cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hopiala
Hopiala on Heikki Klemetin rakentama ja Armi Klemetin suunnittelema puuhuvila Helsingin Kulosaaressa, Bertel Jungin tien ja Klemetinkujan risteyksessä. Se on yksi harvoja suomalaisia kulttuurikoteja, joka on säilynyt tähän päivään saakka asuntona mm. ansioituneiden kulttuurihenkilöiden käytössä. Tämän mahdollisti Klemetin puolison Armin testamentti Sulasolille.
Hopiala valmistui vuonna 1934 ja Heikki Klemetti asui siinä kuolemaansa eli vuoteen 1953 asti ja Armi Klemetti vuoteen 1979 asti. Vuodesta 1982 vuoteen 2002 taloa asutti säveltäjä Einojuhani Rautavaara ja vuodesta 2002 vuoteen 2010 viulisti Kaija Saarikettu.
Brian Naylor
John Brian Naylor (24. maaliskuuta 1923 Salford – 8. elokuuta 1989 Marbella, Espanja) oli brittiläinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahdeksaan F1-osakilpailuun kausina 1957–1961 ja starttasi seitsemään kilpailuun. Hän oli parhaimmillaan kolmastoista Saksan GP:ssä 1957 ja Britannian GP:ssä 1960. Muuten hän keskeytyi tai karsiutui.
Naylor kilpaili itserakentamallaan Cooperiin perustuvalla JBW-autolla.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Talviolympialaisten 2018 jääkiekon miesten turnaukseen osallistuvien joukkueiden kokoonpanot.
Etelä-Korea
<section begin="Etelä-Korea"/>Etelä-Korean joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Päävalmentaja: / Jim Paek
Kanada
<section begin="Kanada"/>Kanadan joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Päävalmentaja: Willie Desjardins
Maisemaharjoitelma Eckeröstä
Maisemaharjoitelma Eckeröstä on suomalaisen taiteilijan Victor Westerholmin öljymaalaus pahville vuodelta 1884. Tämä 34,5×54 cm kokoinen maalaus tallennettiin Ateneumin taidemuseon kokoelmiin vuonna 1916 (Antellin kokoelmat).
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Norja
<section begin="Norja"/>Norjan joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Kotojärvi (Parkano)
Kotojärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Koskenkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Kovesjoen valuma-alueeseen. Kotojärvi on osa Kovesjoen yläosan aluetta.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Norja
Päävalmentaja: Petter Thoresen
Maisemaharjoitelma Eckeröstä
Maisemaharjoitelma Eckeröstä on luontoelämyksen kuvaamista; usein sitä pidetään luonteeltaan impressionistisena, vaikka on sanottu ettei siinä ole varsinaista valöörien tutkimista. Luontoelämystä kuvataan tavalla, joka tuo mieleen Fanny Churbergin maalaukset. Maalauksessa kaksi lasta, poika ja häntä nuorempi tyttö, seisoo sammalenvihreällä niityllä. He molemmat seisovat kädet taskuissaan kuin odotellen jotain.
Kotojärvi (Parkano)
Maantietoa
Järven pituus on 950 metriä, leveys 850 metriä ja sen pinta-ala on 51 hehtaaria. Kovesjoki virtaa sen läpi, mutta järveen laskee myös pohjoisrannan suon suo-ojat. Kovesjoki laskee järveen pohjoisrannalla olevaan lahdelmaan ja jatkaa lähtemällä sen luusuasta, joka sijaitsee järven länsirannalla Isosaaren takaa. Järvessä on yhdeksän saarta, joista neljä on suurempia kuin muut. Suurin saari on Isosaari ja muut saaret ovat Pikkusaari ja Talassaari. Talassaari on muita saaria korkeampi ja vain Pikkusaari on asuttu. Rantaviivan pituus on 4,5 kilometriä. Rannan läheisyydessä ei ole peltomaata tai maatiloja, jotka sijaitsevat Koskenkylässä, mutta rannoille on rakennettu kymmenen vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Koskenkylän läpi kulkevalta kylätieltä, joka haarautuu valtatieltä 23.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Ruotsi
<section begin="Ruotsi"/>Ruotsin joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Päävalmentaja: Rikard Grönborg
Kotojärvi (Parkano)
Melontareitti
Kovesjokea seuraa melontareitti, joka alkaa Kovesjärvestä ja päättyy Kyrösjärveen. Reitti kulkee joen mukana Kotojärven läpi.
Maisemaharjoitelma Eckeröstä
Lähteet
Timo Huusko: Victor Westerholm: Maisemaharjoitelma Eckeröstä. Teoksessa Ateneum-opas. Toim. Timo Huusko, 2007, s.36.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Suomi
<section begin="Suomi"/>Suomen joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Päävalmentaja: Lauri Marjamäki
Kotojärvi (Parkano)
Historiaa
Vanhassa 1800-luvulla laaditun pitäjänkartan mukaan järvi oli autio. Lähin maatila sijaitsi Kovesjoen varressa alajuoksullepäin, missä olivat "Isotalo" ja "Vähätalo".
Jääkiekko talviolympialaisissa 2018 – miesten kokoonpanot
Venäläiset olympiaurheilijat
<section begin="Venäläiset olympiaurheilijat"/>Venäläisten olympiaurheilijoiden joukkueen kokoonpano talviolympialaisiin 2018. <span style="font-size:small;color:#002bb8;" title="Näytä">näytä
Marijampolėn lääni
Marijampolėn lääni on yksi Liettuan kymmenestä läänistä. Lääni sijaitsee maan eteläisessä osassa, Suvalkijan historiallisella alueella. Läänissä on arviolta 149 077 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 4 463 neliökilometriä. Sen keskus on Marijampolė.
Ehkä huomenna kaikki on toisin
Ehkä huomenna kaikki on toisin on pop-punkyhtye Maakuntaradion toinen studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2010 levymerkillä Airiston punk-levyt.
Valentinianus II
thumb|Valentinianus II [[solidus|soliduksessa]] Valentinianus II (371 – 15. toukokuuta 392) oli Länsi-Rooman keisari 375–392. Hänen isänsä Valentinianus I kuoli vuonna 375, ja hänen sotilaansa halusivat nelivuotiaan Valentinianuksen uudeksi keisariksi. Todellinen valta joutui kuitenkin hänen velipuolensa Gratianuksen ja Valentinianuksen äidin Justinan käsiin. Gratianus otti hallittavakseen Gallian ja Valentinianukselle jäivät Italia, Illyria ja Africa. Valentinianus ja Justina asettuivat Mediolanumiin. Koska Justina oli areiolainen, hänen ja Mediolanumin piispan Ambrosiuksen välillä syntyi riita, joka heikensi keisariperheen valtaa. Vuonna 383, samana vuonna kun Gratianus kuoli, kenraali Magnus Maximus kapinoi ja julisti itsensä keisariksi. Vuonna 387 hän ylitti Alpit ja uhkasi Mediolanumia. Valentinianus ja hänen äitinsä pakenivat Itä-Rooman keisarin Theodosius I:n luokse. Kun Maximus kuoli vuonna 388, Theodosius saattoi jälleen asettaa Valentinianuksen keisariksi.
Valentinianus kuoli epäselvissä olosuhteissa 15. toukokuuta 392. Hänet löydettiin kuolleena asunnostaan Gallian Viennasta pian sen jälkeen, kun Valentinianus oli yrittänyt erottaa armeijansa sotapäällikköä (magister militum). Kyseinen sotapäällikkö, germaanitaustainen Arbogast, väitti että kyseessä oli itsemurha, mutta Valentinianus oli aikaisemmin valittanut Theodosiukselle Arbogastin suuresta vallasta. Arbogast ja Valentinianus olivat myös riidelleet paljon siitä, miten valtakuntaa piti hallita. Arbogast julisti pian Eugeniuksen uudeksi keisariksi, mutta Theodosius kukisti heidät Frigiduksen taistelussa.
Nosto (automaatti)
right|240px Nosto on Suomessa käytössä oleva käteisautomaattien verkosto. Nosto-käteisautomaatteja ylläpitää ja operoi Nokas CMS Oy, jonka omistaa norjalainen Nokas-konserni. Nokas ylläpitää automaatteja kaikissa Pohjoismaissa.
Käteisnostot ovat mahdollisia kaikilla Visa- ja MasterCard-korteilla. Nosto-käteisautomaateista voi nostaa 10, 20 ja 50 euron seteleitä. Tilin saldon voi tarkistaa kaikilla MasterCard-, Visa Debit- ja Electron-korteilla (tilanne marraskuu 2018). Nosto-käteisautomaattien käytöstä ei peritä asiakkaalta maksua, mutta asiakkaan pankki saattaa veloittaa käteisnostosta palvelumaksun. Mahdollinen palvelumaksu on Nosto-automaateilla sama kuin muillakin käteisautomaateilla.
pienoiskuva|270x270px Nosto automaattien laitteistoina käytetään NCR:n ja Diebold-Nixdorfin valmistamia automaatteja. Ohjelmistotoimittajana on Evry ja laitteiden huollosta vastaa Fujitsu Finland Oy. Vuoden 2018 lopulla Nosto-automaatteja oli noin 250 ja vuoden 2020 alussa lähes 500 eri puolilla Suomea.
Bolivia talviolympialaisissa 2018
Bolivia osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kaksi urheilijaa, itävaltalaissyntyinen alppihiihtäjä Simon Breitfuss Kammerlander ja Suomesta lähtöisin oleva maastohiihtäjä Timo Juhani Grönlund. Joukkueen lippua avajaisissa kantoi Breitfuss Kammerlander ja päättäjäisissä Timo Juhani Grönlund.
Kyseessä oli ensimmäinen kerta sitten Albertvillen olympialaisten 1992, kun Bolivia osallistui talviolympialaisiin. Lisäksi Bolivia pääsi ensimmäistä kertaa mukaan talviolympialaisiin urheilijoidensa suoritusten perusteella. Aiemmin maa oli ollut mukana vain kutsuttuna.
Electronic Serial Number
Electronic Serial Number (ESN) on mobiililaitteessa käytettävä yksilöllinen, elektroninen sarjanumero. Esimerkiksi IMEI ja MEID ovat tällaisia tunnisteita.
Gottlieb Bindesbøll
thumb|Michael Gottlieb Bindesbøll, piirros Constantin Hansen 1849. left|thumb|Thorvaldsenin museo. Michael Gottlieb Birckner Bindesbøll (5. syyskuuta 1800 Sjælland – 14. heinäkuuta 1856 Frederiksberg) oli tanskalainen arkkitehti.
Bindesbøll ryhtyi aluksi myllynrakentajaksi mutta lähti sitten opiskelemaan Kööpenhaminan kuninkaalliseen taideakatemiaan ja matkusteli sitten ulkomailla 1835–1838. Hänen ensimmäinen suunnitelutehtävänsä oli museorakennus Bertel Thorvaldsenin töille, jonka parissa hän vietti vuodet 1839–1847. Erikoislaatuisen museorakennuksen sisäpihalle sijoitettiin Thorvaldsenin hautakammio.
Muita Bindesbøllin töitä ovat sairaalat Aarhusissa, Oringessa ja Vordingborgissa, Landbohøjskolen-oppilaitos Kööpenhaminassa, Thistedin ja Næstvedin raatihuoneet, Hobron kirkko ja Klampenborgin kylpylälaitos. Vähän ennen kuolemaansa vuonna 1856 Bindesbøllistä tuli taideakatemian professori.
Gottlieb Bindesbøllin poika oli arkkitehti ja muotoilija Thorvald Bindesbøll.
Paracelsus Baselissa
Paracelsus Baselissa on Mika Waltarin kirjoittama näytelmä vuodelta 1943. Se kertoo lääkäristä ja luonnonparantajasta Paracelsuksesta, joka asui Baselissa 1526–1527 ja piti luentoja lääketieteestä. Paracelsus puolusti tieteen vapautta ja riippumattomuutta kirkosta, empiiristä tutkimusta sekä kansankieltä tieteen kielenä, mutta hän joutui vaikeuksiin ympäristönsä kanssa. Näytelmän henkilöt ovat suurimmaksi osaksi historiallisia, ja myös monet sen tapahtumat perustuvat tutkittuun historiaan.
Näytelmän teema on idealistin ja edelläkävijän kohtalo itsekkäiden vallanpitäjien ja sokean kansanjoukon käsissä. Se käsittelee myös keskieurooppalaisen humanismin olemusta ja kestävyyttä historiallisessa murroskohdassa. Näytelmän aiheella on selvä yhteys sen kirjoitusaikaan, fasismin nousuun ja toiseen maailmansotaan.
Waltari valmisteli näytelmää poikkeuksellisen huolellisesti, ja hän tavoitteli sillä kansainvälistä menestystä. Näytelmän oli tarkoitus valmistua Paracelsuksen 400-vuotismuistojuhlaan 1941, mutta se viivästyi sodan syttymisen vuoksi ja sai ensi-iltansa vasta maaliskuussa 1943 Suomen Kansallisteatterissa. Näytelmää on pidetty kunnianhimoisena ja henkilökuvaukseltaan yhtenä parhaimpana Waltarin vakavista draamoista. Se on kiinnostava myös Waltarin historiallisten romaanien, etenkin Mikael Karvajalan edeltäjänä.
Taustaa
Waltarin kiinnostus Paracelsukseen juontui jo 1920-luvulta, jolloin hän oli käynyt keskusteluja sielun kuolemattomuudesta ja paranormaaleista ilmiöistä Uuno Kailaan kanssa. Waltari valmisteli näytelmää poikkeuksellisen kauan, viisi vuotta, keräsi aineistoa ja matkusti paikkoihin, joissa Paracelsus oli vaikuttanut. Hän esimerkiksi matkusti syksyllä 1938 Saksaan ja Sveitsiin ja kävi muun muassa Baselissa, missä Paracelsus oli luennoinut ja toiminut kaupunginlääkärinä, ja hänen syntymäpaikassaan Einsiedelnissä.
Waltarin oli tarkoitus kirjoittaa suuri aatedraama, joka voisi menestyä myös kansainvälisesti, ja hänen tähtäimessään oli Paracelsuksen kuoleman 400-vuotismuistojuhla Baselissa 1941. Sodan syttyminen kuitenkin viivästytti näytelmän kirjoittamista, ja se sai ensi-iltansa vasta maaliskuussa 1943. WSOY julkaisi näytelmän omana kirjanaan 1943 ja kokoelmateoksessa Mika Waltarin näytelmät vuonna 1999.
Henkilöt
thumb|200px|[[Augustin Hirschvogel, Paracelsus, 1538.]] thumb|200px|[[Hans Holbein nuorempi, Erasmus Rotterdamilainen, 1523.]]
Paracelsus
Näytelmän päähenkilö on Paracelsus, oikealta nimeltään Theophrastus von Hohenheim (1493–1541), tunnettu lääkäri ja luonnonparantaja, jota syytettiin myös mustasta magiasta. Hän vietti vuodet 1526–1527 Baselissa ja luennoi yliopistossa modernista lääketieteestä. Näytelmässä Paracelsus kuvataan miehenä, joka puolustaa tieteen vapautta ja riippumattomuutta kirkosta, empiiristä tutkimusta sekä kansankielen käyttöä latinan asemesta. Hän on väsymätön tutkija, joka saattaa koko silloisen tieteen ja kirkon maailman kuohuksiin. Paracelsuksen parannusmenetelmät eivät perustu koululääketieteeseen vaan kansan tietoon, ja hän on kokeillut yrttejä ja menetelmiä itseensä varmistaakseen niiden tehon. Panu Rajalan mukaan hänen metodinsa muistuttavat nykyaikaisia, vaihtoehtoisia hoitomuotoja. Hänessä on sekä huijarin että neron ominaisuuksia. Dorothea määrittelee hänet näytelmässä noidaksi ja kerettiläiseksi ja väittää hänen seurustelevan demonien kanssa.
Paracelsuksen hahmossa on aggressiivisuutta ja hurjuutta, mutta hänen persoonallisuudessaan ovat läsnä kaikki inhimilliset tunteet: hyvyys ja pahuus, lempeys ja kiivaus, rohkeus ja epäröinti. Hän on raju taistelija, joka ei välitä vastuksista ja kykenee puolustamaan itseään, ja hänessä on myös elämännautiskelijan ja naistenmiehen ominaisuuksia. Lopuksi Paracelsus joutuu kuitenkin pettymään intohimoisessa rakkaudessaan Dorotheaa kohtaan, mikä on hänelle paljon pahempi isku kuin yhteisön vihamielisyys.
Dorothea
Näytelmä jättää suhteen noituuteen avoimeksi. Paracelsus kiistää olevansa itse noita mutta on ainakin uskovinaan Dorothean noituuteen. Dorotheassa on selviä noidan tuntomerkkejä, kuten tunnoton kohta kyljessä ja kyky kellua veden pinnalla, mutta toisaalta hän on vain tavallinen kurtisaani, joka haaveilee ikuisesta nuoruudesta. Tässä hän muistuttaa Waltarille tyypillistä, petollista naisellisuutta. Näytelmän lopussa Dorothea kiistää noituutensa ja sanoo vain koetelleensa Paracelsuksen herkkäuskoisuutta.
Oporinus
Paracelsuksen oppilas ja luotettu on Oporinus. Loppujen lopuksi hän haluaa kuitenkin vain tehdä rahaa. Häntä kiinnostaa alkemia eli kullan valmistus, eikä hän ymmärrä Paracelsuksen ajamaa köyhyyden ja yksinkertaisuuden aatetta. Oporinus pelastaa kyllä opettajansa vainoojien kynsistä, mutta vain siksi, että hän ei ole vielä onnistunut saamaan selville kaikkia Paracelsuksen salaisuuksia. Hän haluaa ottaa Paracelsuksen elämäntyön käyttöönsä ja saada siitä kaiken hyödyn irti.
Erasmus
Erasmuksen hahmossa Waltari on rohkeasti rikkonut kuvan, joka tästä kuuluisasta oppineesta yleensä annetaan. Hän esittää Erasmuksen opportunistina, joka kammoaa muutosta, koska se järkyttäisi turvallisuutta, ennen kaikkea hänen henkilökohtaista turvallisuuttaan. Rajala kuvaa Erasmusta vanhaksi turhamaiseksi humanistiksi, joka on huolehtinut hyvin taloudellisesta asemastaan. Erasmus kieltää olevansa Lutherin oppi-isä ja kauhistelee talonpoikien kapinaa, sotaa ja teurastusta.
Fugger
Nuori Fugger edustaa varakasta kauppiassukua, jolla on monopoli guajakpuun uutteeseen. Sitä käytetään lääkkeenä ”ranskantautiin” eli syfilikseen, vaikka siitä ei todellisuudessa ole tautiin mitään apua. Paracelsus on kuitenkin keksinyt halvemman ja tehokkaamman parannusmenetelmän elohopean avulla, mikä sotii Fuggerien etuja vastaan. Fugger ehdottaa kompromissina, että Paracelsus voisi suositella guajakia oman lääkkeensä rinnalla, mutta Paracelsus ei suostu.
Juoni
Näytelmän tapahtumat sijoittuvat Baseliin vuonna 1527. Näytelmä alkaa Erasmus Rotterdamilaisen ja nuoren Fuggerin keskustelulla, mistä käy ilmi Euroopan silloinen tilanne, uskonpuhdistus ja talonpoikaissota. He keskustelevat myös Paracelsuksesta, josta liikkuu villejä huhuja: toiset pitävät häntä ihmeparantajana, toiset puoskarina. Hän on parantanut kirjankustantaja Frobeniuksen jalan, jonka koululääketieteen edustajat olivat jo tuominneet leikattavaksi. Paracelsus saapuu paikalle hurjistuneena, miekka kädessään, sillä hän on juuri paennut ahdistajiaan.
Toisessa näytöksessä Paracelsus tekee ihmeparannuksen, kun hän saa köyhän leskivaimon ramman pojan kävelemään, eikä hän ota siitä edes palkkiota. Hänen toimintansa herättää pahennusta muissa lääkäreissä ja apteekkareissa, koska se uhkaa heidän taloudellisia etujaan. Fugger ehdottaa, että Paracelus nimitettäisiin kaupunginlääkäriksi ja hän saisi luennoida yliopistossa, jolloin hän asettuisi paikoilleen ja häntä olisi helpompi valvoa. Ilmenee kuitenkin, että Paracelsus ei ole niin hallittavissa. Uudessa virassa hän ensi töikseen haluaa lakkauttaa apteekkarin tuottoisat privilegiot. Hän pitää luentoja kansankielellä eli saksaksi eikä latinaksi, minkä vuoksi Erasmus kääntää hänelle selkänsä.
Kolmannessa näytöksessä juhannusyönä Baselin torilla ovat pakanalliset henget päässeet valloilleen. Oporinus kertoo, että hän on yrittänyt varastaa Paracelsuksen taikavoiman, mutta manalan vartijat ovat pysäyttäneet hänet. Paracelsuksen tiedetään tapailevan Dorotheaa ja häntä paheksutaan yhä enemmän. Paracelsus saapuu paikalle oppilaidensa riemusaatossa, pitää hurjan ylistyspuheen rakkaudelle ja aistivoimalle ja heittää lopuksi Avicennan lääketieteen oppikirjan tuleen.
Näytelmän käännekohta on neljännessä näytöksessä, Paracelsuksen ja Dorothean kahdenkeskisessä kohtauksessa. Kun Paracelsus kieltää yhteytensä noituuteen, Dorothea menettää mielenkiintonsa häntä kohtaan ja hylkää hänet. Lopulta Paracelsusta uhataan joka puolelta. Fuggerin kauppahuone ja apteekkari eivät voi hyväksyä taloudellisia menetyksiä, ja myös Erasmus juonittelee häntä vastaan. Sekä opiskelijat että tietämätön kansa usutetaan huijarin ja noitatohtorin kimppuun, ja pian Paracelsusta vaaditaan kerettiläisenä roviolle. Viidennessä, viimeisessä näytöksessä Paracelsus joutuu pakenemaan, ja näytelmän lopussa hän ratsastaa pois kaupungista Oporinus jäljessään. Näytelmä päättyy seuraaviin sanoihin:
Teemat
thumb|Johann Rudolf Feyerabend, Kuolemantanssi (vesivärijäljennös), 1806. Waltari mainitsee Baselin Kuolemantanssin sekä Paracelsus Baselissa -näytelmässä että Nuori Johannes -romaanissa. Panu Rajalan mukaan näytelmän teema on idealistin ja edelläkävijän kohtalo itsekkäiden vallanpitäjien ja sokean kansanjoukon käsissä. Waltarin näkemys on skeptinen: idealistin jäljessä tulevat paitsi vastustajat, myös hyödyn tavoittelijat. Se liittää Paracelsuksen Waltarin toiseen historialliseen aatedraamaan, Akhnatoniin.
Rafael Koskimiehen mukaan näytelmässä käsitellään keskieurooppalaisen humanismin olemusta ja kestävyyttä historiallisessa murroskohdassa, jossa on yhteyksiä näytelmän kirjoitusajan historiallisiin ja poliittisiin tapahtumiin. Rinnastus tulee esiin esimerkiksi Erasmuksen repliikissä: ”Voi Saksa, Saksa, miksi aina teet pakolaisiksi parhaat poikasi?” Rajala näkee Erasmuksen kuvauksessa viittauksen siihen, miten eurooppalainen humanismi suhtautui Hitleriin ja Saksan hyökkäyssotaan 1940-luvun alussa. Waltaria kiinnosti aikakausien vastaavuus ja murros, mutta myös kehityksen mahdollisuus.
Paracelsus Baselissa aukaisi uraa Waltarin laajoille historiallisille romaaneille, etenkin Mikael Karvajalalle, jossa Paracelsus myös esiintyy. Rajalan mukaan näytelmä on ”askelmerkki kohti syventymistä ja taiteellista puhdistautumista.” Sekä Erasmus että Fuggerin kauppiassuku esiintyvät Waltarin myöhemmissä romaaneissa, Mikael Karvajalassa ja Nuoressa Johanneksessa. Näytelmässä mainitaan myös Baselin kirkkoaitaan maalattu kuolemantanssi, jonka luota Nuoren Johanneksen tarina alkaa.
Rajala pitää Paracelsusta ja samaan aikaan kirjoitettua Fine van Brooklynia rinnakkaisteoksina, koska molemmat käsittelevät noita-aihetta. Sinuhe egyptiläiseen näytelmää yhdistää taas se, että sekä Sinuhe että Paracelsus ovat lääkäreitä, jotka toimivat köyhän kansan parissa, ja lisäksi näytelmän kieli on samantapaista ja siinä on samoja vertauksia kuin Sinuhessa. Paracelsus ja hänen käytännönläheinen oppilaansa Oporinus muodostavat myös kaksikon, jota voi verrata toisaalta Don Quijoteen ja Sancho Panzaan, toisaalta Sinuheen ja Kaptahiin.
Esitykset
Paracelsus Baselissa sai kantaesityksensä Kansallisteatterissa 21. maaliskuuta 1943, ohjaajana Wilho Ilmari. Näytelmää esitettiin 12 kertaa. Paracelsusta esitti Teuvo Puro, Dorotheaa Kyllikki Väre ja Erasmusta Jalmari Rinne. Suomen Kansallisteatterin historiassa Rafael Koskimies mainitsee, että Teuvo Puro pystyi tuomaan esiin sekä Paracelsuksen nerouden ja taistelijan luonteen että myös haavoittuvan ja tunteellisen puolen, ja pitää hänen roolisuoritustaan suurenmoisena.
Seuraavan kerran näytelmää esitettiin vuonna 1979 nimellä Parantaja Imatran Teatterissa, missä sen ohjasi Pauli Haataja ja dramatisoi Maaria Koskiluoma. Panu Rajalan mukaan esitys oli ”sympaattinen ja varsin elävä”. Vuonna 1983 Parantaja esitettiin Tampereen Teatterissa. Lisäksi näytelmästä on tehty kuunnelma vuonna 1962. Siinä pääosa esitti Joel Rinne. Kuunnelma on käännetty myös ruotsiksi nimellä Paracelsus i Basel vuonna 1980.
Arvioita
Rafael Koskimiehen mielestä näytelmä kuuluu Waltarin draamatuotannon huippuihin. Siinä on arvokkainta toisaalta epäily, toisaalta katkeruuden voittava huumori, vaikka sen rakenteessa onkin joitakin heikkouksia.
Maaria Koskiluoman mukaan Paracelsus Baselissa on henkilökuvauksen puolesta Waltarin parhaita näytelmiä. Erityisesti Paracelsus, Erasmus ja nuori Fugger ovat rikkaita ja eläviä, hyvin rakennettuja ihmiskuvia. Sisäisessä ristiriitaisuudessaan Paracelsus on hyvin elävä roolihenkilö. Waltarin koko näytelmätuotannosta Akhnaton, auringosta syntynyt ja Paracelsus Baselissa tuntuvat Koskiluoman mielestä dramaturgisesti kestävimmiltä. Tosin Paracelsuksen kieli on ajoittain keinotekoisen vanhanaikaista ja liian vaikeatajuista.
Panu Rajalan mukaan Paracelsus Baselissa oli Waltarin kunnianhimoisin yritys kirjoittaa kestävää näytelmäkirjallisuutta ja päästä myös kansainvälisille näyttämöille. Näytelmällä oli kuitenkin myös huono onni, sillä se valmistui sota-aikaan eikä sillä ollut sen jälkeen mahdollisuuksia saksalaisella kielialueella. Rajalan mielestä näytelmän heikkoja kohtia on ”asiakuorman lisäksi huumorittomuus” ja se, että Oporinus jää näytelmässä liikaa taustalle hahmon merkitykseen nähden.
Will Arnett
William "Will" Emerson Arnett (s. 4. toukokuuta 1970 Toronto, Ontario, Kanada) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten "GOB" Bluthin roolista tv-sarjasta Sukuvika. Sen lisäksi hän on esiintynyt lukuisissa elokuvissa.
Arnett on myös esiintynyt lukuisten televisio- ja radiomainosten kertojaäänenä, muun muassa General Motorsin GMC-lavapakettiautojen ja kaupunkimaastureiden mainoksissa. Sen lisäksi hän tehnyt lukuisia äänirooleja muun muassa elokuvassa Rottatouille ja Lego-elokuvissa.
Ranskankielistä koulua käynyt Will Arnett osaa sujuvasti ranskaa. Hän oli naimisissa vuosina 1994–1995 näyttelijä Penelope Ann Millerin kanssa. Vuonna 2003 Arnett meni naimisiin koomikko-näyttelijä Amy Poehlerin kanssa, jonka kanssa hänellä on kaksi lasta. Poehler ja Arnett ovat näytelleet usein yhdessä, muun muassa vuoden 2007 elokuvassa Hokkarihemmot. He muuttivat erilleen vuonna 2012, ja Arnett haki avioeroa huhtikuussa 2014.
Rikosuhritutkimus
Rikosuhritutkimus kerää rikosuhrikyselyn avulla tietoa väestön tai väestönosan kokemasta rikollisuudesta. Tutkimuksessa selvitetään kokonaisrikollisuuden määrää, johon kuuluu poliisille ilmoitetun ilmirikollisuuden lisäksi myös ilmoittamatta jäänyt piilorikollisuus.
Kansainvälinen rikosuhritutkimus on toteutettu 1980-luvun lopulta muutaman vuoden välein samoin kysymyksin ja menetelmin eri maissa, jotta tulokset olisivat keskenään vertailukelpoisia. Suomessa kansallisia uhritutkimuksia on tehty vuodesta 1980; niissä on kysytty rikosten lisäksi myös tapaturmista. Vuonna 2012 Oikeuspoliittisessa tutkimuslaitoksessa aloitettiin uusi Kansallinen rikosuhritutkimus, joka perustuu postikyselyyn. Suomessa on tehty lisäksi nuorisorikollisuuskyselyitä, naisuhritutkimuksia sekä lapsiuhritutkimuksia.
Aléxandros Kaklamános
Aléxandros Kaklamános (, 20. toukokuuta 1974, Ródos, Kreikka) on kreikkalainen jalkapalloilija, joka nykyään edustaa Rodos FC:tä, joka pelaa Kreikan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla eli Beta Ethnikissä. Kaklamános on pelannut useissa jalkapalloseuroissa, esimerkkeinä Ialissos FC, Olympiacos FC, Athinaikos F.C., Panelefsiniakos F.C., R. Charleroi SC, KAA Gent, Standard Liège, APOEL FC, Ergotelis FC, Kerkyra FC ja Enosis Neon Paralimni.
Pelipaikaltaan Kaklamános on hyökkääjä, ja hän on pelannut myös Kreikan jalkapallomaajoukkueessa.
Japanin 15. armeija
'''Japanin 15. armeija''' oli Japanin keisarikunnan asevoimien yhtymä toisessa maailmansodassa.
Japanin julistaessa sodan liittoutuneille kenraaliluutnantti S. Iidan komentama armeija oli sijoitettu Indokiinaan. Armeijan divisioonat olivat 33. divisioona ja 55. divisioona, jonka vahvuudesta puuttui yksi rykmentti. Ensin mainittu divisioona lähti Nankingista 13. joulukuuta saapuen 10. tammikuuta Thaimaahan. Maavoimien 5. ilma-armeijakunta siirrettiin armeijan tueksi Manilan kukistuttua.
Organisaatio
Armeijan kokonaisvahvuus oli 35440 miestä, 701 hevosta, 53 henkilöautoa ja 570 kuorma-autoa. 15. armeijan esikunta (kenraaliluutnantti S. Iida)
Gustaf Wrede af Elimä
pienoiskuva|Metsänhoitaja Gustaf Wrede af Elimä (Valokuva vuodelta 1893 tai ennen) Gustaf Wrede af Elimä eli Parkanon parooni (13. huhtikuuta 1853 Vaasa – 23. lokakuuta 1939 Fiskars) oli Parkanossa asunut kansanomainen aatelismies ja originelli, joka toimi Parkanon hoitoalueen metsänhoitajana 1893–1918 ja asui eläkkeellä ollessaankin Parkanossa. Hänet tunnettiin 1920–1930-luvuilla suojeluskunta-aktiivina.
Hänen isänsä oli Vaasan läänin maaherra Carl Gustaf Fabian Wrede ja äitinsä Margareta Sofia Eleonora Glansenstjerna. Gustaf Wreden sisaruksia olivat ylijohtaja Carl Ernst Wrede, senaattori Otto Wrede sekä vankien ystävä Mathilda Wrede. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan alkeisoppilaitoksesta 1873 ja valmistui metsänhoitajaksi Evon metsäopistosta vuonna 1878. Wrede toimi aluemetsänhoitajana Hyrynsalmella 1883–1893 ja Parkanossa 1893–1918. pienoiskuva|"Parkanon parooni" suojeluskuntapuvussaan (1930-luvun puoliväli) Parooni tunnettiin pitkästä parrastaan ja tukastaan sekä askeettisista elämäntavoistaan, sotilaselämän ihailusta ja voimakkaasta isänmaallisuudesta. Wrede osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa ja oli mukana Satakunnan rintamalla muun muassa Lavian, Suodenniemen, Pomarkun ja Kyröskosken taisteluissa kunnes sairastuminen pakotti hänet poistumaan rintamalta. Hän osallistui myös aktiivisesti Parkanon suojeluskuntatoimintaan. Parooni oli 1930-luvun alussa mukana Lapuan liikkeen toiminnassa ja kirjoitti ahkeraan Sinimusta- ja Fascisti-nimisiin lehtiin. Hän oli myös Fascisti-lehden päätoimittajana kesällä 1931.
Parkanon paroonilla oli tapana pukeutua hyvin yksinkertaisesti - hän käytti sarkavaatteita ja pieksuja, päässä hänellä oli Väinämöisen lakki ja selässä tuohikontti. Viimeisinä vuosinaan hän käytti kuitenkin suojeluskuntapukua näiden asusteiden sijaan.
Parkanon parooni vaikutti myös Suomen hirvikannan pelastamiseen. Vuonna 1918 Suomen hirvikanta oli rauhoituksesta huolimatta supistunut muutamaan kymmeneen yksilöön, jotka elivät Parkanon alueella valtion metsissä. Aluemetsänhoitajana toiminut Parkanon parooni sai opetusministeriöltä 5 000 markan apurahan joka mahdollisti, että hirviä saatiin pyydettyä ja sijoitettua vartioituun hirviaitaukseen, jossa ne olivat turvassa salametsästäjiltä. Parin vuoden kuluttua aitauksessa ollut hirvikanta oli kasvanut muutamaan kymmeneen yksilöön ja eläimet vapautettiin. Vuonna 1923 säädetty hirvien metsästyskielto sai sitten hirvikannan lähtemään jälleen kasvuun.
Parkanon paroonista on jäänyt elämään paljon juttuja ja kaskuja.
Parooni Wrede oli naimisissa vuodesta 1884 Wendla Eleonora (Venny) Munsterhjelmin (1859–1928) kanssa. Heillä oli kaksi tytärtä, jotka kuolivat naimattomina, sekä poika Rabbe Carl Gustaf, joka kuoli 25-vuotiaana liikenneonnettomuudessa Amerikassa. Paroni asui Kotamäessä parin kilometrin päässä Parkanon kirkolta länteen ja kivenheiton päässä Porin-Haapamäen radan varrella olleesta Vatusen seisakkeesta. Hän rakensi Kotamäkeen aikoinaan Louhilinna-nimisen komean asuinrakennuksen, mutta se tuhoutui tulipalossa.
Paroonin markkinoiden yhteydessä 3.8.2012 paljastettiin Parkanon paroonin patsas nimeltään "Paroonin henki". Lasikuituinen patsas on sastamalaisen kansantaiteilija Tauno Vuorenniemen käsialaa ja se sijaitsee Keskuskadun ja Satakunnankadun liikenneympyrässä. Patsaan on tilannut Parkanon Nuorisoseura.
Kristaps Porziņģis
Porziņģis aloitti koripallon 6-vuotiaana perheessä, jossa on koripallotaustaa. Hän aloitti pelaamisen kotikaupunkinsa BK Liepājas Lauvasissa, jota hän edusti 15-vuotiaaksi asti. Tuolloin hänet houkuteltiin Baloncesto Sevillaan try-outille ja lopulta 2010 hän allekirjoitti seuran kanssa pelaajasopimuksen.
Eurocupissa Porziņģis debytoi kaudella 2012–2013 seuran uuden valmentajan, Aíto García Renesesin, alaisuudessa. Ensimmäisellä kaudella hänen vastuunsa oli pientä, mutta kasvoi merkittävästi kaudelle 2013–2014.
Hän ilmoittautui alun perin NBA:n vuoden 2014 NBA:n varaustilaisuuteen, mutta vetäytyi pari päivää ennen tilaisuutta. Näin ollen hän oli automaattisesti mukana seuraavana vuonna, jolloin hän liittyi New York Knicksin joukkueeseen.
Basketball-Referencen tilastojen mukaan Porziņģisista tuli maaliskuussa 2016 ensimmäinen NBA:ssa tulokaskaudellaan 1 000 pistettä + 500 levypalloa + 75 onnistunutta kolmen pisteen heittoa + 100 heitontorjuntaa kirjauttanut pelaaja. Ensimmäisellä NBA-kaudellaan hän pelasi 72 ottelua, joissa kaikissa hän kuului avauskokoonpanoon, ja teki ottelua kohden 14,3 pistettä sekä otti 7,3 levypalloa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi 66 ottelua (65 kertaa avauksessa) ja teki keskimäärin 18,1 pistettä ja 7,2 levypalloa. Kaudella 2017–2018 hän pelasi 48 ottelua (kaikki avauksessa) tehden 22,7 pistettä ja 6,6 levypalloa ottelua kohden. Helmikuussa 2018 ottelussa Milwaukee Bucksia vastaan hänen vasemman polvensa eturistiside repesi eikä hän pelannut seuraavalla kaudella lainkaan.
Tammikuussa 2019 Porziņģis siirtyi usean pelaajan kaupassa Dallas Mavericksiin. Helmikuussa 2022 hän siirtyi Washington Wizardsiin.
Diogenes Oinoandalainen
Elämä
Diogenes oli kotoisin Oinoandasta, Lyykiasta. Hänen omasta elämästään ei tiedetä muuta kuin se vähä, mitä hän itse paljastaa meille piirtokirjoituksessaan. Kirjoitus itsessään on ajoitettu keisari Hadrianuksen ajalle noin vuoteen 120 jaa. Tuolloin Diogenes oli jo vanha ja sairas, joten hänen elämänsä on tuolloin ollut jo loppupuolella. Tällöin hän olisi syntynyt joskus ensimmäisen vuosisadan jälkimmäisellä puoliskolla.
Piirtokirjoitus
Diogeneen Oinoandaan kirjoituttama piirtokirjoitus oli sijoitettu hänen rakennuttamansa aukion sivuilla olleiden pylväiköiden seiniin. Kirjoitus oli noin 80 metriä pitkä ja 2,4 metriä korkea, ja se sisälsi alun perin noin sanaa. Kirjoitus sisältää Epikuroksen opetuksia fysiikasta, tietoteoriasta ja etiikasta, ja on tärkeitä lähteitä epikurolaiseen ajatteluun. Tekstiin kuuluu sekä Epikuroksen itsensä kirjoituksia, että Diogeneen omia tutkielmia ja epikurolaisen opin tiivistelmiä. Piirtokirjoituksesta arviolta neljäsosa eli noin sanan verran on säilynyt ja selvitetty.
PowerDVD
CyberLink PowerDVD on CyberLinkin tuottama DVD:lle ja Blu-raylle tallennettua mediaa toistava mediasoitin. PowerDVD on tavallaan CyberLink PowerCineman Movies-osa. PowerDVD:tä ladattaessa tulee ilmoitus MoovieLivestä. MoovieLiven ansiosta tuote tarjoaa elokuva-infoa soitettavasta levystä. PowerDVD on ensimmäinen Blu-ray 3D mediasoitin. Ohjelmasta on myynnissä eri editiointeja, "Ultra", "Deluxe" ja "Standard".
Liechtenstein talviolympialaisissa 2018
Liechtenstein osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti kolme urheilijaa kahdessa urheilumuodossa. Joukkueen lippua avajaisissa kantoi alppihiihtäjä Marco Pfiffner.
Alppihiihto
Liechtenstein sai alppihiihtoon kaksi maapaikkaa, yhden miehelle ja yhden naiselle.
Maastohiihto
Liechtenstein sai maastohiihtoon kaksi maapaikkaa, yhden miehelle ja yhden naiselle, mutta päätti jättää toisen käyttämättä.
Diagoras FC
thumb|right|230px|Seuran logo. Diagoras FC on vuonna 1905 perustettu kreikkalainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Ródos. Nimen "Diagoras" seura on saanut antiikin Kreikan aikaiselta nyrkkeilijältä, Diagoras Rhodoslaiselta. Seura hajaantui vuonna 1929 eikä pelannut vuoteen 1945 saakka. Korkeimmalla sarjatasolla Diagoras pelasi vuosina 1986–1989.
Vuonna 1987 Diagoras pelasi Kreikan cupin välierissä, häviten kuitenkin OFI:lle. Kotiottelunsa Diagoras pelaa Diagoras Stadiumilla, jonka kapasiteetti on 3 350 henkilöä.
Andorran jalkapallomaajoukkue
Andorran jalkapallomaajoukkue on Andorran ruhtinaskunnan maajoukkue jalkapallossa. Se toimii Andorran jalkapalloliiton (Federació Andorrana de Fútbol) alaisuudessa. Andorra on melko uusi maa kansainvälisen jalkapallon ympyröissä, sillä se on ollut FIFA:n jäsen vasta vuodesta 1996 lähtien. Joukkueen heikko menestys johtuu pääosin maan pienestä väkiluvusta, sillä se on UEFA:n väkiluvultaan viidenneksi pienin jäsenmaa (vain Liechtenstein, San Marino, Gibraltar ja Färsaaret ovat pienempiä).
Andorra pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa Viroa vastaan vuonna 1996 häviten ottelun 6-1. Vuoden 2000 EM-karsinnoista lähtien Andorra on osallistunut jokaisiin EM- ja MM-karsintoihin saavuttaen kuitenkin hyvin vähän menestystä. Joukkue on voittanut koko historiansa aikana vain kolme ottelua, kaikki kotikentällään. Näistä vain yksi on tullut kansainvälisessä ottelussa, 1-0 voitto Makedoniaa vastaan karsinnoissa vuoden 2006 MM-kilpailuihin.
Historia
Vaikka Andorran jalkapalloliitto perustettiin jo vuonna 1994 ja maan virallinen seurajoukkuesarja alkoi vuonna 1995, joukkue sai oikeuden osallistua merkittävimpiin kansainvälisiin turnauksiin vasta vuonna 1996 sen saavutettua FIFA:n ja UEFA:n suostumukset joukkueen liittämiseksi kyseisiin liittoihin.
Andorran ensimmäinen ottelu FIFA:n alaisessa kilpailussa oli 3-1-tappio Armeniaa vastaan 5. elokuuta 1998 vuoden 2000 EM-kilpailujen karsinnoissa. Joukkue hävisi kaikki 10 otteluaan kyseisissä karsinnoissa. Vaikeuksia tuottivat erityisesti vierasottelut, joista jokaisen se hävisi vähintään kolmella maalilla. Andorra teki vain kolme maalia, joista kaksi tulivat rangaistuslaukauksista vierasotteluissa. Joukkue päästi 28 maalia ja suurinumeroisimman tappion se kärsi vierasottelussa 6-1 Venäjää vastaan.
Historiansa ensimmäisiin MM-kilpailujen karsintoihin joukkue arvottiin samaan lohkoon Kyproksen, Viron, Alankomaiden ja Portugalin kanssa. Joukkue hävisi ensimmäisen ottelunsa Virolle 1-0. Myös seuraava ottelu päättyi tappioon, 3-2 Kyprokselle, mutta joukkue teki ensimmäiset maalinsa MM-kilpailujen karsinnoissa. Joukkue hävisi uudestaan Virolle, tällä kertaa luvuin 2-1. Joukkue hävisi kaikki loputkin ottelunsa tehden ainoan vierasmaalinsa 3-1 tappiossa Irlantia vastaan. Kurjimman tappionsa joukkue kärsi Portugalia vastaan, 7-1, puolueettomalla maaperällä pelatussa ottelussa Lleidassa, Espanjassa. Andorra jäi karsinnassa pisteittä ja joukkue päästi yhteensä 36 maalia kymmenessä ottelussa.
Karsinnoissa vuoden 2004 EM-kilpailuihin joukkue hävisi taas kaikki ottelunsa. Karsintojen ainoan maalinsa joukkue teki 2-1 häviössä Bulgariaa vastaan. Tällä kertaa ottelut olivat aiempaa tiukempia joukkueen hävitessä 3-0 Bulgarialle, Kroatialle ja Belgialle, 2-0 kahdesti Virolle, 2-0 Kroatialle ja 1-0 Belgialle.
2008 EM-kilpailujen karsinnoissa Andorra hävisi taas kaikki ottelunsa. Tiukin ottelu oli Venäjää vastaan, 1-0 häviö 21. marraskuuta 2007, mikä auttoi Venäjää pääsemään kilpailuihin Englannin kustannuksella. Joukkue kärsi karsintojen suurimman tappionsa 7-0 Kroatialle. Tappio on myös joukkueen suurinumeroisin UEFA:n alaisissa kilpailuissa. Andorra teki karsinnoissa yhteensä vain kaksi ja päästi 42 maalia 12 ottelussa.
Purojen kunnostus
thumb|upright|Ennallistettu Myllypuro [[Espoossa.]] Purojen kunnostus parantaa veden laatua, mahdollistaa purojen muodostumista hyviksi rapu- ja kalavesiksi, monipuolistaa puron eliöstöä, vähentää uoman eroosiota, hidastaa puron umpeenkasvua ja parantaa maisemaa. Puron kunnostamisen avulla vähennetään kunnossapitotarvetta ja näin hyöty on myös taloudellinen.
Andorran jalkapallomaajoukkue
Historia
Joukkue hävisi jokaisen kymmenestä ottelustaan myös karsinnoissa vuoden 2010 MM-kilpailuihin. Karsinnoissa joukkue onnistui maalinteossa vain kolmesti, häviöissä Valko-Venäjälle ja Kazakstanille, ja päästi yhteensä 39 maalia, joista kuusi tuli tappiossa Englantia vastaan.
Purojen kunnostus
Kunnostuksen hyödyt
Purot ovat luonnon monimuotoisuutta ajatellen tärkeitä, sillä ne ovat merkittäviä elinpaikkoja monille kalalajeille, ravuille ja muille eliöille. Purot tarjoavat vesieliöille hapekasta vettä, suojaa, ravintoa ja hyviä lisääntymisoloja. Purot ovat eliöiden tärkeitä kulku- ja nousureittejä. Lahoava puuaines, kivet, rehevä rantakasvillisuus, vesisammalet ja kaatuneet puut kuuluvat olennaisena osana puron ympäristöön. Purot ovat tärkeitä vesistön osia, sillä niiden tila vaikuttaa koko vesistön veden laatuun ja ne tasaavat virtaaman vaihteluja.
Erityisesti puroissa, jotka ovat yhteydessä tärkeään kalataloudellisesti merkittävään vesistöön, kunnostaminen on kannattavaa. Puron kunnostaminen on hyvä ajoittaa kesä- ja elokuun välisellä ajalla, jolloin kunnostus vaikuttaa mahdollisimman vähän vesieliöstöön ja veden laatuun. Kunnostuksia ei kuitenkaan suositella tehtävän parhaaseen ravustus- tai kalastusaikaan eikä nahkiaisen pyynnin aikaan. Puron kunnostaminen on hyvä aloittaa alavirrasta ja edetä ylävirtaan päin, jolloin on helpompi vaikuttaa vedenpinnan korkeuteen kohteen yläpuolella. Puron kunnostamiseen tarvitaan vesialueen omistajan ja maanomistajan lupa. Purojen kunnostamisessa on noudatettava vesilakia.
Andorran jalkapallomaajoukkue
Historia
Vuoden 2012 EM-kilpailujen karsinnat päättyivät ikävästi samalla tavalla: joukkue hävisi kaikki kymmenen otteluaan tehden yhden maalin ja päästäen 25. Karsintojen parhaat tulokset olivat kaksi yhden maalin tappiota Slovakialle ja 3-1 häviö Irlannille.
Purojen kunnostus
Kiveäminen
Erikokoisia kiviä asetetaan uomaan vaihtelevasti sekä yksittäin että ryhmittäin. Kivettäväksi sopivat alueet ovat esimerkiksi uomassa olevat alueet, joilla virtaus on havaittavissa ja kynnykset. Kiveämisen myötä virtausnopeuden vaihtelu ja veden syvyys lisääntyy. Kiveämisen seurauksena myös elinympäristö eliöille monipuolistuu. Pohjan jäätyminen ja alijäähtyneen veden aiheuttamat ongelmat pienenevät, sillä kiveäminen edistää puron jääkannen muodostumista.
Soraistaminen
Soraistamisen avulla lisätään lohikalojen kutualueita. Kutusoraikoita kannattaa sijoittaa uoman kynnyskohdille, jotta hapekkaan veden vaihtuvuus soraikossa mahdollistuu. Sora kannattaa levittää kiveämisen yhteydessä, jolloin sen paikallaan pysyminen varmistetaan. Rikottu kivi tai murske ei käy kutusoraksi. Veden on päästävä virtaamaan soraikon läpi, ettei se liety. Soraikot eivät saa kuivua eikä jäätyä. Kutusoraikoiden sopiva pinta-ala on 2–5 neliömetriä, mutta se voi vaihdella puron koon mukaan.
Syvänteiden ja kuoppien kaivaminen
Talvisin puroissa saattaa olla hyvin vähän vettä, joten syvänteet ja kuopat ovat tärkeät kunnostustoimenpiteet erityisesti kaloille. Kuoppia kaivetaan alueelle satunnaisesti. Kuoppien syvyys vaihtelee, mutta yleensä ne ovat 40–100 cm syvät.
Vaellusesteiden poistaminen
Kalojen ja rapujen nousun ylävirtaan estävät muun muassa korkeat pohjapadot, tierummut, kynnykset ja vanhat myllypadot. Tarpeettomat esteet kannattaa kiertää tai poistaa, mahdollisuuksien mukaan. Kiveämällä tierummun alapuolista uomaa muutaman metrin matkalta, saa kynnyksen kaloille kulkukelpoiseksi. Jos halutaan esimerkiksi rakentaa ohitusuomia, täytyy ottaa yhteyttä alueelliseen ympäristökeskukseen.
Uoman mutkittelun lisääminen
Uoman mutkittelun lisääminen elävöittää maisemaa, suurentaa eliöiden elintilaa ja parantaa puron itsepuhdistuskykyä. Mutkittelua voi lisätä muun muassa tulvatasanne-alivesiuomamenetelmällä, suisteiden avulla sekä kivillä ja puuaineksella.
Kunnostustoimenpiteitä puron valuma-alueella
thumb|Juottimenojaa kunnostetaan [[Pernajassa.]] Tärkeä osa purojen kunnostamista ovat purojen valuma-alueella tehtävät toimet. Purojen varrella olevien suojakaistojen ja -vyöhykkeiden avulla vähennetään kiintoaineen ja ravinteiden huuhtoutumista puroihin ja samalla veden laatu paranee ja liettyminen vähenee. Jotta purojen vedenlaatu paranee, on tärkeää rakentaa alueelle esimerkiksi pintavalutuskenttiä, tulvatasanteita ja laskeutusaltaita. Puita kannattaa istuttaa purojen rannoille, sillä ne tarjoavat vesieliöille ravintoa, suojaa ja varjoa sekä viilentävät veden lämpötilaa. Purojen happamoitumista voidaan ehkäistä muun muassa välttämällä syvää peltokyntöä, muuttamalla alueita kosteikoiksi, pitämällä veden pinta korkealla ja pitämällä maan kuivatussyvyys ennallaan.
Stiff Upper Lip Tour
Stiff Upper Lip Tour oli rockyhtye AC/DC:n maailmankiertue, joka vieraili Suomessa kolme kertaa vuosina 2000-2001. Kiertue alkoi 1. elokuuta 2000 Grand Rapidsistä Michiganista Yhdysvalloissa ja päättyi Kölnissä Saksassa 8. heinäkuuta 2001. Kaiken kaikkiaan yhtye kiersi maailmaa 11 kuukautta ja 8 päivää, minkä aikana he ehtivät soittaa 145 konserttia.
Stiff Upper Lip Tour Suomessa
Kesällä 2001 AC/DC esiintyi Helsingin Olympiastadionilla yli 30 000 maksaneelle katsojalle. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun AC/DC esiintyi ulkoilmakonsertissa Suomessa. Kiertueen kaksi aiempaa Suomen konserttia järjestettiin vuonna 2000 Helsingissä Hartwall Areenalla ja Turussa Elysé Areenalla.
Olympiastadionilla lämmittelijänä oli George Thorogood & The Destroyers.
Tillmann Grove
Tillmann Grove (s. 9. maaliskuuta 1988 Hampuri, Saksa) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Grove on saksalaisen Hamburger SV:n kasvatti. Hän siirtyi FF Jaroon elokuussa 2009, ja jatkaa joukkueessa ainakin kauden 2011 loppuun asti. Jarossa hän on pelannut enimmäkseen puolustajana, mutta on päässyt muutamassa ottelussa pelaamaan myös laitahyökkääjänä.
Trapp
Trapp tai von Trapp on saksankielinen sukunimi. Se voi viitata muun muassa seuraaviin:
Suomessa
Trapp, suomalainen suku (myös sammunut aatelinen haara von Trapp)
Massimo Natili
Massimo Natili (28. heinäkuuta 1935 Ronciglione – 18. syyskuuta 2017)    oli italialainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui kahteen F1-osakilpailuun kaudella 1961, joista keskeytti Britannian GP:ssä ja karsiutui Italian GP:ssä eikä saavuttanut pisteitä. Hän ajoi myös sarjan ulkopuolisissa kilpailuissa.
Vuonna 1962 Natili joutui onnettomuuteen Formula Junior -kilpailussa Monzassa, jossa hänet pelasti tuntematon katsoja. Hän oli neljäs Rooman GP:ssä 1964. Hän kilpaili myös F3-sarjassa ja lopetettuaan uransa toimi autovälittäjänä.
Vuoden 2012 miehittämättömät avaruuslennot
Vuoden 2012 miehittämättömät avaruuslennot: Laukaisuja tehtiin 71, joista yksi epäonnistui kokonaan ja kolme oli vajaita. Niistä kahden tehtävä kuitenkin onnistui. Länsi-Eurooppa ja Yhdysvallat tekivät vain 27 % kaikista rakettilaukaisuista, 21 laukaisua kuudella raketilla. Venäjä teki 26 rakettilaukaisua (kolmannes kaikista) neljällä rakettityypillä. Kiinan kansantasavalta teki 24 % kaikista laukaisuista, 19 laukaisua eri Pitkä marssi-raketin versioilla.
Kaksi satelliittia jäi liian alhaisille kiertoradoille. Laukaistujen miehittämättömien avaruusalusten määrä oli 129. Cubesat-satelliitteja laukaistiin parikymmentä.
Taulukon lihavoidut tekstit tarkoittavat sitä, että kyseiset laukaisut liittyvät Suomen avaruustoimintaan: kahden EUn ja ESAn yhteisen Galileo-satelliitin laukaisu sekä Eumetsatin METOP- ja MSG-sääsatelliittien laukaisut.
Länsieurooppalainen satelliitti laukaisemisesta avaruuteen oli vuonna 2012 kulunut 50 vuotta. Englannin omistama Ariel-1-mikrosatelliitti, jonka Nasa rakensi Yhdysvalloissa siten, että vain sen tiedelaitteet olivat englantilaisia, laukaistiin Nasan Scout-raketilla Yhdysvalloista. Tätä on pidetty englantilaisen satelliittitekniikan saavutuksena.
13. helmikuuta ESA laukaisi Puolan, Unkarin ja Romanian ensimmäiset satelliitit. Pohjois-Korea laukaisi omalla kantoraketilla satelliitin.
Vuonna 2012 on kulunut 50 vuotta ensimmäisen tietoliikennesatelliitin, yhdysvaltalaisen Telstarin, laukaisusta.
Vuodeksi 2012 aoittuja laukaisuja
Alla mainitut laukaisut on listattu vuonna 2012 tehtäviksi, osa siirtyy tuleville vuosille, osa on virhekirjauksia, etenkin Aasiaan ja Venäjään liittyvistä laukaisukaavailuista on länsimaissa usein virheellisiä tietoja:
Adolf Ziegler
pienoiskuva| Adolf Ziegler (toinen oikealta) [[Adolf Hitlerin, Gerdy Troostin ja Joseph Goebbelsin seurassa.]] Adolf Ziegler (16. lokakuuta 1892 Bremen – 18. syyskuuta 1959 Varhnalt) oli saksalainen taidemaalari ja natsipoliitikko. Ziegler toimi natsi-Saksan kulttuuriviraston kuvataiteen laitoksen johtajana 1936–1943.
Ziegler liittyi kansallissosialistiseen puolueeseen sen varhaisessa vaiheessa 1920-luvun alussa. Ziegleristä tuli Adolf Hitlerin suosikki, sillä hänen aihepiiriinsä kuuluivat arjalaistyyppiset alastomat naisfiguurit, joista Hitler piti. Kun Hitlerin sisarentytär Geli Raubal kuoli, Hitler tilasi tästä muotokuvan Ziegleriltä. Hän myös osti Zieglerin keskeisiä töitä Münchenin asuntonsa seinille. Taiteilijakollegat kutsuivat aihepiiriltään rajoittunutta Ziegleriä pilkkanimellä Meister des gekräuselten Schamhaars – kiharan häpykarvoituksen mestari.
Zieglerin taidepolitiikka keskittyi taiteen arjalaistamiseen. Kansallissosialistien ”rappiotaiteeksi” nimeämät modernistiset taidesuunnat tukahdutettiin ja Ziegler johti komissiota, joka pakkolunasti yli 16 000 modernistien teosta museoista ja kodeista. Hän pystytti modernistisen taiteen näyttelyn nimellä Entartete ”Kunst” Austellung – rappiotaiteen näyttely. Hän valitsi itse näyttelyssä esitetyt maalaukset, samalla kun Arno Breker valitsi veistokset.
Toisen maailmansodan aikana 1943 Zieglerin ura käänty dramaattiseen laskuun. Hänet pidätettiin ja vaikka pidätykseen johtaneista syistä ei ole täyttä varmuutta, hänen on sanottu esittäneen julkisesti epäilyksiä Hitlerin menestyksestä sotapäällikkönä. Hänet lähetettiin Dachaun keskitysleirille. Hitler kuitenkin armahti Zieglerin ja määräsi tämän eläkkeelle. Häntä ei enää saanut mainita lehdistössä ja hänen teoksensa asetettiin esityskieltoon. Sodan jälkeen Ziegler ei saanut uraansa enää nousuun, vaan eli ja kuoli hiljaisuudessa Varnhaltin kaupungissa.