cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Torsten Hornborg
Torsten Bogislaus Hornborg (7. huhtikuuta 1883 Helsinki – 5. maaliskuuta 1957) oli suomalainen kaupunginjohtaja ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Hornborgin vanhemmat olivat kamreeri Albrecht Hornborg ja Alma Hornborg. Hän pääsi ylioppilaaksi 1901 ja valmistui insinööriksi Teknillisestä korkeakoulusta 1907. Hornborg työskenteli aluksi tie- ja vesirakennusinsinöörinä ja toimi myöhemmin kaupunginjohtajana.
Torsten Hornborg oli naimisissa Irma Hanssonin kanssa. Kirjailija ja kääntäjä Ulla Hornborg oli heidän tyttärensä.
Pentik
Pentik Oy on Anu Pentikin (oik. Pentikäinen, o.s. Pasi) ja Topi Pentikäisen vuonna 1971 perustama keramiikka- ja sisustustavara-alan perheyritys. Yrityksen Pentik-brändi on keskittynyt tekstiileihin ja keramiikkaan.
Pentikiä pidetään yhtenä Suomen menestyneimmistä taideteollisista yrityksistä.
1971–1999
pienoiskuva|Anu Pentik vuonna 1987 lapsuudenkotinsa pihalla Kuusankoskella Anu ja Topi Pentikäinen perustivat Pentik Ky:n vuonna 1971 Posiolle. Pariskunta oli muuttanut paikkakunnalle Pentikäisen opettajan viran vuoksi. Taiteilijanimen Anu Pentik käyttöön ottanut puoliso opetti kansalaisopistossa keramiikkaa ja alkoi myydä saviesineitään Posion Essolla. Yrityksessä Pentik johti yhtiön taideteollista linjaa, Pentikäinen taas toimi yhtiön ensimmäisenä toimitusjohtajana. Pentik-nimi löytyi, kun Anu Pentikäinen kirjoitti tuoreena aviovaimona uutta nimeään liian pienelle paperinpalalle. Aluksi yritys sijaitsi heidän vuokraamansa omakotitalon lastenhuoneessa ja kellarissa, joissa Anu teki keramiikka- ja nahkatöitä. Yrityksen ensimmäinen tuote oli Kaamoskivi-kynttilänjalat. Tuotteen taustalla oli Pentikin ajatus tehdä jotain niin rujoa, etteivät muu tee sellaista. Yritys tarjosi Kaamoskiviä myyntiin Stockmannille. Sisäänostaja piti tuotetta hirveänä, mutta otti muutaman kokeeksi myyntiin. Ne myytiin heti loppuun ja Stockmann teki kynttilänjaloista jatkuvan tilauksen. Ensimmäisen vuoden liikevaihto oli 7000 markkaa, seuraavana vuonna jo 200 000 markkaa.
Vuonna 1973 Posion kunta rakensi kelohonkaisen mökin Pentikin keramiikkapajaksi. Sen yhteyteen rakennettiin myös myymälä ja kahvio. Yritys valmisti ensimmäisen astiasarjansa, jonka nimi oli Hiisi. Vuoden liikevaihto oli 700 000 markkaa.
Keramiikkapaja kävi nopeasti pieneksi ja siksi rakennettiin keramiikkatehdas, joka otettiin käyttöön vuonna 1974. Tehtaan johtajana toimi vuosina 1974–1983 Pentikin taiteellinen johtaja Peter Winquist. Uuteen Halla-astiastoon saatiin idea poromiehen pahkakupista, jossa oli kaksi korvaa. Yhtiön liikevaihto oli 1,5 miljoonaa markkaa.
Vuonna 1975 lanseerattiin kolme astiasarjaa: Riekko, Sara ja Kanerva. Seuraavana vuonna ilmestyi Pirtti-astiasto ja avattiin ensimmäinen Helsingin-myymälä avattiin Esplanadille 1976
1970-luvun lopulla yrityksellä oli Helsingin Esplanadilla nahkatuotemyymälä. Nahkavaatteita tehtiin Friitalan ylijäämäpaloista. Neva-astiasto esiteltiin vuonna 1977 ja Inari vuonna 1979.
1980-luvulla Pentikin nahkavaatteita valmisti 30 henkilöä ja niitä myytiin esimerkiksi New Yorkissa luksustavaratalo Saksilla. Pentikeillä oli myös oma huonekalutehdas Artzan sekä posliinistudio. Yhtiöön palkattiin muotoilijoita, jotka suunnittelivat Pentikin aiemmasta tyylistä pokkeavia tuotteita.
Suomen laman ja huonekalujen ja nahkavaatteiden kysynnän pienentymisen vuoksi perheyhtiö joutui taloudellisiin vaikeuksiin. Vuoden 1991 devalvaatio ja korkomenojen kasvu huononsivat tilannetta entisestään. Saneerauksesta selvitäkseen pariskunta myi kotinsa ja muun omaisuutensa ja muutti asumaan keramiikkatehtaalle. Nahkatuotteista ja huonekaluista luovuttiin. Pankin, vakuutusyhtiön ja Posion kunnan mielestä konkurssi oli väistämätön, mutta Pentik pyysi lisäaikaa. Kun Aino-astiasto alkoi myydä hyvin, yritys pääsi muutamassa vuodessa selville vesille. Keskusliikkeet ja tavaratalot eivät uskaltaneet ottaa Pentikin tuotteita myyntiin, joten Anu Pentik suunnitteli ja toteutti 36 myymälän ketjun kolmessa vuodessa. Sisustus-, kattaus- ja lahjatavaratuotteita myyvä Pentik-sisustusmyymäläketju sai alkunsa vuonna 1992. Topi Pentikäinen palkkasi myymäläpäälliköt miettien, olisivatko he "yhtä hulluja kuin Anu". Laman johdosta tarjolla oli edullisia ja hyviä liiketiloja. Tuotevalikoimaa laajennettiin ja keramiikka-astioiden ja -esineiden ohella alettiin myydä myös sisustus- ja lifestyle-tuotteita. Vuonna 1996 Pentikistä tuli osakeyhtiö.
2000–
Vuonna 2000 Posiolle avattiin Kulttuurikeskus Pentik-mäki. Yrityksessä tehtiin sukupolvenvaihdos vuonna 2004, jolloin omistus siirtyi perustajien lapsille ja toimitusjohtajaksi nousi Anun ja Topin poika Pasi Pentikäinen Samalla Topi Pentikäinen siirtyi Pentik Oy:n hallituksen puheenjohtajaksi. Pentikäisten tytär Raisa Bergman oli myös hallituksessa. Anu Pentik Galleria avattiin vuonna 2009.
Yhtiön verkkokauppa avattiin alkuvuonna 2010. Kaupassa myytiin myös tuote-eriä, joita ei myymälöistä löytynyt. Liikevaihdosta noin kolmannes saatiin muutamalta joulua edeltävältä viikolta, astioiden osuus liikevaihdosta oli neljännes. Yhtiön asiakkaista yli 90 prosenttia oli naisia.
Vuonna 2011 Pentikillä oli 350 työntekijää, joista 130 Posiolla. Pentikillä oli 80 myymälää Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa. Liikkeistä parikymmentä toimi franchising-periaatteella, loput omistettiin itse. Yritys oli kasvanut orgaanisesti, ilman yritysostoja. Yrityksen 40-vuotisjuhlan kunniaksi järjestettiin taidenäyttely, alkuvuonna Posiolla ja syksyllä Kouvolassa Kymen Paviljongissa. Pentikillä oli Posion taidegallerian lisäksi galleria myös Kuusankoskella.
Vuonna 2017 Anu Pentikin näyttely Taidehallissa Helsingissä oli osa Suomi 100 -juhlavuoden ohjelmaa. Idea Kolme tilaa -näyttelyyn syntyi vuonna 2015 Taidehallissa, jossa Pentik näki mielessään kolme kokonaisuutta: maan, taivaan ja paratiisin. Kahden kuukauden aikana näyttelyssä vieraili yksi Taidehallin suurimmista yleisömääristä: noin 47 00 katsojaa.
Vuonna 2018 Oulun ammattikorkeakoulun konetekniikan insinöörit ja opiskelijat kehittelivät Pentikin tehtaalle yhteistoimintarobotin.
Kesällä 2019 Pentikin toimitusjohtajaksi valittiin Riikka Wulff, Alma Talent Tietopalveluiden johtaja. Hän oli ensimmäinen perheen ulkopuolinen toimitusjohtaja. Pasi Pentikäisestä tuli hallituksen puheenjohtaja isänsä seuraajana. Pentik-mäellä vieraili vuosittain noin 100 000 turistia ja tehtaalla valmistettiin noin 300 000 astiaa.
Vuosina 2019–2020 uudistettiin Wulffin johdolla yhtiön johtoryhmä, myymäläorganisaatio ja markkinointi. Uusia sisustajasukupolvia tavoiteltiin somevaikuttajien, kuten Stella Harasekin avulla. Myymäläpäälliköt korvattiin aluepäälliköillä, jotka johtivat 2–5 myymälää.
Vuonna 2020 Posion tehtaalle palkattiin ensimmäinen insinööri. Hänen tehtävänsä oli automatisoida valmistuslinjoja. Prahan myymälä suljettiin.
Kesällä 2021 Pentikille palkattiin ensimmäinen johtaja vastaamaan kansainvälisestä myynnistä. Keväällä 2022 Pentikille siirtyvä Niina Nenonen oli vastannut Marimekon Japanin markkinoista. Syksyllä 2021 julkaistiin Anu Pentikin suunnittelema Kajo-sarja.
Organisaatio
Vuonna 2020 yrityksen palveluksessa oli noin 210 henkilöä, ja Pentik Oy:n liikevaihto oli 24 miljoonaa euroa. Vuonna 2021 Pentikillä oli Suomen myymälöiden ja verkkokaupan lisäksi kolme myymälää Pietarissa ja venäläinen verkkokauppa. Osa Pentikin omista myymälöistä toimi myös outlet-myymälöinä.
Suunnittelijat
Pentik Oy:n suunnittelijat ammentavat tuotteidensa aiheet pitkälti pohjoisesta luonnosta. Vuonna 2017 muotoilusta vastasivat Anu Pentikin ohella Pentikin omat suunnittelijat Lasse Kovanen, Minna Niskakangas ja Liina Harju, jotka suunnittelivat sekä Pentik Oy:n vaihtuvien sesonkimallistojen tuotteet että pysyvän valikoiman tuotteita. Lasse Kovanen on teollinen muotoilija (TaM), jonka kuosien aiheet ovat luonnosta, kasveista ja eläimistä. Liina Harju on valmistunut Aalto-yliopiston Taiteiden ja suunnittelun korkeakoulusta, Tekstiilitaiteen koulutusohjelmasta (TaK). Minna Niskakangas on teollinen muotoilija ja taiteen maisteri Lapin yliopistosta. Hän on suunnitellut esimerkiksi vuonna 2020 esitellyn Jäkälä-sarjan.
Anu Pentikin suunnittelemia keraamisia tuotesarjoja ovat Kallio, Kivi, Valo, Ilo, Vanilja ja Posio. Pentik suunnittelee myös uniikkimallistoja ravintoloille tai yksityisille asiakkaille.
George Blay
George Blay (s. 7. elokuuta 1980) on ghanalainen jalkapalloilija, joka edustaa romanialaista FC Dinamo Bukarestia. Hänen pelipaikkansa on puolustaja.
Pentik
Suunnittelijat
1970-luvulla suunnitellut Halla- ja Riekko-astiastot suunnitteli Peter Winquist. Sarjoja yhdistävät pienet ruskeat pilkut lasitteessa. Pilkut olivat alun perin vahinko, joka aiheutui käytetyn saven rautapitoisuudesta, mutta kun Posiolla vieraillut Kaj Franck kuuli asiasta, hän neuvoi korostamaan ongelmaa. Winquist oli itse asiassa halunnut tehdä pilkullisia tuotteita jo työskennellessään Arabialla, muttei ollut saanut lupaa kokeilulleen. Lasitteeseen pilkut saatiin ilmeniitin ja polttoreduktion avulla.
Tuotteet ja markkinat
Vuonna 2020 yhtiön liikevaihdosta kolmannes tuli Suomesta ja kolmannes muista EU-maista.
George Blay
Blay on 174 cm pitkä ja painaa 70 kg.
Pentik
Tuotteet ja markkinat
Pentik Oy:n valikoimassa on erilaisia sisustus- ja keittiötekstiilejä sekä myös muista materiaaleista, kuten puusta, lasista ja metallista, tehtyjä tuotteita.
Pentikin keramiikka valmistetaan Posiolla, tekstiileistä suurin osa valmistetaan Latviassa.
Pysyvän perusmalliston lisäksi tuotannossa on neljä kertaa vuodessa vaihtuva sesonkimallisto, johon kuuluu tuotteita sisustamiseen ja kattaukseen.
Pentikin liikkeissä myydään myös lahjaksi tarkoitettuja elintarvikkeita. Herkkuvalikoima koostuu suomalaisista tuotteista, kuten suklaasta ja teestä.
Kulttuurikeskus Pentik-mäki
Posion Pentik-mäellä sijaitsee Anu Pentikin galleria, tehdas, tehtaanmyymälä, kahviloita ja museoita, joissa voi tutustua Pentikin keramiikkapajan historiaan. Keskuksen pinta-ala on 2 500 neliömetriä. Pentik Kotimuseo on Pentikäisten entinen koti ja siellä on esillä yrityksen varhaisimpia tuotteita eli keramiikkaa ja nahkatuotteita, mutta myös työvälineitä ja materiaaleja. Keskuksesta löytyy myös kahvikuppimuseo. Taidegallerian julkisivuna on 20-metrinen taideteos, Posion Voima, joka on saanut vaikutteita Antonio Gaudin arkkitehtuurista.
Vuonna 2013 Pentik-mäellä järjestettiin kansainvälinen keramiikkasymposium, jossa oli mukana noin 20 keramiikkataiteilijaa Aasiasta ja Euroopasta.
Pentik-kartano
Topi Pentikäisen aloitteesta perheen uudeksi kodiksi hankittiin vanha porotila. Perä-Posion Timisjärvellä sijaitseva kartano purettiin hirsi hirreltä ja koottiin uudelleen, saneeraukseen meni kaksi vuotta. Kartanon päärakennus on valmistunut vuonna 1862. Tilalle on tuotu myös kaksi muuta hirsirunkoista taloa, Kärpän tilan entinen päärakennus siirrettiin paikalle Kuusamosta, samoin kuin sen vieressä sijaitseva asuinrakennus.
Kartano toimii paitsi kotina myös kulttuurikeskuksena, jossa pidetään näyttelyitä ja seurataan vierailevien residenssitaiteilijoiden työtä. Kartanon mailta kerätään villiyrittejä, joita myydään kuivattuina Pentikin liikkeissä. Kartanossa asuu ja työskentelee ympäri vuoden kaksi taiteilijaa. Kartanon ensimmäiset residenssitaiteilijat olivat Sungmi Ha Etelä-Koreasta ja Essi Korva Lapista, joiden näyttely avattiin vuonna 2015 Anu Pentik galleriassa. Pentik-kartanon Taidetalo avattiin yleisölle kesällä 2016.
Syksyllä 2018 Pentik Kartanon residenssitaiteilijana toimi taiwanilainen keramiikkataiteilija Pohan Chen. Vierailevia taiteilijoita kevään 2018 aikana olivat keraamikko Riitta Talonpoika, lavastaja Jyrki Seppä sekä virolainen keraamikko Ingrid Allik. Keväällä 2019 residenssitaiteilijaksi oli kutsuttu Kauri Kallas.
Pentik kulttuurissa
Anu Pentik on järjestänyt yksityisnäyttelyitä muun muassa Retretissä (2006), Rovaniemen taidemuseo Korundissa (2013–2014), Helsingin Taidehallissa (Kolme tilaa, 2017) ja Wäinö Aaltosen museossa (Alussa oli siemen, 2021). Korealaisen Suku Parkin kanss Pentik järjesti Kouvolan taidemuseo Poikilossa Vuoropuhelu–Dialogue-näyttelyn.
Anu Pentikin elämästä on kerrottu kahdessa näytelmässä. Eppu Nuotion käsikirjoittama Anu Pentik – Nainen, joka loi savesta maailman esitettiin Kouvolan Teatterissa. Rovaniemen Teatterin näytelmä Anu P. sai ensi-iltansa syksyllä 2021.
Kuvanveistäjä Kerttu Horila on tehnyt veistokset Anu Pentikistä ja Topi Pentikäisestä.
Vladimír Ptáček
Vladimír Ptáček (7. marraskuuta 1954 Praha – 13. elokuuta 2019 ) oli Tšekkoslovakiaa edustanut koripalloilija.
Ptáčekin sisko, yhden MM- ja viisi EM-mitalia voittanut Dana Ptáčková, avioitui koripallon EM-mitalisti Vlastibor Klimešin kanssa, ja näiden tytär Zuzana Klimešová voitti koripallossa Euroopan mestaruuden. Ptáčekin kuolemasta 64-vuotiaana uutisoitiin 13. elokuuta 2019.
Armosta (albumi)
Armosta on kristillistä reggaeta esittävän Kaemo-yhtyeen kolmas albumi. Albumi jatkaa yhtyeelle ominaista linjaa, mutta on soundillisesti aikaisempaa kokeellisempi. Sanoituksellisesti albumi eroaa paljon edeltäjästään (Läpi tulen). Sanotukset käsittelevät pääasiassa Jumalan armoa.
Kappaleet
Sävellys ja sovitukset: Kaemo, Jonas Olsson, Antti Saari, Joona Pirilä, Timo Nygård, Valtteri Heikkilä, Dub Inc riddim (10. raita)
Sanoitukset: Timo Nygård, Joona Pirilä, Antti Saari, Valtteri Heikkilä
Reimund Rötter
Reimund Paul Rötter (s. 1961) on saksalainen maataloustieteilijä, maatalousekologi ja maatalousjärjestelmän mallintaja. Hän työskentelee Göttingenin yliopistossa Saksassa trooppisen kasvintuotannon ja maatalouden järjestelmien mallinnuksen professorina. Hän toimi vuosina 2007–2016 Suomessa Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen (MTT) ja Luonnonvarakeskuksen (Luke) palveluksessa kasvintuotannon ekologian johtavana tutkijana ja maatalousjärjestelmien mallinnuksen professorina.
Rötter opiskeli Tierin yliopistossa Saksassa, ja valmistui siellä fysikaalisen maantieteen aihepiiristä maisteriksi ja edelleen trooppisen kasvintuotannon mallinnuksen aihepiiristä tohtoriksi (M.Sc. 1989, Ph.D. 1993). Hänen väitösirjansa otsikkona oli Simulation of the biophysical limitations to maize production under rainfed conditions in Kenya.
Vuosina 1993-2008 hän työskenteli Wageningenin yliopistossa Alankomaissa useissa eri hankkeissa tutkijana, ja tutkimushankkeiden johtajana. Tämän ohella hän työskenteli vuosina 1996-2000 kansainvälisen riisintutkimusinstituutin (International Rice Research Institute, IRRI) tehtävissä Filippiineillä. Vuosina hän toimi maankäytön ja ilmastonmuutoksen tutkimusteeman vetäjänä Wageningenin Alterran maaperätieteen keskuksessa. Vuosina 2007-2008 Rötter toimi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen kasvintuotannon tutkimuksen maatalousekologian johtavana tutkijana Mikkelin toimipisteessä. Vuodesta 2008 hän on ollut Helsingin yliopiston maatalousekologian dosentti. Vuosina 2009-2016 hän toimi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen, sittemmin Luonnonvarakeskuksen tuotannon ekologian ja maatalousjärjestelmien mallinnuksen professorina. Vuodesta 2016 hän on ollut Göttingenin yliopiston trooppisen kasvintuotannon ja maatalousjärjestelmien mallinnuksen professori.
Vuonna 2018 professori Rötter oli arvostetulla maailman viitatuimpien tutkijoiden 2018 Highly Cited Researchers -listalla tieteenrajat ylittävän tutkimuksen aihepiiristä. Hänet oli tässä listauksessa tulkittu Suomessa toimivaksi tutkijaksi. Maailmanlaajuisesti tällä alansa viitatuimpien (siteeratuin 1 %) listalla on kaikki aihealueet mukaan luettuna runsas 4 000 tutkijaa 21 tieteenalalta ja noin 2 000 tieteenrajat ylittävää tutkijaa. Tutkijoista noin 40 työskentelee Suomessa (kuten Clarivate Analyticsin mukaan Rötter) tai on ulkomailla tutkimustyötään tekeviä suomalaisia.
Kalle Juho Lähti
Kalle Juho Lähti (5. joulukuuta 1866 Punkalaidun – 1. huhtikuuta 1957 Punkalaidun) oli suomalainen kirjailija.
Oslon pääkirjasto
thumb|Video Oslon pääkirjasto Deichman Bjørvika on Norjan pääkaupungin Oslon ydinkeskustassa, Oslon oopperatalon vieressä, Bjørvika-lahden äärellä sijaitseva yleinen kirjasto. Se on Oslon kaupunginkirjaston eli vuonna 1785 perustetun kansankirjaston (Det Deichmanske Bibliothek) perinnettä jatkavien yhteensä 22 Deichman-kirjaston verkoston uusi päätoimipiste. Deichman-kirjastot ovat Norjan vanhin ja suurin yleinen kirjasto, jonka kokoelmiin kuuluu yhteensä 1,1 miljoonaa nimikettä.
Arkisin kello 8-22, ja pyhäpäivisin kello 10-18 avoinna oleva, kuusikerroksinen kirjastorakennus on Oslon ainoa sunnuntaisin avoinna oleva yleinen kirjasto.
Kesäkuussa 2020 käyttöön vihityn Deichman Bjørvika -kirjastorakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehtitoimistot Lund Hagem Arkitekter AS ja Atelier Oslo. Sisustussunnittelusta on vastannut AS Scenario Interiørarkitekter.
Salasana: Swordfish
Salasana: Swordfish on yhdysvaltalainen cyberpunk-toiminta/trilleri -elokuva. Se sai ensi-iltansa vuonna 2001. Elokuvan ohjasi Dominic Sena ja sen päärooleissa esiintyvät Hugh Jackman, John Travolta, Halle Berry, Don Cheadle ja Vinnie Jones.
Juoni
Stanley (Jackman), huipputaitava hakkeri, houkutellaan mukaan suureen pankkiryöstöön. Alamaailman johtaja Gabriel (Travolta) ja hänen avustajansa Ginger (Berry) haluavat tämän murtautuvan pankin tietokoneelle ja jotta he voisivat varastaa valtion rahavaroja. Gabriel tarjoaa Stanleylle vastapalvelukseksi avusta mahdollisuuden saada Stanleylle tyttärensä huoltajuus. Gabriel paljastaa että he eivät ole tavallisia rikollisia, vaan agentteja, jotka saavat palkkaa salaperäisestä sodasta terrorismia vastaan. Nämä varastetut pääomat takaisivat heille rajattomat resurssit tässä kamppailussa.
Oskar Bäck
Oskar Bäck (s. 12. maaliskuuta 2000 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä.
Pelityyli
Elite Prospects -sivuston mukaan Bäck on kahden suunnan hyökkääjä, joka suojaa kiekkoa hyvin. Hän on myös fiksu pelaaja, jolla on hyvä pelinlukutaito ja antaa hyviä syöttöjä. Bäck tekee kohtalaisen hyvin pisteitä, mutta hän on sivuston mukaan ennen kaikkea hyvä joukkuepelaaja.
Seuraura
Bäck on Hammarö HC:n kasvatti. Hän siirtyi kaudeksi 2014–2015 Färjestad BK:n U16-junioreihin, joiden paras pistemies ja syöttäjä Bäck oli U16 Elitissä tehoilla 12+26=38. Kaudella 2015–2016 hän toimi joukkueen varakapteenina. Bäck oli samalla kaudella J18 Allsvenskanissa Färjestadin paras syöttäjä yhdeksällä syöttöpisteellään. Kaudella 2017–2018 hän oli tehoilla 10+22=32 seuran J20-junioreiden toiseksi paras pistemies Mikael Hedlundin jälkeen. Bäck debytoi samalla kaudella myös Färjestadin SHL-joukkueessa, jossa hän pelasi 14 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Vain 17-vuotias Bäck teki SHL-debyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 16. syyskuuta 2017 Linköping HC:tä vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 8.36 minuuttia.
Kaudeksi 2019–2020 Bäck palasi vuoden mittaisella SHL-sopimuksella Färjestadiin. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 26. lokakuuta 2019 HV71:tä vastaan. Bäckin osuma jäi Färjestadin 3–2-voittoon päättyneen ottelun voittomaaliksi.
Maajoukkueura
Bäck pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2019 ja 2020, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2017 ja 2018, joista jälkimmäinen turnaus päättyi pronssiin. Bäckillä oli koko vuoden 2017 turnauksen paras aloitusprosentti (75,41%). Valmennus valitsi hänet Ruotsin turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Bäck valittiin myös Venäjää vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Bäck pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2017, jolloin hän voitti pronssia. Bäck pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2016, jolloin hän voitti kultaa. Bäck jakoi viidellä syöttöpisteellään koko turnauksen syöttöpörssin voiton joukkuetoverinsa Samuel Fagemon ja Tšekin Tomáš Koblížekin kanssa. Hän on toiminut myös Ruotsin alle 16-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina. Yhteensä Bäck on pelannut 30 nuorten ja 43 poikien maaottelua.
Edvard Elenius
Edvard Elenius (1. kesäkuuta 1881 Valkeala – 27. heinäkuuta 1957 Turku ) oli suomalainen ammattiopiston rehtori ja tietokirjailija.
Ura
Eleniuksen vanhemmat olivat metsätyönjohtaja Anton Elenius ja Maria Hartonen. Hän kävi ylemmän taideteollisuuskoulun 1905–1908 ja opiskeli sitten ulkomailla ensin Münchenissä ja Wienissä 1908–1909 sekä uudelleen Münchenissä 1912–1913.
Elenius oli yksityisen piirustustoimiston palveluksessa 1908–1917, toimi taideteollisuuskoulun piirustuksen ja tyyliopin opettajana 1917–1929 ja oli vuonna 1929 perustetun Turun Ammattiopiston (myöhemmin Turun maalariammattikoulu ja Turun maalariammattioppilaitos) johtajana ja rehtorina vuoteen 1956 saakka. Hän oli lisäksi Helsingin kirjapainokoulun piirustuksen ja tyyliopin opettajana 1921–1929, Helsingin työväenopiston suomenkielisen osaston piirustuksen opettajana 1919–1929, ammattienedistämislaitoksella tyyliopin luennoitsijana 1921–1928 sekä Maalarilehden päätoimittajana 1917–1950 ja Uusi Aura-lehden taidearvostelijana vuodesta 1943 alkaen. Elenius toimi Suomen maalarityönantajain liiton sihteerinä 1918–1928 ja oli Turun taiteilijaseuran johtokunnan jäsen 1940–1951.
Liira
Liira on rahayksikkö, jota käytetään Turkissa nimellä Uusi Turkin liira. Liiraa käytettiin Italiassa, Maltalla, San Marinossa ja Vatikaanissa, joissa siirryttiin euroon vuonna 2002, sekä Israelissa, jossa siirryttiin sekeliin vuonna 1980.
Myös Syyrian puntaa sekä Libanonin puntaa kutsutaan maiden omilla kielillä ”liiraksi”.
Saksan demokraattinen tasavalta yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa
Saksan demokraattinen tasavalta (DDR) osallistui yleisurheilun ulkoratojen täyden ohjelman maailmanmestaruuskilpailuihin vuosina 1983 ja 1987, jonka jälkeen maa liittyi Saksan liittotasavaltaan. Se oli mukana myös 50 kilometrin kävelyn MM-kilpailussa vuonna 1976 ja olympiaohjelmaan kuulumattomien naisten juoksulajien MM-kilpailuissa vuonna 1980. Vuotta 1976 lukuun ottamatta se oli aina kisoihin osallistuessaan mitalitilaston ykkönen.
Yksittäisissä lajeissa Saksan demokraattinen tasavalta saavutti kolmoisvoiton naisten 400 metrin aitajuoksussa vuonna 1980 ja naisten seitsenottelussa vuonna 1983. Roomassa 1987 yksikään maa ei yltänyt kolmoisvoittoon, mutta DDR vei kaksoisvoiton miesten 50 kilometrin kävelyssä, naisten 100 metrin juoksussa, naisten 800 metrin juoksussa ja naisten kiekonheitossa – viimeksi mainitusta tuli myös neljäs sija, ja kolmoisvoitto jäi 62 senttimetrin päähän.
Kohtavaara
Katso myös
63.50889°N, 29.28694°W
Raesärkät
Raesärkät on retkeilykohde Nurmeksessa Pohjois-Karjalassa. Se sijaitsee 25 kilometriä Nurmeksesta länteen Kuopiontien länsipuolella. Pinta-ala on 7 neliökilometriä, joka muodostuu 5,9 neliökilometrin suuruisesta suojelumetsästä ja 1,2 neliökilometrin suuruisesta virkistysmetsästä. Aikaisemmin alue oli luonnonhoitometsänä. Alue kuuluu Natura 2000 -alueeseen. Aluetta hoitaa Metsähallitus. Alueella on erikoinen harjumuodostuma, pienvesiä ja suoalueita. Siellä on myös merkittäviä vanhoja metsiä. Alueen halki kulkeva retkeilyreitti noudattelee vanhaa kärrytietä. Alue on saanut nimensä harjujakson mukaan.
Rummakonkangas
Rummakonkankaan edustavassa luonnonmetsässä kasvaa reheviä kuusi- ja mäntysekametsiä, joilla on ikää osin yli 100 vuotta. Se onkin verrattain vanhaa lähiseudun metsiin nähden. Lahopuita on runsaasti ja Rummakonkankaalta on löytynyt valtakunnallisesti uhanalaisia kääpiä. Liito-orava elää alueella. Rummakonkangas on myös linnustollisesti hyvin merkittävää seutua. Pesiviin lintulajeihin kuuluu useita vanhan metsän ja kololintulajeja, kuten pikkusieppo ja pohjantikka.
Abbey Theatre
thumb|Pääsisäänkäynti vuonna 2006 Abbey Theatre on Irlannin kansallisteatteri, joka toimii Dublinissa. Se avattiin vuonna 1904, ja on toiminut siitä alkaen jokseenkin yhtäjaksoisesti, vaikka sen alkuperäinen rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1951. Abbety Theatre oli englanninkielisen maailman ensimmäinen julkisella rahoituksella tuettu teatteri. Monet irlantilaisen kirjallisuuden tärkeimmistä nimistä ovat tuoneet teoksiaan julkisuuteen Abbey Theatressa.
Jakamistalous
Jakamistalous (engl. sharing economy) on tapa jakaa, lainata tai vuokrata tavaroita omistamisen sijaan. Termillä viitataan yhteiseen tai yhteisölliseen talouteen, kuluttamiseen, käyttöön ja tuotantoon. Jakamistalouden ydinajatuksia ovat vajaakäytössä olevien resurssien tehokkaampi hyödyntäminen, siirtymä omistajuudesta käyttöoikeuksiin sekä vertaistoiminta ja -tuotanto. Tavaroita voidaan myös lahjoittaa tai vaihtaa. Myös palveluiden jakaminen tai eri palveluihin yhdessä osallistuminen kuuluu jakamistalouteen. Uudenlainen hajautettu tavarantuotanto voidaan myös lukea jakamistalouteen. Tässä tuotteita valmistavat ihmiset ja yritykset käyttävät yhteisiä työvälineitä, jakavat tietoa ja osaamista luoden yhteistyössä jotakin uutta.
Toinen nimitys ilmiölle on yhteiskuluttaminen (englanniksi collaborative consumption). Ilmiön tavoitteena on antaa yhä useammalle mahdollisuus kuluttaa tavaroita ilman että jokainen joutuisi tavaran itse ostamaan. Samaan aikaan tavaran käyttöaste nousee ja käyttäjät osallistuvat kestävään kehitykseen. Jakamistaloudesta tai samasta ilmiöstä käytetään lisäksi useita muita termejä, kuten vaihdanta-, vertais-, välitys-, yhteistyö-, yhteistoiminta-, kansalais-, osallisuus-, käyttöoikeustalous. Jakamistalouden käsitteestä ja sen alasta ei ole yksimielisyyttä.
Käsitettä jakamistalous käytetään erityisesti silloin, kun Internet tai muu tietotekniikka mahdollistaa jakamiseen, vaihtamisen, vuokraamisen tai vastaavan. Jakamistaloutta voidaan pitää yhdistelmänä ikiaikaisia yhteisöllisiä tapoja toimia sekä nykyteknologian mahdollistamia moderneja yhteydenpidon muotoja.
Esimerkkejä jakamistalouden palveluista ovat taksipalvelu Uber, asunnonvuokrauspalvelu Airbnb, autojen vertaisvuokrauspalvelu Blox Car ja yhteiskäyttöautot. Jopa sellaiset palvelut kuin kimppakyydit tai juhla-asun vuokraus yhdeksi illaksi voidaan laskea jakamistalouteen. Laaja määritelmä ilmiöstä sisältäisi myös sellaiset perinteiset palvelut kuin autovuokraamot ja taksit, mutta käsitettä käytetään enimmäkseen 'vertaisverkko'-ilmiöissä ja muissa asioissa, jotka on perustettu Internetin aikakaudella.
Hyödyt ja mahdolliset ongelmat
Jakamistalouden suurimpia hyötyjä on rahan säästyminen. Kun hyödykkeestä omistaa vain osan tai sen omistajuus on vain hetken aikaista, on sijoitus tällöin luonnollisesti paljon pienempi. Jakamistalous on myös hyvin sosiaalista. Sosiaalisen verkostoitumisen sivustojen (esim. Facebook), nettihuutokauppojen (esim. eBay) ja vastaavien palveluiden yleistymisen myötä on tavaroiden omistajuuden jakaminen koko ajan helpompaa. Jakamistalous on myös hyvin vihreää, kun tavaroita mm. uudelleen käytetään, kierrätetään ja korjataan.
Jakamistaloudessa ei välttämättä törmätä isoihin laillisiin ongelmiin, kun on kyse yrityksistä, jotka tarjoavat palvelujaan kuluttajille, mutta kun puhutaan kuluttajien välisestä jakamisesta, voi syntyä ongelmia. Lainsäädäntö esimerkiksi kiinteistöjen jakamisesta ei ole yksinkertainen ja se vaihtelee huomattavasti eri maiden välillä. Juridiset asiat kuten vastuu, vakuutukset, verotus ja tuotteen hävittäminen voivat nousta ongelmiksi, kun tuotteen tai palvelun omistussuhde on epäselvä. Esimerkiksi Suomessa keskustelua on herättänyt Uber –kuljetuspalvelu, jota Suomen Taksiliitto pitää laittomana liikenteenä ja vaatii toimintaan liikenneluvan.
Hyperkulutuksen aikakauden suunnittelun myötä tuotteet ovat luonnollisesti suunniteltu yhden henkilön omistamaksi, käyttämäksi ja hävittämäksi. Jotta jakamistaloutta voitaisiin hyödyntää täysissä määrin, tulisikin suunnitella tuotteita, joilla olisi pidempi elinkaari, jotka kestäisivät intensiivistä käyttöä, joiden tulisi olla muokattavissa eri käyttäjille, ja jotka olisivat helposti jaettavissa.
Uutta talousajattelua
Yhteiskunnan tärkeimmän resurssin voidaan katsoa olevan työvoima. Silti kapasiteetti työvoiman suhteen on merkittävässä vajaakäytössä. Asuntoja käytetään vajaalla kapasiteetilla, sillä kaikkiin ei löydy maksukykyisä asiakkaita. Tämä on nähtävissä myös toimistotilojen käytössä. Nämä ovat esimerkkejä siitä, että monia erilaiseen tekemiseen tarvittavia resursseja on tyhjäkäynnillä ja niitä on saatavilla enemmän kuin tarpeeksi.
Lahti & Selosmaa kirjoittavat jakamistalouden viittaavan käsitteenä vajaakäytössä olevien resurssien – henkisten ja fyysisten voimavarojen sekä erilaisten tuotannontekijöiden – mahdollisimman hyödylliseen ja tehokkaaseen käyttöön useiden eri ihmisten kesken. Jakamistalous on taloustieteellisin termein nimenomaan pääoman käyttöasteen nostamista. Täten keskeistä jakamistaloudesta puhuttaessa keskeistä ei olekaan omistaminen vaan käyttöoikeus ja sopimukset toimijoiden välillä. Käyttäjän ei tarvitse omistaa kaikkea tarvitsemaansa vaan voi olla järkevämpää hankkia pelkkä käyttöoikeus. Näin jakamistaloudessa voi syntyä erilaisten resurssien vaihdantaan keskittyviä luottamukseen perustuvia yhteisöjä.
Tapausesimerkkejä
Jaetusta asumisesta voidaan esimerkkinä käyttää jo mainittua Airbnb –nimistä yritystä. Yritys on kalifornialainen yhteisöllinen markkinapaikka. Sen kautta voi sekä löytää, varata tai ilmoittaa majoituspaikkoja ympäri maailmaa matkapuhelimen tai internetin välityksellä. Yritys toimii yli 191 maassa ja yli 34 000 kaupungissa. Majoittajaksi voi rekisteröityä, jolloin on mahdollisuus tienata jakamalla omaa asuntoaan tai kiinteistöään muille. Tällöin myös majapaikkaa tarvitseva asiakas säästää majoitusku-luissa ja voi majoittua haluamakseen ajaksi tiettyyn saatavilla olevaan sijaintiin haluamassaan kaupungissa.
Samaan aiheeseen perustuu myös Couchsurfing –internetyhteisö. Toisaalta yhteisön tavoitteena ei ole voiton teko majoittajille vaan matkustaja-majoittaja –yhteisön luominen. Sen jäsenten keskuudessa järjestetään paljon erilaisia tapahtumia, ja jäsenet opettavat toi-siaan nähtävyyksistä, kulttuurista ja tavoista. Yhteisö on siis tarkoitettu sekä majoitustarkoitukseen, että seuran hakemiseen niin matkaajan kuin majoittajankin puolesta. Tällöin keskitytään verkostoitumiseen kulttuurien ja erimaisten ihmisten välillä. Yhteisössä onkin tällä hetkellä noin 10 miljoonaa ihmistä yli 200 000 kaupungissa.
Jaetusta autoilusta on esimerkkinä suomalainen vertaisvuokraus-palvelu Blox Car. Ympäri Suomea toimiva palvelu tarjoaa paikallisille mahdollisuuden ilmoitta oman auton vuokralle markkinapaikan kautta. Palvelu tekee yhteistyötä muiden markkinapaikkojen kanssa tuomalla tarjolla olevat autot esille muihin markkinapaikkoihin. Palveluun voi henkilöautojen lisäksi ilmoittaa pakettiautoja, asuntoautoja ja -vaunuja ja peräkärryjä.
Jaetusta kuljetuksesta esimerkkinä voidaan pitää jo esiteltyä Uber –kuljetuspalvelua. Palvelu perustuu mobiilisovelluksella tilattaviin kyyteihin ja kuljetuksiin. Palveluun voi rekisteröityä kuskiksi omalla ajoneuvollaan internetin kautta. Kuljetusta kaipaavalle tämä tarkoittaa sovelluksen välityksellä kyydityksen hankkimista halvalla ja nopeasti. Hinta määrittyy kuskin ajokulujen mukaan, mikä tekee sen hintatason taksikyytiä halvemmaksi. Uber -palveluun suhtautuminen on maailmalla ris-tiriitaista, sillä palvelu on herättänyt laillisuuskiistaa liiketoiminnasta. Lisäksi se vie paljon asiakkaita taksiyhtiöiltä saman palvelun mutta halvemman hinnan vuoksi.
Mattensprunganlage
Mattensprunganlage on kolmen muovitetun hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Ramsau am Dachsteinissa Steiermarkissa Itävallassa.
Mäkihyppystadion sijaitsee Dachstein-vuoriston juurella ja sen muodostavat W90-Schanze ja sen vasemmalla puolella olevat Minzelhofschanzen-hyppyrimäet.
Pikkujärvi (Hornio)
Pikkujärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Horniossa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Heinijärven valuma-alueesta, jonka laskujoki Heinijärvenoja laskee Lammentaustanlahdessa Rautaveteen Heinoossa.
Maantiede
Ovaalin muotoisen järven halkaisija on 70 metriä. Se sijaitsee metsäisen suon keskellä eikä sillä ole tulo- tai laskuojia. Järvi on rakentamaton, mutta se sijaitsee Heinoon ja Hornion yhdistävän tien läheisyydessä.
Mattensprunganlage
Historia
Ramsau am Dachsteiniin rakennettiin ensimmäinen hyppyrimäki maaliskuussa 1932, jossa voitiin järjestää Schladmingissa peruuntunut kilpailu. Tästä hyppyrimäestä hypättiin toiseen maailmansotaan asti.
Uusi normaalimäki (K90 HS98) rakennettiin vuonna 1995 vuoden 1999 hiihdon MM-kilpailuja varten. Sen yhteyteen rakennettiin myös pienet K30- ja K10-mäet.
Vuonna 2013 normaalimäen viereen rakennettiin pelkkä vauhtimäki, jossa voidaan harjoitella laskuasentoja ja testata nopeuksia.
W90-Schanze
W90-Schanze (K90 HS98) rakennettiin vuonna 1995 lähinnä vuoden 1999 hiihdon MM-kilpailuja varten. Ainoa miesten maailmancupin kilpailu siinä järjestettiin 11. tammikuuta 1998. Vuoden 1999 normaalimäen maailmanmestaruuden voitti Kazuyoshi Funaki, japanilaisten ottaessa kolmoisvoiton. W90-Schanzessa on järjestetty enimmäkseen yhdistetyn maailmancupin osakilpailuja ja 18. joulukuuta 2020 siinä järjestettiin kautta aikain ensimmäinen naisten yhdistetyn maailmancupin osakilpailu.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Mäkiennätyksen 102,0 metriä on hypännyt Jarl Magnus Riiber.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten mäkiennätyksen 102,0 metriä on hypännyt Sara Takanashi.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet)
Kesämäkiennätyksen 100,5 metriä on hypännyt Gregor Schlierenzauer.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset)
Naisten kesämäkiennätyksen 96,0 metriä ovat hypänneet Jacqueline Seifriedsberger ja Daniela Iraschko-Stolz.
Asteroúsia (kunnallisyksikkö)
Asteroúsia (myös Asterúsia; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αστερουσίων, Dimotikí Enótita Asterousíon) on yksi Archánes-Asteroúsian kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kreetan saarella, Iraklionin alueyksikössä Kreetan alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 217 (vuonna 2011).
pienoiskuva|vasen|Ethián kylää. Asteroúsian kunnallisyksikkö käsittää Archánes-Asteroúsian kunnan eteläosan, mukaan lukien alueen Kreetan etelärannikolla. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä sen alueella sijaitsevista Asteroúsiavuorista, mutta se kattaa vain osan vuoristosta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Pýrgoksen kylä. Asteroúsia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Archánes-Asteroúsian kunnaksi yhdessä Archáneen ja Níkos Kazantzákiksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat
Asteroúsian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Taylor (etunimi)
Taylor on englantilaiselta kielialueelta lähtöisin oleva etunimi, jota käytetään sekä miehen että naisen nimenä. Se pohjautuu sukunimeen Taylor (’räätäli’, engl. tailor).
Taylor-etunimeä esiintyy jonkin verran myös Suomessa. Vuoteen 2021 mennessä Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on kirjattu noin 120–140 Taylor-nimistä henkilöä, joista suunnilleen puolet on miehiä ja puolet naisia. Suurin osa Suomen Tayloreista on syntynyt 1980- tai 1990-luvulla.
RN Rapido
RN Rapido oli Italian kuninkaallisen laivaston vuonna 1876 vesillelaskettu nelimastoinen kuunaritakiloitu rautarunkoinen yhteysalus.
Valmistus
Luigi Borghin suunnittelema alus tilattiin Livornosta Cantiere navale fratelli Orlandolta ja sen köli laskettiin lokakuussa 1873. Alus laskettiin vesille 16. marraskuuta 1876 ja se liitettiin laivastoon 1. toukokuuta 1877.
Palvelus
Aluksen aseistus muutettiin viideksi 57 millimetrin tykiksi ja kahdeksi konekivääriksi vuonna 1890, jolloin miehistön tarve laski 128:aan. Se oli 8. elokuuta 1907 alkaen satamaproomuna Genovassa, kunnes alus romutettiin 1912.
Maggie Gripenberg
Maria Margarita (Maggie) Gripenberg (11. kesäkuuta 1881 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 28. heinäkuuta 1976 Maarianhamina) oli suomalainen tanssija.
Elämäkerta
Margarita Gripenbergin isä oli arkkitehti, senaattori ja pankinjohtaja Sebastian Gripenberg ja äiti vapaaherratar ja naisyhdistyksissä aktiivisesti toiminut Hilma Gripenberg. Hänen isän puolen täti oli kirjailija ja poliitikko Alexandra Gripenberg. Äidin puolen täti Elin Holmberg oli naisasianainen ja Helsingin ensimmäisiä naispuolisia kaupunginvaltuutettuja.
Tutustuttuaan Isadora Duncanin ajatuksiin vapaasta tanssista Maggie Gripenberg piti oman tanssi-iltansa Kansallisteatterissa vuonna 1911. Gripenberg myös opiskeli Émile Jaques-Dalcrozen rytmiikkakoulussa. Näihin vaikutteisiin pohjautunut Gripenbergin uusi moderni tanssityyli poikkesi baletista vapaampana, ja sitä muun muassa tanssittiin paljain jaloin. Vastakkainasettelu balettiin ei kuitenkaan ollut voimakas, vaan Gripenberg teki myös koreografioita oopperan baletille, joista kenties tunnetuimman Jean Sibeliuksen pantomiimiin Scaramouche.
Gripenberg näytteli merkittävää roolia ruotsalaisessa Georg af Klerckersin ohjaamassa elokuvassa Nobelpristagaren. Rooli oli hänen ainoa esiintymisensä ruotsalaisessa elokuvassa.
Vuonna 1951 Gripenbergille myönnettiin Pro Finlandia -palkinto.
Gripenberg on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Lumedemokratia
Lumedemokratia on Katja Boxbergin ja Taneli Heikan pamflettikirja, joka ilmestyi vuonna 2009 WSOYn Barrikadi-sarjassa.
Something for Nobody
Something for Nobody on The Knobin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 2005.
Matthias Manasi
Matthias Manasi (s. 26. joulukuuta 1969 Berliini) on saksalainen kapellimestari ja pianisti. Hän valmistui pianonsoiton opintojen jälkeen Musikhochschule Karlsruhesta vuonna 1995 ja orkesterinjohdon opintojen jälkeen Musikhochschule Stuttgartista 1996. Hänen opettajiaan olivat pianonsoitossa Andrzej Ratusiński ja Carmen Piazzini sekä orkesterinjohdossa Thomas Ungar. Mestarikursseja Manasi suoritti Georg Tintnerin, Gianluigi Gelmettin, Karl Österreicherin, Jorma Panulan ja Kurt Masurin johdolla.
American Airlinesin lento 587
Lento
Lento nousi J.F. Kennedyn lentokentältä noin klo 9:14, jälkeen aiemman Japan Airlinesin Boeing 747-koneen. Lentoa varoitettiin Japan Airlinesin jättöturbulenssista. Pian nousun jälkeen kone osui jättöturbulenssiin, ja perämies käänsi peräsintä saadakseen koneen takaisin hallintaan. Mutta peräsimen kääntö ei tuntunut irrottavan konetta turbulenssista. Noin kello 9:16 koneessa kuului kova pamaus, jonka jälkeen koneen hallinta menetettiin. Pamaus johtui peräsiivekkeen kuuden kiinnitysosan pettämisestä, jolloin koko peräsiiveke irtosi. Kone joutui lattakierteeseen ja sen moottorit irtosivat. Kone putosi lähes vaakasuuntaisesti maahan, tuhoten neljä taloa, ja aiheuttaen tulipaloja monelle muulle talolle.
Matthias Manasi
Manasi aloitti ammattimaisen uransa kapellimestarina vuonna 1995 johtamalla Un ballo in mascheran esityksen Sleesian oopperassa. Tätä esitystä seurasivat La bohèmen, Don Giovannin ja Taikahuilun esitykset. Manasin ohjelmistoon kapellimestarina on kuulunut myös sinfonisia teoksia, ja kapellimestarin töiden ohella Manasi on esiintynyt pianistina.
American Airlinesin lento 587
Onnettomuuden syy
Onnettomuuden aiheutti perämiehen ylireagointi jättöturbulenssiin tämän heiluttaessa sivuperäsintä. Perämies ei tiennyt, että koneen peräsimen ohjainpolkimet olivat erittäin herkät ylireagoinnille. Kääntäessään peräsintä aggressiivisesti perämies luuli yhä olevansa turbulenssissa, vaikka hänen oma toimintansa aiheutti koneen hallitsemattomat liikkeet. Lopulta aggressiivinen peräsimen kääntäminen aiheutti sen, että peräsiiveke irtosi aerodynaamisten voimien myötä, jolloin koneesta tuli lentokelvoton.
Olivier Martinez
thumb|Olivier Martinez ja [[Mira Sorvino]] Olivier Martinez (s. 12. tammikuuta 1966 Pariisi, Ranska) on espanjalais-ranskalainen näyttelijä. Hän seurusteli australialaisen pop-laulaja Kylie Minoguen kanssa. Vuonna 2013 hän avioitui Halle Berryn kanssa.
Hän on näytellyt suurimman osan urastaan ranskalaisissa elokuvissa, mutta tunnetuimmat roolinsa hän on näytellyt Hollywood-elokuvissa Kohtalokas syrjähyppy ja S.W.A.T.. Vuonna 1994 hän voitti lupaavimman näyttelijän César-palkinnon elokuvasta Un, deux, trois, soleil.
Rot13
thumb|300px|Rot13. Rot13, ROT-13 tai Rotate13 on alkeellinen salausmenetelmä, joka on Caesar-koodin muunnos. Rot13:ssa kirjaimet korvataan aakkosissa 13 kirjaimen päässä olevalla kirjaimella, esimerkiksi A-kirjain korvataan N-kirjaimella, B-kirjain O:lla ja niin edelleen. Numeroita ja erityismerkkejä, kuten skandinaavisia kirjaimia Å, Ä ja Ö, ei muokata.
Rot13-koodausta on käytetty muun muassa uutisryhmissä, esimerkiksi huumoriryhmissä peittämään mahdollisesti loukkaavaa tekstiä. Näin viestin avaaminen jää lukijan vastuulle. Sitä käytetään myös runsaasti geokätköilyn piirissä.
Lussan (Gard)
Lussan on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 42 kilometriä Nîmesin kaupungista pohjoiseen.
Lussan on muurien ympäröimä keskiaikainen kylä, joka on rakennettu kiviselle kukkulalle. Se kuuluu Ranskan kauneimpien kylien luetteloon. 1800-luvulla Lussan oli silkkituotannon keskus. Kunnan nähtävyyksiä ovat 1400-luvulla rakennettu linna Château de Lussan sekä esihistoriallinen 5,6 metriä korkea menhir, Menhir de la Lèque.
Paskolammi (Hornio)
Paskolammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Lampi on osa Heinijärven valuma-alueesta, jonka laskujoki Heinijärvenoja laskee Lammentaustanlahdessa Rautaveteen Heinoossa.
Sajah
Sajah bint Al-Harith ibn Suayd oli arabialainen profeetta. Hän kuului Arabian niemimaalla eläneeseen Bani Tamim -heimoon ja äitinsä puolelta irakilaiseen kristittyyn Banu Taghlib -heimoon. Sajah oli profeetta Muhammedin aikalainen, joka nousi itse profeetaksi Muhammedin kuoleman jälkeen. Muhammedin kuoltua vuonna 632 useat heimot ryhtyivät seuraamaan eri profeettoja, joista Sajah on ainoa tunnettu nainen. Sajah johti yhtä Ridda-sotiin kuuluvaa kapinaa. Myöhemmin Sajah meni naimisiin profeetta Musailiman kanssa, jonka kanssa hän loi voimakkaan kapinallisen liittouman. Musailiman kuoltua Yamaman taistelussa vuonna 633 Sajah kääntyi islamin uskoon. Myöhemmin Sajahia ja Musailimaa on nimitetty islamilaisessa kirjallisuudessa valeprofeetoiksi.
Johan Gadolin
Johan (Johannes Jacobi) Gadolin (5. kesäkuuta 1760 Turku – 15. elokuuta 1852 Mynämäki) oli suomalainen kemisti, fyysikko ja mineralogi. Gadolin löysi alkuaine yttriumin vuonna 1794, ja laajemmin hänen työnsä johti harvinaisten maa­metallien eli lantanoidien löytämiseen. Hän oli toinen kemian professori Suomessa ja häntä pidetään Suomen kemiantutkimuksen isänä. Gadolin vaikutti myös suomalaiseen teollisuuteen; hän oli mukana Suomen Talousseuran perustamisessa ja toimi siinä aktiivisesti. Seurassa Gadolin esitti muun muassa käsityö- ja manufaktuurikoulujen perustamista Suomeen. Tämä oli ensi askel teknisen opetuksen aloittamiseksi Suomessa.
Sukutausta ja nuoruus
Gadolinin äidinpuoleinen isoisä Johan Browallius oli Carolus Linnaeuksen oppilas, Ruotsin tiedeakatemian esimies (preses) ja sittemmin Turun piispa ja Turun Akatemian fysiikan ja teologian professori. Johan Gadolinin isänisä oli pappi, joka oli ottanut sukunimekseen Gadolin, joka perustuu hepreankieliseen suurta tarkoittavaan sanaan גדול (gadol). Johan Gadolinin isä Jakob Gadolin taas oli Turun Akatemian astronomian ja fysiikan professori, sittemmin teologian professori ja edelleen Turun piispa.
Opinnot ja opintomatka Eurooppaan
Johan Gadolin sai 5-vuotiaasta alkaen yksityisopetusta päivittäin kymmenen tunnin ajan. Opiskelu oli suurimmaksi osaksi ulkomuistiin opettelemista, joka oli Gadolinille kaikkein vaikeinta. Gadolin itse muisteli myöhemmin, että ”muistini ei ollut kaikkein nopein”. Yliopisto-opinnot hän aloitti 15-vuotiaana. Tuohon mennessä hän oli jo lukenut Eukleideen ja Arkhimedeen teoksia. Jakob-isä rohkaisi poikaansa opiskelemaan matematiikkaa, mutta Johan itse tunsi, että matematiikan vaatima ankara keskittyminen sai hänessä aikaan huimausta. Niinpä Gadolin päätti valita kemian opinnot, koska se oli kiinnostavampaa ja helpompi aine. Akatemiassa hän kuunteli Suomen ensimmäisen kemian professorin Pehr Adrian Gaddin luentoja sekä myös fysiikan ja kasvitieteen luentoja. Gadolin oli innokas opiskelemaan kemiaa, sillä hän luki jokaisen kemiaan liittyvän kirjan, jotka olivat hänen isänsä kirjastossa sekä ne, jotka professori Gadd lainasi hänelle.
Pian 19 täytettyään Gadolin siirtyi Uppsalan yliopistoon opiskelemaan tutkimusmenetelmiä tunnetun analyyttisen kemistin ja yliopiston johtavan kemianopettajan Torbern Bergmanin ohjauksessa. Uppsalassa hän tutustui orgaaniseen kemiaan. Hän julkaisi raudan analyysiä käsitelleen pro excertio -väitöskirjansa De analysi ferri vuonna 1781 ja pro gradu -väitöskirjan otsikolla De problemato catenario vuonna 1782 (nykyisen kaltaista väitöskirjaa ei tuolloin tunnettu). Gadolinista tuli filosofian maisteri 1782.
Gadolin palasi Turkuun vuonna 1783 ja lähti kaksi vuotta myöhemmin opintomatkalle Keski-Eurooppaan. Hän kävi Tanskassa, Saksassa, Alankomaissa sekä Isossa-Britanniassa. Lisäksi hän tutustui Göttingenin, Amsterdamin, Lontoon ja Dublinin yliopistoihin sekä kaivoksiin Saksassa, Englannissa ja Irlannissa. Gadolin osasi kirjoittaa latinaa, saksaa, venäjää, englantia, ranskaa ja ruotsia. Näin hän pystyi matkallaan tutustumaan aikansa suurimpiin kemisteihin sekä luomaan antoisia yhteyksiä tieteilijöihin. Erityisesti tutustuminen saksalaiseen Lorenz Crelliin ja brittiläiseen Adair Crawfordiin olivat hedelmällisiä. Pisimpään Gadolin viihtyi Lontoossa, jossa hän työskenteli Crawfordin ja myös Richard Kirwanin kanssa sekä osallistui muutamiin Royal Societyn kokouksiin. Gadolin liittyi vapaamuurareihin Lontoossa.
Tutkimukset
Gadolin teki merkittäviä tutkimuksia usealla eri tieteenalalla, esimerkiksi termodynaamisten mittausten ja maametallien parissa.
Lämmön siirtymistä koskevat tutkimukset
Gadolin jatkoi skotlantilaisen kemistin ja lääkärin Joseph Blackin 1760-luvulla aloittamaa työtä, joka koski lämmön ja kemiallisten muutosten välistä yhteyttä, ja erityisesti sitä, kuinka paljon lämpöä eri aineiden lämpötilan muuttamiseen tarvitaan (ominaislämpö), sekä lämmön absorptiota olomuodonmuutosten yhteydessä (latenttilämpö). Nämä termokemian tutkimukset olivat hyvin vaativia mittaustarkkuuden kannalta. Gadolin julkaisi merkittäviä ominaislämpöä käsitteleviä tutkimuksia vuoteen 1784 asti, ja vesihöyryn latenttilämpöä koskevan tutkimuksen vuonna 1791. Hän osoitti että jään ja lumen ominaislämpökapasiteetit vastaavat toisiaan, sekä julkaisi taulukot eri aineiden ominaislämpökapasiteeteista. Yksi merkittävä seuraus Gadolinin työstä oli, että hänen kokoamiensa taulukoiden avulla oli mahdollista määrittää lämpötilan absoluuttinen nollapiste eli alin mahdollinen lämpötila.