cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maan historia
Elämän historia
Liitukaudella 145–65 miljoonaa vuotta sitten ilmestyivät lepakot, nokkaeläimet, pussieläimet, istukalliset nisäkkäät ja nisäkäspedot. 80 miljoonaa vuotta sitten paljas- ja koppisiemeniset kasvit alkoivat syrjäyttää käpypalmuja ja saniaisia. Myös nisäkkäät alkoivat yleistyä.
Dinosaurukset hävisivät liitukauden lopussa 65 miljoonaa vuotta sitten yhdessä maapallon monista sukupuuttoaalloista.
Kädelliset kehittyivät viimeistään 75 miljoonaa vuotta sitten. Varhaisin ihmisten kehityshaaraan kuulunut kädellisten muoto tunnetaan noin viiden miljoonan vuoden takaa. Nykyihminen kehittyi Afrikassa yli 100 000 vuotta sitten. Maailmanhistoria käsittää ihmiskunnan historian tapahtumat.
Purola (Pyhtää)
thumb|Pyhtään ruotsinkielinen alakoulu Purolassa. Purola on kylä ja taajama Pyhtään kunnassa, Kymenlaaksossa. Kylä sijaitsee Suomenlahden Purolanlahden rannalla. Kylän osia ovat Ylikylä ja Alakylä. Purolan kautta kulkee tieyhteys Munapirtin saareen.
Pyhtään ainoa ruotsinkielinen alakoulu, Pyttis svenska skola, sijaitsee Purolassa. Kylässä oli myös suomenkielinen Purolan alakoulu, jossa opetustoiminta loppui vuonna 2005 ja lopullisesti koulu lakkautettiin 2006. Purolassa toimii myös aktiivinen kyläyhdistys, ja siellä sijaitsee Pyhtään kunnan ylläpitämä uimaranta.
Purolan eteläosassa lähellä Munapirtin siltaa sijaitsee Keihässalmen kalasatama. Kalasatamassa on muun muassa kalankäsittelytilat sekä huolto- ja varastohalli. Vuonna 2016 kalasatama oli kunnan omistama ja sitä käytti pääasiassa kalankasvatusyritys. Muusta kalastuksesta verkkokalastus on vähentynyt, mutta jonkin verran PU-rysiä on otettu käyttöön.
Talvisodan pommitukset Sortavalassa
thumb|350px|[[Sortavalan luterilainen kirkko tulessa neuvostokoneiden pommituksen jäljiltä 2. helmikuuta 1940.]] Talvisodan pommitukset Sortavalassa tapahtuivat 19. joulukuuta ja 20. joulukuuta 1939 sekä 2. helmikuuta 1940. Pommituksissa kuoli 31 ihmistä ja rakennusten tuhot olivat mittavia. Pommituskertoja oli 23 ja konesuorituksia 200. Suurin pommituksista oli 2. helmikuuta 1940 tapahtunut, jossa 92 lentokonetta hyökkäsi viitenä aaltona.
Neuvostoliittolaisten tietojen mukaan 2. helmikuuta 1940 tapahtuneen pommituksen olisi suorittanut everstiluutnantti I. Pjatjuhinin komentama ''15. pikapommittajaprikaati'' 150 lentokoneen voimalla. Leningradin sotilaspiirin tilannekatsauksen (2. helmikuuta 1940) mukaan Ilmavoimamme ovat pommittaneet menestyksellisesti vihollisen sotilaallisia kohteita. Päivän pommituksissa kuoli 15 ihmistä ja 44 haavoittui. Sortavalan luterilainen kirkko tuhoutui.
Joidenkin tietojen mukaan Sortavalaa olisi pommitettu myös 3. helmikuuta 1940.
Piero Taruffi
Pierino ”Piero” Taruffi (12. lokakuuta 1906 Albano Laziale, Italia – 12. tammikuuta 1988 Rooma, Italia) oli italialainen kilpa-autoilija. Meksikon vuoden 1951 Carrera Panamerica -katukisan voiton jälkeen hän sai lempinimen "Silver Fox" eli hopeakettu varhaisessa elämänvaiheessa harmaantuneista hiuksistaan.
Taruffi ajoi uransa alkuaikoina (20-30-vuotiaana) Mille Migliassa sekä 1940-luvun lopun Grand Prix-kilpailuissa. Hän osallistui Formula 1 -sarjaan 40-vuotiaana ja ajoi 19 MM-osakilpailussa voittaen yhden niistä. Samassa kilpailussa hän ajoi myös kilpailun nopeimman kierroksen. Kaudella 1953 Taruffi ajoi urheiluautosarjoissa Lancian autolla ja voitti vuonna 1954 Targa Florion kilpailun. Hän palasi Formula 1:iin jo kaudella 1954 ajaen yhden kilpailun. Viimeiset vuodet hän ajoi Mercedeksen, Maseratin ja Vanwallin autoilla sekä kilpaili sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa. MM-pisteitä hän keräsi kaiken kaikkiaan 41. Voitettuaan vuoden 1957 Mille Miglian Taruffi eläköityi kilpa-ajoista ja perusti ajokoulun.
Formula 1:n MM-kilpailujen tulokset
* Jaettu auto.
Mulkolammi
Maantiede
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 120 metriä. Siihen laskee vain yksi suo-oja, mutta pääosa vedestä se saa harjujen pohjavedestä. Järven luusua sijaitsee järven luoteisrannalla, josta saa alkunsa 650 metriä pitkä laskuoja Pääjärvelle.
Järven rantaviiva on 0,58 kilometriä pitkä ja sen ranta on pääosin hiekka- ja sorapohjaista kangasmaastoa. Järven rannat ovat soistuneita, mutta sivustoja reunustavat pitkittäisharjujen rinteet. Rannat ovat rakentamattomia ja lähin tie on 200 metrin päässä kulkeva yhdystie 2831. Hämeenlinnan ja Lopen välinen raja sijaitsee 200 metrin päässä.
Luonnonhistoria
Mulkolammin synty tapahtui samoissa olosuhteissa kuin Pikku-Poikamolla, jonka yhteydessä on selostettu sen syntytapa.
Suuri koalitio
Suuri koalitio on hallitusratkaisu sellaisessa monipuoluejärjestelmässä, jossa on kaksi kilpailevaa suurta puoluetta. Suuressa koalitiossa nämä suuret puolueet muodostavat hallituksen keskenään. Tähän on tyypillisesti syynä se, etteivät ne saa edes apupuolueineen riittävää tukea (enemmistöä) hallitukselleen yksinään.
Mulkolammi
Historia
Vuoden 1884 Senaatin kartastossa järvi nimenä luki "Malkolampi".
Suuri koalitio
Saksa
Saksassa suuri koalitiohallitus muodostettiin ensimmäisen kerran 1966 kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä. Se oli ensimmäinen Saksan liittotasavallan hallitus, johon sosiaalidemokraatit ottivat osaa. Tämän hallituksen aikaa leimasivat opiskelijalevottomuudet ja perustuslain 17. lisäyksen, hätätilalakien ajaminen läpi. Liittokanslerina tässä ensimmäisessä CDU.n ja SPD:n suuressa koalitiossa vuosina 1966–1969 oli kristillisdemokraatti Kurt Georg Kiesinger.
Koalitiohallitus hajosi syksyllä 1969. Sosiaalidemokraatit voittivat vaaleissa ja Willy Brandt muodosti hallituksen, tällä kertaa FDP:n kanssa.
Toisen kerran suuri koalitio kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien välillä muodostettiin marraskuussa 2005 Angela Merkelin johdolla, ja kolmannen kerran joulukuussa 2013 ja neljännen kerran taas liittokansleri Angela Merkelin johdolla, kun syyskuun 2017 liittopäivävaalien ja erittäin vaikeiden hallitusneuvottelujen jälkeen saatiin lopulta maaliskuussa 2018 muodostettua taas kristillisdemokraattien ja sosiaalidemokraattien yhteishallitus.
Itävalta
Itävallassa suuri koalitio on muodostettu kansanpuolueen ja sosiaalidemokraattisen puolueen välillä 1945–1966, 1986–2000 ja 2006–2017. Toisen maailmansodan jälkeen ÖVP:n ja SPÖ:n lisäksi merkittävä kannatus oli ainoastaan kommunisteilla ja suuremmat puolueet saivat molemmat säännöllisesti noin 45 % äänistä vaaleissa. Koalitio päättyi toistaiseksi syksyyn 2017, jolloin ÖVP palasi yhteistyöhön kansallismielisen FPÖ:n kanssa, tällä kertaa ilman ulkopoliittisia vastalauseita EU:n sisällä.
Euroopan unionin parlamentti
Euroopan unionin parlamentissa on usein toiminut suuri koalitio, johon on kuulunut Euroopan kansanpuolueen ryhmä (EPP), Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä (S&D) ja Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä (ALDE).
Euroopan parlamentissa maltillisen oikeiston EPP:n ja sosiaalidemokraattien S&D:n sekä liberaalien ALDE:n suuri koalitio on käytännössä aina ollut Euroopan parlamentin enemmistössä. Vuoden 2019 Europarlamenttivaalit päättivät Euroopan kansanpuolueen ja Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien pitkäaikaisen enemmistön, jota he olivat pitäneet aina ensimmäisten Europarlamenttivaalien jälkeen vuodesta 1979.
Hannu Häme
Hannu Johannes Mäkinen, kirjailijanimi Hannu Häme (4. tammikuuta 1904 Virrat – 4. toukokuuta 1962 Virrat) oli suomalainen Virroilla asunut kotiseuturunoilija.
Hämeen runoja julkaistiin hänen elinaikanaan yksittäisinä eri lehdissä ja hän lahjoitti niitä myös ystävilleen käsin kirjoitettuina kopioina.
Riksbron
thumb|250px|Riksbron, taustalla valtiopäivätalo. Riksbron on Tukholman ydinkeskustassa sijaitseva silta, joka ylittää Norrströmin pohjoisen haaran ja yhdistää Helgeandsholmenin saaren Norrmalmiin välittömästi Ruotsin valtiopäivätalon pohjoispuolella. Se toimii jatkeena Norrmalmin puoleiselle Drottninggatanille ja Helgeandsholmenin puoleiselle Riksgatanille sekä Helgeandsholmenilta edelleen Stadsholmenille johtavalle Stallbron-sillalle.
Riksbron rakennettiin vuonna 1931. Betonisen sillan suunnitteli arkkitehti Ragnar Östberg ja rakennutti insinööri K. A. Wickert. Riksbron on samansuuntainen läheisen Norrbron kanssa, mutta siinä missä Norrbro on kolmiaukkoinen holvisilta, Riksbronissa on vain yksi leveä jänne.
Aiheesta muualla
59.32822°N, 18.06706°W
Siptah
pienoiskuva|pysty|Faarao Siptah veistoksessa. Siptah oli Egyptiä 19. dynastian aikaan vuosina 1194–1188 eaa. hallinnut faarao.
Siptahin isä oli hänen edeltäjänsä faarao Seti II ja kuningatar Tiaa oli hänen äitinsä. Siptah nousi lailliseksi kruununperijäksi Seti II:n ja Takhatin pojan Seti-merenptahin kuoltua. Seti II:n kuoleman jälkeen hän nousi valtaan. Tällöin hän oli vielä hyvin nuori ja mahdollisesti jollain tavoin kehitys- tai liikuntavammainen, sillä hänen haudasta löydetty jalkansa oli epämuodostunut (mm. CP-vammaa on esitetty syyksi). On epäselvää hallitsiko Siptah koskaan täydellisesti, sillä kuningatar Tausret sekä kansleri Bay vaikuttivat suuresti hänen hallitusaikanaan, ehkä jopa toimivat kanssahallitsijoina. Siptah kuoli kuudentena hallitusvuonnaan, jolloin kuningatar Tausret otti täyden vallan.
Siptah on haudattu Kuninkaiden laaksoon (hauta KV47). Hautaan on haudattu kaksi henkilöä, joista toisen oletetaan olevan itse Siptah ja toisen hänen äitinsä kuningatar Tiaa. Haudasta löytyi myös Siptahin epämuodostunut jalka. Jonkin aikaa hautauksen jälkeen, hautaan murtauduttiin ja kaikki Siptahin nimet pyyhittiin pois, mutta mahdollisesti kansleri Bay palautti ne myöhemmin.
D. J. Kalliokorpi
D. J. Kalliokorpi (vuoteen 1906 David Jeremias (Taavetti Jeremias) Järvinen, 25. heinäkuuta 1869 Hämeenkyrö – 5. huhtikuuta 1949 Tampere) oli suomalainen poliitikko, joka oli yksi Suomen ensimmäisistä kansanedustajista. Hän toimi sosialidemokraattisen puolueen kansanedustajana vuosina 1907–1908.
Kalliokorven vanhemmat olivat torppari Taavetti Jeremias Nikodemus Noppa ja Anna Lovisa Taavetintytär. Hän työskenteli Hämeenkyrössä torpparina ja puuseppänä, kunnes osti vuonna 1902 Kalliokorven perintötilan Viljakkalan Karhen kylästä. Eduskuntaan Kalliokorpi valittiin Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä vuoden 1907 eduskuntavaaleissa. Hänen maatilansa pakkohuutokaupattiin 1927, jonka jälkeen Kalliokorpi muutti Tampereelle ja työskenteli kirja- ja lehtikauppiaana.
Teoksia
Taito elää kauan terveenä ja onnellisena (1936). Tampereen Työväen Kirjapaino. Omakustanne nimimerkillä "D. J. K.".
Chiaotzu (Dragon Ball)
Ensiesiintyminen
Chiaotzun ensiesiintyminen tapahtui mangassa yhdeksän, kun Maailman vahvin kisat olivat alkamassa. Kisoissa Chiaotzu taisteli Krilliniä vastaan mutta hävisi. Animessa Dragonball sarjan puolivälissä, jolloin Chiaotzu, Tienshinhan ja villisika huijasivat rahaa pistämällä villisian terrorisoimaan kylää minkä takia Chiaotzu ja Tien palkataan hoitelemaan villisika.
Ulkonäkö
List of Dragon Ball characters
Toimitusjohtaja
Toimitusjohtaja on useissa yhteisömuotoja koskevissa laeissa käytetty termi henkilöstä, jolla on vastuu päivittäisestä yrityksen hallinnoimisesta.
Toimitusjohtajan valinta on Suomessa tavallisesti vapaaehtoista; yhtiö voi toimia myös ilman toimitusjohtajaa. Toimitusjohtajan asema vaihtelee yhtiömuodon mukaan. Henkilöyhtiössä toimitusjohtajan saattaa erottaa yhtiömies yksin henkilöyhtiön luonteen vuoksi. Osakeyhtiössä toimitusjohtajan nimityksestä sekä asemasta päättää yhtiön hallitus, jollei yhtiöjärjestys määrää toisin.
Yhteisölaeissa toimitusjohtajalle on säädetty usein yleistoimivalta (esimerkiksi juoksevan hallinnon hoitaminen) ja lukuisia erikseen mainittuna tehtäviä. Osakeyhtiön yhtiökokous voi päättää yksimielisenä toimitusjohtajalle muutoin kuuluvasta asiasta toimitusjohtajasta riippumatta.
Missään suomalaisessa yhteisömuodossa ei ole mahdollisuutta käyttää toimitusjohtajana oikeushenkilöä, vaan toimitusjohtajan on aina oltava luonnollinen henkilö. Joissakin muissa maissa, kuten Hollannissa, eräiden yhtiömuotojen toimitusjohtajaksi voidaan valita oikeushenkilökin, kuten esimerkiksi toinen yhteisö.
Muita nimityksiä
Asunto-osakeyhtiöissä toimitusjohtajasta käytetään termiä isännöitsijä.
Suuren yrityksen toimitusjohtajasta käytetään joskus nimitystä pääjohtaja.
Konsernin emoyhtiön toimitusjohtajasta käytetään joskus nimitystä konsernijohtaja.
Varatoimitusjohtaja
Toimitusjohtajan varahenkilöstä on perinteisesti käytetty nimitystä varatoimitusjohtaja. Viime aikoina uusituissa laeissa (osakeyhtiölaki ja osuuskuntalaki) nimitys on muutettu toimitusjohtajan sijaiseksi.
Oikeudet ja velvollisuudet
Toimitusjohtaja ei kuulu työsopimuslain piiriin, eikä hänelle siksi ole irtisanomisaikaa hänen työnsä hallintoelinluonteen vuoksi. Usein laaditaan kuitenkin toimitusjohtajasopimus, joka säätelee paitsi irtisanomista ja siitä maksettavaa korvausta myös työsuhde-etuja.
Vastuun jakaminen hallituksen ja toimitusjohtajan välillä voi olla hankalaa, ja eri yhtiöissä on erilaisia ratkaisuja. Laissa ei säädetä asiasta tarkasti. Mikäli yhtiöllä ei ole toimitusjohtajaa, hallitus vastaa yhtiön juoksevien asioiden järjestämisestä kuten kirjanpidosta ja työsuhteiden järjestämisestä.
Matti Pörhö
Matti Johannes Pörhö (19. joulukuuta 1952 Tornio) on suomalainen liikemies, kauppaneuvos ja autoliikekonserni Pörhön toimitusjohtaja. Hän johtaa vanhempiensa perustamaa ketjua, ja sai sen kasvamaan yhdeksi Suomen suurimmista autoliikkeistä. Ketjuun kuuluu yhdeksän myymälää Pohjanmaalla ja Pohjois-Suomessa. Ne edustavat yhdeksää automerkkiä: Audi, Kia, Mazda, Mitsubishi, Nissan, Peugeot, SEAT, Škoda ja Volkswagen.
Oman liikkeen johtamisen lisäksi Pörhö on vakuutusyhtiö Fennian hallintoneuvoston puheenjohtaja, jääkiekkoseura Oulun Kärppien hallituksen puheenjohtaja ja Alkon hallituksen jäsen. Hän toimi aiemmin myös Autoalan Keskusliiton puheenjohtajana.
Toimitusjohtaja
Oikeudet ja velvollisuudet
Toimitusjohtajaa koskee yhtiön hallintoa koskeva huolellisuus- ja lojaliteettivelvoite. Toimitusjohtajan tulee siis toimia huolellisen johtajan tavoin sekä hyvän liikkeenjohtotavan mukaisesti. Velvoitteen rikkominen, esimerkiksi yhden osakkaan suosiminen muiden kustannuksella, saattaa johtaa henkilökohtaiseen vahingonkorvausvastuuseen. Toimitusjohtajan huolellisuuden arvioinnissa käytetään vertailukohtana yleisesti huolellisen johtajan toimintaa, ei siis tietyissä tapauksissa riitä, että toimitusjohtaja toimii yhtä huolellisesti kuin omissa asioissaan, vaan hänen tulee toimia kuten huolellinen johtaja tehtävässä toimisi.
Toimitusjohtajan ominaisuudet
Ruotsin suurimpien pörssiyhtiöiden toimitusjohtajiksi päätyivät tyypillisimmin henkilöt, jotka olivat armeijan alokastesteissä olleet älykkäitä, tunneälykkäitä, sosiaalisia, sinnikkäitä, aloitteellisia ja vastuuta ottavia. He olivat myös muutaman sentin keskimääräistä pidempiä ja heillä oli vakaa tunne-elämä.
Yritysjohtaja Torbjörn Magnussonin mukaan johtajan pitää priorisoida aikansa päätehtäviin eikä tarttua vähämerkityksisiin asioihin. Moni sortuu käyttämään aikaansa hienoihin tapahtumiin, taidepiireihin tai sponsorointiin.
Osmo Harkimo
Osmo Uolevi ”Ossi” Harkimo (entinen Händelin, 7. lokakuuta 1923 Kymi – 8. huhtikuuta 2007 Sipoo ) oli suomalainen elokuvaaja, joka kuvasi yli 40 elokuvaa. Hänet muistetaan muun muassa yhtenä Tuntemattoman sotilaan (1955) kuvaajista ja leikkaajista.
Lyhytelokuvien lisäksi Harkimo kuvasi paljon sodanaikaisia dokumentteja sekä myös urheilu- ja lyhytdokumentteja. Hän työskenteli vuodesta 1961 lähtien ohjaajana Yle TV1:ssä sekä näytteli pikkurooleja muun muassa elokuvissa Tuntematon sotilas (1955, sotapoliisin luutnantti), Pähkähullu Suomi (1967, salapoliisi) ja Badding (2000, vanha herra).
Osmo Harkimo oli naimisissa teollisuusneuvos Herrick Hackmanin tyttären Doris Marian kanssa. Heidän kolme lastaan ovat liikemies Harry Juhani ”Hjallis” Harkimo, yrittäjä Roy Juhani ”Rolle” Harkimo ja Maria Helena Thelen (s. 1960), joka on naimisissa Kenneth Thelenin kanssa.
Harkimo menehtyi pitkään sairauteen kotonaan Sipoossa. Hänet on haudattu Östersundomin hautausmaalle Helsinkiin.
Victoria Borisova-Ollas
Victoria Borisova-Ollas (s. 1969 Vladivostok) on venäläis-ruotsalainen säveltäjä. Hän opiskeli Moskovan konservatoriossa muiden muassa Nikolai Korndorfin johdolla; Korndorfin muistolle Borisova-Ollas omisti myöhemmin teoksensa The Kingdom of Silence (2003). Borisova-Ollas täydensi opintojaan Yhdistyneessä kuningaskunnassa sekä Ruotsissa, johon hän muutti vuonna 1992.
Borisova-Ollasin teoksissa on usein uskonnollinen sanoma; hänen tärkein inspiraation lähteensä on Psalmien kirja. Hänen teoksilleen valitsemansa nimet on usein otettu pyhistä kirjoituksista. Hänen musiikkiinsa ovat vaikuttaneet myös muun muassa maalaustaide sekä Vladimir Nabokovin, Salman Rushdien ja William Shakespearen kirjallisuus. Borisova-Ollas on saanut teoksillaan useita palkintoja, kuten Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian palkinnon ensimmäisestä sinfoniastaan sekä Ruotsin säveltäjäliiton Hilding Rosenberg -palkinnon. Vuonna 2011 Borisova-Ollasista tuli ensimmäinen nainen, joka voitti Christ Johnson -sävellyspalkinnon Ruotsin kuninkaalliselta musiikkiakatemialta; tämä palkinto tuli klarinettikonsertosta Golden Dances of the Pharaohs.
Jean-Guy Wallemme
Jean-Guy Wallemme (s. 10. elokuuta 1967) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen maalivahti.
Ura pelaajana
Wallemme pelasi suurimman osan urastaan RC Lensin maalilla. Hän debytoi seurassa marraskuussa 1986 ottelussa Paris Saint-Germainia vastaan ja edusti sen jälkeen seuraa kaikkiaan 404 liigaottelussa. Hän antoi usein seuransa saamat rangaistuspotkut ja teki urallaan Lensissä myös 14 maalia. Wallemme päätti ensimmäisen 12 vuoden urakkansa Lensissä kauteen 1997–98, joka päättyi seuran mestaruusjuhliin. Hän kävi pelaamassa puoli vuotta Coventry Cityssä ja FC Sochaux'ssa, mutta ei onnistunut vakiinnuttamaan asemaansa niissä.
Vuonna 1999 Wallemme siirtyi AS Saint-Étienneen, jossa hän torjui palloja kahden kauden ajan. 2001 hän palasi Lensiin, jossa hän pelasi uransa viimeisellä kaudella 35 ottelua ja teki kaksi maalia.
Ura valmentajana
Wallemme aloitti valmennusuransa tammikuussa 2001, kun hän otti yhdessä Rudi Garcian kanssa AS Saint-Étiennen valmennusvastuun. He valmensivat seuraa puoli vuotta, kunnes Alain Michelistä tuli ASSEn päävalmentaja. 2002 Wallemme siirtyi amatööriseura RC Paris'n päävalmentajaksi. RC Paris'ssa Wallemme vietti pari vuotta, ja seura sijoittui amatöörisarjassa parhaimmillaan kolmanneksi.
2004 hän siirtyi FC Rouenin peräsimeen. Tavoitteena oli säilyttää seura Ligue 2:ssa, mutta tavoite epäonnistui seuran jäätyä sarjajumboksi. Marraskuussa 2004 hänen sopimuksensa sanottiin irti.
Seuraavina vuosina Wallemme luotsasi amatööriseuroja Ranskassa ja Belgiassa. Toukokuussa 2008 hän siirtyi yllättäen Ligue 2:een pudonneen RC Lensin peräsimeen. Debyyttikausi Lensissä päättyi Ligue 2:n mestaruuteen ja nousuun pääsarjatasolle. Wallemmen valmennusuran debyyttikausi pääsarjatasolla päättyi sijalle 11. Kausi 2010–11 lähti käyntiin huomattavasti heikommin, ja lopulta ranskalaisvalmentaja jätti Lensin tammikuun alussa 2011. Tuolloin seura oli liigassa toiseksi viimeisenä.
Elokuun lopulla 2011 Wallemmesta tuli Kongon maajoukkueen päävalmentaja.
Kesäkuussa 2013 Wallemme siirtyi Belgian 2. divisioonassa pelaavan R. White Star Brysselin päävalmentajaksi. Pesti päättyi kuitenkin jo ennen kauden alkua, kun seura erotti Wallemmen heinäkuun lopussa 2013.
Daniel Franzese
pienoiskuva|Daniel Franzese vuonna 2015. Daniel Franzese (s. 9. toukokuuta 1978 Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Mean Girls, Bully ja Maailmojen sota.
Harry Osborn
Harry Osborn on Marvel Comics hahmo Hämähäkkimies-sarjakuvassa, jonka loivat Stan Lee ja Steve Ditko. Hänen ensiesiintymisensä nähtiin The Amazing Spider-Man numerossa 31 vuonna 1965.
Harry Osborn
Harry Osborn on Norman Osbornin, Vihreän Menninkäisen, poika. Harry oli Peter Parkerin (Hämähäkkimies) paras ystävä. Kun Norman Osborn Vihreänä Menninkäisenä kuoli taistellessaan Hämähäkkimiestä vastaan, Harry päätti kostaa sen, kun hän luuli Hämähäkkimiehen tappaneen isänsä. Myöhemmin Harry meni naimisiin ja otti isänsä yrityksen hallintaansa.
Hän löysi isänsä kemikaalit, joilla hän sai supervoimat, ja Harrysta tuli uusi Vihreä Menninkäinen. Hän käytti isänsä varusteita, tosin nopeampaa kiituria. Yrittäessään kostaa Peterille hän lopulta kuoli kemikaalien sivuvaikutuksiin, jotka olivat tappavia. Juuri ennen kuolemaansa hän sanoi Hämähäkkimiehelle eli Peterille että he olisivat ikuisesti parhaat ystävät.
Myöhemmin selvisi, että Harryn kuolema olikin Norman Osbornin (alkuperäisen Menninkäisen) ja Mysterion luoma illuusio ja, että Harry on viettänyt "kuolemansa" jälkeisen ajan Euroopassa.
Nuoruus ja ihastukset
Harry syntyi New Yorkissa Norman Osbornelle ja Emily Osbornelle. Kuitenkin, hänen äitinsä kuoli monta vuotta myöhemmin. Hän kävi Empire State Universityn koulua. Hän pärjäsi hyvin koulussa ja ihastuikin sitten opiskelija Gwen Stacyyn.
Harry ei aluksi ollut Peterin ystävä. Mutta myöhemmin huomatessaan että Peter oli ujo nörtti, hänestä tuli silti Peterin paras kaveri. Harry ei tajunnut että Peter olikin Hämähäkkimies, ja sen että hän taisteli kahdesti isäänsä vastaan, joka oli tullut Vihreäksi Menninkäiseksi. Harryn ihastus oli myöhemmin vanhempana Mary Jane Watson.
Myöhempinä vuosinaan Harry ihastui Lily Hollisteriin, jonka kanssa sai toisen poikansa Stanleyn. Harry kuitenkin tylysti jätti Lilyn, kun sai tietää tämän olevan menninkäsimäinen Uhka.
Voimat ja varusteet
Vasta sen jälkeen kun Harry oli juonut menninkäisseerumia, hän sai supervoimat: Voimakkaampi, parempi tasapaino, aggressiivisuuden lisäys. Harrylla oli kaikki isänsä varusteet, sama menninkäispuku, kurpitsapommit ja kiituri, jota hän oli parantanut nopeudeltaan, sekä muunnellut nykyaikaisemman näköiseksi.
Animaatiosarja
Harry esiintyi Hämähäkkimies-animaatiosarjassa aluksi sivuhahmona, mutta nousi suuren rooliin isänsä menettämisen ja toiseksi Vihreäksi Menninkäiseksi tulemisen myötä. Sarjassa Gary Imhoff toimi Harry Osbornin/Vihreä Menninkäisen II:sen äänenä. Sarjassa nähdään Harryn ja Liz Allanin avioituvan, mutta sarja ei etene niin pitkälle, että katsojat saisivat nähdä Norman "Normie" Osborn Jr. (Vihreä Menninkäinen V) syntymisen.
Spider-Man – hämähäkkimies
Vuonna 2002 Sam Raimi ohjasi elokuvan Spider-Man – hämähäkkimies, jossa Harry Osbornea esittää James Franco ja Vihreää Menninkäistä esittää Willem Dafoe. Elokuvassa Harry on Peterin paras kaveri, joka aluksi häpeää isänsä rikkautta. Harry ei tiedä että Peter on Hämähäkkimies ja Norman Vihreä Menninkäinen. Harry on ihastunut Mary Jane Watsoniin, mutta kun näkee tämän ja Peterin melkein suutelemassa, Harry uskoo menettäneensä toivon hurmata Mary Janen. Samaan aikaan Norman saa selville että Hämähäkkimies ja Peter ovatkin sama henkilö. Kun hän kertoo tämän isälleen, hän lupaa hyvittää sen että ei ole ollut tukena Harrylle ollenkaan. Niinpä Vihreänä Menninkäisenä hän yrittää tappaa Peterin. Kun Vihreä Menninkäinen Hämähäkkimiestä vastaan on hävimäisillään, hän pyytää anteeksi ja paljastaa olevansa Norman Osborn. Samalla hän salaa laittaa kiiturinsa iskeytymään Peteriin. Hämähäkkimies kuitenkin väistää kiiturin ja se seivästääkin Norman Osbornin. Hän kuolee ja Peter vie hänen ruuminsa kotiin. Harry näkee kun Hämähäkkimies laittaa Normanin ruumiin sängylle ja luulee nyt Hämähäkkimiehen tappaneen isänsä.
Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2
Vuonna 2004 elokuvassa Spider-Man 2 – Hämähäkkimies 2 Harry ottaa isänsä paikan Oscorpin johtajana ja liittoutuu Tohtori Mustekalan kanssa. Hän päättä kostaa Hämähäkkimiehelle ja niinpä pyytä tohtori Mustekalaa tuomaan hänet elävänä. Vastineeksi tohtori Mustekala haluaa harvinaista tritiumia, jota Harry omistaa, jotta voisi uudestaan rakentaa laitteensa joka epäonnistui. Kun Tohtori Mustekala tuo Hämähäkkimiehen elävänä Harry antaa vastineeksi hänen haluamaansa tritiumia. Tohtori Mustekala lähtee pois. Harry ottaa puukon ja aikoo tappaa Hämähäkkimiehen, mutta päättäkin katsoa kuka tämä kyseinen sankari oikeasti onkin. Hän ottaa naamarin pois ja järkyttyy huomatessaan että Hämähäkkimies onkin Peter Parker. Ihmeissään oleva Harry päästää silti Peterin menemään pelastaakeen Mary Janen tohtori Mustekalan paikasta ja pysäyttämään tämän aikeen. Elokuvan lopussa Harry ihmeissään miettii, kun kuuleekin yhtäkkiä Vihreän Menninkäisen naurua. Hän näkee isänsä "kummituksen" peilistä, joka käskee Harryn kostaa Peterille. Harry ei silti suostu ja heittääkin puukkonsa peiliin. Peili hajoaa ja Harry löytää omituisen paikan sen takaa. Siellä on kaikki Vihreän Menninkäisen varusteet.
Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3
Vuonna 2007 elokuvassa Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3 Harry päättää kostaa Peterille käyttäen joitakin Vihreän Menninkäisen varusteita. Harryn alter egoksi tulee Uusi Menninkäinen (New Goblin) Vihreän Menninkäisen sijaan. Harry ei käytä isänsä kiituria vaan uutta, lumilautaa muistuttavaa kiituria jonka nimi on Sky Stick. Norman Osborn nähdään vielä tässäkin elokuvassa "kummituksena" peilistä. 23 maaliskuuta vuonna 2007 olevassa viimeisessä Spider-Man 3 trailerissa näytettiin kuollut Harry rakennustyömaalla, Venom tappoi hänet iskemällä tähän hänen kiiturinsa jossa olivat terät esillä. Alun perin Venomin piti iskeä Peteriä, mutta Harry hyppäsi tielle. Kurpitsapommi jonka Peter heitti Harryn naamaan aiheutti arpia hänen naamaansa ja mahdollisesti hänen oikea silmä sokeutui. Harry oli mukana viimeisessä taistelussa Hiekkamiestä ja Venomia vastaan.
The Amazing Spider-Man 2
Vuonna 2014 elokuvassa The Amazing Spider-Man 2 Harrya ja Vihreää Menninkäistä näyttelee Dane DeHaan. Tässä versiossa Harry ei peri Menninkäisrooliaan isältään vaan ryhtyy siihen ruiskutettuaan suoneensa hämähäkkien DNA:ta, jonka piti parantaa Harryn kuolettava sairaus ”retroviraali hyperplasia”, johon Norman itse oli jo kuollut. DNA ei kuitenkaan vaikuta odotetulla tavalla vaan pahentaa sairautta. Viimeisenä keinonaan Harry pukee ylleen Oscorpin sotahaarniskan ("Menninkäishaarniska"), joka lievittää käyttäjänsä taisteluissa saatuja vammoja. Hän vie mukanaan myös kiiturin, kurpitsapommeja sekä muita Oscorpin valmistamia aseita kostaakseen Hämähäkkimiehelle "välinpitämättömyyden" sairauttaan kohtaan. Nähtyään Hämähäkkimiehen Gwen Stacyn kanssa Harry saa tietää Hämähäkkimiehen olevan Peter Parker. Menninkäisenä Harry surmaa Gwenin, mutta menettää tajuntansa oltuaan hetken setin kuristuksessa taistelun aikana. Harry joutuu vankilaan, josta hän välittää Gustav Fiersille kaiken tämän tarvitseman erikoisryhmää varten, jonka ensimmäinen jäsen on rikollinen nimeltä Aleksei Sytsevich.
Podolian kuvernementti
Podolian kuvernementti oli kuvernementti vuosina 1795–1925. Se kuului ensin Venäjän keisarikuntaan vuosina 1795–1917, ja sittemmin muodosti osan Ukrainan kansantasavaltaa (1917–21) ja Ukrainan sosialistisista neuvostotasavaltaa (1921–1925).
thumb|250px|left|Podolian kuvernementin kartta 1820. thumb|250px|left|Podolian kuvernementin rajat ja kihlakunnat. [[Brockhaus–Jefron -tietosanakirjan (1890—1907) kuvitusta.]] Kuvernementin naapureina olivat vuoden 1917 alussa pohjoisessa Volynian, koillisessa Kiovan ja kaakossa Hersonin kuvernementit. Lounaassa alue rajoittui Bessarabian kuvernementtiin ja lännessä Itävalta-Unkariin.
Vuonna 1897 kuvernementin alue oli jaettu 12 kihlakuntaan. Asukasluku oli 3 018 299 ja 92,6 prosenttia väestöstä asui maaseudulla. Suurimmat kaupungit olivat tällöin Kamjanets-Podilskyi (35 934 as.), Vinnytsja (30 563 as.), Balta (23 363 as.), Proskurov (22 855 as.) ja Mohyliv-Podilskyi (Могилі́в-Поді́льський; Могилёв-Подо́льский, Могилев на Днестре, 22 315 as.).
Asukkaiden äidinkielistä tärkeimmät olivat vuonna 1897: ukraina (80,9 % väestöstä), jiddiš (12,2 %), venäjä (3,3 %), saksa (2,3 %). Jokin muu äidinkieli oli 1,3 prosentilla asukkaista.
Termiittisammakko
Termiittisammakko eli punajuovasammakko eli juovakumisammakko (Phrynomantis bifasciatus) on ahdassuusammakoiden heimoon kuuluva sammakkolaji. Se elää Afrikan etelä- ja itäosien savanneilla.
Termiittisammakko on 4–6 senttiä pitkä. Sen vartalo on pitkä ja litteä ja sillä on pienet raajat. Pää on suippo, ja silmät ovat pienet ja pupillit pyöreät. Punaiset tai vaaleanpunaiset juovat ja läiskät mustan kiiltävällä taustalla kertovat sammakon myrkyllisyydestä. Uhattuna termiittisammakko voi nousta jaloilleen ja pullistaa ruumiinsa, erittäen samalla myrkkyä iholleen. Nautittuna myrkky voi olla ihmiselle kuolettava. Termiittisammakon juovien väri vaihtuu päivän mittaan, sillä ne haalistuvat kirkkaassa valossa.
Termiittisammakko syö hyönteisiä, etenkin muurahaisia ja termiittejä. Se kaivautuu maan alle ja nousee yleensä esiin vain öisin. Se elää pääasiassa maassa, ja se liikkuu kävellen tai juosten sen sijaan että se hyppisi. Paritteleminen tapahtuu lammikoissa sateiden jälkeen. Koiraat kurnuttavat paritteluaikana lammikoiden reunoilla, ja niiden ääni voi kuulua lähes kilometrin päähän. Kuteakseen sammakot kokoontuvat joukoittain mataliin lammikoihin. Naaras laskee veteen jopa 600 munan rykelmiä, jotka kiinnittyvät vesikasveihin. Nuijapäät kuoriutuvat neljän päivän kuluttua muninnasta, ja ovat valmiita muodonvaihdokseen noin kuukauden ikäisinä.
Hannu Helander
Hannu Juhani Kustaa Helander (s. 23. syyskuuta 1956 Tampere ) on suomalainen jääkiekkoilija. Helander pelasi puolustajana SM-sarjaa ja sittemmin -liigaa Ilveksessä vuosina 1972–80 ja 1983–89 sekä välissä kolme kautta Tapparassa. Hän voitti SM-kultaa Tapparassa 1982 ja Ilveksessä 1985. Hänet valittiin SM-liigan tähdistöön kaudella 1981–82. Hän pelasi SM-liigassa 556 runkosarjaottelua ja 54 pudotuspeliä.
Helander edusti Suomea nuorten EM-turnauksessa 1974 ja aikuisten MM-kilpailuissa 1982 ja 1983. Hän pelasi myös SM-liigassa kaudella 1984 kutakin seurajoukkuetta vastaan yhden ottelun pelanneessa olympiajoukkueessa neljä ottelua, mutta ei lopulta päässyt Sarajevon olympiakisoihin.
Phoenix Roadrunners varasi Helanderin WHA-liigan varaustilaisuudessa 1976 numerolla 112. NHL:ään Helanderia ei varattu.
Sorsastaja
Sorsastaja on Kansallisteatterin Willensaunassa vuonna 2006 ensi-iltansa saanut Pirkko Saision ohjaama ja kirjoittama näytelmä.
Lähteet
Sorsastaja
Kotiliesi
Kotiliesi on Otavamedian julkaisema 27 kertaa vuodessa ilmestyvä suomalainen naistenlehti.
Lehden päätoimittaja maaliskuusta 2015 lähtien on Saija Hakoniemi, joka vastaa myös muista Otavamedian kodinlehdistä.
Kotilieden ensimmäinen lehti ilmestyi vuonna 1922. Lehti sai suuren suosion heti alusta alkaen, ja se sai vahvan kytkennän kotitalouksiin ja perheisiin sekä mahdollisuuden vaikuttaa yhteiskuntaan. Vuonna 1925 Kotiliedellä oli 79 000 vakituista tilaajaa, joihin kuului kolme vaikutusvaltaista naiskansanedustajaa. Kotilieden tarkoituksena oli opettaa naisia terveellisen ruoan valmistamisessa, asumisessa, kodinhoidossa, lastenkasvatuksessa ja sairauksien hoidossa.
Kotilieden Kummikerho
Kotilieden Kummikerho ry oli vuosina 1938–2021 toiminut hyväntekeväisyysyhdistys. Aikakauslehden yhteydessä toimiessaan se oli ollut Suomessa ainoa laatuaan.
Kummikerhon perusti Ida Salomaa. Yhdistyksen tehtävänä oli auttaa aineellisiin ja henkisiin vaikeuksiin joutuneita Suomessa asuvia perheitä ja yksityishenkilöitä. Parhaimmillaan paikallisia käsityökerhoja toimi yli 700 ympäri Suomea. Perheille annettiin vuosikymmenten ajan apua, jota koordinoitiin yhteistyössä kuntien, yhdistysten tai muiden yhteisöjen kautta. Kirjeenvaihtoa käytiin suoraan perheiden ja Kummikerhon välillä, ja Kotiliesi-lehti raportoi ahkerasti Kummikerhon toiminnasta. Esimerkiksi koululuokilla tai yksittäisillä perheillä saattoi olla oma "kummiperhe", jota he auttoivat. Avustuksina lahjoitettiin esimerkiksi lehmiä, vaatteita ja muuta välttämätöntä tavaraa. Kummikerhon toiminta ja sitä kautta organisoidut "kapalokerhot” johtivat myöhemmin äitiyspakkausinstituution kehittymiseen.
Kummikerhon toimintaa organisoitiin Kotilieden toimituksesta vuosikymmenten ajan, ja sen pitkäaikaisena toiminnanjohtajana toimi mm. Salme Parviainen (1926–2015). . Kummikerhon Käsityökerhon toimintaa koordinoi 1990-luvulta lähtien Ida Salomaan tyttärentytär Marja Peltonen (synt. 1941). Viime vuosikymmeninä yhdistys on tukenut muun muassa virkistyslomia omaishoitajille ja sairaiden lasten vanhemmille, avustanut äkilliseen hätään joutuneita perheitä sekä rahoittanut kirjojen ja muiden tarvikkeiden hankintaa vähävaraisten perheiden nuorten lukio- tai ammattiopintoihin ja harrastuksiin.
Kummikerhon toiminta päättyi vuonna 2021, kun sen toiminta yhdistyksenä purettiin yhteisellä päätöksellä. Kummikerhon hallituksen puheenjohtajana toimi Kotiliesi-lehden päätoimittaja, ja viimeiset vuodet (2005–2021) tehtävää hoiti Leeni Peltonen. Seija Katilan toimittama historiikki Pieni ihme paketissa – Kotilieden Kummikerho, avustustyötä jo 80 vuotta julkaistiin vuonna 2017.
Kristian Heiskari
Kristian Johannes Heiskari (s. 22. toukokuuta 1992 Tammisaari ) on suomalainen tositelevisioesiintyjä. Hän tuli tunnetuksi voitettuaan Big Brotherin vuonna 2019.
Julkisuudessa
Heiskari tuli tunnetuksi voitettuaan Big Brotherin syksyllä 2019. Hän teki historiaa tositelevisiossa voitettuaan perään toisen ison televisioformaatin Selviytyjät Suomen.
Heiskari piti podcastia nimeltä Lainsuojattomat yhdessä Archie Cruzin kanssa. Heidän välinen yhteistyönsä kuitenkin päättyi heti ensimmäisen jakson jälkeen. Samalle kanavalle Heiskari on aiemmin julkaissut matka-aiheisia vlogejaan voitettuaan Big Brotherin.
Vihko
thumb|Kovakantiseen vihkoon tehtyjä piirustuksia ja muistiinpanoja. Vihko on pieni paperinen muistiinpanojen merkitsemiseen tarkoitettu kirja. Vihkoa käytetään myös piirtämiseen. Vihot eroavat toisistaan muun muassa käytetyn materiaalin, koon, viiva- ja ruutupainantojen tai sivumäärän mukaan. Vihkojen yleisimmät sivumäärät ovat joko 40 tai 80 sivua. Euroopassa vihkojen koot ovat yleensä A-sarjaa, esimerkiksi A5 tai A6.
Tavanomaisten ruudullisten kouluvihkojen ruudut ovat yleensä neliön muotoisia 7 mm × 7 mm suuruisia ruutuja.
Martin Sauer
Ura
Sauer on saavuttanut perämiehenä kahdeksikon olympiakultaa vuoden 2012 kesäolympialaisista Lontoosta ja vuoden 2021 kesäolympialaisista Tokiosta sekä hopeaa Rio de Janeirosta 2016. MM-kilpailuista Sauer on saavuttanut kahdeksan kultaa, neljä hopeaa ja kaksi pronssia. Mitaleista seitsemän kultaa ja neljä hopeaa ovat tulleet kahdeksikosta ja kevyestä kahdeksikosta, loput perämiehellisestä nelosesta. EM-kilpailuista Sauerilla on perämiehenä yhdeksän kultaa kahdeksikosta, vuosilta 2010 ja 2013–2020.
Bob Dylan (albumi)
Bob Dylan on laulaja-lauluntekijä Bob Dylanin maaliskuussa 1962 julkaistu esikoisalbumi. Albumi sisältää lähinnä kansanlauluja ja cover-versioita muiden artistien kappaleista. Dylanin omia lauluja levyllä on vain kaksi, ”Song to Woody” ja ”Talkin’ New York”.
Hot Springsin piirikunta
Hot Springsin piirikunta on piirikunta Yhdysvaltain Wyomingin osavaltiossa. Vuonna 2000 Hot Springsissä asui 4 882 ihmistä. Piirikunnan hallintokeskus on Thermopolis. Muita suurempia asutuskeskuksia ovat East Thermopolis, Kirby, Lucerne ja Owl Creek.
Väestö
Vuonna 2000 Hot Springsin piirikunnassa asui 4 882 ihmistä. Väestötiheys oli alle yksi asukas per neliökilometri. 10,6 prosenttia piirikunnan asukkaista eli köyhyysrajan alapuolella. Piirikunnan etninen jakauma oli seuraavanlainen: 2,38 prosentilla oli hispaano- tai latinotausta. Sukujuuriltaan asukkaat olivat enimmäkseen saksalaista (23,3 %), englantilaista (17,0 %), irlantilaista (12,2 %), amerikkalaista (8,2 %) tai norjalaista (6,0 %) syntyperää.
Zakspeed 871
Zakspeed 871 on Chris Murphyn ja Heinz Zollnerin suunnittelema Formula 1 -auto, jota West Zakspeed Racing -talli käytti kaudella. Voimanlähteenä autossa oli Zakspeedin oma nelisylinterinen turbomoottori. Autolla kilpailuissa ajoivat brittiläinen Martin Brundle ja saksalainen Christian Danner.
Brundle saavutti autolla tallin historian ainoat MM-pisteet heti sen debyyttikilpailusta, San Marinon GP:sta. Loppukaudesta auton kehitystyö kärsi liian vähäisen rahoituksen puutteessa. Parhaimmillaan Brudle ylsi aika-ajoissa 13. lähtöruutuun Meksikon GP:ssa. Dannerin parhaaksi lähtöruuduksi jäi kolmesti saavutettu 16. Kilpailussa hänen parhaaksi tulokseksi jäi Australian GP:n seitsemäs sija.
Formula 1 -tulokset
Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa ja kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta.
WWF Fully Loaded
Fully Loaded oli jokavuotinen showpainin pay-per-view (PPV) -tapahtuma, jonka tuotti World Wrestling Federation. Tapahtuma oli aluksi In Your House PPV:n otsikko, mutta vuonna 1999 tapahtuma erkani ITH-tapahtumasta. Vuonna 2001 Fully Loadedin paikkasi Invasion-tapahtuma ja vuonna 2002 lopulta Vengeance paikkasi Fully Loadedin jokavuotisessa PPV-kalenterissa.
1999
Fully Loaded (1999) pidettiin 25. heinäkuuta 1999 Marine Midland Arenalla Buffalossa, New Yorkissa.
2000
Fully Loaded (2000) pidettiin 23. heinäkuuta 2000 Reunion Arenalla Dallasissa, Texasissa
Tausret
Tausret haudattiin todennäköisesti hautaansa Kuninkaiden laaksossa (hauta KV14), mutta Ramses III otti haudan myöhemmin käyttöönsä isäänsä Setnakhtia varten. Tausretin muumiota ei ole tunnistettu, mutta haudasta KV35 (Amenhotep II) löytynyt naisen muumio on mahdollisesti hänen.
Lääkintöhallitus
Lääkintöhallitus (lyhenne LKH ) oli Suomen valtion keskusvirasto ja viranomainen, joka vastasi terveydenhoitoasioista. Se toimi eri nimillä vuosina 1811–1991. Lääkintöhallituksen vastuulla olivat muun muassa sairaaloiden, terveyskeskusten, lääkärien (vuoteen 1930 myös eläinlääkärien), kätilöiden, apteekkien ja lääkkeiden valmistuksen valvonta sekä terveydenhoidon kehittäminen. Nykyään samoista asioista vastaa pääasiassa Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.
Historia
Lääkintöhallituksen varhaisin edeltäjä, Collegium medicum eli Lääkintökollegio perustettiin asetuksella 26. marraskuuta 1811. Se oli Turun akatemian viidestä professorista muodostunut kollegio, joka valvoi lääkärilupia, sairaalain hallintoa, apteekkeja ja yleistä terveydenhoitoa. Lääkintöylihallitus syntyi, kun Collegium medicumin yläpuolelle perustettiin erillinen ylitirehtöörin (pääjohtajan) virka vuonna 1827. Laitos oli senaatin kansliatoimituskunnan (vuodesta 1869 siviilitoimituskunta, vuodesta 1917 sisäasiaintoimituskunta) alainen. Viraston nimi lyheni Lääkintöhallitukseksi vuonna 1878, kun Collegium medicum sulautettiin yhteen vuonna 1840 perustetun houruinhoidon johtokunnan eli ylimmän mielisairaiden hoitoa valvovan elimen kanssa. Lääkintätoimesta paikallistasolla vastasivat kuvernöörien (maaherrojen) alaisuudessa piirilääkärit ja -eläinlääkärit. Kunnallinen terveydenhoito alkoi Suomessa kehittyä 1800-luvun lopulla, jolloin kaupunkeihin ryhdyttiin perustamaan terveydenhoitolautakuntia.
Suomen itsenäistyttyä Lääkintöhallitus jatkoi toimituskunnasta 27. joulukuuta 1918 ministeriöksi muuttuneen sisäasiainministeriön alaisuudessa. Sosiaali- ja terveysministeriön alaisuuteen se siirtyi 1. heinäkuuta 1968. Eläinlääkintäasiat siirrettiin vuonna 1930 maatalousministeriölle. Vuoden 1972 kansanterveyslaki siirsi terveydenhuollon painopisteen sairaaloilta kunnallisille terveyskeskuksille. Lääkintöhallitus yhdistettiin 1. maaliskuuta 1991 Sosiaalihallituksen kanssa uudeksi Sosiaali- ja terveyshallitukseksi.
Cristian Marina
Cristian Marina (s. 1965 Cluj) on romanialais-ruotsalainen säveltäjä. Hän opiskeli synnyinmaassaan sellonsoittoa, ja hän sai myös sävellysopetusta Cornel Taranulta Gheorghe Dima -musiikkiakatemiassa. Vuonna 1987 hän muutti Ruotsiin, jossa hän jatkoi sävellysopintojaan Göteborgissa ja Tukholmassa. Hänen opettajiensa joukossa olivat Magnus Lindberg ja Sven-David Sandström; lisäksi hän opiskeli IRCAM:n Academie d'étéssä (Pariisi, 1995) Luca Francesconin ja Accademia Chigianassa (Siena, 1996) Franco Donatonin johdolla. Hän osallistui myös muiden muassa Brian Ferneyhoughin ja Philippe Manouryn kursseille sekä Miklos Marósin opetukseen.
Marinan teoksia on esitetty lukuisissa Euroopan maissa, Japanissa ja Hongkongissa sekä useita kertoja ISCM:n maailman musiikkipäivillä. Hänen nuottinsa julkaisee Edition Suecia, ja hänen teoksiaan on levytetty useilla levymerkeillä, joihin kuuluu Phono Suecia.
Useimmat taidemusiikin genret ovat edustettuina Marinan tuotannon joukossa. Hänen musiikkinsa esittäjiensä joukossa ovat olleet Bukarestin George Enescu -filharmonikot ja Tukholman saksofonikvartetti.
Ruoholammi (Lopen Vojakkala)
Ruoholammi on Kanta-Hämeessä Lopella oleva lampi, joka kuuluu Ilmetynjoen valuma-alueeseen. Joki kuuluu Kokemäenjoen vesistön Loimijoen valuma-alueella olevaan Turpoonjoen valuma-alueeseen.
Maantiede
Lampi on pieni ja pyöreä muodoltaan ja se sijaitsee Väärätmäen alanteessa olevassa suossa. Lammesta ei lähde tai siihen ei laske ojia. Sen halkaisija on vain 25 metriä. Ympäristö on hiekka- ja soramaastoa, jossa kasvaa kangasmetsää. Hämeenlinnan ja Lopen välinen raja ylittää suon ja kulkee 50 metrin päässä lammesta. Yhdystie 2831 kiertää lampea ympäröivän suon.
Akateeminen vapaus
Akateeminen vapaus tarkoittaa yliopistojen opettajien ja opiskelijoiden vapautta opettaa, opiskella, hankkia tietoa ja tehdä tutkimusta ilman lain, institutionaalisten säännösten tai julkisen paineen aiheuttamaa kohtuutonta väliintuloa tai rajoituksia.
Akateemisen vapauden muotoja ovat esimerkiksi:
Akateemisen vapauden puolestapuhujien mukaan akateemisen vapauden tarkoitus ei ole opettajien ja opiskelijoiden mukavuus, vaan sen tuomat hyödyt yhteiskunnalle. Opetuksen katsotaan hyödyttävän yhteiskuntaa synnyttämällä lisää tietoa parhaiten silloin, kun valtio, kirkko ja erilaiset eturyhmät eivät rajoita tutkimusta.
Akateeminen vapaus alkoi muodostua keskiajan eurooppalaisissa yliopistoissa, vaikka opettajien puheita yhä tuomittiinkin uskonnollisin perustein. Yliopistoista tuli suojeltuja itsehallinnollisia yhteisöjä, ja ne saivat vapauden päättää itse opetushenkilökunnastaan, opiskelijavalinnastaan ja valmistumiskriteereistään. Kirkko ja valtio ovat tosin myöhemminkin pyrkineet rajoittamaan yliopistojen autonomiaa. Saksalaisesta Göttingenin yliopistosta tuli 1700-luvulla ja Berliinin yliopistosta 1800-luvulla suunnannäyttäjiä akateemisen vapauden toteutumisessa.
Akateeminen vapaus ei ole rajatonta, vaan sitä rajoittavat koko yhteiskunnalle yhteiset lait. Akateeminen vapaus supistuu myös usein sodan, laman ja poliittisen epävakauden aikoina. Akateemista vapautta esiintyy enemmän demokraattisissa maissa kuin epädemokraattisissa maissa. Saksassa akateeminen vapaus lakkautettiin natsivallan ajaksi, ja kommunistimaissa akateemista vapautta oli lähinnä luonnontieteissä ja kielitieteissä mutta ei yhteiskuntatieteissä tai humanistisissa tieteissä. Nykyaikana akateeminen vapaus on toteutunut parhaiten Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa, ja heikoimmin Afrikassa, Aasiassa ja Lähi-idässä. Akateemisen vapauden linnakkeena tunnetuissa Yhdysvalloissakin on 1980-luvulta alkaen alettu rajoittaa akateemista vapautta ottamalla käyttöön syrjivää ja loukkaavaa puhetta rajoittavia säännöksiä.
Paranormal State
Paranormal State on yhdysvaltalainen televisiosarja, jossa tutkitaan kartanoita ja tiloja, joissa väitetään kummittelevan.
Kiirastorstai
Kiirastorstai on pääsiäistä edeltävä torstai. Sitä vietetään kristillisissä kirkoissa Jeesuksen viimeisen aterian muistopäivänä ja ehtoollisen asettamisen päivänä. Se ei ole Suomessa virallinen pyhäpäivä toisin kuin sitä seuraava pitkäperjantai. Se on pyhäpäivä joissakin maissa, esim. Tanskassa ja Norjassa.
Raamatullinen tausta
thumb|300px|Leonardo da Vinci, Pyhä ehtoollinen, 1498.
Perinteet
Kiirastorstailla on eri kielissä useita nimiä. Suomenkielinen nimi kiirastorstai tulee muinaisruotsin sanasta, jota nykyruotsissa vastaa sana skär, 'puhdas'. Kansanperinteen mukaan kiirastorstaina oli tapana ajaa kiira eli piharikko, pahansuopa henkiolento, pois pihapiiristä.
Ortodoksisella karjalaisväestöllä kiirastorstai oli vuoden perusteellisin siivouspäivä, jolloin jokainen nurkka pestiin ja siistittiin. Risaiset ja likaiset vaatteet poistettiin käytöstä; mikäli mahdollista hankittiin uusia vaatekappaleita poistettujen sijaan. Hämeessä kiirastorstai oli vuoden paras siistimispäivä, jolloin myös tukka ja kynnet voitiin leikata.
Kiirastorstaina katuva syntinen puhdistettiin "tuhkakeskiviikon tuhkasta" ja sai jälleen oikeuden osallistua ehtoolliselle. Se sekä kansanperinteeseen kuuluva "kiiran" eli pahan hengen poisajaminen juontavat juurensa siihen varhaiskirkon tapaan, että kiirastorstaina ne seurakuntalaiset, jotka oli erotettu seurakunnan yhteydestä jonkin rikkomuksen tähden, mutta jotka olivat suorittaneet määrätyt katumusharjoitukset saivat synninpäästön ja vapautuivat näin pahan vallasta. Tähän viittaa päivän latinankielinen nimi dies viridium, vihreiden oksien päivä, sillä silloin syntiin langenneet pääsivät uudelleen "tuoreina oksina" seurakunnan yhteyteen. Samaan liittyy myös päivän saksankielinen nimi Gründonnerstag, vihreä torstai.
Kiirastorstaina luterilaisessa kirkossa vietetään aina messua, ja silloin Suomessa käydään aktiivisesti ehtoollisella. Se on suomalaisten kolmanneksi suosituin kirkossakäyntipäivä. Kiirastorstain jumalanpalveluksen päätteeksi alttari voidaan riisua liturgisista esineistä ja vaatteista. Alttarin riisuminen aloittaa ristin ja ylösnousemuksen pääsiäisen, pääsiäispäivän iltaan jatkuvan kolmen päivän juhla-ajan (triduum sacrum, triduum paschale), joka ilmaisee Kristuksen ristinkuoleman ja ylösnousemuksen yhteenkuuluvuuden. Alttarin riisumisen aikana luetaan psalmi 22, minkä jälkeen voidaan laulaa virsi 77 ilman urkujen säestystä. Psalmin ja/tai virren aikana alttarikynttilät sammutetaan, alttari riisutaan ja ehtoollisvälineet, kukat, ja sammutetut kynttilät kannetaan sakaristoon. Jos alttarilla on krusifiksi, se voidaan jättää paikoilleen. Myös kirkonkellot vaikenevat pääsiäisyön messuun saakka.
Nykyään kiirastorstaita vietetään pyhäpäivänä muun muassa Norjassa ja Tanskassa. Suomessakin kiirastorstai oli ennen vuotta 1774 pyhäpäivä, sen jälkeen hiljainen puolipyhä iltajumalanpalveluksineen ja työrajoituksineen. Päivä oli myös tärkein ripittäytymisen ja synninpäästön päivä.
Cube 2
Cube 2 (, televisioesityksessä suomeksi myös Cube 2 – hyperkuutio) on vuonna 2002 ensi-iltansa saanut kanadalainen tieteis- ja kauhuelokuva, joka on jatko-osa vuonna 1997 julkaistulle Kuutiolle. Cube 2:lla oli edeltäjäänsä suurempi budjetti ja uusi ohjaaja, Andrzej Sekuła.
Simone Origone
Simone Origone (s. 8. marraskuuta 1979 Aosta) on italialainen nopeuslaskija. Hän edustaa SC Azzurri del Cervino ASD -seuraa. Origone on yksi lajinsa historian menestyneimmistä urheilijoista.
Ura
Origone on saavuttanut urallaan viisi nopeuslaskun MM-kultaa vuosilta 2005, 2007, 2009, 2011 ja 2013. MM-hopeaa hänellä on vuodelta 2015. Origone on voittanut maailmancupin kokonaiskilpailun kahdeksasti vuosina 2004-2007, 2009-2011 ja 2013. Hänellä on myös 29 maailmancupin osakilpailuvoittoa ja yhteensä 57 palkintosijaa.