cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Psoriasisliitto
Ihonaika-lehti
Ihonaika on Psoriasisliiton ja Iholiiton yhteistyössä kustantama ja julkaisema jäsenlehti, joka ilmestyy viisi kertaa vuodessa. Ihonaika sisältää haastatteluja, asiantuntija-artikkeleita ja tietoja ihopotilaille tarkoitetuista tapahtumista ja kursseista. Lehti sisältää monipuolista tietoa ihonhoidosta, ihosairauksista ja niiden tutkimuksesta. Lisäksi se käsittelee myös yleisiä terveyteen liittyviä aiheita.
Lehti välittää ajankohtaista tietoa tavallisista ja harvinaisemmista ihosairauksista, niiden hoitamisesta ja niiden kanssa elämisestä. Psoriasisliitto ja Iholiitto jäsenyhdistyksineen tiedottavat lehdessä tapahtumista ja kursseista.
Tetrafluorimetaani
Tetrafluorimetaani eli hiilitetrafluoridi (CF4) on metaanin fluorattuihin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa puolijohteitten valmistuksessa, kylmäaineena ja eristekaasuna.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa tetrafluorimetaani on väritöntä ja hajutonta ilmaa raskaampaa kaasua. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin. Tetrafluorimetaani on hyvin inertti kaasu eikä juurikaan reagoi muiden aineiden kanssa. Tetrafluorimetaani ei ole myrkyllistä, mutta ilmaa raskaampana voi aiheuttaa tukehtumisvaaran syrjäyttämällä hapen.
Valmistus ja käyttö
Ensimmäisen kerran tetrafluorimetaania valmisti Henri Moissan vuonna 1886 grafiitin ja fluorin välisellä reaktiolla, mutta tässä muodostui lisäksi muita hiilen ja fluorin yhdisteitä. Puhtaana ainetta valmistivat ensimmäisen kerran Paul Lebeau ja Augustin Damiens vuonna 1926. Nykyään sitä valmistetaan teollisesti joko vetyfluoridin ja difluoridikloorimetaanin tai fluoritrikloorimetaanin välisellä reaktiolla tai elektrolysoimalla fluoridisuoloja käyttäen grafiittielektrodeja. Hyvin puhdasta tetrafluorimetaania voidaan valmistaa erittäin puhtaan hiilen ja fluorin välisellä reaktiolla. Laboratoriomittakaavassa tetrafluorimetaania voidaan valmistaa piikarbidin ja fluorin reaktiolla tai fluoraamalla hiilimonoksidia, hiilidioksidia tai fosgeenia rikkitetrafluoridilla.
Tetrafluorimetaania voidaan käyttää kylmäaineena kylmälaitteissa. Tärkein erittäin puhtaan yhdisteen käyttökohde on puolijohteiden valmistuksessa etsanttina käyttäminen. Yhdiste syrjäyttää hapen, minkä vuoksi sitä voidaan käyttää palojen sammuttamiseen.
Marcello Mimmi
pienoiskuva Marcello Mimmi (18. heinäkuuta 1882 – 6. maaliskuuta 1961) oli italialainen arkkipiispa ja yksi katolisen kirkon kardinaaleista. Hän sai vihkimyksensä papiksi 23. joulukuuta 1905 ja piispaksi 25. heinäkuuta 1930.
Teinien Tuki
Teinien Tuki ei ilmoituksensa mukaan halunnut syrjäyttää Teiniliittoa tai kilpailla sen kanssa, vaan kehotti jäseniään toimimaan Teiniliitossa sen toiminnan tasapainottamiseksi. Muiden muassa Kouluhallituksen tuolloinen pääjohtaja Erkki Aho piti kuitenkin kummallisena tilannetta, jossa perustetaan järjestö tukemaan jossain toisessa järjestössä toimivia.
Marcello Mimmi
Mimmi toimi Creman hiippakunnan piispana vuosina 1930–1933, Bari(-Canosa)n arkkipiispana 1933–1952 ja Napolin arkkipiispana 1952–1958. Kardinaali hän oli vuodesta 1953 – aluksi S. Calliston kardinaalipappi, sitten vuodesta 1958 Sabina e Poggio Mirteton kardinaalipiispa. Hän oli vuodesta 1957 kuolemaansa Piispainkongregaation sihteeri.
Teinien Tuki
Teinien Tuki ry oli osa järjestökenttää, joka vastusti Suomen tuolloista vasemmistolaista koulutuspolitiikkaa. Muita tällaisia järjestöjä olivat Vapaan koulutuksen tukisäätiö (VKTS), Suomalaisen Yhteiskunnan Tuki -säätiö (SYT), Korkeakoulu- ja tiedepoliittinen tutkimussäätiö (KTTS) ja Taloudellinen Tiedotustoimisto (TT).
Teinien Tuki oli mukana vastustamassa muun muassa Teiniliiton ja vuosina 1972–1975 opetusministerinä toimineen Ulf Sundqvistin ajamaa kouluneuvostojen ristiinäänestystä, jossa sekä oppilas- että opettajaedustajien vaalissa saisivat äänestää molemmat. Tällöin oppilaat pääsisivät enemmistöllään käytännössä valitsemaan neuvostoihin myös opettajien edustajat.
Lahdesta käsin toiminut Teinien Tuki julkaisi Puntti-nimistä tabloidkokoista järjestölehteä, jota sen koululaisedustajat jakoivat oppikouluissa ympäri Suomen. Kun Puntti lopetettiin 1976, Teinien Tuki alkoi julkaista vuonna 1975 perustettua Oppikoululainen-lehteä.
Vuokrasääntely
Suomi
Suomessa vuokrat ovat olleet ajoittain säänneltyjä. 1990-luvun alussa vuokrasääntelystä luovuttiin yleisellä tasolla, mutta sen jälkeenkin esimerkiksi arava-rahoitteiset vuokra-asunnot ovat olleet vuokrasääntelyn piirissä.
Suomessakin vuokrasääntely on johtanut vuokrasääntelyasuntojen asumisoikeuden pimeään kauppaan ulkopuolisille. Esimerkiksi 500 euron kuukausivuokran asunto vuokrataan eteenpäin yli 800 eurolla kuussa.
Helsingin kaupungin (Heka) vuokra-asunnot (Ara) ovat jopa 40 % alle normaalin vuokratason. Niitä voi siirtää omille sukulaisilleen ja niissä voi asua hyvätuloisiakin niin kauan kuin nämä haluavat. Näin säästää tuhansia euroja joka vuosi. Tulorajoja ei ole ollut kuin 2017-2018.
Uusissa asunnoissa asuu paremmin pärjääviä ihmisiä. Niihin hakeutuvat toimeliaat ihmiset, joilla on aika hyvä elämänhallinta. Hekalla on 50 000 asuntoa, joista vapautuu 3 000 vuodessa. Yksin hakevista joka 10. ja perheistä joka 4. saa asunnon.
Sääntelyn lopettamisen seurauksia
1990-luvun alussa Suomen vuokrasääntely purettiin. Sen ansiosta vuokra-asuntojen määrä kasvoi paljon. Jopa Helsingissä saa vuokra-asuntoja toisin kuin monissa maailman suurkaupungeissa.
Ruotsi
Ruotsissa asunnonvuokrausoikeuksista on vuosien jonot, ja sellaisten sanotaan olevan "kuin lottovoittoja". Muut asunnontarvitsijat joutuvat ottamaan "toisen käden vuokra-asunnon", josta ehkä joutuu tiheästi muuttamaan. Vuokraoikeuden kauppa on laitonta: vuokrasopimuksia saisi vain vaihtaa, mutta niistä maksetaan tuhansia euroja. Jo vuonna 2015 poliisi yhdisti neljä murhaa vuokrasopimusten mustan pörssin kauppaan, jota organisoi myös järjestäytynyt rikollisuus. "Parempaa kuin myydä huumeita", totesi rikollisuutta torjuvan ryhmän johtaja vuokrasopimusten pimeästä kaupasta. Siksi hallitus haluaa kieltää lailla myös ostamisen ja koventaa rangaistuksia. Sen sijaan asiantuntijat, kuten OECD ja IMF, ovat kehottaneet Ruotsia poistamaan vuokrasääntelyä, jotta asuntomarkkinat asettuisivat tasapainoon.
Ruotsissa suosituilla paikkakunnilla voi olla vuosikymmenten asuntojono. Jonoon voi ilmoittautua 18-vuotiaana, ja suosituilla paikkakunnilla jonossa voi joutua olemaan yli 30 vuotta, ennen kuin saa asunnon. Sillä aikaa voi yrittää päästä alivuokralaiseksi tai vuokrata asunnon kovaan hintaan tällaisen "ensikäden" vuokraoikeuden saaneelta. Pimeillä markkinoilla saa maksaa korkeita kynnysrahoja asunnosta.
Säännellyn asunnon saava maksaa Tukholmassa keskimäärin 6 518 kruunua kuussa (2015). Pitkäaikaisen vuokrasopimuksen saaneet vuokraavat asuntojaan eteenpäin pimeillä markkinoilla, joilla markkinahinta on kaksinkertainen siitä huolimatta, että tätä on yritetty estää monin tavoin. Asunnon saamisen ongelma myös aiheuttaa yrityksille rekrytointiongelmia ja ajaa yrityksiä pois.
Vuokrasääntelyn kritiikkiä
Joidenkin taloustieteilijöiden mielestä vuokrasääntelystä on enemmän haittaa kuin hyötyä. Heidän mukaansa vuokrakatot johtavat vähempään asuntojen tarjontaan, enempään kysyntään ja asuntopulaan, ja ne vähentävät omistajan kannustinta kunnossapitää asuntoja. Mikäli vuokra on määritetty niin alas, ettei asunnon korjaaminen kannata vuokranantajalle, asunnot rappeutuvat. Toisaalta vuokrasääntelyn puute saa aikaan hallitsematonta vuokrien nousua, minkä seurauksena köyhillä on hankaluuksia löytää vuokratasoltaan sopiva asunto. Vuokra-asumisen kallista hintaa yritetään Suomessa kompensoida asumistuella, jota taas puolestaan on kritisoitu siitä, että se toimii tulonsiirtona asuntoja omistaville rikkaille.
Suomessa 94 % ekonomeista vastustaa vuokrakattoa, 2 % kannattaa (ei vahvasti). "vuokrasäännöstely vähentää vuokra-asuntojen tarjontaa. Lisäksi se luo kannustimia kiertää sääntelyä erilaisin pimein, jopa eettisesti kyseenalaisin tavoin." "vaikeuttaa työvoiman hakeutumista sinne mistä työpaikkoja löytyisi." "Säännellyn vuokran oloissa pitää jollakin muulla tavalla kuin hinnan avulla ratkaista, kuka asunnon saa. Tämä voi johtaa erilaisiin uusiin ongelmiin, kuten harmaisiin markkinoihin ja pitkiin jonoihin". "Asuntojen tarjonnan lisääminen on ainoa tuloksekas asuntopoliittinen toimenpide." "Ruotsin esimerkki ei tosiaan houkuttele."
Professori Markus Jäntti: "Hintojen sääntely ei oikein kuulu keinovalikoimaan markkinataloudessa. Asumiskustannusten nousun hillitsemiseen on käytännössä käytettävä muita keinoja kuin vuokrien sääntelyä."
Sister
Sister tarkoittaa seuraavia:
Vuokrasääntely
Vuokrasääntely vähentää asuntojen tarjontaa, kunnossapitoa ja laatua
Vuonna 1946 sittemmin Nobel-palkitut taloustieteilijät Milton Friedman ja George J. Stigler kritisoivat San Franciscon vuokrasääntelyä. He näkivät sen johtavan tilojen satunnaiseen kohdentumiseen ja tehottomaan käyttöön sekä uusien tilojen rakentamisen vähenemiseen, ja vertasivat tilannetta kaupungissa vuoden 1906 maanjäristyksen jälkeiseen aikaan, jolloin pystyyn jääneisiin rakennuksiin piti asuttaa keskimäärin 40 prosenttia enemmän ihmisiä. Koska vuokrasääntelyä ei ollut, vuokrat nousivat niin paljon, että ihmiset tyytyivät entistä ahtaampaan asumiseen. Tutkittaessa paikallisen sanomalehden uutisia ja ilmoituksia, oli vuokra-asuntoja tarjolla, eikä lehti toisaalta uutisoinut asuntopulasta. Kun vuonna 1946 tuli paljon pienempiä tuhoja, se johti median mukaan vakavaan asuntopulaan. Friedmanin ja Stiglerin mukaan eron syynä oli 1946 toteutettu vuokrasääntely. .
Useimpien taloustieteilijöiden mielestä joidenkin asuntojen vuokrasääntely nostaa muiden asuntojen vuokria tehottoman kohdentumisen pahentaman asuntopulan vuoksi.
Miksi säännellään, vaikka tieteilijät vastustavat?
Tutkijat ovat poikkeuksellisen laajasti yksimielisiä siitä, että vuokrasääntely pitäisi lopettaa. Siksi vastustajat keskittyvät väheksymään tieteellisiä perusteluja.
Politiikassa kuitenkin pieni laista hyötyvä joukko usein voittaa hahmottoman yleisen edun. Pariisin ja Lontoon pormestarivaaleissakin vuokrasääntely on tärkeä aihe.
Taloustieteilijät rakennuttaisivat enemmän asuntoja sääntelyn sijaan
Ekonomistien mielestä paras ratkaisu olisi, että asuntoja rakennettaisiin enemmän. Näin runsas tarjonta pitäisi vuokrien nousun kurissa itsestään.
Taloustieteilijät maksaisivat asumistukea
Jos jonkun asumista halutaan tukea, tutkimustiedon mukaan asumistuet ovat sekä tehokkaampi että paremmin tarvitseville kohdentuva keino siihen kuin vuokrasääntely. Ne ovat hinta siitä, että jollekulle kustannetaan asuminen alueella, jolle hänellä ei olisi varaa.
Miten tahansa jonkun asumista Helsingissä tuetaan, se syrjäyttää jonkun toisen pois Helsingistä. Siksi parempi olisi kaavoittaa enemmän asuntoja.
Yhdistyneet provinssit
Yhdistyneet provinssit eli Alankomaiden tasavalta tai Yhdistyneet Alankomaat oli vuosina 1581–1795 olemassa ollut länsi-eurooppalainen tasavalta.
Vuokrasääntely
Vuokrankorotusten rajoittaminen
Jo pelkkä vuokrankorotusten rajoittaminen aiheuttaa vuokrasääntelyn yleisesti myönnetyt ongelmat. Se on silti yleisin vuokrasääntelyn muoto maailmalla.
Yhdistyneet provinssit
Yhdistyneiden Alankomaiden synty
Vuoden 1549 pragmaattisella sanktiolla Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan Kaarle V ja Ranskan kuningas erottivat Alankomaiden seitsemäntoista provinssia, jotka käsittivät nykyisen Alankomaat, Belgian, Luxemburgin ja osan Pohjois-Ranskaa (Artois) Ranskan ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan alamaisuudesta. Suurin osa näistä maakunnista kuului keisarikunnalle, ja Flanderi sekä Artois Ranskan kuninkaan alaisuuteen.
Vuokrasääntely
Julkinen vuokra-asuntotoiminta
Julkinen vuokra-asuntotoiminta aiheuttaa samoja ongelmia kuin vuokrasääntely.
Yhdistyneet provinssit
Yhdistyneiden Alankomaiden synty
Kaarle V:n luovuttua kruunusta 1556 hänen valtakuntansa jaettiin hänen poikansa Filip II:n ja veljensä Ferdinand I:n kesken. Filipistä tuli Espanjan kuningas ja hän sai myös Alankomaat.
Osvaldo Dorticós Torrado
Osvaldo Dorticós Torrado (17. huhtikuuta 1919 Cienfuegos, Kuuba – 23. kesäkuuta 1983 Havanna, Kuuba) oli kuubalainen lakimies, poliitikko ja maansa kommunistisen hallinnon toinen presidentti.
Vuokrasääntely
Asuntojen koon sääntely pahentaa asuntopulaa
Myös asuntojen kokomääräykset ja muu sääntely pahentavat asuntopulaa.
Osvaldo Dorticós Torrado
Nuoruus
Osvaldo Torrado syntyi keskiluokkaiseen perheeseen jossa isä oli ammatiltaan sokerinviljelijä. Noin 20-vuotiaana hän kirjautui sisään Havannan yliopistoon lukemaan lakitieteitä. Yliopistosta valmistuttuaan hän ennen varsinaisen poliittisen uransa alkua ja vallankumousta toimi lakimiehenä saavuttaen laajalti arvonantoa ja mainetta juristina.
Poliittinen toiminta ja vallankumous
Jo nuorena opiskelijana ja myöhemmin toimiessaan tunnettuna lakimiehenä Torrado tunsi sympatioita Neuvostoliiton kommunistista hallintoa kohtaa. Hän mm. toimi aktiivisesti Fidel Castron johtamassa vallankumousliikkeessä, vuonna 1957 muun muassa maanalaisten vallankumousjoukkojen johtajana kotikaupunkinsa alueella. Tämän poliittisen aktiivisuutensa seurauksena diktaattori Fulgencio Batistan johtama miliisi pidätti hänet ja hänet tuomittiin vankeuteen. Hän kuitenkin karkasi jo vuoden jälkeen vankilasta ja pakeni Meksikoon. Hän oli ensimmäisiä koulutettuja ihmisiä, jotka palasivat Kuubaan kun Castro kaappasi vallan vuonna 1959.
Palattuaan maahansa hän toimi lyhyen aikaa maansa oikeusministerinä ja tässä toimessaan hän merkittävästi edesauttoi maansa uuden poliittisen järjestelmän organisoinnissa. Edellisen presidentin Manuel Urrutia Lleón erottua virastaan 16. toukokuuta 1959 häntä pidettiin Castron kannalta luotettavimpana vaihtoehtona ja hänet nimettiin maan uudeksi presidentiksi.
Presidenttiys
Osvaldo Torrado toimi Kuuban presidenttinä vuodesta 1959 aina vuoteen 1976 saakka. Presidenttinä Torradoa pidettiin ulkomaailman silmissä pitkälti vain maan kommunistisen hallinnon keulakuvana ja julkisivuna. Tästä huolimatta hänellä oli lakimiestaustansa ansiosta laajalti vaikutusvaltaa laki- ja talousasioista päättävissä hallintoelimissä. Presidenttikaudellaan hän muun muassa vuosien 1965 ja 1966 välisenä aikana toimiessaan talousasioista päättävän keskustoimikunnan jäsenenä pitkälti uudelleenorganisoi maansa talousjärjestelmän. Vuonna 1976 maahan luotiin uusi perustuslaki ja presidentiksi nousi Fidel Castro, Torrado taas nimettiin maan valtioneuvoston jäseneksi ja varapääministeriksi.
Kuolema
Osvaldo Torrado teki itsemurhan kotonaan 1983. Itsemurhan taustalla olivat muun muassa hänellä itsellään todettu vaikea selkäydinsairaus sekä vakava masennus seurauksena naisystävän hiukan aiemmin sattuneesta kuolemasta.
Vuokrasääntely
Vuokrasääntelyn puolustajia
Markkinatalouteen kriittisesti suhtautuva Parecon Finland on kritisoinut vuokrasääntelyn purkua. Parecon Finlandin mielestä vuokrasääntelyn purku on johtanut vuokrien nousuun etenkin pääkaupunkiseudulla ja kasvattanut valtion asumistukimenoja. Vuokrien nousu puolestaan voi muodostua taloudellisen kasvun esteeksi.
Yhdistyneet provinssit
Kahdeksankymmenvuotinen sota
Vilhelm I Oranialaisen johdolla Alankomaat kapinoivat vuonna 1567 Filip II:n lähettämää kenraalikuvernööriä, Fernando Álvarez de Toledoa, Alban herttuaa vastaan, koska tämä oli yrittänyt keskittää maakuntien hallintoa, verot olivat korkealla ja katolinen Filip vainosi protestantteja (katso: vastauskonpuhdistus). Tästä alkoi kahdeksankymmenvuotinen sota, joka tunnetaan myös Alankomaiden vapaussotana tai -kapinana.
Eteläiset, katoliset provinssit vannoivat uskollisuutta kuninkaalle ja hänen asettamalleen kuvernöörille. 23. tammikuuta 1579 joukko protestanttisia pohjoisia maakuntia solmi Utrechtin liiton (Unie van Utrecht), jossa ne lupautuivat puolustamaan toisiaan Espanjan armeijaa vastaan. Vuonna 1581 maakunnat vetivät valansa Filip II:ltä, ja siten virallisesti syrjäyttivät hänet hallitsijan asemasta. Yhdistyneet provinssit yrittivät valita oman hallitsijansa ja pyysivät asemaan ensin Anjoun herttuaa, Ranskan Henrik II:a sekä Katariina de Medicin nuorinta poikaa ja englantilaisten joukkojen komentajaa, Leicesterin jaarlia. Hallitsijaa ei saatu, joten 1588 provinsseista tuli tasavalta.
Westfalenin rauha ja Alankomaiden synty
Seitsemän valloittamatta jäänyttä provinssia (Hollanti, Zeeland, Utrecht, Gelre, Overijssel, Friisinmaa ja Groningen) tunnustettiin itsenäiseksi lopullisesti Westfalenin rauhassa 1648, joka päätti myös kahdeksankymmenvuotisen sodan. Jo sodan aikana Alankomaat aloitti laajan maailmankaupan ja hankki siirtomaita Brasiliasta, Pohjois-Amerikasta (Uudet-Alankomaat, johon kuului muun muassa Uusi Amsterdam eli nykyinen New York), Etelä-Afrikasta ja Länsi-Intiasta. 1600-lukua pidetäänkin Alankomaiden kulta-aikana (de gouden eeuw). Alankomaat ajautui myös useisiin kauppasotiin Englantia vastaan ja lisäksi se joutui vuonna 1672 Ranskan, Münsterin ja Kölnin hyökkäyksen kohteeksi, joista se selvisi vain hädin tuskin.
Kokoonpanot koripallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2010
Angola
Päävalmentaja: Luís Magalhães
Argentiina
Päävalmentaja: Sergio Hernández
Australia
Päävalmentaja: Brett Brown
Saksa
Päävalmentaja: Dirk Bauermann
Jordania
Päävalmentaja: Mário Palma
Serbia
Päävalmentaja: Dušan Ivković
Brasilia
Päävalmentaja: Rubén Magnano
Kroatia
Päävalmentaja: Josip Vranković
Iran
Päävalmentaja: Veselin Matić
Slovenia
Päävalmentaja: Memi Bečirovič
Tunisia
Päävalmentaja: Adel Tlatli
Yhdysvallat
Päävalmentaja: Mike Krzyzewski
Kiina
Päävalmentaja: Bob Donewald
Norsunluurannikko
Päävalmentaja: Randoald Dessarzin
Kreikka
Päävalmentaja: Jonas Kazlauskas
Puerto Rico
Päävalmentaja: Manolo Cintrón
Venäjä
Päävalmentaja: David Blatt
Turkki
Päävalmentaja: Bogdan Tanjević
Kanada
Päävalmentaja: Leo Rautins
Ranska
Päävalmentaja: Vincent Collet
Libanon
Päävalmentaja: Tab Baldwin
Liettua
Päävalmentaja: Kęstutis Kemzūra
Uusi-Seelanti
Päävalmentaja: Nenad Vučinić
Espanja
Päävalmentaja: Sergio Scariolo
Sauli Kousa
Sauli Kousa (3. tammikuuta 1912 Mäntyharju – 13. joulukuuta 1956 Heinola) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 65. Sotilasarvoltaan Kousa oli ylikersantti.
Ákšomuotki
Ákšomuotki on kylä Norjan Koutokeinossa.
Sauli Kousa
Ennen sotia hän työskenteli maanviljelijänä kotitilallaan Mäntyharjun Kousankylässä. Sotien jälkeen hän toimi korjausmiehenä Kymin Osakeyhtiön Heinolan Metsäosastossa vuosina 1945–56. Kousa toimi myös varsinaisen työnsä ohella vartijana Heinolan pääpostikonttorilla. Hän oli naimisissa ja hänellä oli yksi lapsi.
Sauli Kousa oli kahden sodan veteraani. Hän toimi talvisodassa konekivääriryhmän johtajana sekä konekiväärijoukkueen varajohtajana Jääkärirykmentti 33:ssa, sekä talousaliupseerina TykK/JR 6:ssa.
Jatkosodassa hän toimi joukkueen varajohtajana Jalkaväkirykmentti 22:ssa sekä 20. prikaatissa. Hän haavoittui 9. kesäkuuta 1944 Syvärin sillanpäässä.
Hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 5. heinäkuuta 1942. Nimitysperusteluissa mainitaan muun muassa iskuryhmän johtajana osoitettu henkilökohtainen rohkeus ja neuvokkuus.
Mannerheim-ristin perustelu
alt=|vasen|pienoiskuva|Mannerheim-ristin ritari Sauli Kousa puhdistaa kivääriään 18. heinäkuuta 1942.”''Ylipäällikkö on pvm:llä 5.7.42 nimittänyt Vapaudenristin 2. luokan Mannerheim-ristin ritariksi kersantti Sauli Kousan.''
Hopeatilapia
Hopeatilapia (Oreochromis variabilis) on kirjoahventen heimoon ja afrikankirjoahventen alaheimoon kuuluva hyvin uhanalainen kalalaji. Lajia tavataan Keniassa, Tansaniassa ja Ugandassa. Hopeatilapia voi kasvaa korkeintaan 30 senttimetrin mittaiseksi. Lajin kuvasi tieteelle ensimmäisen kerran George Albert Boulenger vuonna 1906.
Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto IUCN luokittelee hopeatilapian silmälläpidettäväksi lajiksi. Yksi syy hopeatilapiakantojen vähenemiseen on niitä saalistava niilinahven.
Monschau
Monschau on läntisessä Saksassa, Nordrhein-Westfalenin osavaltion Aachenin kaupunkialueella sijaitseva kaupunki.
Maantiede
Kaupungissa oli 12 065 asukasta vuoden 2016 lopussa.
Kaupunki sijaitsee Eifelin kukkuloilla, Rur-joen kapeassa laaksossa.
Kaupungin historiallinen keskusta säilyi toisen maailmansodan tuhoilta, joten keskustan 300 vuotta vanhat hirsirunkoiset talot ja kapeat kadut tekevät siitä nykyään suositun turistikohteen. Kangasteollisuus on ollut kaupungin historiallinen elinkeino.
Historia
Ensimmäiset maininnat Monschausta löytyvät vuodelta 1198. Kaupungin yläpuolelle kohoaa 1200-luvulla perustettu Monschaun linna, joka on ollut Jülichin herttuoiden palatsina vuodesta 1433. Vuonna 1543 keisari Kaarle V saartoi sen osana Geldernin kiistaa, valtasi linnan ja ryösti kaupungin. Tästä huolimatta linna säilyi Jülicheilla vuoteen 1609, jolloin siitä tuli osa Pfalz-Neuburgia.
Ranskalaiset valtasivat alueen vuonna 1795 ja tekivät kaupungista kantonin pääkaupungin. Myöhemmin alueesta tuli osa Preussia ja Monschausta Montjoien piirikunnan pääkaupunki. Vuonna 1918 Saksan keisari Vilhelm II muutti nimen Monschauksi.
Vuonna 1972 kaupunkiin liitettiin aikaisemmin itsenäiset kunnat Höfen, Imgenbroich, Kalterherberg, Konzen, Mützenich ja Rohren.
Rodriguez
Rodriguez tai Rodríguez on espanjankielinen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Raahen vaakuna
thumb|290x290px|Raahen vaakuna|alt= Raahen vaakuna on Raahen kaupungin tunnus, joka perustuu kaupungin sinettiin 1600-luvulta. Vaakunan selitys kuuluu ”punaisessa kentässä alaisen aaltokoroisen hopeatyviön, josta nousee kultainen kummeli (merimerkki), yläpuolella ryntäävän hevosen selässä istuva haarniskoitu ratsumies, jolla oikeassa kädessään viirillä varustettu peitsi; kaikki muu hopeaa paitsi kypärän silmikko sekä viiri, suitset, satulaloimi ja kannukset kultaa”.
Raahen varhaisimmassa vuodelle 1659 ajoitetussa sinetissä kuvattiin satuloitu hevonen ja mehiläispesä. Sinetin hevonen on peräisin kaupungin perustajan Pietari Brahen sukuvaakunasta, jossa hevonen on kuvattuna peitseä pitelevä ritari selässään. Kaupungin sinetissä ratsumies alettiin kuvata vuodesta 1673 alkaen. Myöhemmissä sineteissä ratsumies sijoitettiin vaakunaksi kilvelle, jota koristivat muun muassa tammenoksat ja Venäjän kaksipäinen kotka.
1800-luvun loppupuolelta alkaen Raahen vaakunaksi vakiintui kaupungin sinettien pohjalta punaisella kilvellä kuvattu ratsumies. Toisin kuin Brahe-suvun vaakunassa, ratsumies kuitenkin kuvattiin vihreän ruohikon päällä, alapuolellaan mehiläispesä. 1950-luvulta alkaen useat Suomen kaupungin alkoivat siistimään vaakunoitaan ja myös Raahe sai uuden mallin vanhasta tunnuksestaan. Vaakunan piirsi tällöin uudelleen heraldikko Olof Eriksson, joka korvasi vanhan vaakunan vihreän tyviön aaltokoroisella hopeatyviöllä, sekä mehiläispesän kummeli-merimerkillä. Näin kaupungin vaakunaan saatiin sisällytettyä sille ominainen merellisyys. Raahen kaupunginvaltuusto hyväksyi vaakunan 24. huhtikuuta 1963, sisäasiainministeriö vahvistaessa sen 24. syyskuuta samana vuonna.
Raahen kaupungin ja Pattijoen kunnan yhdistyessä vuoden 2003 alusta pitivät kunnat vuonna 2001 suunnittelukilpailun uudesta vaakunasta. Kilpailun nelisenkymmenestä ehdotuksesta yksi palkittiin ja kaksi lunastettiin mahdollista käyttöä varten. Ehdotuksia ei kuitenkaan otettu lopulta käyttöön, sillä ne eivät noudattaneet heraldisia käytäntöjä. Raahe säilytti vanhan vaakunansa yhdistyttyään myös Vihannin kunnan kanssa vuonna 2013.
Verlan kalliomaalaus
Verlan kalliomaalaus on kalliomaalaus Kouvolassa entisen Valkealan kunnan alueella lähellä kulttuurihistoriallisesti merkittävää Verlan ruukkikylää. Maalaus on tehty Verlankosken niskalle, nykyisen Kymijoen Mäntyharjun reitin varrelle, mistä myös Saimaan muinainen niin sanottu Matkuslammen lasku-uoma kulki Kymijokeen. Kalliomaalaus on kivikautinen, mutta tarkempaa ajanmääritystä ei ole. Maalauksessa erottuu muun muassa jono vasemmalle eli pohjoiseen katsovia hirviä sekä joitakin ihmishahmoja.
Sijainti ja ajoitus
Verla sijaitsee Kymijoen Mäntyharjun reitin varrella. Reitin kautta kulki myös Saimaan muinainen niin sanottu Matkuslammen lasku-uoma Kymijokeen noin 4800–3800 eaa. Kalliomaalaus on kivikautinen, mutta tarkempaa ajanmääritystä ei ole. Pekka Kivikäs sanoo sen olevan maalaustyylinsä perusteella Suomen vanhimpia. Maalauksen löysi Timo Miettinen vuonna 1974.
Maalaus on tehty vaatimattomaan kallioon veden äärelle. Kallioseinämä sijaitsee Verlankosken niskalla, noin 150 metriä voimalaitoksen yläpuolella kulkevasta sillasta länteen. Seinämä on ylöspäin kalteva, lounaaseen aukeava, ja se putoaa suoraan virtaavaan veteen. Vedenpinta on pysynyt ilmeisesti suunnilleen samalla korkeudella maalausten tekovaiheesta lähtien. Ennen voimalaitoksen rakentamista paikalla oli kuitenkin Verlankoski, jonka niskalla kallio sijaitsi. Kuvakenttä on 6 metrin matkalla noin 50–160 senttimetriä vedenpinnan yläpuolella. Parhaiten maalaukset näkee veneestä. Virtaava vesi tekee paikasta petollisen talvella, jolloin vastarannalla oleva esittelytaulu ja kaukoputki tulevat tarpeeseen. Joki on noin 40 metriä leveä.
Maalaus
Maalauksessa erottuu jono vasemmalle eli pohjoiseen katsovia hirviä, jotka on tehty herkällä tyylillä. Ääriviivoin hahmoteltuja hirviä on ainakin kahdeksan, mutta joukossa on myös muita kuvioita. Vasemmanpuoleiset kuviot ovat haalistuneita, oikeanpuoleiset kuviot ovat säilyneet parhaiten. Kuvapinnasta on ainakin kerran poistettu jäkälää, joka peittää kuitenkin edelleen osan kuvioista. Muun muassa Timo Miettinen mainitsee, että Verlan maalaukset näkyivät ennen paremmin. Jäkälien poisto saattoi vaikuttaa tähän.
Pohjoisesta eli vasemmalta laskettuna ”jonon” ensimmäinen hirvi on suuri ja sarveton yksilö, jonka hirvimäisistä piirteistä ei voi erehtyä. Hirven korvat ovat pystyssä, ja keskelle vartaloa on painettu ”sydänpiste”. Jalat ovat jääneet lyhyiksi tai ne ovat haalistuneet pois. Hirven selässä seisoo ihmishahmo, joka on maalattu tikku-ukkomaiseksi. Hirvi ja ihminen vaikuttavat eri tyylisiltä. Ihmisen kädet roikkuvat pitkinä alaspäin, ja päässä on ulokkeet, jotka on tulkittu sarviksi. Hahmo on nimetty usein hirvellä ratsastavaksi šamaaniksi.
Seuraavat kaksi heikosti erottuvaa hirveä ovat toisen hirven korkeudella. Niiden välissä näyttää seisovan täytteisesti maalattu ihmishahmo kädet ylös sivuille kohotettuna ja jalat sivulle haarallaan. Hirvien oikealla puolella on viivojen sykermä, josta erottuu selvästi nelijalkainen oikealle katsova eläinhahmo. Se voi esittää peuraa, mutta tulkinta voi päätyä hirveenkin.
Täyteisen eläimen alle on maalattu ääriviivoin heikosti erottuva pieni hirvi, joka katsoo oikealle. Sillä ei näy jalkoja, mutta korvat ovat pystyssä. Tämän hirven takana seisoo kädet lanteilla ympyrä- tai kolmiopäinen ihmishahmo. Kasvoista erottuu heikosti silmät. Ihmisen oikealla puolella on vinoja viivoja, jotka voidaan yhdistää sik-sak-kuvioksi, jonka uskotaan esittävän käärmettä.
Seuraava kuvio on vasemmalle katsova hirvi, jonka pää on maalattu täyteiseksi, vaikka vartalo on muutoin hahmoteltu ääriviivoin. Hirvellä näkyy ”sydänpiste”, kuten näkyy myös seuraavalla hirvellä. Sillä on turpa kiinni edeltävän hirven takapuolessa ja päässään suuri kolmiomainen uloke. Vaikuttaa siltä, että turvan muotoa olisi muutettu. Molemmat jalat on maalattu kahdella rinnakkaisella vedolla.
Viimeinen kuvio on suttaantunut puuromaiseksi alueeksi. Väriaineen joukosta saattaa pilkistää hirveä esittävä kuvio. Eräät ovat havainneet hirven yläpuolella haalistuneita venekuvioita. Epävarma havainto on äärimmäisenä oikealla olevasta ihmishahmosta.
Kallio
thumb|250px|Kallion oikeassa reunassa erottuu pyöreinä muotoina ihmisen kasvojen profiili. Maalaukset on tehty mannerjäätikön sileäksi kuluttamaan rapakivigraniittikallioon. Sadeveden kalliosta liuottanutta piidioksidia on saostunut maalauksen päälle sitä suojaavaksi kerrokseksi. Kivennäiskalvo on läpinäkyvä ja suojaa maalauksia sään vaikutuksilta.
Useat ihmiset ovat huomanneet, että tietyssä valossa ja sopivasta kulmasta katsoen kallio muistuttaa ihmisen kasvojen profiilia. Tällaisia kallioita voidaan kutsua antropomorfisiksi kallioiksi. Suomessa on muitakin kalliomaalauksia, joiden kalliossa esiintyy tunnistettavia kasvoja. Tällaisia ovat Verlan lisäksi esimerkiksi Astuvansalmi, Valkeisaari, Uutelanvuori, Löppösenluola, Tupavuori, Lakiasuonvuori (kahdet kasvot) ja Viherinkoski (siirtolohkare).
Kallion juurella on tehty arkeologisia kaivauksia sukeltamalla, mutta niissä ei ole tehty minkäänlaisia löytöjä. Esimerkiksi Astuvansalmella löytyi meripihkariipuksia, jotka oli heitetty uhrina veteen maalauksen eteen.
Aleksei Bušujev
Aleksei Sergevitš Bušujev (s. 11. huhtikuuta 1985) on venäläinen jääpalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Hän on edustanut urallaan ensin kasvattajaseuraansa Kirovin Rodinaa ja vuodesta 2008 Kazanin Dynamoa. Venäjän jääpallon pääsarjaa Bušujev on edustanut vuodesta 2002 eli kaikkiaan 12 kautta.
Venäjän maajoukkueessa Bušujev debytoi kaudella 2011. Hän on ollut voittamassa kahta maailmanmestaruutta vuosina 2013-2014. Hän on edustanut Venäjää kaikkiaan 2 MM-kisoissa, pelannut niissä 13 ottelua ja tehnyt 2 maalia.
Saavutukset
Seurajoukkueissa
Maajoukkueessa
Francesco Monterisi
pienoiskuva Francesco Monterisi (s. 28. toukokuuta 1934 Barletta) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kardinaali. Hänet vihittiin papiksi 16. maaliskuuta 1957 ja nimitettiin Alba Maritiman titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi Koreaan 24. joulukuuta 1982. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1983. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II.
Vuosina 1993–1998 Monterisi toimi apostolisena nuntiuksena Bosnia-Hertsegovinaan. Vuonna 1998 hänestä tuli Piispojen kongregaation sihteeri ja vuonna 2009 San Paolo fuori le muran arkkipappi. 20. marraskuuta 2010 hänestä tehtiin kardinaali, ja hänet nimitettiin San Paolo alla Regolan kardinaalidiakoniksi, jonka virkaan hänet asetettiin 12. helmikuuta 2011.
KISS-periaate
pienois|Periaatteen nimi on englantilaisten sanojen alkukirjaimista koottu lyhenne. Kuvassa periaatteen nimen yksinkertaistettu muoto. KISS-periaate on ajatusmalli, joka pyrkii yksinkertaisuuteen. Termin alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Albert Einsteiniin on yhdistetty sanonta "everything should be made as simple as possible, but no simpler" (Kaikesta pitäisi tehdä niin yksinkertaista kuin mahdollista, mutta ei yksinkertaisempaa). Tämä vastaa KISS-periaatetta. Tämä periaate tunnetaan nimellä Einsteinin hiomakivi, ja sitä käytetään Occamin partaveitsen tarkastelussa.
Käyttö
KISS-termiä käytetään usein järjestelmä- ja ohjelmistosuunnittelussa sekä viestinnässä.
Reino Lukkari
thumb|Reino Lukkari Aarne Reino Ilmari Lukkari (26. kesäkuuta 1908 Iisalmi – 14. tammikuuta 1951 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 67. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Sotilasarvoltaan Lukkari oli majuri ja siviiliammatiltaan toimistoinsinööri.
Alkuvuonna 1941 Lukkari kävi Saksassa opintomatkalla, jonka aikana hän tutustui uuteen aselajiin, taistelupioneereihin. Saksasta saamiensa oppien mukaisesti hän johti vihollisen linnoitteiden murskaamista jatkosodan hyökkäysvaiheessa.
Lukkari sai sodan jälkeen asekätkentäoikeudenkäynnissä 1. v. 6. kk. tuomion pioneerimateriaalin toimittamisesta. Hän erosi armeijasta vuonna 1947 ja siirtyi Puutalo Oy:n palvelukseen toimistoinsinööriksi.
Lukkarin ollessa vangittuna asekätkentäjutun vuoksi hänellä todettiin vatsasyöpä, johon hän menehtyi vain 42-vuotiaana tammikuussa 1951.
Reino Lukkarin poika oli eversti Matti Lukkari.
Tupakkavero
Tupakkavero on vero, jota peritään tupakkatuotteista. Valmistettu tupakka kuuluu Euroopan unionissa harmonoidun eli direktiiveillä yhdenmukaistetun valmisteverotuksen piiriin.
Dzordzorin kappeli
Dzordzorin kappeli on pieni kappeli Āzārbāyjān-e Gharbīn provinssissa Iranissa. Se on ainoa jäänne suuremmasta Dzordzorin luostarikokonaisuudesta. Se muodostaa Stefanoksen ja Taddeuksen luostarin kanssa Unescon maailmanperintöluettelon kohteen: Iranian armenialaiset luostarit.
Tupakkavero
Tupakkaveron nostamisen on tutkimuksessa havaittu vähentävän tupakointia. Tupakan hinnannousu 10 prosentilla vähentää savukkeiden kysyntää Länsi-Euroopassa 3–4 %.
Dzordzorin kappeli
Kappelin ikää ei ole pystytty varmasti todistamaan. Toiset tutkijat arvelevat sen rakennetun 800- tai 900-luvulla, kun toiset ovat taas sitä mieltä, että se rakennettiin 1300-luvulla. Se oli kuitenkin osa Dzordzorin luostaria, jonka Abbas I hävitti 1600-luvun alussa.
Tupakkavero
Tupakkavero Suomessa
Tupakkaveron tarkoitus on Suomessa kerryttää verovaroja ja edistää terveyttä mm. vähentämällä tupakointia. Verotus perustuu tupakkaverosta annettuun lakiin.
Dzordzorin kappeli
Kappelia uhkasi tuhoutuminen 1980-luvulla, kun Iranin hallitus päätti rakentaa padon kappelin läheltä menevään jokeen. Vuosien 1987–1988 aikana kappelia siirrettiin 600 metriä yläjuoksun suuntaan, ja samalla sen kupolia peruskorjattiin. Kaikki kappelin kivet numeroitiin, ja se rakennettiin uudelleen uuteen paikkaan. Osa kivistä jouduttiin kuitenkin korvaamaan, ja 1548 kivestä 250 on uusia.
Tupakkavero
Tupakkaveron tuotto Suomessa
Tupakkaveron tuotosta lähes 90 % kertyy savukkeiden verosta.
Lipposen hallitus
Lipposen hallitus voi viitata seuraaviin hallituksiin, joissa Paavo Lipponen oli pääministerinä:
Tupakkavero
Tupakkaveron tuotto Suomessa
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen kehittämispäällikön Miikka Vähäsen tutkimuksen mukaan tupakoinnin välittömät kustannukset, kuten terveydenhuollon menot, sairauspäivärahat ja tupakan aiheuttamat tulipalot, olivat vuonna 2012 noin 617 miljoonaa euroa. Välillisten menojen kuten tupakan aiheuttamien kuolemien ja sairaspoissaolojen sekä tupakkataukojen aiheuttamat tuotannon menetykset Vähänen arvioi olevan noin 840–930 miljoonaa euroa.
Lauri Skyttä
thumb|Lauri Skyttä.
Lauri Skyttä oli Mannerheim-ristin ritari numero 68. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 5. heinäkuuta 1942. Hän on nuorin Mannerheim-ristin ritariksi nimitetty sotilas. Ritarin arvon hän sai ollessaan vain 19 v. 6 kk. 23 pv. vanha.
Sotilasarvoltaan Skyttä oli ylikersantti. Hän sai Mannerheim-ristin johdettuaan joukkueenjohtajana hyökkäystä vihollisen murrokseen. Skyttä hyökkäsi joukkojensa edellä ja toimi käsikranaatin heittäjänä ja tuhosi muutamia vihollispesäkkeitä. Hän haavoittui tässä kahakassa käteen ja päähän ja joutui myöhemmin alokkaiden kouluttajaksi Lappeenrantaan, josta hän karkasi takaisin rintamalle kenenkään asiaan puuttumatta.
Skyttä oli vuodesta 1955 ammatiltaan maanviljelijä ja työnjohtaja Tuottajain Maidon Herajoen meijerillä.
Lauri Skytän kunniaksi paljastettiin muistolaatta Hyvinkään vanhassa kirkossa kesäkuussa vuonna 2008.
1. marraskuuta
1. marraskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 305. päivä (306. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 60 päivää.
Juhlapäiviä
Katso myös: kalenteri ~ 31. lokakuuta, 2. marraskuuta
Vincenzo Franco
Vincenzo Franco (1. kesäkuuta 1917 Trani – 4. maaliskuuta 2016) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 6. heinäkuuta 1947 ja nimitettiin Anglona-Tursin hiippakunnan piispaksi 12. joulukuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. tammikuuta 1975. Pääkonsekraattorina toimi Sebastiano Baggio, jota avustivat Guglielmo Motolese ja Giuseppe Carata. 8. syyskuuta 1976 Anglona-Tursin hiippakunta vaihtoi nimensä Tursi-Lagonegroksi.
Franco sai 27. tammikuuta 1981 nimityksen Otranton arkkihiippakunnan arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 8. huhtikuuta 1993.
Yhdysvaltain Grand Prix 2017
Yhdysvaltain Grand Prix 2017 (virallisesti 2017 Formula 1 United States Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 17. osakilpailu, joka ajettiin 22. lokakuuta Circuit of the Americasin moottoriradalla Austinissa Yhdysvalloissa.
Saksan Grand Prix 1977
Saksan Grand Prix 1977 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 31. heinäkuuta 1977 Hockenheimringin radalla. Kilpailun voitti Niki Lauda.
Reino Korpi
thumb|Reino Korpi Reino Kalervo Korpi (9. toukokuuta 1917 Noormarkku – 29. toukokuuta 1958 Helsinki) oli Mannerheim-ristin ritari numero 74. Mannerheim-ristin ritarin arvon hän sai 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Korpi oli majuri ja koulutukseltaan valtiotieteen maisteri. Nimityshetkellä Korpi oli sotilasarvoltaan luutnantti ja toimi komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 30:n ensimmäisessä pataljoonassa.
Maaninkajärven koulu
Maaninkajärven koulu (entinen Maaningan koulukeskus) on Maaningan kirkonkylällä Kuopiossa toimiva yhtenäiskoulu. Vuonna 2016 koulua kävi 283 koululaista.
Ala- ja yläkoulut yhdistettiin yhtenäiskouluksi yläasterakennuksen peruskorjauksessa vuosina 2006-2009.
Parcae
pienoiskuva|[[Marco Bigio: Parcaen kolmikko. Villa Barberini, Rooma.]] Parcae, "synnyttäjät" (latinan sanasta parere, kantaa, synnyttää), olivat roomalaisessa mytologiassa alun perin kaksi syntymän ja synnytyksen jumalatarta, Decima ja Nona. Kreikkalaisen mytologian moirien vaikutuksesta Parcaen kolmanneksi jäseneksi liitettiin myöhemmin myös kuoleman jumalatar Morta, ja heidän tehtäväkseen tuli ihmisen kohtalon sääteleminen. Siitä lähtien tämän kolmikon on katsottu vaikuttaneen ratkaisevalla tavalla jokaisen ihmisen elämänvaiheisiin.
Eilisen keisari, narri loppuelämän
Eilisen keisari, narri loppuelämän on rap-artisti ja -tuottaja Tapani Kansalaisen ensimmäinen studioalbumi. Albumi julkaistiin 29. syyskuuta 2010 Joku Roti Recordsin kautta. Albumilta on julkaistu näytekappaleet "Eläkettä venaillessa" ja "Naisongelmii", joista ensimmäisestä on julkaistu myös musiikkivideo. Kolmas näytekappale "Sunnuntairaportti" julkaistiin syyskuussa 2010 ilmaisladattavaksi Redrum-187 -sivustolla. Myös albumin kappaleesta "Myllyt sallittu" on julkaistu musiikkivideo.
Aaro Seppänen
Aaro Seppänen (2. heinäkuuta 1910 Kaukola – 3. heinäkuuta 1944 Juustila) oli Mannerheim-ristin ritari numero 75. Komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 22:ssa palvellut Seppänen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 9. elokuuta 1942. Sotilasarvoltaan Seppänen oli luutnantti ja siviiliammatiltaan matematiikan lehtori.
U103
Radio U103 oli pääkaupunkiseudulla vuosina 1995–1999 toiminut paikallisradio. Kanavan lähetin taajuudella 102,8 MHz toimi silloin Keski-Uudellamaalla Hyrylän varuskunnan alueella olevassa mastossa. U103:n musiikki koostui 1970–1990-lukujen pop- ja rock-musiikista. Kanavan sloganina toimi "Hyvän Tuulen Radioasema". Loppu aikoina U103:lta tuli vain tauotonta musiikkia ennen kuin kanavan nimeksi tuli Sävelradio. Myös kanavan kuuluvuusalue laajentui kanavan loppuaikoina, kun U103 yhdistyi Hyvinkäällä ja Riihimäellä toimivan Radio Voima Aseman kanssa, joka toimi taajuudella 90,1 MHz.
Ohjelmat
U103:n ohjelmia oli mm. Danny & Fredi Aamushow, U-Klubi, Jokebox, Terassiradio.
Isolinnankatu
Isolinnankatu on yksi Porin keskustan pääkaduista. Se on yksisuuntainen katu, joka kulkee kaupungin ydinkeskustan itälaidalla pohjois-eteläsuunnassa. Isolinnankatu alkaa pohjoisesta Keski-Porin kirkon luota, päätyen Keskusaukiolle Porin linja-autoaseman edustalle.
Isolinnankatu erottaa arkkitehti G. Th. Chiewitzin vuoden 1852 Porin palon jälkeen suunnitteleman keskustan ruutukaava-alueen V kaupunginosan puutalokortteleista. Katu esiintyy kartoissa ensimmäisen kerran vuonna 1840 nimellä Iso Linnakatu (Stor Slottsgatan). Nimensä se on saanut kaupungin perustajan Juhana Herttuan Keski-Porin kirkon paikalle suunnittelemasta linnasta, joka ei kuitenkaan koskaan valmistunut.
Kadun varrella sijaitsevat muun muassa Oikeustalo, Porin nuorisotalo ja lukuisia virastoja sekä kauppakeskukset IsoKarhu ja Bepop. Myös Porin kauppahalliin on sisäänkäynti Isolinnankadulta. Itäpuiston ja Isolinnankadun kulmauksessa toimi Hotelli Juhana Herttua vuosina 1955–1997. Rakennus purettiin tulipalon jälkeen vuonna 2018.
Sosialidemokraattisen puolueen perustajiin kuuluneen Eetu Salinin patsas sijaitsee Isolinnankadun ja Itäpuiston risteyksessä. Kadun alkupäässä Hallituskadun kulmauksessa on Euroopan ensimmäisen naisarkkitehdin Signe Hornborgin merkittävimpiin rakennuksiin kuuluva Signelinna (Nevanderin talo).
U Got 2 Know
U Got 2 Know on Cappella-yhtyeen toinen vuonna 1994 julkaistu studioalbumi.
Albumilta löytyvät muun muassa kappaleet "U Got 2 Know", "Move On Baby" sekä "U Got 2 Let The Music", jossa käytetään samplena Alphaville-yhtyeen kappaletta "Sound Like A Melody".
Tiodiglykoli
Tiodiglykoli eli bis(2-hydroksietyyli)sulfidi tai 2,2'-tiodietanoli (C4H10O2S) on sulfideihin kuuluva orgaaninen yhdiste.
Ominaisuudet ja valmistus
Tiodiglykoli on väritöntä tai kellertävää viskoosia nestettä. Yhdiste liukenee hyvin veteen sekä etanoliin ja trikloorimetaaniin. Yhdiste kiehuu 283 °C:n lämpötilassa ja kuumennettaessa myös hajoaa muodostaen etikkahappoa, rikkivetyä ja rikin oksideja.
Tiodiglykolia valmistetaan 2-kloorietanolin ja natriumsulfidin välisellä reaktiolla.
Käyttö
Tiodiglykoli on sinappikaasun tärkein hydrolyysituote eliöissä. Tiodiglykolia muodostuu sinappikaasusta kolmiatomisen rengasrakenteen omaavan sulfoniumvälituotteen kautta. Tiodiglykoli muodostaa myös agregaatteja sinappikaasun kanssa reagoidessaan. Toisin kuin sinappikaasu, tiodiglykoli ei ole erityisen myrkyllinen. Se ärsyttää hieman hengitysteitä ja nieltynä aiheuttaa pahoinvointia.
Käenpiiat
Käenpiiat (Jynx) on tikkojen heimoon kuuluva lintusuku.
Sukuun kuuluu vain kaksi lajia, jotka muistuttavat toisiaan harmaan ja ruskean kirjavalla värityksellään. Käenpiioilla on neljä varvasta, joista kaksi osoittaa eteen- ja kaksi taaksepäin. Ne pesivät puunkoloissa, vanhoissa tikankoloissa tai pöntöissä. Ne syövät enimmäkseen muurahaisia ja muita hyönteisiä.
Pohjanmaan mystikot
Pohjanmaan mystikot oli uskonnollinen liike Pohjanmaalla 1700-luvun loppupuolelta 1800-luvun puoliväliin. Liikkeen taustalla oli saksalainen Jakob Böhme, jonka ajatuksia välitti Pohjanmaalle ruotsalainen pappi Anders Collin. Liikkeen syntypaikka oli Vaasan tienoilla, ja sieltä se levisi Keski-Pohjanmaalle. Mystikkoliike oli luonteeltaan hengellisen kirjallisuuden herättämä mietiskelyyn ja rukoukseen syventyvä suuntaus.
Mystikot olivat useimmiten kouluja käymättömiä, mutta luku- ja kirjoitustaitoisia talonpoikia ja käsityöläisiä. He jäljensivät omaan käyttöönsä sekä uskonnollista että maallista kirjallisuutta, jota on koottu Kansalliskirjastoon. Monet heidän kääntämistään kirjoista jäivät virallisesti suomentamatta.
Pohjanmaan mystikoihin kuuluvat ruotsalaisen mystikon Anders Collinin (1754–1830) seuraajat, joita sanotaan collinilaisiksi; profeetta, karismaattinen johtaja Jacob Wallenberg, jonka kannattajat olivat wallenbergilaisia; Isak Wasumäki (1783–1854), joka on antanut nimensä vasulaisille, sekä Christian Henrik Snellman (1777–1855) ja Catharina Sofia Ahla (1798–1879).
Opetus
Pohjanmaan mystikkojen oppi-isä oli saksalainen Jakob Böhme, jonka teoksia Tukholman Södermalmilta toimitti Suomeen Anders Collin. Mystikkoliikkeen erikoisuus oli, että kouluja käymättömät maallikot käänsivät kirjallisuutta, esimerkiksi kiellettyjä teosofisia ja radikaalipietistisiä teoksia ja levittivät niitä käsinkirjoitettuina kopioina. Liikkeen uskonnolliset näkemykset poikkesivat ajan kirkollisesta kristillisyydestä, jota pidettiin kuolleena ja hengettömänä.
Böhmen pääteos on vuonna 1621 julkaistu Vier Complexionen, jonka suomenkielisiä käsikirjoituksia on löytynyt yhteensä 20 kappaletta. Monilla mystikkoliikkeillä oli rajapintoja sekä separatismin sekä radikaalipietismin kanssa. Toisaalta jotkin mystikkoliikkeet pyrkivät elämään hiljaisuudessa ja vältellen törmäyksiä papiston kanssa.
Historia
Etelä-Pohjanmaan mystikkoliikkeellä oli yhteys Kälviällä vaikuttaneeseen Erikinpoikien separatistiryhmään, joka niin ikään arvosti Böhmeä auktoriteettinaan. Erikinpojat saivat kannatusta muun muassa Laihialla ja Jaakko Kärmäki (1699–1776) oli liikkeen varhaisia johtajia. Pohjanmaan mystikkoliike virisi 1700-luvun lopulla ja jatkoi toimintaansa 1800-luvun puoliväliin saakka. Liike alkoi Vaasan seudulta ja levisi sieltä Keski-Pohjanmaalle. Liikkeen keskukseksi muodostui Vähäkyrö.
Etelä-Pohjalaiset olivat ahkeria talonpoikaisia kopioijia Böhmen teoksille ja erityisesti teoksia levitettiin Vähänkyrön Merikaarron kylässä. Muita tunnettuja kääntäjiä olivat mm. Samuel Rinta-Nikkola Ilmajoella. Mystikkoliike levisi Kokkolaan Anders Nyströmin mukana Nurmosta. Nyströmin työtä Keski-Pohjanmaalla jatkoivat Maria Rotander ja Jaakko Lutsio. Lutsion böhmeläisyys haki vaikutteita myös swedenborgilaisuudesta.
Mystikkoliikkeet
Pohjanmaan mystikkoliikkeet ovat luonteltaan Kälviän Erikinpoikien liikettä myöhäisempi ilmiö, mutta liikkeellä oli yhtymäkohtia ja yhteyksiä Kälviän separatisteihin. Mystikkoliikkeisiin luetaan muun muassa:
Mystikkoja asui eri puolella Pohjanmaata, mutta etenkin Vähänkyrön pitäjän Merikaarron kylästä muodostui liikkeelle keskeinen paikka ja heitä kutsuttiin kylän hiljaisiksi. Mystikkoja eleli myös muissa vähäkyröläiskylissä.
Kirjallisuus
Mystikkojen keskuudessa kirjat kulkivat uskonveljeltä toiselle. Vuonna 1851 kirjamiehet tukivat Suomen ensimmäisten kirjastojen joukkoon kuuluvaa Vähänkyrön pitäjän lainakirjastoa. Vuonna 1863 mystikot ystävineen perustivat Merikaartoon oman kyläkirjaston.
Mystikkojen kopioimia kirjoja on aikojen kuluessa sekä hävinnyt että hävitetty. Kaikkiaan vähäkyröläisiltä mystikoilta on säilynyt hieman yli 200 käsikirjoitusnidettä, joita säilytetään mm. Helsingin yliopiston kirjastossa, Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa sekä Vaasan maakunta-arkistossa ja Vähänkyrön kirjastossa. Myös yksityiskodeissa on joko suvussa perintönä kulkeneita tai muulla tavoin hankittuja mystikkojen käsikirjoituksia.
Tuomiot
Pohjanmaan mystikot olivat aikansa toisinajattelijoita ja saivat vankilatuomioita. Jaakko Kärmäki sai kahdeksan vuoden vankeustuomion vuonna 1760 ja Jaakko Wallenberg tuomittiin ensin kuolemaan ja sitten elinkautiseen rangaistukseen.