cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aren aukio
thumb|Kolmikulma, entinen Aren myymälärakennus Aren aukio eli Kolmikulman aukio on Jyväskylän Puistolassa sijaitseva aukio. Se ilmentää sitteläistä kaupunkisuunnittelua. Vuoden 1899 kaavassa oli tarkoitus jatkaa kortteliruudukkoa pidentäen alkuperäisen ruutukaavan pitkittäiskatuja, mutta se ehti toteutua vain pieneltä osin. Sen korvasi vuonna 1910 sitteläisiin, ruutukaavoitusta karttaviin kaupunkisuunnitteluperiaatteisiin nojautuva kaava. Kauppakatua ei jatkettukaan suoraan useampaa korttelia kohti Tourujokea vaan päätettiin aukioon, joka tuli aivan lähelle kadun alkuperäistä Tourujoen puoleista päätä. Aukio on Jyväskylän ensimmäinen kaupunkiaukio ja tätä nykyä se hallitsee toista päätä Jyväskylän kävelykadusta.
Aukion nimi muotoutui kansan suussa Aren aukioksi, kun aukiolla sijaitsevan nykyisen Kolmikulman kauppakeskuksen paikalla olleen Keski-Suomen Sähköliikkeen liiketoimintaan otettiin mukaan autot. Perustaja Kalle Heinonen ilmoitti tuolloin uuden yrityksen nimeksi ARE, joka tulee sanoista auto, radio ja elektrisiteetti.
Lähteet
62.2443°N, 25.7505°W
The Abyss
The Abyss on 1994 vuonna perustettu ruotsalainen black metal -yhtye. Sillä on levytyssopimus saksalaisen levy-yhtiö Nuclear Blastin kanssa. The Abyss oli Hypocrisyn sivuprojekti.
Anna-Liisa Jokinen
Anna-Liisa Jokinen (18. lokakuuta 1923 Pöytyä – 10. huhtikuuta 2018 Turku) oli suomalainen vasemmistoliittolainen poliitikko. Jokinen toimi kansanedustajana yli 20 vuotta (1970–1991). Hän oli myös aktiivinen kunnallis- ja ay-poliitikko. Jokinen edusti vuoteen 1990 Suomen Kansan Demokraattista Liittoa.
Ennen kansanedustajuutta Jokinen työskenteli kassa-apulaisena, ompelijana, niisittäjänä sekä Uuden Päivän ja Kansan Uutisten mainostoimittajana. Turun verkatehtaalla 1950-luvulla työskennellessään Jokinen toimi Suomen kutomotyöväen liiton osasto 25:n puheenjohtajana. Siirryttyään lehtityöhön Jokinen liittyi Suomen mainostoimittajien liittoon.
Jokinen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vaaleissa 1970 Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä, jota hän edusti koko eduskuntauransa ajan. Jokinen oli eduskunta-aikanaan lakivaliokunnan, toisen lakivaliokunnan, laki- ja talousvaliokunnan, liikennevaliokunnan, pankkivaliokunnan, suuren valiokunnan ja palkkavaltuuskunnan varsinainen jäsen. Hän toimi suuren valiokunnan varapuheenjohtajana vuosina 1983–1986. Jokinen oli aikoinaan liikennevaliokunnan ensimmäinen naisjäsen.
Turun kaupunginvaltuustoon Jokinen valittiin ensi kerran vaaleissa 1960. Hän toimi valtuustossa keskeytyksettä aina vuoteen 1997. Tämän jälkeen hän jatkoi varajäsenenä. Vuoden 2004 vaaleissa, tuolloin 81-vuotias, Jokinen ei enää päässyt edes varasijalle 116 äänellään.
Puolueiden ja ammattiyhdistysten lisäksi Jokinen oli aktiivinen monenlaisessa järjestötoiminnassa. Ystävyysseuroista hän on osallistunut Suomi–Korea-seuran, Suomi–Neuvostoliitto-Seuran ja Suomi–Slovakia-seuran toimintaan. 1950-luvulta alkaen Jokinen kuului Suomen Naisten Demokraattisen Liiton johtoon. Hän oli SNDL:n Turun piirin puheenjohtaja vuodesta 1970.
Jokinen oli kahdesti naimisissa. Hän sai kaksi lasta 1940-luvulla.
Jokiselle myönnettiin Pohjois-Korean Kansojen ystävyyden ritarikunnan ensimmäisen luokan kunniamerkki vuonna 1986.
Kaarlo Kajatsalo
Kaarlo Viljam Kajatsalo (vuoteen 1945 Salo; 28. syyskuuta 1909 Vehkalahti – 22. helmikuuta 1988 Espoo) oli suomalainen Kansanpuoluetta edustanut poliitikko.
Liikennekäytöstäpoisto
Liikennekäytöstäpoisto (entinen seisonta-aika) tarkoittaa ajoneuvon poistamista ajoneuvoliikennerekisteristä väliaikaisesti tai lopullisesti. Poiston aikana ajoneuvoveroa ei tarvitse maksaa, vakuutusturva ja -maksu riippuu vakuutusyhtiöstä. Poiston voi suorittaa sähköisesti, katsastusasemalla tai vakuutusyhtiössä.
Kaarlo Kajatsalo
Kajatsalon vanhemmat olivat luotsi Gottfried Salo (e. Sjöblom) ja Wendla Karoliina Pitkänen. Kajatsalo pääsi ylioppilaaksi 1931, valmistui voimistelunopettajaksi 1935 ja suoritti kasvatusopin tutkinnon 1937.
Alkujaan Kajatsalo oli voimistelunopettaja ja toimi Lappeenrannan lyseon rehtorina vuosina 1948–1954 ja urheilun lehtorina Oulun yliopiston opettajanvalmistuslaitoksella 1963–1972. Hän oli kansanedustajana 1954–1962 Kymen läänin vaalipiiristä ja toimi opetusministerinä 1958–1959 Fagerholmin kolmannessa hallituksessa.
Kajatsalo oli myös Suomen Kansanpuolueen varapuheenjohtajana ja Nuorten Suomalaisten Liiton puheenjohtajana sekä toimi Lappeenrannan kunnallispolitiikassa, muun muassa kaupunginjohtajan varamiehenä. Silloiselle kapteeniluutnantti Kajatsalolle myönnettiin Mannerheim-risti 10. helmikuuta 1945 numerolla 189. Hän oli merivoimien ensimmäinen tällä korkeimmalla kunniamerkillä palkittu reservin upseeri.
Sigbrit Willoms
thumb|upright=1.2|Sigbrit tarkastaa tullitilejä Kristian II:n kanssa, [[Kristian Zahrtmannin historiamaalaus (1873).]] Sigbrit Willoms (myös Villoms, Willums tai Willems) oli hollantilaissyntyinen nainen, joka oli Tanskan kuningas Kristian II:n tärkeä neuvonantaja sekä tämän rakastajattaren Dyveke Sigbritsdatterin äiti.
Sigbrit Willomsin veli oli Amsterdamin pormestari. Leskeytynyt Sigbrit muutti 1500-luvun alussa kestikievarin pitäjäksi Norjan Bergeniin. Vuonna 1507 (tai 1509) Norjan käskynhaltijana toiminut Tanskan prinssi Kristian rakastui hänen tyttäreensä Dyvekeen ja otti tämän rakastajattarekseen, jolloin äiti ja tytär muuttivat hänen luokseen Osloon. Kristianin noustua vuonna 1513 Tanskan valtaistuimelle he siirtyivät Kööpenhaminaan. Dyveken kuoltua vuonna 1517, huhujen mukaan myrkytettynä, Sigbritistä tuli entistäkin vaikutusvaltaisempi ja kuningas Kristian alkoi kysyä hänen neuvoaan kaikissa asioissa. Sigbrit nousi vähitellen julkiseen asemaan ja hän jopa neuvotteli kuninkaan nimissä ulkomaiden lähettiläiden kanssa. Hän saavutti myös kuningatar Elisabet Itävaltalaisen luottamuksen. Sigbrit osallistui kruununprinssi Hannun kasvatukseen ja hänet tunnettiin kuningasperheessä nimellä ”äiti Sigbrit”.
Sigbrit vaikutti vuodesta 1517 alkaen Tanskan tulli-, finanssi- ja rahapolitiikkaan, ja osoitti kiinnostusta varsinkin kaupan edistämiseen. Hän tuki Kristianin pyrkimystä tehdä Kööpenhaminasta Itämeren kaupan keskus. Vuodesta 1519 Sigbrit kontrolloi Juutinrauman tulleja ja siirrätti tullien perimisen Helsingørista Kööpenhaminaan keskittääkseen verotusta. Hän otti hoitaakseen myös epäsuositun viiniveron. Hänen aloitteestaan Kristian kutsui hollantilaisia talonpoikia Amagerin saarelle, jossa nämä uudistivat maataloustuotteiden hyödyntämistä kuten voin ja juuston valmistusta. Sigbrit puuttui myös Kööpenhaminan kaupunginhallintoon ja vaati määräyksiä kaupungin siisteyden parantamisesta.
Formula 1 -kausi 2004
Televisiointi
Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esitti kaudella 2004 maksutelevisiokanava MTV3+.
Funeris Nocturnum
Funeris Nocturnum oli suomalainen black metal -yhtye, joka toimi vuosina 1998–2004. Yhtyeellä oli levytyssopimus Woodcut Recordsin kanssa. Funeris Nocturnumin lopetettua neljä sen jäsentä perusti uuden yhtyeen nimeltä Atakhama.
Dacre Montgomery
Dacre Montgomery (s. 22. marraskuuta 1994 Perth, Länsi-Australia) on australialainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa vuoden 2017 elokuvassa Power Rangers ja Stranger Things -televisiosarjassa.
HMS Havock (1893)
Valmistus
Alus tilattiin 2. heinäkuuta 1892 Yarrow and Companyltä, ja sen valmistusmispäiväksi määrättiin 2. joulukuuta 1892. Aluksen köli laskettiin 1. heinäkuuta 1892 ja se laskettiin vesille 12. elokuuta 1893. Alus valmistui tammikuussa 1894, jolloin sen tarjoukseen perustunut hinta oli 36 526 puntaa.
Palvelus
pienoiskuva|vasen|HMS Havock uudistusten jälkeen Alus palveli koko uransa Britteinsaarten vesillä. Aluksen veturikattilat vaihdettiin 1899–1900 Hawthorn Leslien telakalla vesiputkikattiloihin, ja uudistuksen jälkeen aluksella oli kolme savuhormia. Keskimmäinen hormi oli paksumpi kuin laitimmaiset, ja aluksen masto jäi kahden etummaisen savuhormin väliin. Alus myytiin 14. toukokuuta 1912.
Sammy Korir
Sammy Korir (s. 12. joulukuuta 1971) on kenialainen kestävyysjuoksija, joka keskittyi urallaan pääasiassa maratonjuoksuun.
Korir on historian toinen henkilö, joka on juossut maratonin alle kahden tunnin ja viiden minuutin. Tämä tapahtui hänen sijoituttuaan toiseksi vuonna 2003 Berliinin maratonilla, sekunnin voittajalle ja uuden maailmanennätyksen juosseelle Paul Tergatille hävinneenä ajalla 2.04.56. Kyseisessä kilpailussa hänen oli alun perin tarkoitus toimia jäniksenä, mutta hän tunsi olonsa vahvaksi juoksun edetessä ja päätti taistella kilpailun voitosta.
Samana vuonna Korir kävi Evans Rutton kanssa tiukan kamppailun Lontoon maratonin voitosta. Kilpailun loppupuolella molemmat liukastuivat kostealla asvaltilla ja nousivat ylös, mutta myös tällä kertaa Korir jäi kakkoseksi. Vuonna 2006 hän voitti Rotterdamin maratonin ajalla 2.06.38, mikä oli kauden maailmantilaston kakkosaika. Lisäksi hän on voittanut muun muassa Amsterdamin maratonin kahdesti.
Tammikuussa 2008 Korirista tuli historian ensimmäinen henkilö, joka on alittanut 2.09 maratonilla kymmenen kertaa.
Korir on 175 senttimetriä pitkä ja painaa 60 kilogrammaa.
Agartala
Agartala on Intian Tripuran osavaltion pääkaupunki. Se sijaitsee maan koillisosassa lähellä Bangladeshin rajaa. Agartalassa on 400 004 asukasta (vuonna 2011).
Haora-joen varrella sijaitseva kaupunki on alueensa tärkein talouskeskus. Tripuran osavaltion pääkaupunkina siellä sijaitsee osavaltion parlamentti, joka kokoontuu Ujjayantan palatsissa. Kaupungissa sijaitsee myös Tripuran yliopiston laitoksia. Sitä palvelee Agartalan lentoasema.
Gerben Karstens
Gerben Karstens (14. tammikuuta 1942 Voorburg – 8. lokakuuta 2022 Dongen, Pohjois-Brabant ) oli alankomaalainen maantiepyöräilijä. Hän voitti Eef Dolmanin, Jan Pietersen ja Bart Zoetin kanssa joukkueaika-ajon olympiakultaa Tokiossa 1964. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli 27.
Mirabeau vanhempi
Mirabeau liittyi armeijaan vuonna 1728 ja kohosi lopulta kapteeniksi. Vuonna 1743 hän nai vauraan lesken. Hän tutustui Montesquieuhön, ja vetäydyttyään armeijasta hän kirjoitti ensimmäisen kirjansa Testament Politique (1747), seuraavana Montesquieulle omistettu 'Utilité des états provenciaux (1750).
Vuonna 1756 Mirabeau kirjoitti taloustieteellisen kirjan Ami des hommes au trait de la population. On väitetty, että siihen vaikutti ja ehkä kirjoittikin Quesnay, fysiokraattisen koulukunnan perustaja, mutta tuolloin Mirabeau ei ollut vielä tutustunut Quesnayhin, Madame de Pompadourin lääkäriin.
Hän erosi vaimostaan vuonna 1762 mutta tämä haastoi hänet kymmenen vuotta myöhemmin oikeuteen asiasta, hävisi ensin mutta voitti sitten. Oikeudenkäynti tuhosi markiisin terveyden ja omaisuuden.
Mirabeausta käytettiin kutsumanimeä "ihmisen ystävä" teoksensa L'Ami des Hommes mukaan.
Baikonurin avaruuskeskus
thumb|250px|Baikonurin sijainti thumb|250px|Baikonurin kaupunki ja Syrdarya-joki thumb|150px|Sojuz-raketti Baikonurissa 15. heinäkuuta 1975
Historia
Baikonurin kosmodromi rakennettiin 1950-luvun alussa Leninskin kaupungin lähelle Kazakstanin neuvostotasavaltaan. Alkuperäinen Baikonurin kaivoskylä sijaitsee 320 km avaruuskeskuksesta koilliseen. Toinen nimi annettiin julkisuuteen sotilaallisen rakettikeskuksen tarkan paikan salaamiseksi. Tiuratamin kylä on avaruuskeskuksen lähellä – senkin nimeä on käytetty itse kosmodromista. Leninskin kaupungin rakentaminen aloitettiin koodinimellä Zarja (Auringonnousu).
Rakennustyö tuolloisessa Neuvostoliiton puolustusministeriön NIIP-5-ohjuskoealueella alkoi 12. helmikuuta 1955. Avaruuskeskuksen rakentamista johti raketti-insinööri Vladimir Barmin. Keskus rakennettiin alun perin Neuvostoliiton mannertenvälisten ballististen ohjusten testikeskukseksi, koska Kapustin Jarin rakettikeskus ei tiheämmin asutulla seudulla sopinut tähän toimintaan. Keskus avattiin 2. kesäkuuta 1955.
Neuvostoliiton sotilaallisten avaruusalusten laukaisut tehtiin 1960-luvun puolivälistä eteenpäin pääosin Plesetskin avaruuskeskuksesta.
Venäjän federaation Baikonurin kosmodromi
20. joulukuuta 1995 Kazakstanin presidentti nimesi Leninskin kaupungin virallisesti Baikonuriksi.
Maaliskuussa 2005 Venäjän federaatio vuokrasi avaruuskeskuksen Kazakstanilta 45 vuodeksi 115 miljoonan dollarin vuosittaisella maksulla. Vuokra-aikaa, joka päättyy vuonna 2050 ja sitä voidaan pidentää kymmenellä vuodella. 2000-luvun alun maksukiistojen vuoksi Venäjä alkoi myös laajentaa Plesetskin avaruuskeskustaan Arkangelin alueella. Baikonurin 50-vuotisjuhlaa vietettiin 2. kesäkuuta 2005, ja juhlassa Venäjän presidentti Vladimir Putin julkisti 163 miljoonan euron yhteistyösopimuksen, jonka mukaan Kazakstan ja Venäjä kehittävät uuden Baiterek-kantoraketin. Venäjältä kuluu vuokran lisäksi 50 miljoonaa dollaria vuodessa Baikonurin kosmodromin ylläpitoon.
Ranua
Ranua on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan eteläosassa Simojoen ylä- ja keskijuoksulla Rovaniemen eteläpuolella. Kunnassa asuu 0 ihmistä, ja sen pinta-ala on 0 km2, josta 0 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km2.
Baikonurin avaruuskeskus
Venäjän federaation Baikonurin kosmodromi
Baikonurin avaruuskeskus on keskeinen osa Venäjän avaruusjärjestöä, joka operoi keskusta yhdessä Venäjän avaruusvoimien kanssa. Baikonurista voidaan laukaista Sojuz-, Proton-, Tsiklon-, Dnepr- ja Zenit-raketteja. Tukikohta on oleellinen Kansainvälisen avaruusaseman huollossa.
Ranua
Ranuan naapurikunnat ovat Ii lounaassa, Simo ja Tervola lännessä, Rovaniemi pohjoisessa, Posio idässä ja Pudasjärvi etelässä. Ranua rajautuu etelässä Pohjois-Pohjanmaan maakuntaan.
Baikonurin avaruuskeskus
Venäjän federaation Baikonurin kosmodromi
Venäjä on ilmoittanut jatkavansa Baikonurin käyttöä ainakin vuoteen 2050, ja huhtikuussa 2010 Kazakstanin parlamentti ratifioi sopimuksen vuokra-ajan jatkamisesta siihen asti. Vuoden 2010 alussa Venäjän avaruusjärjestö on kuitenkin saanut aluevarauksen Amurin alueelta uudelle Vostotšnyin kosmodromille Venäjän kaukoidässä. Tämän Baikonurin korvaavan kosmodromin rakentaminen alkoi 2011. Sen oli tarkoitus valmistua vuonna 2018. Kosmodromi on käytössä, mutta rakennustyöt kesken 2023. Vuonna 2010 Baikonurin kaupungin 60 000 asukkaasta vajaat puolet on venäläisiä, joiden määrä tulee vähenemään. Mannertenvälisten ohjusten testaus on jo aiemmin siirretty Plesetskin kosmodromille. Helmikuussa 2010 Kazakstan ilmeisesti asetti jälleen kerran uusia vaatimuksia Baikonurin kosmodromin toiminnalle.
Leros (kaupunki)
Leros oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) samannimisellä saarella (nyk. Léros) Kreikassa. Se kuului Miletoksen alaisuuteen. Leroksen kaupunkikeskus sijoitetaan lähelle nykyistä Agía Marínan kaupunkia.
Ranua
Historia
vasen|pienoiskuva|Ranua muodostettiin vuonna 1917 [[Pudasjärvi|Pudasjärven, Simon ja Rovaniemen alueista. Vuonna 1926 Ranuasta liitettiin osa vasta perustettuun Posioon.]] Ensimmäiset ihmiset saapuivat Ranuan seudulle jo kivikaudella. Alueen ensimmäiset asukit olivat saamelaisia, jotka 1600-luvulle tultaessa joutuivat vetäytymään etelästä saapuneiden suomalaisten eränkävijöiden tieltä. Ranuan eteläisiä, Siuruanjoen vesistöalueen erämaita pitivät hallussaan iiläiset, ja kemiläiset ja simolaiset hallitsivat Simojoen ympäristöä. Alueiden rajat olivat pitkään eränkävijöiden keskisten kiistojen kohteina.
Eränkäynti antoi sysäyksen pysyvän asutuksen syntymiselle. Asutuksen eteneminen oli kuitenkin hidasta – 1600-luvulla Ranuan ainoa asutettu alue oli luultavimmin Kuhan kylän seutu Ranuanjärven itäpuolella. Vasta 1800-luvulla asukasluku alkoi kasvaa toden teolla. Vuonna 1910 Ranualla asui noin 1 700 asukasta. Alueen asukkaiden toimeentulo perustui 1900-luvun alkuun asti maanviljelyyn ja karjatalouteen sekä metsästykseen ja kalastukseen. pienoiskuva|[[Ranuan kirkko syksyllä 2006]]
Ranuan alue jakautui seurakunnallisesti kolmeen kuntaan: Pudasjärveen, Simoon ja Rovaniemeen. Pitkät kirkkomatkat saivat asukkaat kannattamaan täysin oman seurakunnan perustamista. Hanke eteni kuitenkin nihkeästi, sillä epäselvyyksiä oli mm. kirkon paikan ja seurakunnan alueellisen laajuuden määrittämisessä. Ranuan seurakunta perustettiin vihdoin vuonna 1899, Ranuan kirkko rakennettiin vuosina 1911–1914.
Ranuan kunta perustettiin vuonna 1917. Ranuaan liitettiin alueita suurimmaksi osaksi Pudasjärvestä, mutta myös Simosta ja Rovaniemestä. Kunnan itsenäistymisen jälkeisinä vuosina metsien hakkuut ja uitot tarjosivat runsaasti töitä, ja kunnan väkiluku kasvoi nopeasti. Vuonna 1920 asukasluku oli miltei 2 900.
Tiukan taloudellisen tilanteen vuoksi koululaitoksen kehittyminen oli hidasta. Simon kunta perusti Ranuan ensimmäisen kansakoulun Saukkojärven kylään vuonna 1894. Kaksi vuotta myöhemmin Pudasjärven kunta perusti oman koulunsa Ranuan kirkonkylään. Ensimmäinen Ranuan kunnan perustama kansakoulu aloitti Ylimaan kylässä vuonna 1930.
Sodan jälkeen Ranuan väkiluku kasvoi tasaisesti. Vuonna 1947 väkiluku lähenteli jo 4 800 asukasta; 20 vuotta myöhemmin vuonna 1967 ylitettiin jo 7 000 asukkaan raja. Tämän jälkeen asukasluku kääntyi laskuun, kun elinkeinorakenteen muutoksen aiheuttama kaupungistuminen alkoi.
Luonto
pienoiskuva|Vaaramaisemaa Simojärvellä. pienoiskuva|Simojärvi on Ranuan suurin järvi.
Pinnanmuodot
Ranuan maisemassa näkyy monia jääkauden merkkejä. Moreenista syntyneitä, pitkittäisiä pohjois–etelä-suuntaisia kohoumia, drumliineja, on etenkin etelässä Ranuanjoen ympäristössä. Luoteessa maisemaa rikkovat soiden keskellä kohoavat kumpumoreenit. Kunnan pohjoisosassa sijaitsee laaja kumpumoreenikenttä. Alueen huomattavin harju halkoo kuntaa kaakosta Kelankylästä Kuukasjärven kautta kirkonkylään. Pieniä harjuja on myös idässä Penämönjärven eteläpuolella sekä lännessä Ruonajoen varrella ja Näätäaavan suolakeudella.
Maaperä
Ranuan yleisimmät maalajit ovat moreeni ja turve (soiden osuus pinta-alasta on huomattava). Turve on eloperäinen maalaji, jota syntyy kosteissa ja hapettomissa oloissa nimenomaan soilla sekä kosteikoilla. Moreeni on jäätikön synnyttämä maalaji, jossa on sekaisin raekooltaan erilaisia maalajeja, kuten savea, hiekkaa ja soraa. Etenkin kunnan pohjois- ja itäosien maaperä on moreenia, kun taas lännempänä alavilla suoalueilla kallioperää peittää paksu turvekerros. Lajittuneita maalajeja on niukasti, lähinnä harjualueilla kunnan kaakkoisosissa sekä Simojärven itäpuolisella vaara-alueella. Simojoella tulvavedet ovat kasanneet rannoille hienojakoista hiekkaa sekä viljavaa silttiä. Siellä onkin parhaat edellytykset maanviljelyn harjoittamiselle.
Vesistöt
Sisävedet peittävät Ranuan kokonaispinta-alasta 241 km² eli noin 6,5 prosenttia. Pääosa Ranuasta kuuluu Simojoen vesistöalueeseen, mutta myös Iijoen, Kuivajoen ja Kemijoen vesistöalueet ylettyvät kunnan alueelle.
193 kilometriä pitkä Simojoki on Ranuan huomattavin joki. Se saa alkunsa kunnan itäosassa sijaitsevasta Simojärvestä, ja sen ylä- ja keskijuoksu mutkittelee Ranuan alueen halki länteen. Simojoki laskee Perämereen naapurikunta Simon puolella. Simojoki on Tornionjoen ja Kiiminkijoen ohella Suomen ainoita jokivesistöjä, johon Itämeren lohi nousee vielä luontaisesti kutemaan. Simojoessa on varsin paljon koskia, vaikka suuria putouksia ei olekaan. Simojoen sivujokia Ranuan puolella ovat muun muassa Kelukkajoki, Kämäjoki, Majavajoki, Ylijoki ja Ruonajoki.
Simojoen lisäksi muita mainittavia jokivesistöjä Ranualla ovat kunnan eteläosassa virtaavat Ranuanjoki, Luiminkajoki ja Siuruanjoki, jotka ovat Iijoen sivuhaaroja. Pohjois-Ranualla virtaavat Paattinkijoki ja Piittisjoki kuuluvat Kemijoen vesistöalueeseen. Lounaassa laajojen suoalueiden halki virtaa Kuivajokeen laskeva Kivijoki, jonka pieniä sivuhaaroja ovat Nuupasjoki ja Heinijoki.
Ranuan suurin järvi on lähes 90 km² laaja ja 30 kilometriä pitkä Simojärvi kunnan itäosassa, johon laskevat muun muassa Näskänjoki, Vohonjoki, Paasonjoki, Korvajoki, Penämönjoki ja Impiönjoki. Muita Ranualla sijaitsevia mainittavia järviä ovat Näskäjärvi, Penämönjärvi, Impiönjärvi ja Ranuanjärvi sekä puoliksi Rovaniemen puolella sijaitseva Paattinkijärvi. Näskäjärvi ja Ranuan pohjoisimpien osien muut järvet (esim. Paattinkijärvi ja Piittisjärvi) laskevat Kemijokeen; Penämönjärvi, Impiönjärvi sekä muut itäisen Ranuan pienet järvet puolestaan Simojärveen. Simojoen keskijuoksulla Ranuan kirkonkylältä pohjoiseen sijaitsee joukko pieniä järviä, kuten Toljanjärvi, Kuopasjärvi, Saukkojärvi ja Portimojärvi. Ranuan kirkonkylältä kaakkoon sijaitsee jono pitkänomaisia pikkujärviä. Niitä ovat esimerkiksi Kuhajärvi, Luiminkajärvi, Petäjäjärvi ja Kuukasjärvet. Nämä järvet ja kunnan eteläosien vesistöt – Ranuanjärvi mukaan lukien – laskevat Siuruan-, Luiminka- ja Ranuanjokien kautta etelään Iijokeen. Kunnan lounaisosien järvet, kuten Kivijärvi, Nuupasjärvi ja Käärmejärvi, laskevat Kuivajokea pitkin Perämereen.
Ranuan pintavesien tilaa arvioi Suomen ympäristökeskus. Vuonna 2013 suoritettujen mittausten mukaan vedenlaadultaan erinomaisessa kunnossa ovat Ranualla Simojoki kokonaisuudessaan, Kaitajärvi ja Sääskijärvi Simojoen keskijuoksulla sekä Simojärven eteläosa. Simojoen sivujoet ja Simojärven Näskänselkä, Pajuselkä ja Välttämönselkä ovat hyvässä kunnossa. Hyvässä kunnossa ovat myös muun muassa Kivijoki, Kemijoen vesistöön kuuluvat pohjoiset järvet, Toljanjärvi ja Portimojärvi Simojoen varressa sekä Penämönjärvi ja muut Simojärven läheisyydessä sijaitsevat pienet järvet. Tyydyttävässä kunnossa puolestaan ovat Ranuanjärvi, Luiminkajärvi ja muut Iijokeen laskevat vesistöt Ranuan eteläisissä osissa, lukuun ottamatta Kuukasjärviä ja Kuhan Takajärveä, jotka ovat hyvässä kunnossa.
Suurimmat pohjavesialueet sijaitsevat Simojärven itäpuolella ja kunnan kaakkoisosan harjualueilla. Ranuan pohjavesivarat ovat kuitenkin melko vaatimattomat verrattuna esimerkiksi naapurikuntien, Posion ja Pudasjärven, pohjavesivarantoihin.
Ilmasto
Ranua kuuluu lauhkean havumetsäilmaston vyöhykkeeseen, kuten suurin osa muutakin Suomea. Talvet ovat kylmiä ja kesät lauhkean lämpimiä. Etelälappilaisen Ranuan ilmastoon vaikuttaa suuresti sijainti pohjoisessa ja ns. väli-ilmastossa meri- ja mannerilmaston välissä. Atlantin lämpimällä merivirralla, Golfvirralla on huomattava lämmittävä vaikutus Ranualla, Suomessa ja koko Pohjois-Euroopassa, sillä samoilla leveysasteilla esim. Grönlannissa on ikijäätä.
Vuotuinen sademäärä on Ranualla noin 600 millimetriä; sateisin kuukausi on yleensä elokuu, vähäsateisin huhtikuu. Vuoden keskilämpötila on Ranualla tavallisesti 0–1 °C, joskin vuotuista vaihtelua tietenkin on. Kylmintä on tavallisesti tammikuussa (keskilämpötila −12 °C), lämpimintä heinäkuussa (keskilämpötila +15 °C). Terminen talvi, jossa vuorokauden keskilämpötila on pakkasen puolella, kestää lokakuun lopusta huhtikuun alkuun (170–180 vuorokautta). Ranuan pakkasennätys −44 °C mitattiin 5. helmikuuta 1953. Terminen kesä, jossa vuorokauden keskilämpötila pysyy +10 °C:n yläpuolella, alkaa touko–kesäkuun vaihteessa ja kestää syyskuun alkuun (80–90 vuorokautta). Ranuan lämpöennätys, 32 °C, mitattiin 29. heinäkuuta 2010. Yhden kesän aikana Ranualla on tavallisesti 6–8 hellepäivää. Lapin kesälle tyypillinen yötön yö, jolloin aurinko paistaa keskiyölläkin, kestää Ranualla kolmisen viikkoa, alkaen hieman ennen kesäkuun puoliväliä ja kestäen kesäkuun loppuun saakka. Yöttömän yön vastakohtaa, talvista kaamosta, ei Etelä-Lapissa eikä siis myöskään Ranualla koeta.
Ranua on talvisin muun pohjoisen Suomen tavoin hyvin runsaslumista aluetta. Keskimääräinen lumensyvyys maaliskuussa saattaa monin paikoin etenkin kunnan itäosissa olla yli 70 senttimetriä. Paksut lumikerrokset ja tykkylumi saattavat aiheuttaa pahoja tuhoja metsissä. Pysyvä lumipeite sataa Ranualle ja Etelä-Lappiin marraskuun alkupuolella, ja viimeiset lumet sulavat tavallisesti toukokuun alussa.
Termisen kasvukauden alku ajoittuu normaalisti toukokuun alkuun, ja kasvukausi päättyy syyskuun lopulla. Näin kasvukauden pituus on Ranualla 135–140 vuorokautta.
Kasvillisuus ja eläimistö
pienoiskuva|Talvista havumetsää Ranualla. Ranua kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan. Ranuan metsät ovat kunnan etelä- ja länsiosissa keskiboreaalisia ja toisaalta pohjois- ja itäosissa pohjoisboreaalisia, suurimmalta osin vähäravinteisia kuivahkoja kangasmetsiä. Lehtomaisia metsiä on hyvin vähän. Tuoreita kangasmetsiä on eniten lännessä Simojoen seudulla sekä toisaalta aivan kunnan pohjois- ja koilliskolkassa Piittisjärven ja Teerivaaran ylävillä alueilla. Karuimmat metsät löytyvät kunnan lounais- ja keskiosien suovaltaisilta alueilta.
Mänty on valtapuu; noin 83 % metsistä on mäntyvaltaisia. Vallitsevat metsätyypit ovat puolukka- ja variksenmarja−puolukkatyypin männiköt sekä mustikkatyypin kuusikot. Kuusimetsien osuus metsäpinta-alasta on noin 12 %, ja niitä on eniten pohjoisessa Portimojärven ja Piittisjärven ympäristössä sekä lännessä Simojoen seudulla. Ranualla tavataan sekä eteläistä tuuheakasvuista euroopankuusta että pohjoista kapeaoksaista siperiankuusta. Lehtimetsien osuus on 4,5 %, ja niitä on eniten Simojoen seudulla.
Leros (kaupunki)
Maantiede
Leroksen poliksen kaupunkikeskus sijoitetaan yleensä saaren itärannikolle nykyisen Álindanlahden kaakkoisrannalle, nykyisen Agía Marínan kaupungin paikalle tai lähistölle. Tarkasta sijainnista on kuitenkin ollut erimielisyyttä. Joskus kaupunkikeskus on sijoitettu myös nykyiseen Parthéniin saaren pohjoisrannikolle.
Ranua
Kasvillisuus ja eläimistö
Metsien kasvu on hidasta ilmaston ja maaperän vuoksi. Laajimmat metsäalueet sijaitsevat kunnan itä- ja pohjoisosissa, joissa hyvin vanhoista metsistä on tehty luonnonsuojelualueita. Peltojen osuus on vähäinen, eniten niitä on raivattu Simojoen varteen hedelmällisille kasvupaikoille.
Leros (kaupunki)
Maantiede
Leroksen kaupunkivaltion alue käsitti koko samannimisen saaren, eikä sillä ollut muita poliksia. Saari luettiin antiikin aikana Sporadeihin, ja nykyisin Dodekanesiaan eli Eteläisiin Sporadeihin. Se sijaitsi antiikin nimistöllä Patmoksen ja Kalymnan saarten välissä, noin 40 kilometriä länteen Kaarian rannikosta.
Ranua
Kasvillisuus ja eläimistö
Soiden osuus maapinta-alasta on suuri, yli 60 prosenttia – tähän on vaikuttanut mm. haihduntaa suurempi sademäärä, ilmaston viileys ja alueen tasaisuus. Suot kuuluvat yleisesti suoyhdistymätyypiltään Pohjanmaan aapasoihin; ne ovat pääasiassa kituliasta mäntyä kasvavia rämeitä tai vetisiä nevoja. Suurimmat suoalueet sijaitsevat lounaassa. Soiden vuoksi vesistöt ovat usein runsashumuksisia. Suurin osa soista on ojitettu metsien kasvun parantamiseksi, pientä osaa soista hyödynnetään turvetuotannossa. Luonnonarvoiltaan merkittäviä suoalueita on lisäksi rauhoitettu luonnonsuojelualueiksi, kuten kunnan lounaisosassa sijaitseva Litokaira, joka ulottuu etelämpänä myös Iin ja Pudasjärven puolelle. Ranuan laajat suot tuottavat vuosittain runsaasti heleän oranssia marjaa, lakkaa eli hillaa. Hilla onkin valittu kunnan nimikkokasviksi.
Leros (kaupunki)
Historia
Leros myös säilyi läpi historiansa Miletoksen alaisena poliksena ja miletoslaisten asuttamana 400-luvulta eaa. aina roomalaiselle kaudelle saakka. Se saattoi olla alussa klassisella kaudella Miletoksen klerukhia, kun taas myöhemmin hellenistiseltä kaudelta lähtien se oli Miletoksen demos. Kaupunki esiintyy Ateenan johtaman Deloksen meriliiton jäsenenä ja sen verotusluetteloissa vuonna 454/453 eaa. Se viittaa tuolloin oletettavasti niihin miletoslaisiin, jotka pysyivät uskollisina Ateenalle Miletoksen kapinoitua.
Ranua
Kasvillisuus ja eläimistö
Alueen metsistä ja soilta toisinaan tavattavia suurpetoja ovat mm. karhu, ilves ja ahma. Nämä aiheuttavat usein taloudellisia vahinkoja poronhoidolle. Hirvikanta on runsas. Suot ja järvet ovat arvokkaita elinympäristöjä monipuoliselle lintu- ja kalalajistolle. Simojoki on Suomen harvoja luontaisia lohijokia.
Leros (kaupunki)
Historia
Leroksesta olivat kotoisin muun muassa satiirikko Demodokos ja historioitsija Ferekydes. Ferekydes kirjoitti saaren historian, joka on kuitenkin kadonnut. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Lerios. Antiikin kirjallisuudessa leroslaiset esitettiin huonoluonteisiksi. Fokylides kirjoitti: ””, ”Leroslaiset ovat pahoja, eivät jotkut, vaan kaikki, paitsi Prokles, ja Prokles on leroslainen.”
Ranua
Väestön määrä, väentiheys ja ikärakenne
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Ranuan asukasluku on 0. Asukastiheys on 0 as./km², joten kunta on hyvin harvaan asuttu. Kunta on pinta-alaltaan laaja, joten asutustiheys vaihtelee suuresti eri alueilla. Tiheimmin asutut alueet ovat kunnan keskustaajama ja vesistöjen läheiset alueet. Kunnan reuna-alueilla asutus on kaikkein harvinta, ja laajat alueet ovat täysin asumattomia erämaita (esim. lounaisosan suoalueet ja pohjoisosien laajat metsät). Ranualla vapaa-ajan asuntojen määrä on ollut jatkuvassa kasvussa, ja vuoden 2013 lopulla kunnan alueella oli 1 497 kesämökkiä. Kesäaikaan kunnan asukasluku saattaa jopa kaksinkertaistua.
Leros (kaupunki)
Historia
Leroksella ei ole suoritettu juurikaan järjestelmällisiä arkeologisia kaivauksia.
Ranua
Väestön määrä, väentiheys ja ikärakenne
Noin puolet kunnan väestöstä on keskittynyt Ranuanjärven rannalle Ranuan kirkonkylään, joka on kunnan keskus ja ainoa taajama. Taajama-aste, eli taajamissa asuvan väestön osuus oli 48,2 prosenttia vuonna 2012. Kirkonkylän lisäksi mainittavia väestökeskittymiä ovat Rovastinahon, Raiskion, Portimon, Saukkojärven ja Toljan kylät Simojoen varressa; Pohjaslahden ja Piittisjärven kylät pohjoisessa; Impiön ja Sääskenperän kylät idässä Simojärven tuntumassa; Kuhan ja Kelankylän kylät kaakossa sekä Asmuntin kylä aivan kunnan eteläosassa lähellä Pudasjärven rajaa.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Kaupunkikeskus
Ranua
Väestön määrä, väentiheys ja ikärakenne
Vuonna 2013 kunnan ikärakenne oli melko edullinen verrattuna muihin Lapin maakunnan kuntiin ja koko Suomeen siinä suhteessa, että lasten ja nuorten (0–14-vuotiaiden) osuus väestöstä on 19,5 prosenttia eli noin viidennes. 15–64-vuotiaita on väestöstä 58,8 prosenttia ja yli 65-vuotiaita 21,8 prosenttia. Lapsia ja nuoria, mutta myös vanhuksia, on siis suhteellisesti enemmän kuin muualla Suomessa keskimäärin. Tulevaisuuden ennusteet näyttävät kuitenkin synkemmiltä: lasten ja nuorten osuus väestöstä pienenee ja vanhusten kasvaa. Väestön ikääntyminen on ongelma koko Suomessa.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Nykyisen Agía Marínan ympäristöstä on löydetty joitakin klassiselle kaudelle ajoittuvia jäänteitä. Niitä on suhteellisen vähän, mutta niiden perusteella kaupunkikeskus sijoitetaan yleensä kyseiselle paikalle. Se on ollut asuttu arkaaiselta kaudelta 600-luvulta eaa. aina varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka. Löytöihin lukeutuu muun muassa joonialaisia kapiteeleja, piirtokirjoituksia, hautoja sekä keramiikkaa arkaaiselta kaudelta lähtien. Leroksen kaupunkia ei oltu ympäröity muureilla, mikä kuvaa sen asemaa Miletoksen alaisena poliksena.
Ranua
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Ranualla oli 3 972 asukasta, joista 1 969 asui taajamassa, 1 974 haja-asutusalueilla ja 29:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Ranuan taajama-aste on 49,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Ranuan kirkonkylä.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Kaupungin akropoliiksi eli yläkaupungiksi ja linnavuoreksi mainitaan joskus sama Kástron kukkula, jolla nykyisin sijaitsee keskiaikainen Pantélin linna. Paikalla on saattanut olla antiikin aikana pyhäkkö, mutta sieltä ei ole löydetty jäänteitä antiikin aikaisista linnoitteista.
Ranua
Muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu
Kunta on ollut pitkään muuttotappioinen. Väkiluku laski 1970-luvulla, mutta kääntyi uudelleen nousuun 1980- ja 1990-luvuilla. 2000-luvulle tultaessa väestö on alkanut taas vähentyä. Tulo- ja paluumuuttoa on ollut, mutta se ei ole korvannut lähtömuuttoa. Väkiluku on parissakymmenessä vuodessa vähentynyt melkein 25 prosentilla. Viime vuosina poismuutto on kääntynyt hivenen laskuun. Vuosina 2012–2013 väkiluvun muutos oli −1,7 %. Muuttoliike Ranualta kohdistuu ylivoimaisesti eniten Rovaniemelle ja Ouluun; myös tulomuutto Ranualle on suurimmaksi osaksi lähtöisin näistä kaupungeista.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Artemis Parthenoksen temppeli
Ranua
Muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu
Kunnan korkea syntyvyys on jo pitkään tasannut muuttoliikkeen aiheuttamaa väkiluvun laskua. Syntyvyys on Ranualla huomattavasti suurempaa kuin useimmissa muissa Lapin kunnissa. Viime vuosina syntyvyys on kuitenkin kääntynyt laskuun ja kuolleisuus on viime vuosina noussut syntyvyyttä suuremmaksi. Mikäli muuttoliike ja luonnollinen väestönkasvu ovat tulevina vuosina edelleen negatiivisia, kunnan väkiluku jatkaa laskuaan. Vuonna 2040 Ranuan väkiluvun ennustetaan olevan 3 300 asukkaan paikkeilla.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Ranualla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Ranuan alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Temppelin länsipuolelta on löydetty asutuksen jäänteitä. Sitä on joskus ehdotettu Leroksen kaupunkikeskuksen paikaksi, mutta jäänteiden perusteella paikka on ollut liian pieni kaupungiksi. Temppelin paikan läheltä on löydetty myös tornin jäänteet.
Ranua
Työllisyys ja elintaso
Ranuan työttömyysaste on suhteellisen korkea, kesäkuussa 2015 se oli 17,4 prosenttia (Työ- ja elinkeinoministeriö, 2015). Vajaat 80 prosenttia työssäkäyvistä käy töissä oman kunnan alueella. Ulkopaikkakunnille kohdistuva työssäkäynti kohdistuu pääasiassa Lapin maakuntakeskukseen Rovaniemelle, jonka vaikutusalueeseen Ranua vahvasti kuuluu.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Palaiókastro
Ranua
Työllisyys ja elintaso
Suomi on rikas teollisuusmaa, ja joka puolella maata nautitaan hyvästä elämisen tasosta – näin myös ranualaisten elintaso sekä koulutustaso on korkea. Vuonna 2011 ranualaisen tulonsaajan veronalaiset tulot olivat keskimäärin 19 832 euroa, mikä on jonkin verran matalampi kuin muualla Suomessa. Korkea-asteen tutkinnon suorittaneiden osuus 15 vuotta täyttäneistä on 15,3 %. Taloudellinen huoltosuhde, eli montako työtöntä tai työvoiman ulkopuolella olevaa on yhtä työllistä kohti, oli vuoden 2012 lopussa 2,09.
Alkutuotanto
Ranualla alkutuotannon eli primaarituotannon osuus elinkeinojakaumasta on 20,6 prosenttia eli hyvin suuri verrattuna muuhun maahan (3,4 %). Alkutuotantoon luetaan kuuluviksi maatalous, metsätalous ja kalastus sekä kaivannaistoiminta ja louhinta.
Ranuan ilmaston ja maaperän vuoksi maanviljelyn edellytykset ovat huonot, ja parhaat mahdollisuudet siihen ovat Simojoen silttialueilla. Yleinen viljalaji on ohra. Koska maanviljelyn mahdollisuudet ovat Ranualla rajalliset, on karjatalouden harjoittaminen alueella kannattavampaa. Kunnan alueella sijaitsee lukuisia suuria lypsy- ja lihakarjatiloja. Ranualla etenkin maidon tuotanto on suurta. Karjatalouden lisäksi Ranualla harjoitetaan poronhoitoa. Kunnan alueelle ulottuu useita paliskuntia, kuten Kuukkaan paliskunta.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Muut löydökset
Ranua
Alkutuotanto
Metsätalous on merkittävässä asemassa. Vaikka metsät kasvavat hitaammin kuin eteläisessä Suomessa, on kunta pinta-alaltaan laaja ja metsävarat ovat suuret. Ranuan metsävarat ovat Metlan arvion mukaan noin 15,5 miljoonaa kuutiometriä eli 57,5 m3 hehtaarilla. Ranualla ja Suomessa yleensä metsien vuosittainen kasvu on tehokkaan metsänhoidon ansiosta suurempaa kuin niiden hakkuupoistuma. Metsävarojen lisäksi myös Ranuan turvevarat ovat huomattavat. Alueen soista on tehty monin paikoin turvetuotantoalueita, joista suurin lienee Näätäaavan turvetuotantoalue lännessä. Turpeennostossa suon ekosysteemi tuhoutuu, ja noston loputtua se istutetaan tavallisesti kasvamaan metsää.
Leros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Agía Marínan läheltä on löydetty Asklepioksen pyhäköksi oletetut rauniot. Asklepioksen nimi on säilynyt paikalla olleen lähteen nimessä Palaiaskloúpi. Useissa rakennuksissa, erityisesti kirkoissa, eri puolilla saarta on käytetty antiikin aikaisten rakennusten osia. Varhaiselta bysanttilaiselta kaudelta saarelta on löydetty useiden basilikakirkkojen raunioita.
Baikonurin avaruuskeskus
Venäjän federaation Baikonurin kosmodromi
Vuoden 2009 keväällä miehitetyn Sojuz TMA-13 avaruuslennon paluu Kazakstaniin viivästyi, ja sen laskeutumispaikkaa siirrettiin pohjoisemmaksi Kazakstanin kevättulvien vuoksi. Tulvat eivät koskettaneet itse avaruuskeskusta, mutta tulvaa on pidetty keskuksen perustamisesta alkaen riskinä.
Gwen Taylor
Gwen Taylor (s. 19. helmikuuta 1939 Englanti, Britannia) on englantilainen näyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjoissa Barbara vuosina 1995–2003 ja Sydämen asialla vuosina 2005–2010. Barbarassa hän oli pääosassa roolihenkilönään Barbara Liversidge. Sydämen asialla -sarjassa hän näytteli Peggy Armstrong -nimistä pikkurikollista. Taylorin ensiesiintyminen televisiossa oli kauhusarjassa Dead of Night vuonna 1972.
Baikonurin avaruuskeskus
Venäjän federaation Baikonurin kosmodromi
7. maaliskuuta 2023 Kazakstanin hallitus otti hallintaansa Baiterekin laukaisukompleksin, joka on yksi Baikonurin avaruuskeskuksen laukaisupaikoista, ja kielsi alueella olevien venäläisten virkamiehisten poistumasta maasta ja esti Venäjän avaruusjärjestön omaisuuden myymisen. Baikonurin takavarikoinnin syistä oli se, että Venäjä ei pystynyt maksamaan 29,7 miljoonan dollarin velkaa Kazakstanin hallitukselle. Takavarikointi tuli sen jälkeen, kun Venäjän suhteet Kazakstanin oli jo kiristyneet käynnissä olevan Ukrainassa sodan vuoksi.
Keskuksen varustus
Keskuksen lentokenttä on nimeltään Jubileini. Venäjän satelliitit tuodaan avaruuskeskukseen yleensä junalla. Euroopan avaruusjärjestön Baikonurista laukaistavat satelliitit on tuotu paikalle Antonov An-124 -rahtilentokoneella.
Ranua
Alkutuotanto
Kaivostoimintaa Ranualla ei vielä toistaiseksi ole, vaikka geologisia luonnonvaroja on löydetty. Suhangon alueelta Ranuan luoteisosasta on löydetty mittava palladiumesiintymä, ja kaivosyhtiö Gold Fields Arctic Platinumilla on vireillä hanke kaivoksen rakentamiseksi. Koeporausten perusteella malmivarat ovat osoittautuneet runsaiksi. Suhangosta on löydetty palladiumin lisäksi mm. platinaa, nikkeliä ja kultaa.
Baikonurin avaruuskeskus
Keskuksen varustus
thumb|200px|[[Sojuz TMA-5:n laukaistiin Baikonurista 14. lokakuuta 2004 mukanaan Kansainvälisen avaruusaseman retkikunta 10:n miehistöä.]]
Ranua
Jalostus
Jalostuksen eli sekundäärituotannon työpaikkojen osuus Ranualla on 11,1 prosenttia. Siihen luetaan kuuluviksi teollisuus ja rakentaminen. Suuria teollisuus- ja rakennusyrityksiä kunnassa ei ole, ja jalostuksen työpaikat sijoittuvat pienyrityksiin. Kunnassa jalostetaan pääasiassa paikallisesta alkutuotannosta saatuja raaka-aineita, kuten puuta.
Baikonurin avaruuskeskus
Aiheesta muualla
45.92018°N, 63.34236°W
Ranua
Palvelut
pienoiskuva|Ranuan eläinpuiston linna. Ranuan elinkeinorakennetta tutkittaessa palvelusektorin eli tertiäärituotannon työpaikkojen osuus on 65,6 prosenttia. Se on siis ylivoimaisesti suurin tuotantosektori Ranualla, tosin sen osuus on pienempi kuin koko Suomeen verrattaessa (73,8 %).
HMS Hornet (1893)
HMS Hornet oli Britannian Kuninkaallisen laivaston vuonna 1894 valmistunut Havock-luokan torpedovenehävittäjä.
Ranua
Palvelut
Ranuan kuntakeskuksessa toimii mm. päivittäistavarakauppoja, myynnin pienyrityksiä, pankkeja, hotelleja, ravintoloita, terveyskeskus, apteekki, posti, poliisi- ja paloasema, linja-autoasema, kirjasto, peruskoulu ja lukio sekä kansanopisto. Lisäksi Lapin ammattiopiston muutamia koulutuslinjoja toimii Ranualla. Ranuan eläinpuisto on kunnalle tärkeä matkailun vetonaula, joka tuo alueelle turisteja ulkomailta asti. Ranuan leirintäalue sijaitsee lähellä kuntakeskusta Ranuanjärven rannalla. Niin ikään kuntakeskuksen tuntumassa sijaitsevat urheilukenttä ja jäähalli sekä Oravivaaran ulkoilualue, jossa on talvella kunnan ylläpitämät hiihtoladut. Ranuan kunnantalo ja vuonna 1914 valmistunut Ranuan kirkko sijaitsevat kirkonkylässä Ranuansalmen itäpuolella.
HMS Hornet (1893)
Valmistus
Alus tilattiin 2. heinäkuuta 1892 Yarrow and Companyltä Cubitt Townista Lontoosta, ja sen valmistusmispäiväksi määrättiin 2. joulukuuta 1892. Aluksen köli laskettiin 1. heinäkuuta 1892 ja se laskettiin vesille 3. joulukuuta 1893. Alus valmistui heinäkuussa 1894, jolloin sen tarjoukseen perustunut hinta oli 36 112 puntaa.
Ranua
Palvelut
Ranualaisten asiointi erityispalvelujen, kuten hypermarkettien, keskussairaalan ja yliopistokoulutuksen perässä kohdistuu Rovaniemelle.
HMS Hornet (1893)
Palvelus
Alus palveli Britteinsaarten vesillä lukuun ottamatta vuotta 1900, jolloin se oli Välimerellä. Se myytiin 12. lokakuuta 1909 London Ship Breaking Companylle romutettavaksi.
Ranua
Tieverkko ja yhteydet
pienoiskuva|Ranuan kunnanraja seututie 858:lla Pudasjärven Syötteeltä tultaessa. Pinta-alaltaan laajan Ranuan tieverkko on melko harva. Kunnan halki kulkee etelästä luoteeseen kantatie 78, joka toimii Kajaanin ja Rovaniemen välisenä liikenneväylänä. Se on kunnan tärkein ja vilkkaimmin liikennöity tieosuus. Muita suurempia tieväyliä ovat seututiet 858, 924, 941 ja 942. Seututie 941 kulkee Ranuan kuntakeskuksesta itään Posiolle. Seututie 858 halkoo Ranuan kaakkoisosia tullen Pudasjärven Syötteeltä Ranuan Kuhan kylään, jossa se yhtyy Posiontiehen eli seututie 941:een. Seututie 924 tulee lännestä Simosta ja yhtyy kantatie 78:aan Nuuppaan kylän kohdalla Ranuan pohjoispuolella. Seututie 942 lähtee Ranuan kuntakeskuksesta koilliseen ja kulkee Simojärven länsirantaa viistäen Rovaniemen kaupungin puolelle Juotasniemen kylään.
Etäisyyksiä Ranualta eri paikkakunnille:
Alueellinen kehittäminen ja suunnittelu
pienoiskuva|Valeska-jääkarhu Ranuan eläinpuistossa Ranuan alueen kehitys perustuu nykyisin pääasiassa matkailuun ja palveluelinkeinoihin. Ylivoimainen vetonaula on Ranuan eläinpuisto, joka on yksi Suomen kolmesta eläintarhasta (muut eläintarhat ovat Helsingin Korkeasaaren eläintarha sekä Ähtärin eläinpuisto). Näin siitä on kehittynyt valtakunnallisestikin merkittävä matkakohde. Myös Simojärvi ja Simojoki ovat muodostuneet tärkeiksi luontokohteiksi mm. kalastajien, retkeilijöiden ja vapaa-ajan asukkaiden keskuudessa.
Tulevaisuudessa matkailun lisäksi myös kaivostoiminnalla tulee todennäköisesti olemaan tärkeä rooli alueen kehityksessä. Kunnan toistaiseksi hyödyntämättömät luonnonvarat, kuten palladiummalmiesiintymä Suhangon alueella, tulevat mitä luultavimmin lisäämään työpaikkojen määrää ja alueen merkittävyyttä teollisuudessa.
Ranuan maankäyttöä ohjataan kunnan alueelle laadituilla kaavoilla, johon kuuluvat mm. Ranuan kirkonkylän asemakaava ja vesistöjen läheisyyteen laaditut rantakaavat. Simojoen ja Simojärven lisäksi rantakaavat on laadittu mm. kaakkoisille Kuhajärville ja Kuukasjärvelle. Kunnan luoteisosaan on laadittu osayleiskaava Suhangon kaivoshanketta varten. Ranuan kaavoitusta ohjaa Lapin maakuntakaava.
Tapahtumat
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Ranualla vuosina 1973 sekä 1989.
Vuotuiset hillamarkkinat järjestetään elokuun ensimmäisenä viikonloppuna.
UKK-palkinto
Palkitut
Lähde
Korjuri
thumb|Logman 811C -korjuri Korjuri (harveri, yhdistelmäkone, combi, kombikone) on metsätyökone, jolla hoidetaan sekä puutavaran hakkuu että metsäkuljetus. Koneessa on harvesterin tapaan hakkuupää mittalaitteineen. Lisäksi siinä on kuormatila puutavaran kuljetukseen kuten kuormatraktorissa.
Korjurin etuja perinteisiin korjuuketjuihin verrattuna ovat muun muassa pienemmät pääomakustannukset, vähäisemmät koneiden siirrot leimikoiden välillä ja koneen suurempi käyttöaste harvennushakkuilla.
Tunnettuja korjureiden valmistajia ovat muiden muassa Komatsuforest (Valmet) ja Ponsse.
Mostafa Chamran
thumb|Mostafa Chamran
Mostafa Chamran Savei (s. 1932 – 21. kesäkuuta 1981) oli iranilainen vallankumousaktivisti ja poliitikko.
Chamran syntyi Teheranissa ja opiskeli muun muassa Mahmoud Taleghanin ja Morteza Motahharin johdolla. Hän valmistui Teheranin yliopistosta. 1960-luvulla hän lähti Yhdysvaltoihin, missä hän suoritti ylemmän tutkinnon Texasin yliopistossa Austinissa ja tohtorin tutkinnon sähkötekniikassa ja tietotekniikassa Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä. Hän työskenteli muun muassa Bell Laboratoriesissa ja NASAn Jet Propulsion Laboratoryssa.
1970-luvun lopulla ja 1980-luvulla Chamran lähti politiikkaan ja perusti Lähi-idässä islamilaisia vallankumousliikkeitä ja koulutti sissitaistelijoita, kuuluisimpana Libanonin Amal.
Iranin vallankumouksen käynnistyessä Chamran palasi Iraniin ja hänet nimitettiin Pasdaranin johtoon ja puolustusministeriksi sekä Ruhollah Khomeinin henkilökohtaiseksi sotilasasiantuntijaksi. Maaliskuussa 1980 hänet valittiin Iranin majlisiin Teheranista.
Chamran kuoli Khūzestānissa taistelussa Irakin joukkoja vastaan 1981.
Kuoriäyriäiset
Kuoriäyriäiset (Malacostraca) on äyriäisten alajakson suurin luokka. Siihen kuuluu suurin osa niistä lajeista, joita tavallinen ihminen esimerkiksi ruoanlaittomielessä pitää äyriäisinä: ravut, taskuravut, katkaravut ja hummerit.
Rakenne
Kuoriäyriäisten tyypillisiä rakennepiirteitä ovat
pienoiskuva|vasen|400px|Kaavakuva kuoriäyriäisen [[anatomia|anatomisesta rakenteesta. Abdomen - takaruumis. Thorax - keskiruumis. Cephalon - pää.]]
World Series by Nissan -kausi 2004
World Series by Nissan-kausi 2004 oli World Series by Nissan -sarjan ainut tällä nimellä ollut kausi. Kausi alkoi Jaraman radalla Espanjassa ja päättyi Jerezin radalla Espanjassa. Sarjan mestaruuden voitti suomalainen Heikki Kovalainen. Toiseksi sijoittui portugalilainen Tiago Monteiro ja kolmanneksi brasilialainen Enrique Bernoldi.
Tallit ja kuljettajat
Lähde:
Extreme Programming
Extreme Programming (lyh. XP) on ketterän ohjelmistokehityksen eräs metodologia. Sen kehittivät Kent Beck, Ward Cunningham ja Ron Jeffries 1990-luvun lopulla.
XP:n käytäntojä
XP:n käytännöt ovat kehittyneet ohjelmistotuotannon parhaista menetelmistä. Työskentelytapa yhdistää molempien kokemukset ja yleensä tämä johtaa parempaa tuottavuuteen ja parantuneeseen laatuun.
Elmar Brok
Elmar Brok (s. 14. toukokuuta 1946) on saksalainen Euroopan parlamentin Euroopan kansanpuolueen ryhmän jäsen. Hän on opiskellut lakia ja hallintoa Edinburghin yliopistossa, ja ammatiltaan hän on radiotoimittaja. Europarlamentin jäsen hänestä tuli 1980.
Cristian Gamboa
Cristian Esteban Gamboa Luna (s. 24. lokakuuta 1989 Liberia) on costaricalainen jalkapalloilija, joka edustaa Valioliigassa pelaavaa West Bromwich Albionia. Oikeajalkainen Gamboa on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän kuuluu myös Costa Rican jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura
Gamboa aloitti uransa kotimaansa pääsarjan Municipal Liberian riveissä, jota hän edusti 68 ottelussa vuosina 2006–2010.
Heinäkuussa 2010 Gamboa siirtyi kotimaastaan Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneeseen Fredrikstad FK:hon. Gamboa auttoi Fredrikstadia nousemaan seuraavaksi kaudeksi Tippeligaeniin, jossa Gamboa pelasi kaudella 2011 16 ottelua.
Elokuussa 2011 hän siirtyi Tanskan pääsarjan Superligaenin suurseuraan FC Kööpenhaminaan, jossa hän ei pelannut kauden 2011–2012 aikana yhdessäkään ottelussa. Niinpä hänet lähetettiin kauden 2011–2012 päätyttyä lainalle norjalaisseura Rosenborg BK:hon. Gamboa pelasi lainasopimuksen aikana kymmenen ottelua trondheimiläisseuran riveissä. Hän palasi vuoden 2012 lopulla Kööpenhaminaan, mutta Rosenborg osti Gamboan omakseen tammikuussa 2013. Kaudella 2013 Gamboa pelasi seuran paidassa Tippeligaenissa 28 ottelua ja ehti pelata seuraavalla kaudella vain kaksi ottelua, ennen kuin Valioliigan West Bromwich Albion osti hänet hyvin sujuneiden MM-kilpailuiden jälkeen. Gamboa pelasi kaudella 2014–2015 vain kymmenessä Valioliigan ottelussa.