cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sää
Meteorologian kehitys
Useita kansallisia sääpalvelukeskuksia perustettiin 1800-luvun lopulta alkaen. Synoptiset sääennustusmenetelmät kehittyivät, mutta sään ennustamisen tarkkuus parani yhä hyvin hitaasti. Pohjoismainen Bergenin koulukunta havaitsi vuoden 1920 tienoilla säärintamien suuren merkityksen säähän, ja meteorologit alkoivat kehittää rintamien liikkeitä ennustavia menetelmiä. Säätekniikka kehittyi 1900-luvulla etenkin sotatekniikan kehityksen ansiosta. Säähavaintopallojen radioluotainverkosto laajeni huomattavasti toisen maailmansodan aikana, ja tutkan avulla alettiin tutkia säätilaa ja jäljittää sadepilvien kulkua. Radioluotainten ja tutkien avulla pystyttiin tutkimaan myös ilmakehän ylimpiä kerroksia ja sitä kautta ennustamaan säätä entistä tarkemmin.
Englantilainen matemaatikko Lewis Fry Richardson esitteli 1922 numeerisen sääennustuksen, joka perustuu ilmakehän tapahtumien esittämiseen matemaattisten yhtälöiden ryhmällä. Alussa numeeriset ennusteet olivat epätarkkoja, mutta tietokoneiden kehityksen myötä 1950-luvulta alkaen ne tarkentuivat. Ensimmäinen sääsatelliitti TIROS 1 laukaistiin avaruuteen 1960.
Stelarc
pienoiskuva|Stelarc esittelee kädessään olevaa kolmatta korvaa vuonna 2011.Stelarc (s. 19. kesäkuuta 1946), oikealta nimeltään Stelios Arcadiou, on australialainen, alun perin Kyproksella syntynyt keho- ja performanssitaiteilija, jonka teokset käsittelevät yleensä ihmisen ja koneen suhdetta sekä näiden yhdistymistä. Hän on tehnyt esityksiä ympäri maailmaa 1960-luvulta lähtien, käyttäen niissä muun muassa lääketieteellisiä instrumentteja, robotiikkaa, mekaanisia proteeseja ja virtuaalitodellisuutta.
Gordon Bell
thumb|Gordon Bell thumb|Bell ja [[Alan Kotok PDP-6-tietokoneen ääressä 1960-luvun puolivälissä]] C. Gordon Bell (s. 19. elokuuta 1934 Kirksville, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen tietokoneinsinööri. Hän toimi Digital Equipment Corporationin tutkimus- ja kehitysosaston varajohtajana vuosina 1960–1983. Hän osallistui merkittävästi DEC:n PDP-sarjan minitietokoneiden suunnitteluun ja johti VAX-tietokoneiden kehitystä 1970-luvulla. Vuonna 1995 hän siirtyi Microsoftin palvelukseen ja toimii nykyään yhtiön Media Presence -tutkimusyksikössä vanhempana tutkijana.
Uransa aikana Bell on ollut perustamassa tietokoneyrityksiä Ardent Computer ja Encore Computer. Hän on myös erilaisten tunnettujen tiede- ja tekniikka-alan järjestöjen jäsen, muun muassa IEEE:n.
Bell on ollut pitkään kiinnostunut moniprosessorijärjestelmistä ja on urallaan osallistunut noin 30 tällaisen järjestelmän suunnitteluun (esimerkiksi DEC:n PDP-6). Microsoftille siirryttyään hän on suuntautunut enemmän tietokoneiden käyttöön liittyviin kysymyksiin.
Bell tukee Association for Computing Machineryn Gordon Bell -palkintoa, joka myönnetään vuosittain saavutuksille suurteholaskennassa.
Providence (yhtye)
Providence oli yhdysvaltalainen kuuden hengen musiikkiyhtye, joka toimi noin vuosina 1971–1974. Se perustettiin Idahon Boisessa, mutta myöhemmin yhtye siirtyi Portlandiin, Oregoniin.
Andri Nesmatšnyi
Andri Nesmatšnyi (, s. 28. helmikuuta 1979 Brjansk Venäjä) on ukrainalainen jalkapalloilija. Hän edusti pitkään maansa maajoukkuetta sekä Kiovan Dynamoa. Nesmatšnyn pelipaikka oli vasen puolustaja. Hän oli fyysisesti vahva pelaaja, joka nousi mielellään hyökkäyksen tueksi ja oli Ukrainan maajoukkueen vakiomiehistöä vuodesta 2000 lähtien.
MM-kilpailuissa 2006 Nesmatšnyi pelasi kaikki Ukrainan viisi ottelua alusta loppuun.
Slovenia Eurovision laulukilpailussa
Slovenia on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta 1993 lähtien, jolloin maa voitti erityisen Itä-Euroopan esiraadin ja pääsi mukaan loppukilpailuun. Loppukilpailussa sijoittui kuitenkin huonoiten jatkoonpäässeistä. Slovenian paras sijoitus on seitsemäs, vuosilta 1995 ja 2001. Huonoin sijoitus on vuoden 2014 kilpailun finaalin toiseksi viimeiseksi jäänyt sija.
Ilmari Pernaja
Kustaa Ilmari Pernaja (10. helmikuuta 1892 Kymi, Suomen suuriruhtinaskunta – 20. heinäkuuta 1963 Rauma) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Seuratasolla hän edusti Lahden Ahkeraa.
Pernaja voimisteli Suomen joukkueessa sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Slovenia Eurovision laulukilpailussa
Slovenian laulun valinta on aiheuttanut toistuvasti polemiikkia siitä kuinka tuomaristojen äänten takia kansan suosikit jäävät jälkeen. Esimerkiksi Saša Lendero on sijoittunut kahtena vuonna (2005 ja 2006) toiseksi, joskin vuonna 2005 käytössä oli pelkästään puhelinäänestys. Tuolloin hän hävisi paikallisen Idols-kisan voittajalle, Omar Naberille.
Slovenia on esittänyt suurimman osan kappaleistaan sloveenin kielellä.
Nykyinen pistejärjestelmä
Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
Kaksivaiheinen loppukilpailu
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
Kaksi semifinaalia
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
Uusi pisteidenlaskujärjestelmä
Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1-8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
Kapellimestarit
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Slovenia osallistui myös vuoden 1993 Eurovision laulukilpailun esikarsintaan Kvalifikacija za Millstreet, jossa Slovenian kappaletta johti Petar Ugrin. Slovenian kappale esitettiin ilman orkesterisäestystä vuonna 1998, mutta esityksen alussa nähtiin kapellimestari Mojmir Sepen kumarrus.
Ihra
Ihra on sian rasvan, erityisesti sian tiettyjen rasvakudosten nimitys. Puhdas ihra on valkoista, maultaan ja tuoksultaan miellyttävää sekä rakenteeltaan voidemaista, mutta rakeista. Sen sulamispiste on 34–48 astetta ja jähmettymispiste 26–30 astetta. Nautaeläimen vastaavia elinrasvoja nimitetään taliksi.
Ihraksi kutsutaan teurastetun sian ruhosta irrotettuja munuais- ja vatsaihroja sekä suolista irrotettavia suoliliepeen ja vatsapaidan rasvakudosta. Munuais- ja vatsaihrat soveltuvat raaka-aineeksi lihavalmisteisiin, ja suoliliepeen ja vatsapaidan rasvakudosta käytetään sulatetun ihran eli laardin lähtöaineena. Parasta ihraa saadaan selkäsilavasta ja munuaisten ympärillä olevasta rasvakudoksesta. Sian ruokinnalla voidaan vaikuttaa siihen, kuinka jäykkää tai pehmeää ihra on, sillä se määräytyy glyseridien rasvahappokoostumuksen mukaan. Keskimäärin ihra sisältää tyydyttämättömiä rasvahappoja 59 painoprosenttia ja tyydyttyneitä rasvahappoja 41 painoprosenttia. Ihran tyydyttämättömät rasvahapot ovat pääosin oleiinihappoa ja tyydyttyneet pääasiassa palmitiini- ja steariinihappoa.
Aiemmin ihraksi on nimitetty muidenkin eläinten kuin sian rasvakudoksia. Nautaeläinten ihran sulamispiste on 43–45 astetta ja valaan ihran 46–48 astetta. Valaan ihra on kovaa ja haurasta rasvaa, joka eltaantuu helposti.
Ukrainan kansallinen maatalous- ja ympäristötieteiden yliopisto
Ukrainan kansallinen maatalous- ja ympäristötieteiden yliopisto (NUBiP) on ukrainalainen, erityisesti maatalous- ja ympäristötieteisiin keskittynyt yliopisto. Oppilaitos sai alkunsa vuonna 1894 ja nimenä oli vuoteen 1992 asti Ukrainan maataloustieteellinen akatemia sitten vuoteen 2008 asti Kansallinen maatalousyliopisto. Yliopiston pääkampus sijaitsee Kiovan eteläosissa.
Vuoden 2014 kahdensadan ukrainalaisen yliopiston vertailussa yliopisto pisteytettiin Ukrainan 12. parhaaksi yliopistoksi (vuonna 2013 sijalla 9). Kun huomioon otettiin myös tieteelliset Scopus-siteeraukset ja espanjalainen Webometrics-yliopistoranking, listattiin yliopisto vuonna 2014 maansa 11. parhaaksi.
Yliopistolla on runsaasti yhteistyöyliopistoja maailman eri kolkilta.
Eero Remes
Eero Remes (s. 15. heinäkuuta 1985) on suomalainen motocross- ja endurokuljettaja. Hän on kolminkertainen enduron maailmanmestari. Vuosina 2015 ja 2016 Remes voitti enduron maailmanmestaruuden E1-luokassa Tm racing -merkkisellä moottoripyörällä ja vuonna 2018 E2-luokassa. Hän on myös moninkertainen motocrossin SM-mitalisti.
Motocrossissa MM-pisteitäkin napannut Remes vaihtoi vuonna 2008 pääpainon motocrossista enduroon ja ajaa vuodesta 2019 lähtien Yamahan tiimissä enduron MM-sarjaa.
Remes asuu Järvenpään Nummenkylässä. Hän edustaa Tuusulan Moottorikerhoa.
Saavutuksia
2018
2016
2015
2007
2006
2005
George Maxwell Richards
George Maxwell Richards (1. joulukuuta 1931 – 8. tammikuuta 2018 Port of Spain ) oli Trinidad ja Tobagon neljäs presidentti. Hän astui virkaansa viisivuotiskaudelle 17. maaliskuuta 2003, ja hänet valittiin uudelleen 2008.
Eero Remes
Saavutuksia
2004
George Maxwell Richards
Richards oli koulutukseltaan kemianteknikko. Hänellä on lääkärivaimonsa Jean Ramjohnin kanssa lääkärinä toimiva poika Mark ja liike-elämässä toimiva tytär Maxine. Richards kuoli Port of Spainissa 8. tammikuuta 2018 sydämen vajaatoimintaan 86-vuotiaana.
Eero Remes
Saavutuksia
2003
2002
Katharévousa
Katharévousa (myös katharévusa,, ”puhdistava (kieli)”) on nykykreikan kirjakielen osin keinotekoinen muoto, jossa kieltä on pyritty muokkaamaan klassisen kreikan suuntaan. Se kehitettiin Kreikan kansallisuusaatteen myötä 1800-luvun alussa, ja oli aina vuoteen 1976 saakka Kreikan valtion virallinen kielimuoto. Nykyisin se on pääosin korvautunut kansan puhekieleen pohjautuvalla dimotikílla.
Nimi ”katharévousa” viittasi alun perin oppineeseen, ”puristiseen” eli puhdistavaan kielimuotoon, josta oli pyritty poistamaan kreikan kieleen vuosisatojen kuluessa tullut turkin, albaanin, italian ja muiden kielten vaikutus.
Synty
Osmanivallan aikana kansanomaista nykykreikkaa ei juurikaan kirjoitettu missään. Ortodoksinen kirkko käytti vanhaa, muinaiskreikasta periytynyttä koinee-kreikkaa (tai sen keskiaikaista muotoa bysanttilaista kreikkaa), ja opetti sitä. Kirjakielen kehittäminen nykykreikalle alkoi kansallisen heräämisen myötä 1700–1800-lukujen taitteessa, jo ennen Kreikan itsenäistymistä. Ensimmäisenä kirjakielen muotona kehitettiin katharévousa. Sen ideoijana pidetään Adamántios Koraísia (1748–1833). Katharévousan varhaisiin puolestapuhujiin kuului myös muun muassa Nikifóros Theotókis (1731–1800), jolta tunnetaan varhaisin ilmaisun katharévousa käyttö kyseisestä kielimuodosta, vuodelta 1796.
Katharévousan kannattajat, jotka olivat yleensä oppineita ja osasivat klassista kreikkaa, näkivät kansan puhuman kielen vulgaarina ja turmeltuneena kielenä. Tuon ajan kansankielessä olikin paljon nykyistä enemmän turkin, albanian ja muiden kielten vaikutusta. Jyrkimmät, kuten Koraís, näkivät minkä tahansa poikkeaman klassisesta kreikasta turmeltuneena ja virheellisenä. Koraís halusi puhdistaa kielen klassisen kreikan kieliopin mukaiseksi. Puhdistettuun kieleen oli kyllä tarkoitus ottaa vaikutteita ja sanastoa kansan puhekielestä, mutta se piti saada niin klassisen kreikan mukaiseksi ja näköiseksi kuin mahdollista. Tarkoituksena oli voida osoittaa, että nykykreikkalaiset olivat antiikin kreikkalaisten henkisiä perillisiä.
Katharévousan kannattajilla, kuten Koraísilla, oli usein yhteyksiä Länsi-Eurooppaan, ja he kohtasivat siellä toisia oppineita, jotka tunsivat kreikan vain klassisena kreikkana, ja joutuivat puolustelemaan näille ”kreikan kielen huonoa tilaa”. Koraís itse oli asunut pääasiassa ulkomailla, mutta tunsi kreikan Smyrnasta, missä kieli oli täynnä turkkilaisia ja italialaisia vaikutteita. Klassisesta kreikasta ammentava kieli tuotti sen sijaan kansallisylpeyttä.
Katharévousa yritti näin palauttaa kreikan kielen vuosisatojen takaiseen asuunsa. Eräänä ajatuksena oli saada tavallinen, oppimattomana ja kulttuuriltaan monin tavoin ei-kreikkalaisena pidetty kansa vähitellen omaksumaan muinaiskreikka kielekseen. Käytännössä päämääränä oli näin herättää muinaiskreikka uudelleen henkiin, hieman samalla tavalla kuin heprea herätettiin myöhemmin henkiin uudelleen syntyneessä Israelin valtiossa.
Kirjakielen perustaminen antiikkiseen esikuvaan rinnastui laajalle levinneeseen pyrkimykseen perustaa uusi Kreikan valtio helleenisen sivistyksen pohjalle myös muilla aloilla: arkeologit aloittivat antiikin aikaisten muistomerkkien esiinkaivamisen ja kunnostamisen, arkkitehtuurissa käytettiin laajalti uusklassista tyyliä, uusien kaupunkien (kuten Spárti) asemakaavat perustettiin Hippodamoksen asemakaavaan, ja niin edelleen.
Kielikiista
Jonkin verran katharévousaa myöhemmin sen rinnalle kehitettiin enemmän kansan puhekieltä muistuttava dimotikí-kirjakieli. Varhaisin ilmaisun dimotikí käyttö kielimuodon nimenä tunnetaan Panagiótis Kodrikákselta vuodelta 1818. Seurauksena nykykreikan kirjakieleen syntyi diglossia, joka uusinti bysanttilaisen ajan diglossian muinaiskreikkaan perustuneen kirjakielen ja siitä erilleen kehittyneen puhekielen välillä; nyt diglossia vallitsi kahden kilpailevan kirjakielen välillä, joista toinen perustui klassiseen kreikkaan ja toinen puhuttuun nykykreikkaan.
Itsenäistynyt Kreikan valtio otti katharévousan viralliseksi kielimuodokseen. Siitä kehittyi noin 1830–1880 hallinnon, sanomalehtien ja koulutuksen kielimuoto. Aikakaudella myös monet proosakirjailijat käyttivät katharévousaa, ja vaihtoivat tyylin dimotikíksi lähinnä kuvatessaan kansan puhetta tai tavoitellakseen maalaistunnelmaa.
pienoiskuva|240px|Akrópolis-sanomalehden etusivu 27. joulukuuta 1883. Kirjoitettu katharévousaksi [[polytoninen ortografia|polytonisella ortografialla.]] Noin vuosien 1830–1880 välisenä aikana tilanne näytti välillä ratkenneen ainakin virallisesti katharévousan hyväksi. Todellisuudessa kirjallisuudessa vallitsi – katsontatavasta riippuen – joko täydellinen vapaus tai kaaos, sillä sen enempää katharévousan kuin dimotikínkaan muotoa ei ollut tarkasti määritelty. Katharévousan kannattajat saattoivat pyrkiä kirjoittamaan tarkoituksellisen arkaaisesti, esimerkiksi puhdasta attikalaista klassista kreikkaa tai ainakin koinee-kreikkaa, tai käyttää enemmän kansaomaisia muotoja, kun taas dimotikín kannattajat saattoivat käyttää mitä tahansa paikallista murretta.
Katharévousa kytkeytyi ajan myötä yhä enemmän kreikkalaiseen kansallismielisyyteen, ja sen nähtiin asettuvan osmaniturkkilaisia ja slaavilaisia poliittisia pyrkimyksiä vastaan kreikkalaisten asuma-alueilla. Katharévousan toivottiin voivan toimia yhteisen, uuden panhelleenisen valtion kielenä, kun Kreikkaan olisi liitetty kreikkalaisen Makedonian ja kreikkalaisen Vähän-Aasian alueet (Megáli idéa). Dimotikín kannattajia syytettiin turkkilais- ja slaavilaismielisiksi. Dimotikín kannattajat puolestaan olivat ylpeitä kreikkalaisuudestaan ja omasta kielestään sellaisena kuin se oli, ja pyrkivät ammentamaan kansan puhumasta aidosta kielestä. Katharévousaa he pitivät keinotekoisena kielimuotona, joka ei edustanut nykyisiä kreikkalaisia.
Jacqueline du Pré
Jacqueline Mary du Pré (26. tammikuuta 1945 – 19. lokakuuta 1987) oli englantilainen sellisti. Du Pré tunnustetaan yhdeksi maailman parhaista sellisteistä. Hänen menestyksekäs uransa päättyi kuitenkin MS-tautiin vuonna 1973.
Katharévousa
Kielikiista
Giánnis Psycháris, joka kirjoitti ensimmäisen vakavamieliseksi tarkoitetun kirjan dimotikíksi vuonna 1888, oli ensimmäinen, joka ehdotti katharévousan täydellistä hylkäämistä ja korvaamista dimotikílla. Hän syytti katharévousaa muun muassa koulujärjestelmän epäonnistumisesta, ja katsoi, ettei keinotekoinen kielimuoto kyennyt ilmaisemaan sen enempää kansan sielua kuin aikakauden uusia tarpeitakaan.
Jacqueline du Pré
Du Pré opiskeli muun muassa William Pleethin, Mstislav Rostropovitšin ja Paul Tortelierin johdolla. Kansainvälisen maineen hän sai vuoden 1965 levytyksellään EMI-yhtiölle Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa. Hän työskenteli läpi uransa kaikkein kuuluisimpien orkestereiden, kuten Berliinin filharmonikkojen, Lontoon filharmonisen orkesterin ja Los Angelesin filharmonikkojen, sekä säveltäjien, kuten John Barbirollin ja Leonard Bernsteinin, kanssa.
Katharévousa
Kielikiista
Ajan myötä dimotikí sai yhä lisää kannatusta. Sen nousu johti välillä ankariinkin kiistoihin ja jopa väkivaltaan eri kielimuotojen kannattajien välillä. Muun muassa vuonna 1901 Uuden testamentin evankeliumien julkaiseminen dimotikíksi tehtynä käännöksenä sai Ateenan kaduilla aikaan niin kutsutun ”evankeliumimellakan”.
Jacqueline du Pré
Du Pré sai vuonna 1976 Brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvonimen.
Katharévousa
Kielikiista
Ajan kuluessa kirjakielen valinnasta tuli yhä vahvemmin poliittisesti värittynyt kysymys, ja yleistäen voi sanoa, että oikeisto, konservatiivit ja kuningasmieliset usein kannattivat katharévousaa, ja vasemmisto, liberaalit ja tasavaltalaiset puolestaan dimotikía. Erityisesti sotilasdiktatuurin aikana 1930-luvulla sekä Kreikan sotilasjuntan aikana vuosina 1967–1974, jolloin katharévousa viimeksi oli virallisena kielenä, katharévousa kytkettiin ihmisten mielissä lopullisesti (ääri)oikeistolaiseen ajatusmaailmaan. Kreikan sisällissodan aikana 1945–1949 sekä sotilasjuntan aikana dimotikín käyttö johti helposti syytteisiin ”kommunistisympatioista”.
Jacqueline du Pré
Du Pré oli naimisissa kapellimestari Daniel Barenboimin kanssa. Du Prén elämästä on tehty elokuva Hilary ja Jackie (1998) hänen veljensä Piersin ja sisarensa Hilaryn muistelmien pohjalta.
Katharévousa
Kielikiista
Sotilasjuntan kautta voidaan näin pitää viimeisenä iskuna katharévousalle, koska se paitsi kytki kielimuodon äärioikeistoon myös jakoi sen tukena aiemmin olleet konservatiivit kahteen leiriin. Sotilasjuntan kauden jälkeen Kreikan hallitus otti dimotikín koulujen viralliseksi opetuskieleksi vuonna 1976. Samalla Kreikan perustuslaista poistettiin maininta, jonka mukaan katharévousa on valtion virallinen kielimuoto. Näin dimotikísta tuli Kreikan de facto kielimuoto.
Nykyinen käyttö
Vaikka katharévousaa ei enää juurikaan käytetä kirjakielenä, sillä on ollut suuri vaikutus dimotikín kehitykseen, ja monet dimotikín sanat ja ilmaisut ovat peräisin katharévousasta. Katharévousan ilmaisuja käytetään erityisesti tieteessä. Monissa tapauksissa arkisessa käytössä käytetään dimotikín sanaa, tieteellisessä ja täsmällisemmässä käytössä puolestaan katharévousan sanaa. Katharévousa vaikuttaa myös kirja- ja puhekieleen kielen ylemmissä ja oppineemmissa rekistereissä. Voidaankin sanoa, että kreikan nykyinen kirjakieli on dimotikía, joka on suodatettu katharévousan läpi, samoin kuin Kreikan nykyinen kansallinen ideologia on suodatettu hellenisointiprosessin läpi.
Katharévousan käyttöä ei ole Kreikassa kielletty, ja monet konservatiivit ja myös jotkut kirjailijat kannattavat sen käyttöä yhä. Sitä käytetään myös joissakin hallinnollisissa ja juhlallisissa yhteyksissä, tiedotteissa, kylteissä, opasteissa, perinteisten instituutioiden nimimuodoissa jne. Kreikan ortodoksinen kirkko ja monet muut ortodoksiset instituutiot, kuten ekumeeninen patriarkaatti, käyttävät katharévousaa virallisissa julkaisuissaan.
Erot dimotikíin
Katharévousan muinaiskreikkaan palautuvia piirteitä suhteessa dimotikíin ovat muun muassa:
Vaikutus dimotikíin
Seuraavat esimerkit havainnollistavat katharévousan vaikutusta dimotikíin. Piirteet eivät olleet osa alkuperäistä dimotikía, vaan ne ovat tulleet kieleen katharévousan kautta erityisesti kirjoitetussa mutta joskus myös puhutussa muodossa.
Sanoja ja sanontoja
Morfologisia piirteitä
Fonologisia piirteitä
Esimerkki
Seuraava esimerkkiteksti on ensyklopediasta Megáli Ellinikí Enkyklopaídeia (”Suuri kreikkalainen ensyklopedia”) vuodelta 1930. Teksti käsittelee Adamántios Koraísin suhdetta Kreikan kirkkoon.
Katharévousa: Ἡ δ' ἀπὸ τῆς Ἑλλάδος ἀποδημία του ἐγένετο πρόξενος πολλῶν ἀδίκων κρίσεων περὶ προσώπων καὶ πραγμάτων καὶ πρῶτα πρῶτα τῆς περὶ ἧς ἀνωτέρω ἔγινε λόγος πρὸς τὸν κλῆρον συμπεριφορᾶς του. Ἂν ἔζη ἐν Ἑλλάδι καὶ ἤρχετο εἰς ἐπικοινωνίαν πρὸς τὸν κλῆρον καὶ ἐγνώριζεν ἐκ τοῦ πλησίον ὄχι μόνον τὰς κακίας, ἀλλὰ καὶ τὰς ἀρετὰς αὐτοῦ, ὄχι μόνον πολὺ θὰ συνετέλει εἰς διόρθωσίν τινων ἐκ τῶν κακῶν ἐν τῇ Ἐκκλησίᾳ ἐχόντων, ἀλλὰ καὶ δὲν θὰ ἤκουεν ὅσα ἤκουσεν ἐκ τῶν ὑπερβολικῶν κατὰ τοῦ κλήρου ἐκφράσεών του.
Τranslitteraatio (nykykreikan mukaisesti): ''I d' apò tîs Elládos apodimía tou egéneto próxenos pollôn adíkon kríseon perì prosópon kaì pragmáton kaì prôta prôta tîs perì îs anotéro égine lógos pròs tòn klîron symperiforâs tou. Àn ézi en Elládi kaì îrcheto eis epikoinonían pròs tòn klîron kaì egnórizen ek toû plisíon óchi mónon tàs kakías, allà kaì tàs aretàs autoû, óchi mónon polỳ thà synetélei eis diórthosín tinon ek tôn kakôn en tî Ekklisía echónton, allà kaì dèn thà íkouen ósa íkousen ek tôn hypervolikôn katà toû klírou ekfráseón tou.''
Dimotikí: Η αποδημία του από την Ελλάδα έγινε πρόξενος πολλών άδικων κρίσεων για πρόσωπα και πράγματα και πρώτα πρώτα, για την οποία έγινε λόγος παραπάνω, της συμπεριφοράς του προς τον κλήρο. Αν ζούσε στην Ελλάδα και ερχόταν σε επικοινωνία με τον κλήρο και γνώριζε από κοντά όχι μόνο τις κακίες, αλλά και τις αρετές αυτού, όχι μόνο θα συντελούσε πολύ στη διόρθωση μερικών από τα κακά που υπάρχουν στην Εκκλησία, αλλά και δεν θα άκουγε όσα άκουσε εξαιτίας των υπερβολικών εκφράσεών του εναντίον του κλήρου.
Τranslitteraatio: ''I apodimía tou apó tin Elláda égine próxenos pollón ádikon kríseon gia prósopa kai prágmata kai próta próta, gia tin opoía égine lógos parapáno, tis symperiforás tou pros ton klíro. An zoúse stin Elláda kai erchótan se epikoinonía me ton klíro kai gnórize apó kontá óchi móno tis kakíes, allá kai tis aretés aftoú, óchi móno tha synteloúse polý sti diórthosi merikón apó ta kaká pou ypárchoun stin Ekklisía, allá kai den tha ákouge ósa ákouse exaitías ton ypervolikón ekfráseón tou enantíon tou klírou.''
Suomeksi: Hänen poissaolonsa Kreikasta oli syynä moniin epäoikeudenmukaisiin arvioihin koskien ihmisiä ja asioita sekä ennen kaikkea, mistä oli puhetta ylempänä, hänen käytökseensä papistoa kohtaan. Jos hän olisi elänyt Kreikassa ja ollut yhteydessä papistoon ja tuntenut läheltä ei pelkästään sen paheet vaan myös sen hyveet, hän ei olisi pelkästään vaikuttanut suuresti joidenkin epäkohtien korjaamiseen kirkossa, vaan olisi myös ollut kuuntelematta kaikkea sitä mitä hän kuunteli sen vuoksi, että hänellä oli liioiteltu asenne papistoa kohtaan.
Sean Biggerstaff
Sean Biggerstaff (s. 15. maaliskuuta 1983, Glasgow, Skotlanti) on skottilainen näyttelijä. Tunnetuimman roolinsa hän on tehnyt Oliver Woodina elokuvissa Harry Potter ja viisasten kivi sekä Harry Potter ja salaisuuksien kammio. Kolmannessa Potter-elokuvassa hän ei enää näytellyt, koska hänen roolihahmonsa ei ajan rajallisuudesta johtuen sopinut tarinaan mukaan. Sean näyttelee myös elokuvassa Harry Potter ja Kuoleman Varjelukset.
Biggerstaff on näytellyt myös mm. televisiosarjoissa Talvivieras ja Kaarle II - monarkki myrskyssä.
I Wanna Be There
I Wanna Be There on alankomaalaisen DJ-tuottajaduon DubVisionin ja DJ-tuottajaduon ANML KNGDM:n musiikkikappale. Sen julkaisi Electronic Nature digitaalisesti ladattavana singlenä 23. maaliskuuta 2021. Kappaleen ovat sanoittaneet Guy James Robin, Ivy Adara ja Lauren larue, joista Guy James Robin myös tuotti sen DubVisionin kanssa. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin Robbins Entertainmentin YouTube-kanavalla 22. syyskuuta 2021.
"I Wanna Be There" ei ole toistaiseksi päässyt singlelistoille, mutta Billboardin Dance/Mix Show Airplay -radiolistalla se oli kuitenkin parhaimmillaan soitetuin kappale.
Letonmäki
Letonmäki on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Kansalaissota (yleistermi)
Kansalaissota on yleisesti käytetty rinnakkaisnimitys sisällissodalle eli maan sisäiselle sodalle. Vaikka molempia termejä käytetään neutraaleina synonyymeina esimerkiksi Suomen sisällissodasta puhuttaessa, niillä on silti käsitteellisiä eroavaisuuksia. Terminä kansalaissota rajaa sodankäynnin valtion kansalaisten väliseksi, kun termi sisällissota rajaa valtion maatieteelliseksi tai poliittiseksi kokonaisuudeksi. Tällöin sisällissodan osapuoliin voi kuulua esimerkiksi muiden valtioiden sotavoimia. Professori Heikki Ylikangas onkin ehdottanut, että kansalaissodan tilalla käytettäisiin sisällissotaa silloin kun puhutaan vuoden 1918 tapahtumista Suomessa.
Lisäksi termi kansalaissota liittyy yleensä olemassa oleviin kansallisiin kokonaisuuksiin, kansakuntaan ja kansallisvaltioon. Kansalaissotaan tarvitaan kansallisen identiteetin omaavat osapuolet. Niinpä esimerkiksi viikinkikansojen keskinäisten välienselvittelyjen ja valtataistelujen kohdalla ei voi puhua kansalaissodista, sillä heidän identiteettinsä perustui enemmän aseveljeyteen, perheeseen ja asuinpaikkaan kuin selvästi hahmotettavaan kiinteään kansakuntaan ja sen jäsenyyteen.
Vanhoissa suomenkielisissä lähteissä on käytetty toisinaan sanamuotoa kansallissota, kuten esimerkiksi Päivälehdessä vuonna 1891 ja Kyösti Kallion kirjeessä vuonna 1917.
Etymologia
Suomen kielen sana kansalaissota pohjautuu latinankieliseen alkuperäistermiin bellum civile, jossa yhdistyvät sotaa (bellum) ja kansalaisia koskevaa (civilis) tarkoittavat sanat. Antiikin Roomassa sisällissotaa kutsuttiin myös nimillä bellum domesticum ja bellum intestinum. Domesticum tarkoittaa kotimaista, kun intestinum tarkoittaa suolta ja suolistoa, viitateen näin sotaan, joka tapahtuu valtion sisällä, "sen sydämessä ja suolistossa".
Homeros käytti ensimmäisenä kansalaissotaa tarkoittavaa termiä polemos epidemios (πολέμου ἐπιδημίου) 700-luvulla eaa. Sotaa tarkoittava polemos oli myös kreikkalaisessa mytologiassa sodan henkilöitymä tai ruumiillistuma, joka ei varsinaisesti kuulunut jumaliin, toisin kuin sodan jumala Ares. Myöhemmin epideemistä tarkoittamaan tullut sana epidemios muodostuu prepositiosta epi (päällä) ja substantiivista demos (kansa).
Alpo Autio
Eino Alpo Autio (1. huhtikuuta 1891 Kymi – 26. syyskuuta 1964 Helsinki ) oli suomalainen diplomi-insinööri, joka toimi Lappeenrannan ja Oulun kaupungininsinöörinä ja Oulun apulaiskaupunginjohtajana.
Henkilöhistoria
Alpo Aution vanhemmat olivat kauppalaivuri Vilho Autio ja Tilda Kilpi ja puoliso vuodesta 1921 Vilma Elisabet Inkilä. Autio tuli ylioppilaaksi 1911 ja valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1917. Työuransa alkuvuosina Autio toimi Helsingin kaupungin, Outokummun, Granitin ja Kaukaan tehtaiden palveluksessa. Lappeenrannan kaupungininsinöörinä hän työskenteli 1922 ja Oulun 1923–1930 ja Oulun apulaiskaupunginjohtajana 1930–1957. Hän oli useiden toimikuntien ja yhdisten jäsen tai puheenjohtaja, kuten Merikosken voimalaitoksen rakennustoimikunnan puheenjohtaja 1939–1950 ja Oulun Puhelimen johtokunnan jäsen 1933–1947 ja puheenjohtaja 1948–1957.
Happy Mac
Happy Mac on Macintosh-tietokoneen normaali käynnistyskuva vanhemmissa järjestelmissä (System 1.0–8.6). Myöhemmin "new world romeissa" eli tietokoneen rom-tiedostoissa, jotka tulivat alkuperäisen iMacin jälkeen, Happy Mac korvattiin Mac OS -logolla (joka sekin perustui Happy Maciin). Lopullisesti Happy Mac poistui Applen käyttöjärjestelmistä, kun Mac OS X 10.2 julkaistiin. Siinä Happy Mac oli korvattu harmaalla Applen logolla. Happy Macin suunnitteli Applen suunnittelija Susan Kare. Happy Mac ilmaisi laitteiston kunnosta. Jos laitteistosta ei löytynyt vikoja, ruudulla näytettiin Happy Mac. Jos laitteisto-ongelmia havaittiin, ruudulla näkyi ns. Sad Mac. Alkuperäinen Happy-Mac Alkuperäinen Happy-Mac
Macintosh startup
Tagondaing
Tagondaing eli Tagundaing on kylä Kayinin osavaltiossa Myanmarissa. Sen asukasluku oli vuonna 2014 noin 4 994.
Everything But the Girl (kappale)
Everything But the Girl on ruotsalaislaulaja Darinin single, joka julkaistiin 31. tammikuuta 2007. Kappale on myös Darinin vuonna 2006 julkaistulla Break the News -albumilla.
Fredrik Thomanderin ja Anders Wikströmin tuottamasta kappaleesta on tehty myös musiikkivideo.
A. N. R. Robinson
Arthur Napoleon Raymond Robinson (16. joulukuuta 1926 Calder Hall – 9. huhtikuuta 2014 Port of Spain ) oli Karibianmerellä sijaitsevan Trinidad ja Tobagon pääministeri 1986–1991 ja presidentti 1997–2003.
Robinson syntyi Calder Hallissa, Tobagon saarella. Hän joutui vuonna 1990 kuuden päivän ajaksi panttivangiksi islamilaisen Jamaat al Muslimeen -järjestön vallankaappausyrityksen yhteydessä.
Loved by Few, Hated by Many
Loved by Few, Hated by Many on Lil’ Keken albumi. Se julkaistiin 18. marraskuuta 2008.
Arvid Rydman
Arvid Rydman (25. kesäkuuta 1884 Alavus, Suomen suuriruhtinaskunta – 14. toukokuuta 1953 Pori) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän voimisteli Suomen joukkueessa sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Urheilu-uransa jälkeen Rydman työskenteli Porissa Porin Lyseossa voimistelunopettajana sekä toimi myös Satakunnan Museon johtajana vuodet 1930–1953. Hänen puolisonsa Kerttu Snellman oli senaattori J. V. Snellmanin pojan Wilhelm Snellmanin tytär.
Eric O. W. Ehrström
Eric Otto Woldemar Ehrström (5. helmikuuta 1881 Helsinki – 11. lokakuuta 1934 Helsinki) oli suomalainen taidetakoja ja koristetaiteilija, joka tunnettiin erityisesti metallinpakotus- ja emalitöistään. Hän suunnitteli myös koruja, lasiesineitä sekä teki käyttö- ja taidegrafiikkaa.
Elämä ja ura
Ehrströn jätti lukion kesken ja lähti opiskelemaan Suomen taideyhdistyksen piirustuskouluun vuonna 1899. Hän oli taiteilija Akseli Gallen-Kallelan oppilaana Ruoveden Kalelassa vuosina 1899-1900 ja opiskeli sitten taontaa ja metallipakotusta Pariisissa 1901–1902 ja 1908. Pariisissa hän tutustui vaimoonsa Olga Gummerukseen. Hänellä oli myös oma näyttely näyttely Salon d'automnessa Pariisissa. Ehrström suunnitteli ja valmisti erilaisia pieniä metalliesineitä kuten tuhkakuppeja, lippaita, maljoja, vaaseja ja erilaisia rasioita käyttäen materiaalina kuparia, messinkiä, pronssia tai tinaa. Hän valmisti metallitaontatöitä useisiin rakennuksiin, kuten Hvitträskin taiteilijahuvilaan ja Suur-Merijoen kartanoon Karjalan Kannakselle. Ehrström suunnitteli myös koruja, ja vuonna 1918 hän suunnitteli Suomen kuninkaan kruunun sekä Suomen normaalivaakunan ynnä viranomaisten sinettejä. Kuninkaan kruunun toteutti kultaseppämestari Teuvo Ypyä vuonna 1998.
Ehrström oli Taideteollisen keskuskoulun metallinpakotuksen ja siselöinnin opettajana vuosina 1904–1905 sekä 1912–1919. Vuonna 1919 Ehrström perusti kuvanveistäjä Emil Wikströmin, tehtailija Gösta Serlachiuksen ja takoja Paavo Tynellin kanssa Taidetakomo Taito -nimisen yrityksen (myöhemmin Oy Taito Ab), jonka taideteollisuusosaston johtajana hän toimi. Vuonna 1924 Ehrström kirjoitti taideteollisen alan käsikirjan Konsthantverk: Teknisk rådgivare (julkaistu suomeksi nimellä Taideteollisuus: Teknillinen opas) oppikirjaksi käsityökoulujen oppilaille ja alan harrastajille. Vuonna 1927 Ehrström menetti onnettomuudessa oikean kätensä, minkä jälkeen hänen vaimonsa Olga Gummerus-Ehrström, joka itsekin oli monipuolinen ja lahjakas taiteilija, auttoi miestään tämän töissä.
Tuotantoa
thumb|upright|Ehrströmin suunnittelema Vapausdenpatsas, 1933, Kouvolan Kuusankoskella.
Kuro
Persoona ja suhteet
Krahadoorina hän näytteli kilttiä persoonaa ja pääsi luottamuksen kautta rikkaan perheen hovimestariksi ja Kaya-neidin huolehtijaksi. Myöhemmin hän paljasti kuinka paljon hän vihasi kolmen vuoden ajan kestänyttä näyttelemistään, mikä loukkasi Kaya-neidin tunteita. Tuntui, kun Kurolle olisi jäänyt hyviä muistoja ajastaan Kaya-neidin kanssa, mutta hän kertoi vain sietäneensä Kayaa ja rikkoi Kayan sydämen sanomalla halveksivansa häntä. Kun Usopp sanoi itseään oikeaksi merirosvoksi, Kuro sanoo sen olevan vain leikkimistä ja luokittelee Usoppin mitättömyydeksi.
Kuro on todella älykäs (ja hänellä on toiseksi korkein ÄO Ben Beckmanin jälkeen East Bluessa) eivätkä hänen suunnitelmansa ole koskaan aikaisemmin epäonnistuneet. Hän on mestaristrategisti ja taistelija joka ajattelee lähinnä itseään. Hän ei kunnioita toisia ja on valmis uhraamaan vaikka kenet ja kuinka monta toteuttaakseen suunnitelmansa.
Kuro tavataan ensimmäisen kerran mangachapterissa 24 ja animejaksossa 9. Kuron löytöpalkkio oli/on 16 000 000 berryä.
Historia
Pelätty Mustakissapiraattejen kapteeni. Hänet tunnetaan myös nimellä "Tuhannen metkun Kuro", jonka suunnitelmat eivät koskaan epäonnistu. Hän lopulta kyllästyi olemaan metsästyksen kohteena ja päätti lopettaa merirosvoelämänsä. Hän teurasti lähes kokonaisen Merivoimien laivallisen miehiä ja hänen toverinsa Django hypnotisoi eloonjääneen Merivoimien sotilaan nimeltä Morgan. Django hypnotisoi myös Mustakissapiraattejen yhden jäsenen joka oli melko lailla Kuron näköinen. Django hypnotisoi Morganin viemään Mustakissapiraatin teloitettavaksi ja näin ollen Kuro katosi maailmasta. Kuro otti itselleen nimen Krahadoor ja pääsi luottamuksen kautta töihin Kaya-neidin perheen hovimestariksi ja sairaan Kayan huolehtijaksi. Kayan vanhemmat kuolivat kesken Kuron suunnitelman, mutta hän yhdessä vaiheessa kertoi, ettei se kuulunut (vielä) suunnitelmaan. Kolme vuotta hän toimi Kayan huoltajana ja nyt oli aika hänen toimia. Kuron toveri Django, jolle hän luovutti kapteenin viran, saapui saarelle ja heidän oli aika toteuttaa Kuron suunnitelma. Mustakissapiraattejen olisi tarkoitus tappaa kaikki kyläläiset ja Djangon hypnotisoida Kaya-neidin allekirjoittamaan hänen koko omaisuutensa Kurolle ja sen jälkeen Kuro tappaisi Kayan.
Kuron nerokas juoni paljastui, kun Luffy ja Usopp kuulivat hänen kertaavan suunnitelmansa Djangolle, joka kaipasi muistinvirkistystä. Luffy, Roronoa Zoro, Nami ja Usopp taistelivat yhdessä Mustakissapiraateja vastaan. Usopp pelasti Kayan Djangolta, Roronoa Zoro kukisti laivanvahtijat Nyaban veljekset Siamin & Laikun ja Luffy voitti Kuron kaksintaistelussa tekemällä ratkaisevan iskun, Gomu Gomu no Bellin (pitkän matkan päähän venytetty Luffyn pää kolahtaa voimalla Kuron kalloon). Kuro on viimeksi nähty vanhassa merirosvokapteenin virassaan (vain animessa) tuijottaen merirosvolaivansa ikkunasta, kun Luffy saa ensimmäisen etsintäkuulutuksensa jossa hänestä saatava palkkio on 30.000.000 berryä.
Voimat
Kuro on niin nopea, että häntä on hankala havaita, kun hän juoksee. Ennen juoksemistaan hän "steppailee" kengillään, joissa on mustavalkoiset kaaret kuvioina. Sen jälkeen hän pinkaisee nopeuksissa minne lystää. Kuron spesiaalihyökkäys on "Shakushi" (tuomion tuuli), joka antaa hänelle niin nopean vauhdin, ettei hän edes näe itse mihin hän raapaisee. Hän saattaa jopa vahingoittaa omaa miehistöään. Paljon myöhemmin One Piecessä ilmestyy joukko nimeltä CP9, joka hallitsee vastaavanlaisen nopeuden liikkeellä "soru", mutta ainoa ero, mikä näissä kahdessa hyökkäyksessä on se, että Kuro ei näe kehen iskee, mutta CP9:n jäsenet näkevät.
Oimjakon
Maantiede
Oimjakonin maalaiskunnan pinta-ala on 5 676,12 neliökilometriä. Sen virallinen nimi on Oimjakon – Poljus Holoda (”Oimjakonin kylmyysnapa”), aikaisemmin Borogonski pervyi nasleg (”Borogonin ensimmäinen nasleg”). Kunta rajoittuu pohjoisessa Terjutin, idässä Borogonin toiseen ja etelässä Jutšjugein naslegiin sekä lännessä Tompon piiriin.
Kylä sijaitsee ikiroutavyöhykkeellä. Kesäisin routa sulaa 1,5–3 metrin syvyydeltä. Jokilaakson pinnanmuodostusta leimaavat matalat kummut ja painaumat. Sen yläpuolella on pieniä järviä. Metsät ovat harvaan kasvavaa lehtikuusta ja paikoitellen lehtimetsää tai pensassembraa.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluvat lähellä sijaitsevat Hara-Tumulin ja Bereg-Jurdjan kylät sekä autioksi jäänyt Tjumsjun kylä.
Ilmasto
Pohjoisen pallonpuoliskon epävirallisena pakkasennätyksenä pidetty −79,1 °C:n lämpötila on kirjattu Oimjakoniin 26. tammikuuta 1926. Sen mukaan pohjoisen pallonpuoliskon kylmyysnapa sijaitsisi Oimjakonissa. Lukema ei kuitenkaan perustunut suoraan mittaukseen, vaan ekstrapolointiin, eikä siksi ole kiistaton. Varsinaiseen mittaukseen perustuva lukema läheisestä Tomtorin kylästä vuodelta 1933 on −67,7 °C.
Historia
1600-luvulla venäläiset nimittivät Oimjakoniksi Indigirkajoen koko yläjuoksua. Myöhemmin nimitys vakiintui tarkoittamaan Kjujentejoen suun yläpuolella olevaa osuutta. Kiinteä asutus keskittyi Oimjakonin kylään ja Tomtorin seudulle. 1800-luvun lopulla Oimjakoniin rakennettiin kirkko ja vuonna 1931 avattiin koulu. Vuosina 1935–1954 kylä oli Oimjakonin piirin keskus.
Liikenne, elinkeinot ja palvelut
Oimjakonista on huonokuntoinen tieyhteys vanhalle Kolyman valtatielle Tomtoriin (40 kilometriä). Etäisyys Ust-Neran piirikeskukseen on 475 kilometriä. Kesäisin liikenneväylänä toimii myös Indigirkajoki. Kylän länsipuolella on käytöstä poistettu lentokoneiden kiitotie. Paikallisia elinkeinoja ovat karjan-, hevosten- ja poronhoito sekä metsästys. Valtaosa työvoimasta työskentelee erilaisissa palveluissa, joihin kuuluvat lastentarha, keskikoulu asuntoloineen, kulttuuritalo ja kirjasto, poliklinikka, kauppa, posti ja leipomo.
Kyläkuva ja matkailu
Keväisin sulamisvesillä täyttyvä rotko jakaa Oimjakonin kahteen osaan. Palvelut ja kunnalliset asuintalot sijaitsevat etupäässä rotkon eteläpuolella. Pohjoisosa rajoittuu Indigirkajokeen. Asuntokanta koostuu pääosin yksityisomistuksessa olevista puisista pari- ja omakotitaloista. Julkisia rakennuksia palvelee kaksi kivihiilellä toimivaa lämpökattilaa. Asuintalot lämpenevät puilla. Juomavesi joudutaan tuomaan muualta, eikä viemäröintiä ole. Sähkö tuotetaan paikallisessa sähkölaitoksessa.
Oimjakonin matkailupotentiaali perustuu sen luonnonolosuhteisiin, kulttuuriperintöön ja metsästysmahdollisuuksiin. Kylässä käy vuosittain yhä enemmän venäläisiä ja ulkomaalaisia matkailijoita, vaikka siellä ei ole varsinaisia matkailupalveluja. Matkailijat majoittuvat perheisiin, mikä tuo niille lisätuloja.
Novara
Novara on kaupunki Italian Piemonten alueella Novaran maakunnassa Milanon länsipuolella. Se on Novaran maakunnan pääkaupunki. Novarassa on arviolta 104 380 asukasta (vuonna 2015) ja kaupungin pinta-ala on 103,02 neliökilometriä.
Novarassa on käyty merkittäviä taisteluita vuosina 1513 ja 1849. Kaupunkilaisia työllistävät kemian- ja metalliteollisuus sekä leikkikalutehdas.
Aiheesta muualla
250px|thumb|left|Sacro cuore de Gesu -kirkko Novarassa
Vuori
Vuori on ympäröivää aluetta selvästi korkeampi pinnanmuoto. Vuorella on tyypillisesti jyrkät rinteet, suhteellisen helposti rajattavissa oleva huippualue ja huomattavat paikalliset korkeuserot. Vuorta pienempi pinnanmuoto on kukkula.
Vuoria muodostuu laattatektonisten mekanismien tai vulkaanisen toiminnan tuloksena.
Vuorilla on läpi ihmiskunnan historian ollut merkittävä rooli uskonnoissa ja kansanperinteissä. Vuorikiipeily on aina kiehtonut ihmisiä kaikissa maanosissa, mutta maailman korkeimmat huiput ihminen saavutti vasta 1900-luvulla varusteiden kehityttyä riittävälle tasolle.
Määritelmä
Vuoret ovat pinnanmuotoina äärimmäisen monimuotoisia. Vuorelle ei olekaan yleisesti hyväksyttyä, yksiselitteistä määritelmää. Vuoren kriteereinä on käytetty esimerkiksi korkeutta, tilavuutta, muotoa, jyrkkyyttä ja erottuvuutta ympäristöstään.
Tarkempiakin määritelmiä on: esimerkiksi Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Irlannissa maankohoumaa pidetään vuorena, jos se on yli 610 metrin korkuinen. Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelma on määritellyt seitsemän vuoristoalueiden luokkaa, joiden rajauksessa käytetään muun muassa seuraavia kriteerejä:
Näihin luokkiin kuuluu maapallon merenpinnan yläpuolisesta pinta-alasta noin 27 prosenttia eli 40 miljoonaa neliökilometriä.
Geologia
Vuoret esiintyvät harvoin yksinään, vaan muodostavat vuorijonoja ja vuoristoja, jotka voivat olla satojen kilometrin levyisiä ja tuhansien kilometrien pituisia. Yksittäiset vuoret liittyvät toisiinsa harjantein, ja niitä erottavat laaksot. Vuoristoihin voi kuulua ylänköalueita, jotka ovat korkealla merenpinnasta, mutta joiden alueella on vain vähän korkeusvaihtelua.
Vuoria ja vuoristoja synnyttävät laattatektoniset prosessit. Vuoret voidaan jakaa niiden syntymekanismin mukaan kolmeen päätyyppiin: vulkaaniset eli tuliperäiset vuoret, poimuvuoret ja lohkovuoret. On myös vuorijonoja ja ylänköalueita, jotka ovat kohonneet maankuoren lämpötilanvaihtelun ja lämpölaajenemisen vuoksi, kuten Etiopian ylänkö ja Ranskan keskiylänkö. Vuoria kuluttavat ja mataloittavat vuorostaan eroosio ja vastakkaissuuntaiset tektoniset prosessit.
Ilmasto
Vuorten ilmastossa ja luonnonympäristössä on huomattavaa vaihtelua riippuen siitä, missä ne sijaitsevat: leveyspiirillä lähellä päiväntasaajaa vai kaukana siitä, meren rannikolla vai mantereen keskiosassa. Nämä tekijät vaikuttavat lämpötilaan ja sademäärään. Ilman lämpötila laskee keskimäärin 6,5 celsiusastetta 1 000 metrin nousua kohden; merenpinnan tasossa keskileveysasteilla lämpötila laskee yhtä paljon siirryttäessä noin 800 kilometriä pohjoiseen. Korkealla merenpinnasta lämpötilaero yön ja päivän välillä on suuri. Vuoria koettelevat myös voimakkaat tuulet, sulaminen ja jäätyminen, voimakkaat sateet ja lumen kertyminen. Nämä voimat vauhdittavat vuorten eroosiota.
Kun ilmamassa kohtaa vuoren rinteen, se ohjautuu ylöspäin. Koska kylmä ilma voi pitää sisällään vähemmän vesihöyryä kuin lämmin, tuulen puolella ilma saavuttaa kastepisteen ja vuoren rinteelle sataa. Vuoren toisella puolella sataa vähemmän, sillä se jää sateen katvealueeseen. Tällaisia sateita kutsutaan orografiseksi sateeksi.
Ilmanpaine laskee noustaessa merenpinnan tasolta korkeammalle. Sen myötä myös ilmassa olevan hapen osapaine on matalampi: 1 500 metrin korkeudella se on 84 prosenttia merenpinnan tasosta, 3 500 metrin korkeudella enää 63 prosenttia. Korkealla vuoristossa elävät ihmiset ja muut eläimet kärsivätkin hypoksiasta.
Ekologia
pienoiskuva|Alppisuo Sveitsissä Koska vuoria sijaitsee kaikilla mantereilla ja eri ilmastovyöhykkeillä, niillä on vastaavasti suuri määrä erilaisia ekosysteemejä. Vuorten kasvillisuus vaihtelee korkeuden mukaan lämpötilan, sademäärän ja tuuliolosuhteiden muuttuessa. Tiettyyn pisteeseen saakka sademäärä ja ilmankosteus kasvavat. Erityisesti tropiikissa ja muilla suhteellisen lämpimillä alueilla vuorten ekosysteemit tukevat suurta biodiversiteettiä; kuivillakin alueilla vuorilla saattaa kasvaa puita, kosteilla alueilla taas ikivihreitä pilvimetsiä. Korkeammalla ilmasto on liian kylmä ja kuiva tukemaan puiden kasvua. Puurajan yläpuolella alpiinisella vyöhykkeellä on matalaa kasvillisuutta, sitä ylempänä lunta ja jäätä. Tropiikissa sijaitsevan vuoren kasvillisuusvyöhykkeet saattavat muistuttaa korkeimpien leveysasteiden biomeja. Noin 5 000 metriä korkean vuoren rinteillä voi olla trooppista sademetsää, lehtimetsää, havumetsää, ruohokasveja ja lopulta jäätä. Toisin kuin korkeimmilla leveysasteilla, tropiikissa aurinko paistaa kuitenkin korkeammalta ja lämmittää koko vuoden, minkä vuoksi vettä on saatavilla huonommin kuin arktisilla alueilla, joilla ikirouta tarjoaa sitä lyhyen kasvukauden aikana.
Vuoret ja ihminen
pienoiskuva|Vuorikiipeilijä Nepalissa pienoiskuva|[[Machu Picchu Perun Andeilla]] Noin 22 prosenttia ihmisistä asuu Yhdistyneiden kansakuntien ympäristöohjelman määritelmän mukaisilla vuoristoalueilla. Joissakin tapauksissa vuorilla asuvat ihmisryhmät eroavat huomattavasti etnisesti tai kulttuurillisesti ympäröivillä alavilla alueilla asuvista ryhmistä, joskus taas eivät juuri lainkaan, kuten esimerkiksi Alpeilla. Vuoret toisaalta eristävät, toisaalta suojelevat.
Monilla vuoristoalueilla ihmisten elinkeinot perustuvat edelleen maanviljelyyn, karjatalouteen ja metsätalouteen. Maanviljelyn harjoittaminen on vuorilla vaikeampaa kuin alavilla alueilla, sillä kasvukausi on lyhyempi ja korkealla kasvavia viljelyskasveja on vähemmän. Liikkuminen paikasta toiseen on vaikeampaa, ja onnettomuuksien riski on suurempi. Myös kaivannaistoiminta on ollut vuosisatoja tärkeä elinkeino, myöhemmin on yleistynyt matkailu, kuten patikointi ja laskettelu.
Merkittäviä vuoria
Valtaosa maailman vuorista on muodostunut litosfäärilaattojen rajoille, ja onkin löydettävissä hyvin pitkiä, laattojen rajoja seurailevia vuoristoalueita. Lähes kaikki maailman vuoristot voidaan sijoittaa joko Tyynenmeren tulirenkaan tai Pohjois-Afrikasta ja Euroopasta Himalajalle ja Kaakkois-Aasiaan ulottuvan ketjun yhteyteen. Maailman korkeimmat huiput ovat Himalajalla: Mount Everest (8 850 m) ja K2 (8 611 m).
Tyynenmeren tulirenkaan varrella kohoavat Etelä-Amerikan Andit, joiden korkein huippu Aconcagua kohoaa 6 959 metrin korkeuteen. Se on maapallon korkein vuori Aasian ulkopuolella. Pohjois-Amerikan vuorista korkein on taas Alaskan Denali (6 190 m). Afrikan korkein vuori Kilimanjaro kohoaa 5 895 metriin; myös Kaukasuksella on yli 5 kilometrin korkuisia vuoria, korkeimpana Elbrus (5 642). Länsi-Euroopan korkein vuori Mont Blanc jää 4 807 metriin.
Emil Autio
Emil Aution vanhemmat olivat seppä Erik Autio ja Amalia Toivonen ja puoliso vuodesta 1919 Edith Krause. Autio tuli ylioppilaaksi 1910 ja suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1914 ja ylemmän hallintotutkinnon 1915. Varatuomarin arvon hän sai 1917. Autio oli Sortavalan kaupungin pormestari 1920–1940 ja Kiteen tuomiokunnan tuomari vuodesta 1945. Vt. sotaylituomarina hän toimi vuonna 1940.
Valkealan yläkoulu
Valkealan yläkoulu (entinen Valkealan yläaste) on peruskoulun yläaste Kouvolassa, Valkealan kirkonkylällä. Se oli Valkealan kunnan ainoa 7-9 luokille opetusta tarjoava koulu. Oppilaita koulussa on 462 ja opettajia 37. Koulun kanssa samassa rakennuksessa toimii kirjasto ja lähistön rakennuksissa kansalaisopisto, Valkealan lukio ja kirkonkylän koulu (ala-aste). Yläkoulun rehtori on Pauli Pölönen. Luokkatasot on jaettu kirjaimiin A, B, C, D, E ja F. Niiden lisäksi koulussa on kaksi pienryhmää ja JOPO-luokka. Vuonna 2016 koulussa oli 318 oppilasta.