainapainotteinen.
HMS Imogen
HMS Imogen tai HMS Imogene on ollut kuuden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
Ruosteselkäorneero
Ruosteselkäorneero (Cranioleuca berlepschi) eli aiemmalta nimeltään ruskoselkäkanastero on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintu
Levinneisyys
Ruosteselkäorneeroa tavataan Perun pohjoisosissa. Sen esiintymiä tunnetaan yli kymmenen, mutta kaikkien populaatiot ovat pieniä, ja lajin elinympäristöt ovat vähenemässä, joten ruskoselkäkanastero on luokiteltu silmälläpidettäväksi. Sen populaatioksi arvioidaan 1 000–2 499 yksilöä.
Tomáš Jelínek
Tomáš Jelínek (s. 29. huhtikuuta 1962 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli laitahyökkääjä.
Jelínek aloitti uransa Tšekkoslovakian pääsarjassa HC Sparta Prahassa kaudella 1979–1980. Seuraavat kaksi kautta hän pelasi HK Dukla Trencinissä, kunnes palasi Sparta Prahaan. Hän pelasi joukkueessa seitsemän kautta aina vuoteen 1989 saakka, jolloin siirtyi HC Ceské Budejoviceen. Syksyllä 1991 hän siirtyi SM-liigaan HPK:n riveihin. Kauden jälkeen Ottawa Senators varasi hänet NHL:ään vuoden 1992 varaustilaisuuden 11. kierroksella numerolla 242. Jelínek siirtyi samana vuonna Pohjois-Amerikkaan ja pelasi kauden 1992–1993 Senatorsissa. Seuraavalla kaudella hän palasi kahden AHL-ottelun jälkeen takaisin Eurooppaan, missä pelasi aina uransa loppuun vuoteen 1999 saakka.
Yhteensä Jelínek teki NHL-urallaan 49 ottelussa seitsemän maalia ja kuusi syöttöä eli yhteensä 13 tehopistettä. Hän edusti Tšekkoslovakian maajoukkuetta vuoden 1992 talviolympialaisissa, jossa joukkue saavutti olympiapronssia. Hän oli mukana myös vuoden 1991 Kanada Cupissa sekä vuosien 1989, 1990 ja 1992 MM-kisoissa, joista saldona oli kolme MM-pronssia.
Stronghold (pelisarja)
Stronghold on Firefly Studiosin luoma linnanrakentelupelisarja. Seuraavat asiat pätevät kaikissa sarjan peleissä.
Ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksi
pienoiskuva|Malli [[Escherichia coli-bakteerin ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksin ketoglutaraattidehydrogenaasialayksiköstä]]
Ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksi on kolmen entsyymin ketoglutaraattidehydrogenaasin, dihydrolipoyylisukkinyylitransferaasin ja dihydrolipoyylidehydrogenaasin muodostama entsyymikompleksi. Ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksi katalysoi sitruunahappokierrossa sukkinyylikoentsyymi-A:n muodostumista alfaketoglutaarihaposta.
Toiminta
pienoiskuva|vasen|Ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksin toiminta
Ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksi muistuttaa rakenteeltaan ja toiminnaltaan hyvin paljon pyruvaattidehydrogenaasikompleksia ja näiden entsyymikompleksien toimintamekanismit ovat hyvin samankaltaiset. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa ketoglutaraattidehydrogenaasi reagoi alfaketoglutariinihapon kanssa ja ketoglutariinihappo muodostaa ylidin entsyymin tarvitseman koentsyymin tiamiinipyrofosfaatin kanssa. Seuraavassa vaiheessa tästä välituotteesta eliminoituu hiilidioksidia ketoglutaraattidehydrogenaasin katalysoimana ja muodostuva välituote reagoi lipoamidin kanssa. Tämä lipoamidijohdannainen vaihtoesteröidään koentsyymi-A:n kanssa, jolloin muodostuu sukkinyylikoentsyymi A:ta. Tätä reaktiota katalysoi dihydrolipoyylisukkinyylitransferaasi, joka tarvitsee kofaktorikseen lipoiinihapon. Kolmas kompleksin entsyymi dihydrolipoyylidehydrogenaasi tarvitsee koentsyymikseen FAD- ja NAD+-molekyylin, joka pelkistyy reaktioissa NADH:ksi.
Ketoglutaraattidehydrogenaasiainhiboivat sen tuotteet sukkinyylikoentsyymi-A ja NADH. Sen inhibiittoreita on myös ATP eli solun energiavarastojen ollessa suuret ketoglutaraattidehydrogenaasin toiminta estyy. Arseenimyrkytys johtuu ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksin inhiboitumisesta. Komenarvoinen arseeni esiintyy eliöissä arseniitti-ionina, joka muodostaa stabiilin kompleksin lipoiinihapon kanssa eikä dihydrolipoyylisukkinyylitransferaasi kykene toimimaan. eräät kahdenarvoiset metallikationit kuten kalsiumionit aktivoivat ketoglutaraattidehydrogenaasikompleksia.
Ulaani
250px|thumb|[[Varsovan herttuakunta|Varsovan herttuakunnan ulaaneja]] Ulaani oli puolalaista alkuperää oleva kevyen ratsuväen yksikkötyyppi, jonka pääasiallisena hyökkäysaseena oli ratsuväen keihäs ja toissijaisena aseena kevyen ratsuväen sapeli.
Ulaanit olivat keihäillä varustettuja ratsumiehiä. Ensimmäinen maa, joka asetti ulaanijoukkoja (1500-luvulla), oli Puola. Useimmissa Euroopan armeijoissa oli sittemmin ulaaneja t. lansieereja, niin kuin heitä eräissä maissa nimitettiin. Ulaaneilla oli univormuna puolalainen kansallispuku: lyhyt, kaksirivinen takki ulanka ja erikoisen muotoinen lakki czapka. 1800-luvun lopulla oli Venäjällä kussakin ratsuväendivisioonassa ulaanirykmentti. Ne muodostettiin sittemmin rakuunoiksi. Ennen vallankumousta oli Venäjällä taas ratsuväessä ulaanirykmenttejä.
Nimitys
Nimitys "ulaani" tulee puolankielen sanasta ułan, joka taasen periytyy tataarinkielen nimityksestä oglan, "urhea soturi" ja pelkkien keihäiden kanssa vihollista kohti syöksyminen vaatikin suurta rohkeutta ja päättäväisyyttä sekä kurinalaista yhteistyötä. Puolan 1700-luvulla jakaneet valtiot ottivat käyttöönsä alkuperäisen ulaani-nimen, mutta yksikkötyypin levitessä Länsi-Eurooppaan siitä käytettiin yksikkötyypin pääasiallisena aseena käyttämän keihään tai peitsen vuoksi myös nimitystä "ratsukeihäsmies". Ranskassa ja englanninkielisissä maissa ulaani tunnetaankin paremmin nimellä "lansieeri" (ransk. lancier. Sanasta lance, "keihäs").
Alkuperä
Vaikka eurooppalainen ratsuväki oli käyttänyt peitsiä ja seipäitä jo keskiajalta lähtien, ensimmäiset modernit, kevyillä keihäillä varustetut ratsujoukot luotiin kuitenkin vasta 1700-luvulla Puolassa kevyen ratsuväen roolin korostuessa suhteessa aiempaan raskaaseen ratsuväkeen ja keihäin varustettujen ratsumiesten tullessa yhä tarpeellisimmaksi nopeutensa vuoksi. Mallia tähän uuteen kevyen ratsuväen yksikkötyyppiin puolalaiset olivat saaneet tataareilta, joita vastaan puolalaiset olivat aikoinaan joutuneet taistelemaan. Yksikkötyyppiä alettiin hyödyntää Puolan rajojen ulkopuolella ensin Puolan jakaneiden naapurimaiden (Preussi, Venäjä, Itävalta) armeijoissa 1700-luvun jälkipuoliskolla ja Napoleonin sotien myötä myös muissa Länsi-Euroopan maissa Ranskan keisarillisen armeijan ratsukeihäsmiesten saavuttaman maineen ansiosta.
Euroopan sotahistoriassa ulaanit muistetaan juuri nimenomaan heidän urhoollisista keihäin suoritetuista ratsuväen hyökkäyksistään joskus lukumääräisesti ylivoimaistakin vihollista vastaan. Johtuen yksikkötyypin alkuperästä ja syntyhistoriasta, juuri ulaaneissa jatkoi elämäänsä Puolan vanha ja maineikas ratsuväkikulttuuri ratsutaitoineen- ja perinteineen sekä aggressiivisine hyökkäystaktiikkoineen. Eritoten puolalaisille oli kunnia-asia palvella tässä ratsuväen yksikkötyypissä, joka oli alkujaan ollut puolalaisen aateliston yksinoikeus ja kansakunnan ylpeys.
Napoleonin sodat
Ulaanit saavuttivat pelottavan maineen Napoleonin sotien aikaan, ei vähiten Napoleonin puolalaisten ulaanien ansiosta. Ulaanit olivat monipuolinen, nopea ja helposti liikuteltava ratsuväenmuoto ja useat maat ottivat ulaanit osaksi armeijoitaan Napoleonin sotien jälkeen. Ulaanit kasvattivat suosiotaan Euroopan maissa aina 1800-luvun viimeisille vuosikymmenille saakka, tullen lopulta korvatuiksi rakuunoilla ja ratsujääkäreillä, ratsuväen vaatimusten muuttuessa viimeistä kertaa ennen koko aselajin häviämistä.
Univormu
Ulaanien univormu noudatti yleensä alkuperäistä puolalaista esikuvaansa, johon kuului olennaisena osana ulanka. Ulanka oli vyötärön kohdalta kapeneva univormutakki, jonka edessä kulki v-mallinen, alaspäin kapeneva kaksoisrivinapitus. Napoleonin sodista 1800-luvun puoliväliin saakka takki oli tiukka ja vyötäröön asti ulottuva, mutta muuttui tämän jälkeen asetakin mukaiseksi, reisiin ulottuvaksi takiksi. Käännetyissä hihansuissa oli "puolalaiset" koristekärjet. Takissa oli lisäksi olkapoletit sekä korkea pystykaulus. Olkapoletit toimivat paitsi koristeina, myös suojina ylävartaloon kohdistuvia miekan lyöntejä vastaan. Paraateissa rinnustaan voitiin edessä olevilla napeilla kiinnittää vielä erillinen etumusosa eli "plastron", josta saattoi käydä ilmi kulloisenkin kyseessä olevan ulaanirykmentin tunnusvärit, jonka vuoksi plastron erosi yleensä väriltään takin pääväristä ja oli samanvärinen takin käännettyjen hihansuiden ja kauluksen kanssa. Päähineenä oli yläosastaan neliskulmainen lakki, tsapka (puol. czapka), jonka mallista päähinettä Puolan aatelisto oli alkujaan käyttänyt. 1800-luvun puolivälissä tsapkasta kehittyi monissa maissa alkuperäistä tsapkaa vähemmän massiivinen ja enemmän päänmyötäisempi nahkakypärä. Sen laella oli edelleen alkuperäisestä mallista jo tuttu nelikulmainen tasanne, kuitenkin nyt alkuperäistä pienemmässä koossa. Tsapkaan voitiin lisäksi kiinnittää erillinen jouhitöyhtö esimerkiksi paraati-asua varten. Housuina toimivat ratsastushousut, joissa oli sivuun ommellut, monesti punaiset, koristeraidat.
Taktiikat
Ulaanien peitset soveltuivat erityisen hyvin keskitettyyn rynnäkköön. Näin ollen ulaaneja käytettiin iskujoukkona. Koska erittäin kurinalainen jalkaväkijoukko kykenee torjumaan ratsuväkirynnäkön ulaanit sopivat erityisen hyvin ne hajaantuneen, huonosti koulutetun tai pakenevan jalkaväen hätistelyyn ja takaa-ajoon.
Perioikit
Perioikit (, ”ympärillä asuvat”) olivat eräissä antiikin Kreikan valtioissa, kuten Spartassa, Argoksessa, Kreetalla, Eliissä ja Thessaliassa, keskuksen ympärillä olevia asukkaita, jotka olivat erilaisessa poliittisessa asemassa kuin ydinalueen asukkaat. Kreetalla he olivat maaorjia ja Thessaliassa seudulla aiemmin asuneiden heimojen jäseniä. Eliissä he olivat rajaseutujen verovelvollisten yhteisöjen jäseniä.
Spartassa perioikit olivat valtiossa asuvia ihmisiä, jotka eivät olleet Spartan kansalaisia. He asuivat pääasiassa Lakonian rannikkoseudulla ja vuorilla. Nimi tulee sanoista peri (, ”ympärillä”) ja oikeō (, ”asua”). Spartan kansalaisista poiketen perioikit saivat vapaasti matkustaa Spartan ulkopuolelle.
Spartan perioikien etninen alkuperä on kiistanalainen. Luultavasti he olivat alun perin doorilaissukuisia siirtolaisia, jotka asuivat kaupungin pohjoispuolella. Vähitellen saman aseman saivat myös muutamat muut muualla asuvat ja muuta etnistä alkuperää edustavat ryhmät. Perioikit saivat omistaa maata, ja he palvelivat Spartan armeijassa hopliitteina. He saivat hallita omia keskuksiaan vapaasti, mutta eivät saaneet ottaa osaa Spartan valtion hallintoon.
José Arribas
Ura
Bilbaossa Baskimaalla syntynyt Arribas joutui jättämään kotimaansa 14-vuotiaana sisällissodan vuoksi ja perhe pakeni Nantesiin Ranskaan. Lyhyellä peliurallaan Arribas edusti Le Mansia 1948–52. Parhaiten hänet kuitenkin muistetaan valmentajana. Hän aloitti uransa amatööriseuroissa luotsaten 1950-luvulla US Saint-Maloa ja Noyen-sur-Sarthea.
Nantes-pestinsä aikana Arribas toimi vuonna 1966 neljässä ottelussa Ranskan maajoukkueen valmentajana yhdessä Jean Snellan kanssa. Hän jätti Nantesin 1976 ja valmensi kaudella 1976/77 Olympique Marseillea, mutta menestys jäi vaatimattomammaksi. Vuotta myöhemmin hän siirtyi Lille OSC:n päävalmentajaksi. Hän luotsasi seuraa uransa viimeiset neljä kautta, mutta menestys jäi liigan alemman keskikastin sijoituksiin. Hän jätti valmentajantehtävät 61-vuotiaana 1982.
Arribas kuoli 28. syyskuuta 1989 pitkän sairauden murtamana 68-vuotiaana.
Raija-Koivuniemi
Raija-Koivuniemi on Valkeakosken 14. kaupunginosa. Ennen kuntaliitosta Koivuniemi kuului Sääksmäen kuntaan. Alue on rakennettu pääosin 1940- ja 1950-luvuilla. Alue jakaantuu kolmeen pienalueeseen.
Koivuniemi
Koivuniemen asutusalue sijaitsee keskellä Koivuniemiä. Se on alueista suurin ja tiiviisti asuttu. Alue koostuu 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla rakennetuista omakotitaloista. Katuja ovat Lehvätie, Vihtatie, Mahlatie ja Koivuniementie. Alueen läpi kulkee Valmarinniemeen vievä Valmarintie. Leposaarentie on erillään alueen länsipuolella oleva Leposaareen vievä tie.
Raija
Raija on alueista pienin. Raija sijaitsee alueen länsipuolella Kärsänlahden tuntumassa. Raijassa on kuusi Raijantien varteen 1950-luvulla rakennettua rintamamiestaloa ja kaksi muuta taloa.
Kasuri
Kasuri on alueista hajanaisin ja itäisin. Alueen talot on rakennettu pääosin Pälkäneentien eli seututien 307 varteen tai siltä erkaneville hiekkateille kuten Jussintielle ja Rättästentielle. Kasuri on myös yksi Sääksmäen historiallisista kylistä Mallasveden rannalla.
Palvelut
Lähimmät peruspalvelut sijaitsevat kaupungin keskustassa, jonne on Koivuniemestä matkaa noin viisi kilometriä. Alueen aivan itäisimmällä laidalla, Kasurissa on Leppälän kyläkoulu, joka on tosin lakkautusuhan alla. Lähin kauppa on Sointulassa.
Virkistysalueet
Alueella sijaitsee Valmarinniemen virkistysalue. Alue koostuu muutamasta Mallasveden saaresta. Koivuniemestä on Korkeakankaan hiihtokeskukseen vain noin 2,5 kilometriä.
Ominaiskiertokyky
Ominaiskiertokyky [α] on optisesti aktiivisen yhdisteen ominaisuus kiertää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa. Ominaiskiertokyky riippuu yhdisteen konsentraatiosta liuoksessa, liuottimesta, lämpötilasta ja mittauslämpötilasta. Ominaiskiertokykyä voidaan käyttää hyväksi määritettäessä aineen enantioylimäärää. Ominaiskiertokyky ilmoitetaan tyypillisesti yksiköttömänä suureena. Mikäli optisesti aktiivisen yhdisteen enantiomeeri kääntää tasopolarisoidun valon värähtelysuuntaa myötäpäivään on ominaiskiertokyvyn merkki positiivinen, ja jos kiertosuunta on vastapäivään, merkki on negatiivinen. Saman yhdisteen eri enantiomeerien ominaiskiertokyvyn merkki on eri, mutta itseisarvo yhtäsuuri. Raseemisen seoksen ominaiskiertokyky on 0.
Ominaiskiertokyvyn mittaaminen
Optisesti aktiivisen yhdisteen ominaiskiertokyky voidaan mitata käyttämällä polarimetriä. Ominaiskiertokyvyn yhteydessä ilmoitetaan aina näytteen konsentraatio, käytetty liuotin ja mittauksessa käytetty aallonpituus. Usein aallonpituutena käytetään natriumin D-viivaa (589 nm), mikä usein ilmoitetaan alaindeksillä D. Liuoksissa ominaiskiertokyky määritetään seuraavasti
missä λ on mittauksessa käytetty aallonpituus, θ on mittauslämpötila celsiusasteina, α on havaittu optinen kiertokyky, l on polarimetrin kyvetin pituus desimetreinä ja c on konsentraatio. Konsentraatiossa yksikkönä käytetään g/ml tai g/100 ml. Jälkimmäisessä tapauksessa havaittu optinen kiertokyky kerrotaan sadalla. Puhtailla nestemäisillä yhdisteillä käytetään konsentraation sijasta tiheyttä.
Dabid Chilufya
Dabid Chilufya (s. 7. syyskuuta 1970) on entinen sambialainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja. Peliuransa jälkeen Chilufya on siirtynyt valmentajaksi.
Peliurallaan Chilufya edusti Sambiassa Konkola Bladesia ja ZESCO Unitedia. Lisäksi hän pelasi vuosina 1998–2002 Suomen pääsarjassa Veikkausliigassa 89 ottelua ja teki niissä kaksi maalia edustaen RoPS:aa.
Sambian maajoukkueessa Chilufya pelasi vuosina 1997–2000 kymmenen A-maaottelua, joissa hän teki yhden maalin. Chilufya pelasi MM-kilpailujen 1998 karsinnoissa kolme ottelua.
Peliuransa jälkeen ja osittain myös sen aikana Chilufya on toiminut valmentajana. Hän toimi ZESCO Unitedin apuvalmentajana vuosina 2002–2012 voittaen sekä Sambian-mestaruuden että Barclays Cupin kahdesti peräkkäin vuosina 2007 ja 2008. Tämän jälkeen Chilufya työskenteli kahden kauden ajan apuvalmentajana mosambikilaisessa GD HCB Songossa. Tammikuussa 2015 hänet nimitettiin Sambian pääsarjaan nousseen Forest Rangersin päävalmentajaksi.
Soko 522
Soko 522 oli SOKOn valmistama Jugoslavian ilmavoimien koulukone vuodesta 1955 vuoteen 1978. Koneen ensilento tehtiin helmikuussa 1955.
Eneby
thumb|Enebyssä sijaitseva Dr Abrahams väg vuonna 1939.
Metallivaippa
Metallivaippa on yhdysvaltalaisen merijalkaväen veteraanin Gustav Hasfordin vuonna 1979 julkaistu romaani. Kirja on kuvaus Hasfordin omakohtaisista kokemuksista Vietnamin sodan ajoista, jolloin hän toimi sotareportterina, kuten kirjan päähenkilö James T. "Joker" Davis. Hasfordilta ilmestyi vuonna 1990 kirjalle jatko-osa The Phantom Blooper. Suunnitelmissa oli myös Hasfordin Vietnam-trilogian kolmas osa, mutta vuosia diabeteksesta kärsinyt Hasford kuoli 45-vuotiaana sydänkohtaukseen vuonna 1993.
Metallivaipan pohjalta Stanley Kubrick ohjasi vuonna 1987 elokuvan Full Metal Jacket. Myös Hasford oli avustamassa käsikirjoituksen laatimisessa.
Geoff Lees
Geoff Lees (s. 1. toukokuuta 1951 Atherstone, Warwickshire, Yhdistynyt kuningaskunta) on entinen brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 12 osakilpailuun, mutta ei saavuttanut niistä yhtään MM-pistettä. Hänen parhaaksi sijoitukseksi jäi seitsemäs sija Saksan GP:stä vuonna 1979.
Lees ajoi kaikissa osallistumissaan kilpailuissa pienten yksityistallien autoilla, joiden kilpailukyky oli heikko. Kaudella 1981 hän haki lisävauhtia F1-uralleen voittamalla Euroopan Formula 2 -sarjan mestaruuden. F2-sarjan mestaruus ei kuitenkaan tuonut Leesille toivottua kuljettajan paikkaa huipputallista, vaan hän joutui tyytymään Theodoreen ja Lotukseen. Lees päättikin vetäytyä kuninkuusluokasta kauden 1982 jälkeen.
F1-uran jälkeen Lees siirtyi kilpailemaan Japaniin, jossa hän saavutti parempaa menestystä mm. voittamalla kauden 1983 Japanin F2-mestaruuden.
Pieljekaise
thumb|300px|Pieljekaise on numero 7 kartalla. thumb|[[Kungsleden-vaellusreittiä]] Pieljekaise on yksi Ruotsin kansallispuistoista. Se sijaitsee Arjeplogin kunnan alueella, Norrbottenin läänissä. Puisto on suurta koivumetsää, joka muistuttaa hieman aarnimetsää. Kansallispuiston eteläisessä osassa sijaitsee useita järviä. Puiston lävitse kulkee myös Kungsleden-vaellusreitti. Pinta-alaltaan kansallispuisto on 15 340 hehtaarin suuruinen. Se muodostettiin vuonna 1909.
Råcksta
thumb|right|250px|Näkymä Råckstan yli Vattenfallshusenin katolta kuvattuna.
Råcksta on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman alueella (Västerort) ja kuuluu hallinnollisesti Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Grimstan, Vällingbyn, Nälstan, Flystan, Beckombergan, Norra Ängbyn ja Blackebergin kaupunginosat. Råckstassa on asukkaita noin 4500, ja maa-alaltaan se on noin 1,42 neliökilometrin suuruinen.
Sotatoimialue
Sotatoimialue on alue, jossa käydään sotaa ja joka on julistettu tämän vuoksi sotatoimialueeksi. Sotatoimialueella vallitsee sotilashallinto, jolloin sotilasviranomaiset saavat määräämisvallan myös alueella oleviin siviiliviranomaisiin nähden.
Sotatoimialueet Suomessa
Suomen talvisodan aikana puolustusministeriön esittelystä joulukuun 1939 alussa määrättiin 13. elokuuta 1939 annetun asetuksen läänin- ja poliisinhallinnosta 6. pykälän perusteella Viipurin läänissä kaikki muut kunnat, kauppalat ja kaupungit lukuun ottamatta Suomenniemen kuntaa, Valkealan kuntaa, Sippolan kuntaa, Miehikkälän kuntaa, Vehkalahden kuntaa, Kymin kuntaa, Pyhtään kuntaa, Virolahden kuntaa, Kouvolan kauppalaa, Kotkan kaupunkia ja Haminan kaupunkia sotatoimialueeksi. Kuopion läänissä sotatoimialueeksi julistettiin Valtimon kunta, Nurmeksen kunta, Rautavaaran kunta, Pielisjärven kunta, Juuan kunta, Enon kunta, Ilomantsin kunta, Tuupovaaran kunta, Värtsilän kunta, Pälkjärven kunta, Nurmeksen kauppala ja Lieksan kauppala. Oulun läänissä sotatoimialueeksi julistettiin Kuusamon kunta, Taivalkosken kunta, Suomussalmen kunta, Puolangan kunta, Hyrynsalmen kunta, Ristijärven kunta, Paltamon kunta, Säräisniemen kunta, Vuolijoen kunta, Kajaanin maalaiskunta, Sotkamon kunta, Kuhmon kunta ja Kajaanin kaupunki. Lapin läänissä sotatoimialueeksi julistettiin Utsjoen kunta, Inarin kunta, Sodankylän kunta, Savukosken kunta, Pelkosenniemen kunta, Sallan kunta, Kemijärven kunta ja Posion kunta.
Jatkosodan aikana Suomen takaisin valtaamien alueiden lisäksi Suomen haltuun tuli Neuvostoliittoon kuuluneita alueita, joiden hallinto sotatoimialueella järjestettiin Itä-Karjalan sotilashallinnoksi.
Dichterliebe
Dichterliebe op. 48 (voidaan suomentaa esimerkiksi Runoilijan rakkaus) on Robert Schumannin vuonna 1840 säveltämä laulusarja. Sarja käsittää 16 laulua Heinrich Heinen runoihin.