cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Guajirot
Klaanit
Guajiroiden kultturissa perheet ovat jakautuneet klaaneihin jotka ovat:
Warburg (kaupunki)
Historia
Warburg sai rautatieyhteyden 1850-luvulla, kun rataosuus Hamm–Warburg valmistui. Rautatieyhteyksien rakentaminen vuosisadan jälkipuoliskolla johti talouskasvuun, joka johti muun muassa uusien oppilaitosten avaamiseen. Vuoden 1933 vaaleissa Keskustapuolue sai noin kaksi kolmasosaa warburgilaisten äänistä ja kansallissosialistit saivat runsaan viidenneksen. Juutalaisia kaupungissa oli tuolloin 160. Monet muuttivat ulkomaille ennen toista maailmansotaa. Sodan jälkeen kolme juutalaista jatkoi elämäänsä Warburgissa, useimmat keskitysleireiltä hengissä säilyneet muuttivat ulkomaille. Kaupunkia ja sen ympäristöä pommitettiin 27. maaliskuuta 1945, kuolonuhreja oli useita, mutta totaaliselta tuholta vältyttiin. Yhdysvaltain joukot ottivat Warburgin haltuunsa 1. huhtikuuta 1945 ja sodan jälkeen kaupunki kuului brittien miehitysvyöhykkeeseen. Vuonna 1980 Warburg liittyi Neue Hanse -kaupunkiliittoon. 2010-luvulla vanhassa kantakaupungissa toteutettiin katujen esteettömyysprojekti.
Guajirot
Klaanit
thumb|left|200px|Guajirojen asuinalue.
Warburg (kaupunki)
Historia
Warburgin rakennukset ovat säästyneet varsin hyvin sodilta ja tulipaloilta. Kaupungissa on muun muassa kaksi varhaisgoottilaista kirkkoa: St. Johannes Baptist ja St. Maria in vinea. Vanhimmat ristikkotalot ovat 1400-luvulta. Warburgin oluenpanoperinne alkaa keskiajalta, nykyinen Warburger Brauerei GmbH on perustettu 1721.
Guajirot
Taiteissa
Kirjassa Vanki nimeltä Papillon päähenkilö Papillon elää rannikolla asuvan guajiro-heimon luona puoli vuotta.
Warburg (kaupunki)
Talous ja liikenne
Warburgin keskeisiä elinkeinoja ovat vähittäiskauppa, hoitoala ja opetusala. Kaupungissa harjoitetaan myös elintarviketeollisuutta, kemianteollisuutta ja koneenrakennusta. Teollisuusalueita on neljä. Maantiet Bundesstraße 7 ja 252 risteävät Warburgissa. Bundesautobahn 44 risteää Bundesstraße 252:n kanssa keskustan lounaispuolella. Warburgin rautatieasema, Bahnhof Warburg, on risteysasema. Paikallisjunien lisäksi asemalla pysähtyvät Intercity-junat.
Waldstädte
thumb|right|Waldstädte Korkea-Reinin varrella [[Baselin itäpuolella.]] thumb|right|Waldstädte oli osa Habsburgien Vorderösterreichia ja Breisgaun aluetta. Waldstädte on Korkea-Reinillä sijaitseva historiallinen alue nykyisen Saksan ja Sveitsin alueella. Alue oli 1800-luvun alkuun asti Habsburgien hallitsemaa aluetta, Vorderösterreichia.
Nykyinen alue
Waldstädte sijaitsi kuuden nykyisen Reininlaakson kaupungin alueella:
Oulun Jousimiehet
Oulun Jousimiehet ry on oululainen 1955 perustettu jousiammunnan erikoisseura. Jäseniä seuralla on n. 150, joista noin 40 käy aktiivisesti seuran harjoitusilloissa. Seura on Suomen jousiampujain liiton (SJAL) ja Kansainvälisen jousiammuntaliiton (FITA) jäsen. Seura lukeutuu Suomen kolmen suurimman jousiammuntaseuran joukkoon. Jousimiehet järjestävät vuoden aikana neljä kilpailua joista kaksi käydään kesä- ja kaksi talvikautena.
Harjoituspaikat
Harjoituspaikkoja seuralla on kaksi. Kesäkautena harjoituspaikka on pääasiallisesti Hietasaaressa, jossa voi harjoitella ampumista jopa yhdeksästäkymmenestä metristä. Ampua voi myös sisällä. Talvikautena harjoitellaan Tahkokankaalla entisen palvelukeskuksen liikuntasalissa. Myös OSJMn (Oulun Seudun Jousimetsästäjät) jäsenet saavat harjoitella siellä sopimuksen mukaisesti
Opastus
OJM järjestää tiistaisin opastusiltoja, joissa saavat käydä kaikki pientä maksua vastaan. Myös torstai-iltaisin järjestetään seuraan liittyneille junioreille opastettuja harjoituksia yleensä 2-3 ohjaajan voimin. Torstai-illoissa kävijöitä on noin kymmenkunta. Opastusiltoihin ei tarvitse omia välineitä. Jousen, nuolet ja muut tarvittavat välineet saa seuralta lainaan myös jäsenille.
Muuta
Seuralla on myös messuosasto Pohjois-Suomen Erämessuilla
Van de Graaffin generaattori
thumb|200px|Van de Graaffin generaattori. Van de Graaffin generaattori on sähköstaattinen generaattori, jossa pyörivä eristehihna kuljettaa sähkövarausta maasta pallonmuotoiseen metallikupuun. Hihna varataan ylläpitämällä koronapurkausta hihnan toisella puolella. Fyysikko ja keksijä Robert Van de Graaff rakensi ensimmäisen toimivan korkeajännitegeneraattorin vuonna 1929.
Van de Graaffin tandemkiihdytin on hiukkaskiihdytin, jonka toiminta perustuu van de Graaffin generaattoriin. Sitä voidaan käyttää muun muassa sädehoidossa. Kiihdytettävien ionien varaustilasta riippuen generaattorin hiukkassuihkun energia on yhdestä megaelektronivoltista 20–30 megaelektronivolttiin. Sitä voidaan käyttää myös radionuklidien tuottamiseen. Ionit kiihdytetään kondensaattorin potentiaalikentässä.
Rotaatio (geometria)
right|thumb|Tasokuvion kierto pisteen O. ympäri
Geometriassa rotaatio eli kierto on eräs yhtenevyyskuvaus. Siinä tasokuvio kierretään jonkin kiinteän pisteen ympäri taikka kolmiulotteisen avaruuden kappaleet jonkin akselin ympäri siten, että jokaisen pisteen vastinpiste kuvauksessa on samalla etäisyydellä tästä kiinteästä pisteestä tai akselista kuin alkuperäinen piste, mutta eri suunnassa.
Kierto tasossa
Tasossa rotaation määrittämiseen riittää piste, jonka ympäri se suoritetaan, sekä kulma, jonka verran tasoa kierretään, eli kiertokulma. Annetun pisteen vastinpisteen laskemiseen voidaan käyttää matriisilaskentaa tai kompleksilukuja. Kummassakin tapauksessa piste, jonka ympäri kierretään, voidaan valita origoksi ja sopia, että kulma θ osoittaa, minkä verran tasoa kierretään vastapäivään.
Jos kulma θ on 180 astetta, rotaatio tasossa pisteen ympäri vastaa peilausta tämän pisteen suhteen.
Matriisilaskenta
Kutakin tason pistettä (x, y) vastaa tietty paikkavektori. Tason kiertoa origon ympäri vastaa tietty matriisi, jolla tämä paikkavektori kerrotaan. Jos kiertokulma on \theta, tämä matriisi voidaan esittää muodossa
missä (x′, y′) ovat pisteen koordinaatit rotaation jälkeen. Nämä voidaan laskea alkuperäisten koordinaattien (x, y) avulla seuraavasti:
Vektorit ja  ovat yhtä pitkät eli itseisarvoltaan yhtä suuret, ja niiden välinen kulma on  \theta.
Kompleksiluvut
Tasoa voidaan käsitellä myös kompleksitasona. Tällöin tason jokaista pistettä (x, y) vastaa kompleksiluku
Tason kiertoa kulman θ verran vastaa jokaisen kompleksiluvun kertominen vakiolla joka Eulerin kaavan mukaan on sama kuin Tätä muotoa olevien kompleksilukujen itseisarvo on 1. Täten saadaan:
mikä johtaa samaan tulokseen kuin matriisienkin avulla:
Kompelksilukujen kertolasku on kommutatiivinen, ja sen mukaisesti ovat tason rotaatiotkin, toisin kuin korkeammissa ulottuvuuksissa. Toisin sanoen jos tasossa suoritetaan useampi rotaatio origon ympäri, lopputulos on riippumaton siitä, missä järjestyksessä ne on suoritettu. Rotaatioon liittyy vain yksi vapausaste, koska kiertokulma määrittää sen yksikäsitteisesti.
Kolmiulotteisen avaruuden rotaatio
Kolmiulotteisen euklidisen avaruuden rotaatio eroaa useilla merkittävillä tavoilla vastaavasta kuvauksesta tasosta. Rotaatiot eivät yleensä ole kommutatiivisia, eli jos suoritetaan useampi rotaatio, lopputulos riippuu siitä, missä järjestyksessä ne on suoritettu. Rotaatiolla on lisäksi kolme vapausastetta eli yhtä monta kuin ulottuvuuttakin.
Matriisilaskenta
Kolmiulotteisessa avaruudessakin pisteitä voidaan kuvata paikkavektorilla (x, y, z ja rotaatioita origon ympäri matriisilla, jolla kertomalla tämä piste kuvautuu pisteeksi (x′, y′, z′). Tarvittava matriisi on 3 × 3 -matriisi,
Kun vektori kerrotaan tällä, saadaan
The main disadvantage of matrices is that they are more expensive to calculate and do calculations with. Also in calculations where numerical stability is a concern matrices can be more prone to it, so calculations to restore orthonormality, which are expensive to do for matrices, need to be done more often.
Axis angle
A second way of generalising the two dimensional angle of rotation is to specify an angle with the axis about which the rotation takes place. It can be used to model motion constrained by a hinges and Axles, and so is easily visualised, perhaps even more so than Euler angles. There are two ways to represent it; Usually the angle and axis pair is easier to work with, while the rotation vector is more compact, requiring only three numbers like Euler angles. But like Euler angles it is usually converted to another representation before being used. -->
Kvaterniot
Kolmiulotteisen avaruuden rotaatiota voidaan vaihtoehtoisesti käsitellä myös kvaternioiden avulla. Kvaterniot ovat muotoa w + xi + yj + xk olevia lausekkeita, joissa w, x, y ja z ovat reaalilukuja, i, j ja k sellaisia lukuja, joiden kaikkien neliö on -1. Kompleksilukujen tavoin myös kvaternioille voidaan määritellä yhteen- ja kertolasku, mutta toisin kuin reaali- ja kompleksiluvuilla, niiden kertolasku ei ole kommutatiivinen.
Kvaternioita käytettäessä kutakin avaruuden pistettä (x, y, z) vastaa kvaternio xi + yj + zk. Avaruuden rotaatiot vastaavat tällöin sellaisia kvaternioita, joiden itseisarvo on 1 eli
Tällöin on kuitenkin suoritettava kaksi kertolaskua. Piste, jota vastaava kvaternio on x, kuvautuu pisteeksi
missä q on rotaatiota vastaava kvaternio ja q-1 sen käänteisarvo. <!-- is its inverse and x is the vector treated as a quaternion. The quaternion can be related to the rotation vector form of the axis angle rotation by the exponential map over the quaternions,
Where v is the rotation vector treated as a quaternion.
Four dimensions
A general rotation in four dimensions has only one fixed point, the centre of rotation, and no axis of rotation. Instead the rotation has two mutually orthogonal planes of rotation, each of which is fixed in the sense that points in each plane stay within the planes. The rotation has two angles of rotation, one for each plane of rotation, through which points in the planes rotate. If these are ω1 and ω2 then all points not in the planes rotate through an angle between ω1 and ω2.
If ω1 = ω2 the rotation is a double rotation and all points rotate through the same angle so any two orthogonal planes can be taken as the planes of rotation. If one of ω1 and ω2 is zero, one plane is fixed and the rotation is simple. If both ω1 and ω2 are zero the rotation is the identity rotation.
Rotations in four dimensions can be represented by 4th order orthogonal matrices, as a generalisation of the rotation matrix. Quaternions can also be generalised into four dimensions, as even Multivectors of the four dimensional Geometric algebra. A third approach, which only works in four dimensions, is to use a pair of unit quaternions.
Rotations in four dimensions have six degrees of freedom, most easily seen when two unit quaternions are used, as each has three degrees of freedom (they lie on the surface of a 3-sphere) and 2 × 3 = 6.
Relativity
One application of this is special relativity, as it can be considered to operate in a four dimensional space, spacetime, spanned by three space dimensions and one of time. In special relativity this space is linear and the four dimensional rotations, called Lorentz transformations, have practical physical interpretations.
If a simple rotation is only in the three space dimensions, i.e. about a plane that is entirely in space, then this rotation is the same as a spatial rotation in three dimensions. But a simple rotation about a plane spanned by a space dimension and a time dimension is a "boost", a transformation between two different reference frames, which together with other properties of spacetime determines the relativistic relationship between the frames. The set of these rotations forms the Lorentz group.
Orthogonal matrices
The set of all matrices M(v,θ) described above together with the operation of matrix multiplication is called rotation group: SO(3).
More generally, coordinate rotations in any dimension are represented by orthogonal matrices. The set of all orthogonal matrices of the n-th dimension which describe proper rotations (determinant = +1), together with the operation of matrix multiplication, forms the special orthogonal group: SO(n).
Orthogonal matrices have real elements. The analogous complex-valued matrices are the unitary matrices. The set of all unitary matrices in a given dimension n forms a unitary group of degree n, U(n); and the subgroup of U(n) representing proper rotations forms a special unitary group of degree n, SU(n). The elements of SU(2) are used in quantum mechanics to rotate spin. -->
Kokoomus (täsmennyssivu)
Kokoomus tarkoittaa samaa kuin koalitio. Se on myös monen puolueen nimi tai nimen lyhennetty muoto:
Tomoe Abe
Tomoe Abe (s. 13. elokuuta 1971) on japanilainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili kestävyysjuoksussa. Hän voitti pronssia maratonilla vuoden 1993 MM-kisoissa ajallaan 2.31.01. Abe on pitänyt hallussaan naisten 100 kilometrin juoksun maailmanennätystä vuodesta 2000 alkaen.
Ennätykset
Lähde: IAAF
Kamalakallio
Kamalakallio tai Kumismäki on kallio Myrskylän kunnan kirkonkylässä.
Kallio sijaitsee keskellä kunnan keskustaajamaa. Kalliota ympäröivät tiet ovat nimeltään Keskustie ja Kumismäentie.
Nimen synty
Nimensä kallio on saanut tarinoiden mukaan siitä, että aikanaan 1800-luvulla kalliolla oli käymässä kaksi veljestä, joilla oli sama morsian. Veljekset tappelivat siitä kumpi saa morsiamen, ja tappelun seurauksena toinen veljistä tappoi toisen. Rinnakkaisnimi Kumismäki tarkoittaa myös kallion alapuolella olevaa maantiemäkeä, jota ajettaessa kuului kuminaa. Virastotien t-risteyksestä kumpaankin suuntaan kulkee Kumismäentie.
Nykyään kallio tunnetaan myös nimellä Mastomäki. Nimi johtuu siitä, että kalliolla on nykyään kunnan keskustan aggregatisoitu radiomasto.
Marokon muuri
Marokon muuri on noin 2 700 kilometriä pitkä puolustusrakennelma Länsi-Saharassa. Se on hiekasta tehty seinämä, joka jatkuu halki Länsi-Saharan Kaakkois-Marokkoon. Se erottaa Marokon hallitsemat alueet itä- ja kaakkoispuolella olevista Polisarion hallitsemista alueista.
MINURSO:n kartan ja UNHCR:n karttojen mukaan muuri käy useita kilometrejä Mauritanian puolella.
Sanamuodot
Rakennelmasta käytetään useita nimiä, joista Marokon muuri, The Berm – lainasana hollannista, joka tarkoittaa rantavallia tai piennarta – tai Häpeämuuri ovat käytetyimpiä.
Rakennelma
Linnoitus sijaitsee keskellä asuttamatonta tai hyvin harvaan asutettua seutua. Se koostuu hiekasta ja kiviseinästä ja noin kolmimetrisestä vallista bunkkereineen, aitoineen ja maamiinoineen. Sisäpuolelta löytyy säännöllisin välimatkoin sotilastukikohtia, tykistöasemia ja lentokenttiä. Tutkat ja muu elektroninen valvonta tarkkailevat muurin etupuolta.
Muureja on rakennettu yhteensä kuusi. Uloin muuri on noin 2 500 km pitkä. Se kulkee itään Guergueratista rannikolle Länsi-Saharan eteläisimmässä osassa lähellä Mauritanian kaupunkia Nouadhibou, ja noudattaa melko tarkkaan Mauritanian rajaa noin 200 km ennen kuin kääntyy pohjoiseen kohti Techlaa. Se jatkaa sitten yleisesti koilliseen jättäen Guelta Zemmurin, Smaran ja Hamzan kaupungit Marokon puolelle rajaa. Sieltä muuri jatkaa kohti itää ja lähestyessään Marokkoa seuraa jälleen tarkkaan Algerian rajaa. Osa muurista yltää noin 200 km Kaakkois-Marokkoon
Merkittävä osa linnoituksista on myös syvällä Marokon puoleisella alueella. Niiden tarkka sijainti ja lukumäärä on pienoinen sekaannuksen aihe ulkomaisille toimittajille.
Kaikki suurimmat asutuskeskukset, pääkaupunki El Aaiún sekä Bou Craan fosfaattikaivos ovat kaukana Marokon puolella.
Linnoitukset rakensi Marokon asevoimat vuodesta 1981 alkaen, ja työ valmistui virallisesti 16. kesäkuuta 1987. Sen pääasiallinen tarkoitus oli sulkea ulos Polisarion sissit, jotka ovat pyrkineet Länsi-Saharan itsenäistämistä Marokon alueesta jo ennen kuin Espanja poistui alueelta 1975.
Seuraukset
Iso osa Länsi-Saharan alkuperäisistä sahrawiheimosta elää pakolaisina Tindoufin maakunnassa Algeriassa Polisarion kotikaupungissa.
Päiväntasaajan Guinea kesäolympialaisissa 2008
Päiväntasaajan Guinea osallistui Pekingin olympialaisiin vuonna 2008 kolmen urheilijan joukkueella, jotka osallistuivat judoon ja yleisurheiluun. Lipunkantajana avajaisissa toimi yleisurheilija Emilia Mikue Ondo.
Marokon muuri
Kansainvälinen reaktio ja välikohtaukset
Länsimaiden huomio rajamuuriin ja yleensä Länsi-Saharan liittämiseen Marokkoon on ollut hyvin pientä, lukuun ottamatta Espanjaa. Kerran vuodessa pidetään muurin luona pieni mielenosoitus, johon osallistuu mielenosoittajia lähinnä Italiasta.
Kesällä 2005 Marokon armeija nopeutti laittomien maahanmuuttajien karkotusta Pohjois-Marokosta muurin itäpuolelle. Polisario ja MINURSO pelastivat kymmeniä harhailemasta erämaassa ilman vettä. Toiset kuolivat janoon. Lokakuuhun mennessä Polisario oli vastaanottanut 22 maahanmuuttajaa Mehairesiin, 46 Tifaritiin ja 97 Bir Lehluun. He olivat kotoisin Afrikan maista (Gambia, Kamerun, Nigeria, Ghana…) pois lukien 48, jotka tulivat Bangladeshista.
Elokuussa 2010 kolme Afrikan maahanmuuttajaa kuoli ylittäessään vapaa-aluetta Marokkoon matkalla Eurooppaan. Sahrawin viranomaiset pelastivat seitsemäntoista muuta (Norsunluurannikosta, Gambiasta, Senegalista ja Malista).
Afrikassa Länsi-Saharan liittäminen Marokkoon on herättänyt hieman enemmän huomiota. Algeria tukee Polisariota "sen pitkään jatkuneessa aavikkosodassa vastustaa Marokon hallintaa kiistanalaisesta alueesta" Afrikan unioni ja Yhdistyneet Kansakunnat ovat ehdottaneet rauhanomaista ratkaisua, vaikkakin Afrikan unionin kanta Länsi-Saharan tilanteesta johti Marokon poistumiseen organisaatiosta.
Muurin rakennus
Muuri rakennettiin kuudessa osassa, ja muurin takana oleva alue laajennettiin pienestä Marokon vieressä olleesta alueesta pohjoisessa suurimpaan osaan keski- ja länsiosaa maata. Rakennetut muurit:
Satelliittinäkymiä
(Google Maps)
Päiväntasaajan Guinea kesäolympialaisissa 2012
Päiväntasaajan Guinea osallistui Lontoon kesäolympialaisiin vuonna 2012 kahden yleisurheilijan joukkueella. Heistä lipunkantajana sekä avajaisissa että päättäjäisissä toimi aitajuoksija Bibiana Martina.
Tähtikirjaajat
Tähtikirjaajat (Pityogenes) on kovakuoriaisten lahkoon kuuluva kaarnakuoriaissuku. Sukuun kuuluvien lajien määrä vaihtelee eri lähteissä.
Henri Hietala
Henri Hietala (s. 7. tammikuuta 2001 Hamina) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Saimaan Palloa.
Yhdystie 9381
Yhdystie 9381 on Suomen tieverkkoon kuuluva yhdystieosuus Tornionjoki- ja Muonionjokilaaksoissa Lapin maakunnassa. Tie alkaa valtatieltä 21 Pellon keskustaajaman pohjoispuolella lähellä Lempeän kylää, ja sen linjaus seuraa läheltä Tornion- ja Muonionjokien rantaa, päättyen Kolarin keskustaajaman länsipuolelle jossa se yhtyy seututiehen 943. Tien pituus on noin 68 kilometriä. Pellossa tien osoitenimenä on Väylänvarrentie, ja Kolarissa Lappeantie.
Tie johtaa Lempeän, Naamijoen, Jarhoisen, Väylänpään, Hietasen ja Lappean kylien lisäksi useiden pienempien asutusryhmien halki.
Henri Hietala
Ura
Hietala on Kotkan Titaanien kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Saimaan Palloon. Hietala oli kaudella 2016–2017 C-nuorten SM-sarjassa joukkueensa tehokkain puolustaja Reko Ristolan kanssa tehoilla 2+9=11. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi Pelicansiin, jossa suurin osa Hietalan kaudesta eteni seuran B2-nuorissa.
Kaudeksi 2018–2019 Hietala palasi Saimaan Palloon ja hän siirtyi seuran B-nuoriin. Kaudella 2019–2020 Hietala debytoi SM-liigassa, jossa hän pelasi neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hietala teki liigadebyyttinsä 4. maaliskuuta 2020 Hämeenlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänet merkittiin SaiPan kolmospuolustajapariin Jimi Jalosen viereen. Hietala sai ottelussa jääaikaa 3.30 minuuttia. Kauden 2020–2021 hän pelasi kokonaan SaiPan U20-joukkueessa.
Myös kauden 2021–2022 Hietala aloitti SaiPan U20-joukkueessa, mutta hän nousi kauden edetessä myös SM-liigajoukkueen vahvuuteen. Hietala avasi maalitilinsä liigassa heti kahdella osumalla kauden yhdeksännessä ottelussaan 28. tammikuuta 2022 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Markku Tähtinen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Loppukaudella Hietala vakiinnutti paikkansa SM-liigassa, jossa hän pelasi kaikkiaan 25 runkosarjaottelua tehopistein 3+3=6. Helmikuussa 2022 Hietala teki SaiPan kanssa kaksivuotisen SM-liigasopimuksen. Kaudella 2022–2023 hän pelasi SM-liigassa 25 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hietala pelasi miesten pelejä myös lainalla Mestis-joukkue Imatran Ketterässä kahdeksan runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen.
Yksityiselämä
Hietalan pikkuveli Niklas Hotti pelaa hyökkääjänä SaiPan ja Ketterän yhdistetyssä U18-joukkuessa. Henri Hietalan isoisä Pertti pelasi koripalloa ja oli SM-sarjan paras korintekijä kaudella 1967–1968.
Esko Jokiniemi
Esko Juhani Jokiniemi (s. 26. maaliskuuta 1943 Liperi) on suomalainen maanviljelijä, virkamies ja poliitikko.
Koulutukseltaan Jokiniemi on agronomi. Hän työskenteli vuosina 1973–1996 Joensuun maatalouspiirissä sekä vuodesta 1997 Pohjois-Karjalan työvoima- ja elinkeinokeskuksen osastopäällikkönä. Jokiniemi toimi kansanedustajana kaksi vaalikautta vuosina 1987–1995. Hän edusti Pohjois-Karjalan vaalipiiriä ja kuului Keskustan eduskuntaryhmään. Hän on Liperin kunnanvaltuutettu, aikaisemmin hän toimi valtuuston puheenjohtajana 16 vuotta.
Jokiniemi sa maanviljelysneuvoksen arvonimen 2002.
Anouk Vetter
Anouk Vetter (s. 4. helmikuuta 1993 Ede, Gelderland, Alankomaat) on alankomaalainen seitsenottelija. Hän edustaa bredalaista AV Sprint -seuraa, ja on pituudeltaan 173 cm.
Vetter selviytyi Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2009 keihäänheiton loppukilpailuun, muttei osallistunut siihen. Hän keskeytti seitsenottelun alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2011, saman ikäluokan MM-kilpailuissa 2012 ja alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2013.
Vetter sijoittui seitsenottelussa seitsemänneksi Zürichin EM-kilpailuissa 2014. Hän oli Prahan EM-hallikilpailuissa 2015 viisiottelussa kahdeksas ja saman vuoden Pekingin MM-kilpailuissa seitsenottelussa kahdestoista. Hän voitti seitsenottelun Euroopan-mestaruuden Amsterdamissa 2016 tehden uuden Alankomaiden ennätyksen 6626 pistettä. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui kymmenenneksi.
Vetter saavutti seitsenottelussa MM-pronssia Lontoossa 2017 Alankomaiden ennätystuloksella 6636 pistettä. Berliinin EM-kilpailuissa 2018 hän sijoittui viidenneksi. Hän keskeytti 2019 viisiottelun Glasgow'n EM-hallikilpailuissa ja seitsenottelun Dohan MM-kilpailuissa. Tokion olympialaisissa vuonna 2021 Vetter saavutti olympiahopeaa Alankomaiden ennätystuloksella 6689 pistettä. Vuonna 2022 Vetter paransi maansa ennätystä 6693 pisteeseen Götzisissä toukokuussa ja 6867 pisteeseen Eugenen MM-kilpailuissa, jossa hän saavutti hopeaa. Hän keskytti seitsenottelun Münchenin EM-kilpailuissa 2022.
Filmnet
pienoiskuva Filmnet tai FilmNet oli Pohjoismaissa ja Keski-Euroopassa 1980-luvun puolestavälistä 1990-luvun puoleenväliin toiminut maksullinen kaapeli- ja satelliittikanava, jonka ohjelmisto koostui pääosin elokuvista. Se muuttui vuonna 1997 Canal+ -palveluksi. Vuosina 2012–2015 Filmnet oli Ruotsin TV4:n omistaman digitaalisen VOD-videotilauspalvelun nimenä. Molemmat olivat saatavissa myös Suomessa.
Historiaa
Ruotsalaisen Esselten ja hollantilaisen ATN:n yhteisesti omistama Filmnet aloitti lähetyksensä vuosien 1984–1985 paikkeilla. Se oli Euroopan ensimmäisiä elokuvakanavia, ja sen omistajien joukkoon tulivat myöhemmin suuret Hollywood-studiot Paramount, Universal ja MGM. Ruotsissa kanava aloitti 1985 ja muuttui ympärivuorokautiseksi 1987.
Vuoden 1993 paikkeilla Filmnet toimi Suomessa satelliititse kahden kanavan voimin ja tarjosi elokuvien lisäksi lastenohjelmia (osion nimenä K-TV) ja sekalaista viihdettä. Helsingin Sanomien Pertti Avola valitti tuolloin, että ohjelmiston kiinnostavimmat osat, Hollywoodin klassikkoelokuvat, esitettiin arki-iltapäivisin ja aamuyön tunteina, kun taas paremmat katseluajat oli varattu uudemmalle amerikkalaispitoiselle tusinatuotannolle.
Hilla Hannola
Hilla Hannola (s. 6. tammikuuta 1998) on suomalainen alppihiihtäjä, joka edustaa Santa Claus Ski Team -seuraa.
Öölanninpäivännouto
Öölanninpäivännouto (Helianthemum oelandicum) on päivännoutokasveihin kuuluva keltakukkainen kasvilaji. Se kasvaa noin 10–20 cm korkeaksi ja sitä tavataan Öölannin alvareilla. Öölanninpäivännouto on kasvutavaltaan mätästävä, ja sen varsi on rento tai koheneva. Sen lehdet ovat pieniä, noin senttimetrin pituisia ja korvakkeettomia. Ne sijaitsevat kasvin varressa vastakkaisesti. Öölanninpäivännoudon kukat ovat keltaisia ja tukilehdellisiä. Lisäksi kukkien terälehdet ovat hieman taakäänteisiä. Se kukkii kesäkuussa. Öölanninpäivännoutoa ei tavata Pohjoismaissa Öölannin ulkopuolella.
Öölanninpäivännoudosta on olemassa kaksi muunnosta: villaöölanninpäivännouto (Helianthemum oelandicum var. canescens) ja kaljuöölanninpäivännouto (Helianthemum oelandicum var. oelandicum).
Flémigkin metroasema
Metroasema on tarkoitus avata vuonna 2023. Seuraava asema pohjoiseen on Efkleídi ja etelään Analípseos.
Fjell
Vuonna 2020 Fjell ja Sund liitettiin Øygardenin kuntaan.
Ivar Wallgren
Ivar Wallgren (25. elokuuta 1891 Viipuri – 16. syyskuuta 1964 ) oli suomalainen lääkäri ja professori.
Wallgrenin vanhemmat olivat filosofian maisteri, lääketieteen lisensiaatti Ivar Alexander Wallgren ja Alice Agnes Helene Rothe. Hänen puolisonsa vuodesta 1922 oli Anna Synnöve Marita Tammelander. Professori, mikrobiologi Veronica Sundman oli heidän tyttärensä. Wallgren tuli ylioppilaaksi 1909, valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1918 ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1923 aiheesta Über die Veränderungen des Verdauungskanals bei der perniziösen Anämie. Hän työskenteli ensin sekä Helsingin yliopistossa että useassa eri sairaalassa, patologisen anatomian dosentti hänestä tuli 1930. Wallgren toimi Helsingin yliopiston ruotsinkielisenä patologisen anatomian professorina vuodesta 1948, jolloin virka perustettiin, vuoteen 1958.
Sheena Tosta
Sheena Tosta (o.s. Johnson, s. 1. lokakuuta 1982) on yhdysvaltalainen 400 metrin aitajuoksija.
Kateryna
Kateryna on ukrainalainen etunimi. Tunnettuja Kateryna-nimisiä henkilöitä ovat seuraavat:
Sheena Tosta
Tosta karsiutui 1998 Annecyn nuorten MM-kisoissa 400 metrin aitojen alkuerissä. Hän voitti matkan NCAA-mestaruuden vuonna 2003 ja 2004. Vuonna 2004 hän voitti Yhdysvaltain olympiakarsinnat ja Ateenan olympialaisissa hän juoksi matkan neljänneksi ajalla 53,83. Tosta sijoittui IAAF:n yleisurheilufinaalissa 2006 kahdeksanneksi. Hän karsiutui seuraavana vuonna Osakan MM-kisoissa välierissä.
Tosta voitti Pekingin olympialaisissa 2008 olympiahopeaa 400 metrin aidoissa ajalla 53,70. Kauden lopussa hän juoksi IAAF:n yleisurheilufinaalissa viidenneksi. Seuraavana vuonna hän karsiutui Berliinin MM-kisoissa välierissä ja sijoittui IAAF:n yleisurheilufinaalissa kuudenneksi.
Kriketin Euroopan-liiga 2000
Kriketin Euroopan-mestaruuskilpailut pelattiin kaudella 2000 divisioonissa 1 ja 2. Pelipaikkana oli Glasgow, Skotlanti ja kisojen ajankohta 21.-27. heinäkuuta.
Kiko Femenía
Francisco Femenía Far eli Kiko (s. 2. helmikuuta 1991 Sanet y Negrals, Alicante, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja tai oikea laitapuolustaja.
Seurajoukkueura
Kiko on Hérculesin kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä edustusjoukkueessa 15. kesäkuuta 2008 Segunda Divisiónin ottelussa Cádizia vastaan. Ottelun lopputulos 1–1 johti Cádizin putoamiseen sarjaporrasta alemmaksi Segunda División B:hen, vaikka joukkue protestoi laittomasta pelaajasta kotijoukkueen kokoonpanossa viitaten tällä Kikoon.
Kauden 2008–2009 viimeisellä kierroksella hän pelasi toisen ottelunsa edustusjoukkueessa Salamancaa vastaan. Seuraavana kesänä hän solmi joukkueen kanssa ensimmäisen ammattilaissopimuksensa, joka oli pituudeltaan viisivuotinen. Seuraavalla kaudella 2009–2010 hän nousi nuoresta iästään huolimatta yhdeksi joukkueen avainpelaajista. Hän pelasi lopulta kauden aikana 35 ottelua, ja niissä kertyi peliaikaa yhteensä hieman alle 1000 minuuttia. Hércules nousi myös kauden päätteeksi Primera Divisióniin ensi kertaa 13 vuoteen.
28. elokuuta 2010 hän pelasi ensimmäisen ottelunsa Primera Divisiónissa Athletic Bilbaoa vastaan, kun hän tuli vaihdosta kentälle ottelun toisella puoliajalla. Hieman sisääntulonsa jälkeen hän sai paniikkikohtauksen heikosti omalta osalta alkaneen ottelun takia, josta hän kuitenkin myöhemmin toipui. Joukkue hävisi ottelun numeroin 0–1.
6. heinäkuuta 2011 Kiko siirtyi Barcelonan reservijoukkueeseen 2 miljoonan euron siirtokorvauksella, jonka päälle lisättiin vielä 1,5 miljoonan euron lisäkulut. Hän pelasi seurassa kahden kauden aikana 62 Segunda Divisiónin ottelua ja teki kuusi maalia. Kaudella 2013–2014 hän pelasi saman sarjatason Real Madrid Castillassa viisi ottelua. Kevätkaudella 2015 hän pelasi niin ikään Espanjan kakkosliigan AD Alcorcónissa 17 ottelua.
1. heinäkuuta 2017 Femenia teki 4-vuotisen sopimuksen Englannin Valioliigassa pelaavan Watford FC:n kanssa. Ensimmäisen ottelunsa uudessa joukkueessa hän pelasi 12.8. Liverpoolia vastaan.
Maajoukkueura
Femenía on pelannut kymmenkunta maaottelua Espanjan juniorimaajoukkueissa.
Saimaa
Saimaa, josta käytetään myös nimityksiä Suur-Saimaa tai Iso-Saimaa, on Suomen suurin järvi, joka sijaitsee Kaakkois-Suomessa. Se muodostaa Vuoksen vesistön pääjärven, jonka laskujoki Vuoksi laskee Suomen puolelta Venäjällä sijaitsevaan Laatokkaan. Laatokka laskee puolestaan Nevaa myöten Pietarissa Itämeren Suomenlahteen.
Lappeenrannan, Joensuun ja Mikkelin sekä näitä pienemmät Imatran, Savonlinnan ja Varkauden kaupungit sijaitsevat aivan Saimaan rannalla.
Saimaan rajaus ei ole yksiselitteinen, sillä se muodostuu useasta salmien yhdistämästä järvenselästä, järvialtaasta tai järvenosasta. Sen mukaan, miten kapeat ovat niitä erottavat salmet, voidaan Saimaa jakaa yhdeksäksi, tai jopa 18, eri järveksi tai järvenosaksi. Näiden vedenpinnat ovat hieman eri korkeudella, mikä johtuu järvenosien välisistä virtauksista. Kaukaisimpien järvenosien vedenpinnat eroavat toisistaan noin 5–11 senttimetriä. Saimaa on määritelmänsä mukaan läpivirtausjärvi ja sen järvialtaiden väliset keskivirtaamat ovat Suomessa poikkeuksellisen suuret.
Saimaan järvialtaat sijaitsevat alueella, joka on karkeasti mitattuna 200 kilometriä pitkä ja 100 kilometriä leveä. Sen rannat kuuluvat neljään maakuntaan, joten yhtenäinen näkemys sille mistä Saimaa alkaa ja minne se loppuu, ei ole kaikille aivan sama. Eteläisintä Saimaan osaa voisi kutsua varsinaiseksi Saimaaksi tai Etelä-Saimaaksi. Se on samalla Saimaan suurin järviosa. Järven Saimaa-identiteetti heikkenee koilliseen tai pohjoiseen edettäessä, sillä väestö kutsuu omia Saimaan rantoja erilaisilla nimillä. Maantieteellisten vaikeuksien lisäksi Saimaan hydrologiset reunaehdot ovat myös olleet epäselvät. Esimerkiksi joidenkin järvenosien väliset voimakkaat virtaukset johtavat tulkintaan, että ne ovat eri järvien välisiä virtavesiosuuksia. Myös pienet erot järvien vedenpinnankorkeuksissa johtaa samaan tulkintaan.
Edellä kerrotuista seikoista huolimatta Saimaa on kuitenkin Suomen suurin järvi ja laajimmassa muodossaan Euroopan neljänneksi suurin järvi Laatokan, Äänisen ja Vänernin jälkeen. Silloin sen pinta-ala on noin 4 300 neliökilometriä ja rantaviivan pituus noin 14 850 kilometriä pitkä, kun mukaan otetaan 13 700 saarta. Näitä lukuja voi pitää viitteellisinä, sillä Suomen ympäristökeskuksen julkaisemat luvut alla esitetyssä taulukossa antavat suurempia arvoja.
Saimaa
Saimaa-nimeä käytetään eniten järven eteläosasta ja sen käyttö järven nimenä on vähäisempää koillisessa ja pohjoisessa päin. Pohjoisosassa käytetään mieluummin järvenosan nimeä kuten esimerkiksi Orivesi ja Pyhäselkä. Eteläosassa on myös yleisempää, että Saimaalla tarkoitetaan vain eteläosan rajattua järvialuetta. Saimaan nimen käyttämisessä on laajaa epäyhtenäisyyttä, eivätkä edes paikalliset asukkaat ole päässeet keskenään sopimukseen, mitä Saimaaseen tulisi sisältyä. Toisaalta Saimaa-nimeä käytetään myös yleisnimenä, jolloin sillä tarkoitetaan mitä tahansa Saimaan osa-aluetta.
Saimaan osien nimiä
Jos Saimaan käsitetään olevan Puumalansalmesta Lappeenrantaan ja Imatralle ulottuva järvi, voidaan käyttää nimitystä Pien-Saimaa Lappeenrannasta Kyläniemeen ulottuvasta järvenosasta. Silloin Suur-Saimaa olisi Kyläniemeltä Puumalansalmelle ulottuva pohjoinen järvenosa. Toiset asukkaat ovat nimenneet Suur-Saimaaksi Kyläniemestä etelään aukeavan järvenosan ja he sanovat Pien-Saimaan sijaitsevan Taipalsaaren lounaispuolella Savitaipaleen ja Lappeenrannan lähistöllä. Suur-Saimaalla voidaan tarkoittaa myös Lappeenrannasta Imatraan ja sieltä Puumalansalmelle ulottuva suurempaa järvenaluetta. Verkkopalvelu Karttapaikka käyttää Suur-Saimaata mahdollisesti juuri näin, mutta samalla se ilmoittaa kokonaisuuden nimeksi suurilla kirjaimilla olevan Saimaa. Jos Saimaa käsitetään vieläkin suuremmaksi, saatetaan kutsua Etelä-Saimaaksi Puumalansalmesta etelään olevaa järvialuetta ja Pohjois-Saimaaksi Puumalansalmesta pohjoiseen levittäytyviä järvialueita. Myös nimeä Ylä-Saimaa voidaan käyttää, mutta sillä on tarkoitettu Savonlinnasta pohjoiseen olevia järvialueita. Vesistöaluejaossa on käytössä Ala-Saimaan alue (vesistöaluetunnus 04.11), jolla tarkoitetaan vesistöaluetta, joka rajoittuu etelässä Lappeenrantaan ja Imatraan ja pohjoisessa suurin piirtein Ristiinaan, Anttolaan ja Puumalansalmeen. Aaro Hellaakoski yritti omalta osaltaan määritellä Saimaan maantieteellisesti, mutta hänen ehdotuksestaan jäi eloon ainoastaan käsite Iso-Saimaa. Sillä tarkoitetaan koko laajaa järvialuetta Joensuusta Lappeenrantaan. Järviwiki on nimennyt saman vesistöalueen Suur-Saimaaksi. Se onkin varsin yleisesti käytetty nimitys, joskin silläkin on monia merkityksiä päinvastoin kuin Iso-Saimaalla, jolla on vain yksi merkitys. Saimaan nimistöhistoriasta on alempana lisää.
Järviwikin verkkopalvelussa, jota ylläpitää Suomen ympäristökeskus, Suur-Saimaa-nimiseen vesistöalueeseen (04.1) kuuluvat ainoastaan vesistöt Savonlinnasta etelään. Alueen suurin oman tilastoyksikkönsä saanut järviallas on Saimaa (järvinumero 04.112.1.001), joka kuuluu Ala-Saimaan alueen (04.11) saman nimiseen lähialueeseen (04.112). Se alkaa Puumalansalmesta, ja siihen luetaan pohjoisessa Luonteri, luoteessa Louhivesi ja Yövesi, lännessä Ieselkä, idässä Käkövesi ja kaakossa Haapavesi, mutta ei kuitenkaan Ukonvettä, vaikka sen vedenpinta on samalla korkeudella muun Saimaan kanssa. Järviwikissä Suur-Saimaaksi nimettyyn suurjärveen, jota ei tule sekoittaa saman nimiseen vesistöalueeseen, luetaan edellisen Saimaan lisäksi kahdeksan muuta järveä tai järviallasta, joista viisi sijaitsee Savonlinnasta pohjoiseen. Ne ovat:
Järviwikissä sanotaan kuitenkin myös Suur-Saimaa, jolla tarkoitetaan Järviwikissä Joensuusta alkavaa ja Imatralle päättyvää vesistöä, yhdeksi järveksi. Näin siitäkin huolimatta, että se kertoo vedenpinnan keskikorkeuden (MW) laskevan veden virratessa Joensuusta Imatralle noin 240 kilometriä keskimäärin 11 senttimetriä. Järviwiki nimittää edellisessä taulukossa varsinaisena Saimaana esiintyvää vesistöaluetta omissa tilastoissaan Saimaaksi, mutta se ei ole vesistöviranomaisen kannanotto tämän nimivaihtoehdon puolesta. Vesistöviranomaiset korostavat monessa yhteydessä monitulkinnallisuutta ja Järviwikissä onkin painettu Saimaa-nimi eri järvenosien karttoihin. Saimaan jakaminen eri vesistöalueisiin palvelee ennen kaikkea vesistöalueen hydrologisia eikä niinkään maantieteellisiä tavoitteita. Hydrologiset tavoitteet sisältävät esimerkiksi vesistöjen tulvanhallintaa, vedenpintojen säännöstelyä ja vesistötutkimusta. Saimaan järvenosat käsitellään täällä Wikipediassa vesistöjaon mukaisissa osissa, sillä tilastolliset tiedot ovat näin eriteltyinä luotettavampia kuin niistä yhdistetyt tiedot.
Saimaan kolmijako
Eräs tapa hahmottaa Saimaa on jakaa se kahden kapeikon suhteen kolmeen vesistöalueeseen. Eteläisin kapeikko on Puumalansalmi, jonka kautta virtaa kaikki Saimaan pohjoisosien vedet ja jonka rannalla sijaitsee Puumalan kirkonkylä. Pohjoisempi kapeikko sijaitsee Savonlinnassa. Sen virtaisin salmi on Kyrönsalmi, jonka saaressa sijaitsee Olavinlinna. Savonlinnassa on lisäksi Laitaatsalmi ja Haapasalmi. Kolmijaon rajapaikaksi pitää esittää vielä Raikuun kanava, joka tuo Oriveden vettä Puruvedelle. Koska vesi virtaa pohjoisesta kohti etelää, esitellään Saimaan osat samassa järjestyksessä.
Pohjoinen Saimaa
Saimaan pohjoisin ranta sijaitsee kolmannen Salpausselän aikaisen Jaamankankaan eteläpuolelta. Itäistä järvenosaa kutsutaan Pyhäseläksi ja sen eteläpuollella sijaitsevaa Jänisseläksi. Kumpikin järvenselkä jää Tutjunniemen ja Oravisalon itäpuolelle. Tutjunniemen länsipuolella sijaitsee Telmonselkä, joka kuuluu Oriveden järvenosaan. Oravisalon pohjoispuolella on saaria, joista suurimmat ovat Niinikkosaari ja Siikasaari. Näiden pohjoispuolella on pitkä Heposelkä. Oravisalon itäpuolella aukeaa saareton Savonselkä, joka seuraa Varpasaloa etelään ja muuttuu siellä Kuhakivenseläksi ja Samppaanseläksi. Orivesi haarautuu täällä kaakkoon työntyväksi saaristoiseksi lahdeksi, jossa sijaitsevat Mustanselkä ja Muljulanselkä. Toinen haara aukeaa lounaaseen. Siellä sijaitsee pyöreän muotoinen Paasselkä.
Paasselkä virtaa seuraavaksi Savonrannassa sijaitsevaan kapeikkoon, josta alkaa ensin kapea Pyyvesi ja Hanhivirran kapeikosta myöskin kapea Enonvesi. Enonveteen luetaan mukaan Oravin, Varkaussalon ja Ahvensalon koillispuolella sijaitsevat saaristoiset järvenosat. Niitä ovat esimerkiksi Joutenvesi, Heinävedenselkä, Pyttyvesi, Ruunavesi, Kolovesi ja Ruokovesi. Enonveden läpivirtaukset purkautuvat kolmesta kohdasta Haukiveteen: Tappuvirran, Oravin kanavan ja Haponlahden kanavan kautta.
Haukivesi alkaa pohjoisessa Varkaudesta Siitinselältä ja se jakautuu Vuoriselällä eteläiseen Haapaselkään ja kaakkoiseen Kuokanselkään. Haukivesi aukeaa leveäksi saaristoksi, jonka koillispuolella sijaitsee väljempi Äimisvesi ja saarten takana etelässä Peonselkä ja Majakkaselkä. Linnansaaren kansallispuisto sijaitsee Tuunaanselällä ja sen pohjoispuolella. Tuunaanselän jälkeen järvi kapenee kaakossa Pieneksi Haukivedeksi ja saavuttaa Savonlinnan Haapavedellä.
Keskinen Saimaa
Keskisen Saimaa alkaa Savonlinnasta, kun Haapaveden vedet virtaavat kolmen salmen kautta Pihlajaveteen. Se on kartasta arvioituna saaristoisinta, monihaaraisinta ja pieniselkäsintä Saimaata. Sen kaakkoisranta seuraa toista Salpausselkää ja se kohtaa idässä lopulta Punkaharjun, jonka takana sijaitsee Puruvesi. Puruveden itäisin järvenselkä on aava Hummonselkä, jonka pohjoispäätä reunustaa lännessä Pihlajaniemi. Niemen länsipuolella sijaitsee Pihjalaniemenselkä, jonka pohjoispäässä oleva Raikuun kanava johtaa Paasselälle. Keskellä Puruvettä sijaitsevat Hevossalon, Vehkasalon ja Hälvän saaret. Niiden lisäksi järveä kaventaa Putkiniemi ja Rauvanniemi. Harvasaarisella lounaispuolen järvenselällä lienee Harvanselällä laajin selkä. Punkaharju katkaisee vesiyhteyden Pihlajaveteen melko tehokkaasti. Siinä on vain kaksi salmea, josta vesi purkautuu: Punkasalmi kirkonkylän lähellä ja Tuunaansalmi.
Puruvesi purkautuu Pihlajaveden Utrasselälle ja Hirvolanselälle. Myös Virtasalmi päästää vettä Moinselkää myöten länteen. Pihlajaveden itäosa on laaja mutta saaristoinen. Selkeitä järvenselkiä ovat edellisten lisäksi Särkilahdenselkä, Tetriselkä, Paatisenselkä ja Kokonselkä. Savonlinnasta katsottuna aukeaa ensimmäiseksi Pitkään Pihlajavesi, joka on itä–länsi-suuntainen selkä. Tuohiselkä ja Siikavesi ovat viimeiset selät ennen Sulkavaa, jossa Ruokoniemi kaventaa Pihlajavettä merkittävästi.
Sveitsin sosiaalidemokraattinen puolue
Sveitsin sosiaalidemokraattinen puolue (, lyh. SP;, , ) on sveitsiläinen keskusta-vasemmistolainen puolue, joka on perustettu vuonna 1888. Sosiaalidemokraatit kannattavat valtion suurempaa roolia taloudessa ja yleisesti ottaen puolueen Sveitsissä harjoittama politiikka on peilannut eurooppalaisen demokraattisen sosialismin perinnettä. Sveitsin puolueista sosiaalidemokraatit ovat voimakkaimmin tukeneet maan jäsenyyttä YK:ssa ja Euroopan unionissa.
Saimaa
Keskinen Saimaa
Sulkavan salmien takana on vastassa Partalansaari, jota vedet kiertävät sekä pohjois- että eteläpuolelta. Pohjoinen reitti alkaa Kaartilanselältä, josta Hakovirta johtaa Enonvedelle. Sieltä jatkuu vesireitti etelään Varmavirtaa myöten Haapaselälle. Eteläinen reitti vie ensin etelään Lepistönselän kautta Jänisselälle ja Tolvanselälle. Täältä vesi virtaa joko länteen Partalansaaren etelärantaa seuraten tai etelään Viljakansaarta kiertäen. Läntien vesireitti johtaa Ruunaanselän ja Kietävälänvirtaa myöten Haapaselälle. Viljakansaaren kiertoreitti käy Muikunselän saaristossa, jonka eteläpuolella sijaitsee Katosselkä, ja jatkaa länteen Maksasaarenselkää Ummistonvedelle. Nämä vedet ahtautuvat Leukoinsalmesta lähes suoraan Puumalansalmeen. Partalansaaren kiertäneet vedet kohtaavat Haapaselällä ja laskeutuvat Kukkeistenselän ja Osmonaskeleenselän kautta Puumalansalmeen.
Eteläinen Saimaa
Eteläisen Saimaan keskeisin vesiviranomaisten käsittelemä järvenosa on varsinainen Saimaa (04.112.1.001), jonka pinta-ala on jo yksinään neljäsosan koko Saimaasta. Se sisältää suuret järvenselät, joita kutsutaan usein yhdessä nimellä Suur-Saimaa. Paikallisilla on kuitenkin sen pienille järvenselille erityisiä nimi, joista vain osa mainitaan tässä yhteydessä. Suur-Saimaan keskiössä on Kyläniemi, joka on Kutveleen kanavalla mantereesta irrotettu saari. Kyläniemen eteläpuolella sijaitsee noin 20 × 20 kilometriä laaja järvialue, jossa on jonkin verran saaria. Sen etelärannat seuraavat ensimmäistä Salapusselkää ja Kyläniemi on osa toista Salpausselkää. Lappeenranta jää avoselältä suojaan laajaan ja saaristoiseen lahteen, jota kutsutaan Pien-Saimaaksi. Täällä sijaitsevat Maavesi, itäinen- ja läntinen Pien-Saimaa, joita erottaa toisistaan saaret Kirkkosaari, Kuivaketvele ja Vehkataipaleen saarento. Myös Saimaan kanava alkaa täältä. Etelärannan itäpäässä sijaitsee Imatra, josta Saimaan laskujoki Vuoksi alkaa. Imatran pohjoispuolella jää asuttujen saarien Salosaaren, Äitsaaren, Mietinsaaren ja Härskiänsaaren suojaan Haapavesi. Haapaveden rannassa sijaitse Rasila.
Suur-Saimaan pohjoispuolella on avonaista selkää 25 × 10 kilometriä laaja vesialue. Sieltä tulee Saimaan pohjoisosista vedet pääasiassa Rastinvirran kautta eteläiselle Suur-Saimaalle. Kyläniemen itäpuolella sijaitsee Luukkolansaaren suojassa Käkövesi ja Kyysmänlahti. Lähellä Puumalaa sijaitsevan Lehmäinselän itäpuolella sijaitsee Naistenvesi. Nämä kolme lahtea piiloutuvat Suur-Saimaan pohjoisosaa reunustavan saariketjun taakse. Saariketjussa on mukana sellaisia suuria saaria kuin idässä sijaitseva Niinisaari, Lintusalo, Otasalo, Hurissalo, Laamalansaari, Liiansaari ja lännessä Kuivainen. Saariketjun pohjois- ja luoteisosaissa sijaitsee niemien ja saarien välissä lisää eteläistä Saimaata.
Puumalansalmen pohjoispuolella sijaitsee Koskenselkä ja eteläpuolella Lehmäinselkä. Suuren Hurissalon saaren itäpuolella sijaitsee lähes saareton Lietvesi, jonka yhdistää etelään Vetojako ja pohjoiseen Luonteriin Pistohiekanselkä. Luonteri on varsina saaristoinen järvenosa, jonka suuria niemiä ja saaria ovat Hirvensalon ja Uimasalon niemet, Keljunniemen ja Piekälänsaaren niemet sekä Saukonsalon ja Pihlajasalon saaret. Pihlajasalon pohjoispuolelta Siikaveden selältä työntyy pohjoiseen Enovesi ja saaren lounaispuolelta Pitkälahti. Hurissalon länsipuolella sijaitsevat Louhivesi, jonka pohjukaan yhtyy pohjoisesta Mikkelistä alkava Ukonvesi. Louhiveden eteläpuolella sijaitsee Yövesi, joka alkaa lännessä Ristiinasta. Nämä järvenosat virtaavat Suur-Saimaan luoteispäähän Liittokivenselkään. Sen lounaispuolella on vielä Ieselkä, joka kiertää Vehkaselkänä Kuivaisen ympäri.
Vesiliikenne
Saimaan kautta kulkee kaupallista vesiliikennettä, joka toimii Vuoksen vesistöalueen sisällä Saimaata suuremmalla alueella. Sen sisäisellä liikenteellä on aluskokoon kohdistuvia rajoitteita, jotka riippuvat vesiväylien syväyksistä, kanavien leveydestä, siltojen korkeudesta ja ulkomaanliikeneteen osalta Saimaan kanavan ahtaudesta. Ilman erillislupaa saavat Saimaalla liikennöidä alukset, joilla on enintään 82 metrin pituus, 12,2 metrin leveys, 4,35 metrin syväys ja joiden maston korkeus vedenpinnasta on enintään 24,5 metriä. Siltojen alituskorkeus on Suomessa yleensä enintään 18 metriä, mutta sisämaan kanneltaan korkeimmat sillat löytyvät Saimaan syväväylän varrelta. Saimaalla liikennöi aluksia, joilla on lastauskapasiteettia 500–2 500 tonnia. Ulkomaan vesiliikenne on vilkkainta Varkauden, Savonlinnan ja Lappeenrannan kautta kulkevilla reiteillä. Esimerkiksi lokakuussa 2018 kulki Saimaan kanavassa 944 rahtialusta, joista 53 % olivat Venäjältä, 19 % Antigua ja Barbudalta, 16 % Alankomailta ja 5 % Suomesta. Näiden lisäksi Saimaalla on sellaista liikennettä, joka ei poistu Saimaalta kanavan kautta merelle. Saimaalla on myös jonkin verran matkustajaliikennettä.
Saimaan väyläverkosto on 3 300 kilometriä pitkä, kun lasketaan mukaan syväväylät, pääväylät ja sivuväylät. Syväväyliä on 814 kilometriä ja niiden syväys on Saimaalla vähintään 4,2 mentiä. Pääväylillä, joita on 1 560 kilometriä on syväys vähintään 2,4 metriä, ja sivuväylillä on syväys alle 2,4 metriä (yhteispituus 1 200 km). Pääväylien syväykset vaihtelevat osuuksittain ja ne voivat olla esimerkiksi 3,8 m, 3,0 m, 2,8 m ja 2,4 metriä. Syväväylä alkaa Lappeenrannan Lauritsalasta Saimaan kanavan suulta ja se jatkuu Savonlinnaan ja siitä pohjoiseen Kuopioon, Siilinjärvelle, Joensuuhun ja Kiteelle. Eteläisellä Saimaalla sijaitsevia lastauspaikkoja ovat Lappeenrannassa Mustolan ja Kaukaan satamat ja Rapasaaren laituri, Nuijamaan laituri, Pulpin laituri Joutsenossa, Honkalahden laituri, Vuoksen satama Imatralla sekä Ristiinan satama Mikkelin lähellä. Näistä on rautatieyhteus Mustolaan, Rapasaareen ja Vuoksen satamaan. Seuraavat satamat sijaitsevat Savonlinnassa, jossa ovat Haistlahden ja Lypsyniemen satamat. Kiteellä on Puhoksen satama, Joensuussa Ukonniemen satama ja Varkaudessa Akonniemen satama. Varkauden Konsulanniemen ja Taipaleen satamat sijaitsevat Unnukan puolella, joka ei ole enää Saimaata. Täältä jatkuvat syväväylät Kuopioon, jossa sijaitsevat Kumpusalmen, Kelloniemen ja Savonsellun satamat, ja Siilinjärvelle, jossa sijaitsevat Kemiran ja Kuuslahden satamat. Eteläisen Saimaan alueella alukset eivät alita rautatie- tai maantiesiltoja, mutta Savonlinnasta ylöspäin alukset joutuvat näin tekemään. Syväväylien satamien lisäksi on päävälien varrella 13 Merenkulkulaitoksen ja teollisuuden omistamaa lastauspaikkaa, joista yksi on Lappeenrannan Suikki. Sivuväylien syväkset voivat olla esimerkiksi 2,1 m, 2,0 m, 1,8 m, 1,5 m ja 1,2 m. Sivuväylät on esimerkiksi Karttapaikan verkkosivustossa merkitty katkoviivoin.