cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ust-Ordan Burjatia
Talous
Piirikunnassa harjoitetaan elintarvike-, metsä-, puunjalostus-, selluloosa- ja paperiteollisuutta sekä koneenrakennusta, kivihiilen louhintaa ja metallinjalostusta. Maataloudessa kasvatetaan maito- ja lihakarjaa sekä lampaita. Lisäksi viljellään vehnää.
Aluejako
Ust-Ordan autonominen piirikunta (–2008) oli aikanaan ainoa Venäjän liittovaltiosubjekti, jossa ei ollut kaupunkimaista asutusta. Hallinnollisena keskuksena oli ja on Ust-Ordynskin maaseututaajama (n. 14 000 as.). Kaikkiaan piirikunnassa on 4 taajamaa ja 6 piiriä.
Historia
right|thumb|250px Venäläiset kasakat alkoivat tehdä sotaretkiä burjaattien läntisille alueille vuodesta 1628. He keräsivät jasakkiveroa turkiksina ja rakensivat veronkannon tueksi linnoituksia. Angara- ja Lenajokien varsien burjaatit tekivät ajoittaista vastarintaa aina vuoteen 1696, jolloin kasakat kukistivat heidän viimeisen suuremman kapinansa. Aluetta asuttaneiden länsiburjaattien määrä kasvoi nopeasti 1700-luvulta 1850-luvulle saakka. Vuonna 1783 heitä oli noin 50 000 ja vuonna 1839 99 000. Baikalin burjaateista poiketen he eivät pääosin olleet buddhalaisia. He harjoittivat šamanismia, mutta kristinusko alkoi vallata alaa käännytysten ja venäläisten kanssa solmittujen seka-avioliittojen myötä. Venäläistyneet burjaatit tunnettiin nimellä karym. He perustivat monet alueen kylistä, muun muassa Ust-Ordynskin.
Siperian radan valmistuminen alkoi tuoda alueelle enemmän venäläisiä muuttajia 1800-luvun lopulta alkaen. Siirtolaiset ja pakkokäännytykset kristinuskoon herättivät närää paikallisissa. Helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917 paikalliset kristityt burjaatit kääntyivät joukoittain buddhalaisuuteen tai takaisin šamanismiin. Venäjän sisällissodassa bolševikit ottivat Ust-Ordan alueen haltuunsa talvella 1919–1920. Sittemmin läntiset burjaatit hallitsivat pitkälti Burjaattien ASNT:n politiikkaa. 26. syyskuuta 1937 Ust-Ordan alueen nimi muutettiin Ust-Ordan burjaatti-mongolien kansalliseksi piirikunnaksi ja se siirrettiin Irkutskin alueen alaisuuteen. Vuonna 1977 alue muuttui vielä kansallisesta piirikunnasta autonomiseksi piirikunnaksi, mutta tämä nimenmuutos ei tuonut juurikaan hallinnollisia muutoksia.
Venäläisten muuttoliike alueelle vähensi burjaattien suhteellista määrää alueella. Vuonna 1959 burjaatteja oli alueen 113 200:ta asukkaasta 37,4 %. Virallisten lukujen mukaan burjaateista 90 % käytti burjaattia äidinkielenään, mutta todellisuudessa heistä vain noin kolmannes puhui sitä sujuvasti. Alueen väestömäärä oli huipussaan vuonna 1970, jolloin alueella asui 146 412 henkilöä. Sittemmin väestömäärä laski burjaattien määrän kuitenkin noustessa hitaasti. Burjaattien määrä nousi 2 000:lla henkilöllä vuosien 1970 ja 1989 välillä, kun taas muiden kansallisuuksien määrä tippui samana aikana 99 100:ta 86 600:n. Sittemmin Neuvostoliiton romahdettua alueesta tuli suoraan Venäjän federaation alainen subjekti sen kuitenkin pysyessä myös osana Irkutskin aluetta. Ust-Ordaa vaivasivat kuitenkin talousongelmat. Kolme neljännestä alueen budjetista tuli Venäjän federaation tukina. Irkutskin alueen ja Ust-Ordan Burjatian yhdistämisestä pidettiin kansanäänestys huhtikuussa 2006, ja ne yhdistyivät 1.1.2008 alkaen.
Pentti Severinpoika Juusten
Pentti Severinpoika Juusten eli aateloituna Bengt Söffringsson Gyllenlood (k. 1609) oli amiraali. Hän osallistui Suomenlahdella ja Laatokalla Pohjoismaiseen 25-vuotiseen sotaan, oli Käkisalmen päällikkö vuodesta 1589, ylivarusmestari 1591 (nimellä Gyllenlood). Hän oli Sigismundin kannattajia ja jäi Kaarle-herttuan vangiksi, kun Turun linna antautui vuonna 1597. Juusten tuomittiin menettämään kymmenet läänitystilansa, joita hänellä oli Helsingin pitäjässä. Hän sai armahduksen 1602 ja sai vuonna 1607 tehtäväkseen Saimaan kanavan kaivattamisen, mutta rakennustyö jäi kesken.
Juusten perusti 1580-luvulla Helsingin pitäjässä sijainneen Hämeenkylän kartanon yhdistämällä kolmen hänelle läänitetyn kantatilan maat.
Hänen setänsä oli Paavali Juusten.
J. Braid
J. Braid oli ranskalainen kriketinpelaaja. Hän oli Ranskan krikettijoukkueen mukana voittamassa hopeaa vuoden 1900 kesäolympialaisissa.
Brooklyn Chase
Brooklyn Chase (s. 14. maaliskuuta 1985 San Diego, Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornoelokuvissa näyttelemisen hän aloitti vuonna 2012. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Keihäsakaasia
Ulkonäkö
Keihäsakaasia on pensasmainen tai puumainen noin 10 metriä korkeaksi kasvava kasvi. Oksat alkavat noin metrin korkeudesta ja runko on 20–30 senttimetriä halkaisijaltaan. Keihäsakaasia on pitkäikäinen kasvi ja se saattaa kasvaa noin metrin kymmenessä vuodessa, mutta kuivuuden takia kasvu saattaa pysähtyä kokonaan. Täyteen mittaansa kasvaneet yksilöt ovatkin yleensä yli 100-vuotiaita.
Lajilla ei ole ollenkaan kasvitieteellisestä näkökulmasta lehtiä, joita korvaa ruskeanvihreät lehdykät tai lehtiruodit. Lehdet ovat kooltaan ja muodoltaan melko vaihtelevia. Keihäsakaasia kukkii yleensä kolme tai neljä kertaa vuodessa. Eniten kukkia kehittyy normaalisti keväällä tai kesän sateiden jälkeen. Kirkkaankeltaiset kukat ovat 15–30 millimetriä pitkiä. Kukista kehittyy myöhemmin ruskeita hedelmiä.
Levinneisyys ja elinympäristö
Keskimäärin keihäsakaasian kasvupaikoilla sataa 200–250 millimetriä vettä vuodessa. Kasvin suurimmat esiintyvät ovat tulva- ja eroosiotasangoilla sekä laajoissa laaksoissa. Kukkuloiden rinteillä sitä kasvaa vain hajanaisesti. Hiekkaharjuilla keihäsakaasiaa saattaa kasvaa dyynien välisissä notkelmissa. Maaperä on usein punamaata ja hiekkaa tai hiekkaista savimaata.
Corvus
Corvus voi tarkoittaa:
Sankki
thumb|250px|Piilukko. Iskuriin kiinnitetyn suippenevan  piikiven  kärjen alla näkyy sankkipannun reikä, josta  piikiven  tuliraudasta iskemä  kipinä pääsi sankkiruutiin.
Sankkipannu on suustaladattavissa tuliaseissa, musketeissa, pistooleissa sekä suustaladattavissa tykeissä piipun peräosan sivuun tai päälle tehty pieni, laakea syvennys. Siihen annosteltu sankkiruuti sytytetään lunttu-, ratas- tai piilukon antamalla kipinällä ja sankkiruudin leimahdus sytyttää sankkireiän välityksellä panoskammioon mitatun ruutipanoksen, jonka palokaasut työntävät ammuksen liikkeelle.
Periaate
Sankkipannu sijaitsee aseen perässä iskurin ja liipaisimen läheisyydessä. Se täytettiin joko ruutisarvesta lataamisen jälkeen tai paperipatruunasta sen jälkeen, kun suurin osa sisällöstä oli kaadettu piippuun. Sankkipannun idea oli suhteellisen sama kaikissa aseissa, joissa se oli käytössä, mutta sankkiruudin sytytystekniikka vaihteli. Varhaisimmassa suustaladattavassa käsiaseessa, 1400–1500-luvuilla käytössä olleessa muskettityyppisessä hakapyssyssä, ruuti  sytytettiin köydenpätkällä eli luntulla, jonka kytevä pää työntyi iskurin heilahduksesta tai käsin  työntämällä  sankkipannuun. Rataslukkoaseissa oli iskurina metallinen pieni ratas ja vastakappaleena rikkikiisun palanen. Liipaisimen painalluksesta ratas pyörähti iskien rikkikiisusta kipinäsuihkun, joka lennähti  sankkipannuun sytyttäen sankkiruudin. Rataslukkoaseet olivat suhteellisen kalliita ja piilukko syrjäyttikin  tämän  asetyypin  halvempana ratkaisuna 1600-luvulla. Piilukossa iskurissa oli  pieni  piikivi joka iskeytyessään  metalliseen vastakappaleeseen,  tulirautaan, iski kipinän sankkipannuun.
Sankkipannun korvanneet tekniikat
1800-luvun alussa kehitetyn nallin johdosta sytyttimenä toimi ensi kertaa aseesta erillään oleva osa. Nalli räjähti iskurin osuessa siihen sytyttäen näin  sankkiruudin. Nallilukko itse asiassa syrjäytti sankkipannun nallitapilla, josta johti tulikanava suoraan ruutikammioon, ilman  että sankkiruutia  tarvittiin sytyttimenä, mutta se säilyi ainakin joissain nallikäyttöisiksi  modifioiduissa piilukoissa. Sankkipannu oli nykyaikaiseen aseteknologiaan verrattuna kömpelö ratkaisu. Siinä oleva ruuti kastui helposti ja ase oli käyttäjälleen  usein vaarallinen mm. ruudin liiallisten määrien takia. Sankkipannu siirtyi pois käytöstä kun  nallilukolliset aseet, siis mm.  kivääri ja revolveri,  korvasivat epätarkat  ja  kömpelöt, rihlattomat musketit ja pistoolit
Helsingin luonnontiedelukio
Helsingin luonnontiedelukio on Helsingin Kumpulassa Helsingin yliopiston Kumpulan kampuksella sijaitseva lukio.
Lukiossa on yleislinja ja luonnontiedelinja. Syksyllä 2023 sekä luonnontiedelinjalla että yleislinjalla aloitti noin 160 opiskelijaa. Helsingin luonnontiedelukio on lempinimeltään Hellu. Koulu on ollut vuosittain mukana kansainvälisissä hankkeissa, joihin on kuulunut esimerkiksi opiskelijavaihtoa.
Helsingin luonnontiedelukio on perustettu vuonna 1999. Lukiossa on noin 950 opiskelijaa ja noin 60 opettajaa. Koulun rehtorina toimii Kaisa Tikka ja apulaisrehtoreina Minna Hautaniemi ja Juha Salo. Alimmat keskiarvot vuonna 2023 olivat yleislinjalle 8,58 ja luonnontiedelinjalle 9,03.
Historia
pienoiskuva|Helsingin luonnontiedelukion entinen rakennus Mäkelänkadulla vuonna 2011. Helsingin luonnontiedelukio perustettiin keväällä 1999 yhdistämällä Käpylän ja Meilahden lukio. Ajatusta uuden luonnontiedepainotteisen lukion perustamisesta oli vahvasti ajanut professori, Skepsis ry:n entinen puheenjohtaja ja kunniajäsen Nils Mustelin. Hänen testamenttilahjoituksellaan perustettu Nils Mustelinin säätiö on vuodesta 2007 alkaen myöntänyt yhdelle luonnontiedelukion oppilaalle 100 euron suuruisen stipendin "tieteellisen ajattelun harrastuksesta ja hyvästä opintomenestyksestä".
Helsingin luonnontiedelukio sijaitsi vuoteen 2023 asti osoitteessa Mäkelänkatu 84, 00610 Helsinki. Koulun rakennus oli siitä poikkeuksellinen, että sitä ei ole alun perin suunniteltu koulurakennukseksi, vaan se on entisen Paragon-yhtiön pääkonttori. Rakennus valmistui vuonna 1973 ja sen on suunnitellut tunnettu arkkitehti Aarno Ruusuvuori.
Luonnontiedelinja
Helsingin luonnontiedelukio on nimensä mukaisesti luonnontieteiden opetuksen erikoistehtävän saanut kaupungin lukio. Noin kolmasosa opiskelijoista opiskelee luonnontiedelinjalla. Luonnontiedelinjalle on tiukempi seula kuin lukion yleislinjalle.
Luonnontiedelinjalla opiskelija painottaa opiskelussaan luonnontiedeaineita valitsemalla vähintään 12 kurssia biologiaa, fysiikkaa, kemiaa tai maantiedettä pakollisten kurssien lisäksi. Tällöin opiskelija voi halutessaan jättää opinto-ohjelmastaan pois kahdeksan muiden aineiden pakollista kurssia. Kustakin oppiaineesta on kuitenkin suoritettava vähintään puolet pakollisista kursseista.
Rakennus
Helsingin luonnontiedelukio sai Helsingin yliopiston rakennuttamat uudet toimitilat Kumpulan kampuksella. Opetus alkoi uusissa tiloissa syksyllä 2023. Uudet tilat tarvittiin sen takia, että alkuperäinen rakennus oli suunniteltu vain noin 700 opiskelijalle, mikä on käynyt ahtaaksi opiskelijamäärän kasvettua. Uudet tilat mahdollistavat myös entistä tiiviimmän yhteistyön yliopiston kanssa. Lukiolaiset tulevat esimerkiksi käymään yliopiston auditorioissa, liikuntatiloissa ja laboratorioissa.
Muuta
Helsingin luonnontiedelukio on osa lukiokampusta, johon kuuluu lisäksi Helsingin medialukio ja Mäkelänrinteen lukio. Helsingin kaupungilla on yhteensä kolme kampusta joista Helsingin luonnontiedelukio kuuluu Kakkoskampukseen. Kampus jakaa opiskelijoille yhteisiä kursseja ja tarjoaa yhteisellä kurssitarjottimella esimerkiksi reaaliaineiden kertauskursseja sekä vieraita kieliä, kuten ranskaa, saksaa, venäjää ja italiaa. Lukiot tekevät yhteistyötä myös yli kampusten rajojen.
Lukiossa on mahdollista suorittaa musiikin, kuvataiteen ja liikunnan lukiodiplomi.
Tesomajärvi (kaupunginosa)
Tesomajärvi, arkisesti pelkkä Tesoma, on Tampereen kaupunginosa. Se kuuluu lounaiseen suuralueeseen ja Tesoman suunnittelualueeseen. Tesomajärvellä asui 1 280 ihmistä vuonna 2015. Vaikka Tampereen väestömäärä kasvaa, Tesomajärven asukasluku on laskenut selvästi vuoden 1996 noin 1 500 asukkaasta. Tesomajärveä ympäröivät kaupunginosat myötäpäivään etelästä alkaen ovat Rahola ja Ristimäki, Kalkku, Ikuri, Haukiluoma, Lamminpää, Tohloppi sekä Ristimäki (uudelleen). Tesoman suunnittelualueen väkiluku vuonna 2012 oli 7703 (Tampere 215 168).
Tesomajärvi on lähiö, jonka asuntokanta koostuu pääosin 1960-luvulla rakennetuista kerrostaloista. Kaupunginosassa sijaitsevat Tesoman uimahalli ja jäähalli. Vuonna 1970 valmistunut sienen muotoinen Tesoman vesitorni sijaitsee alakoulun yläpuoleisessa mäessä, joka on Tampereen neljänneksi korkein paikka. Vesitornin tilavuus on 5 000 m³.
Halkaisijaltaan noin 300-metrisen ja pinta-alaltaan kuuden hehtaarin laajuisen Tesomajärven molemmilla puolilla on kaupungin uimaranta; luontaisesti järven rannat ovat suoperäiset. Järven syvin kohta on kuusi metriä. Myllyoja on lähdepohjaisen järven laskuoja järven koillisrannalla, oja kulkee Myllypuron ja Ikurin kaupunginosien kautta Nokian Vihnusjärveen, sen itäpäähän.
Historiaa
Tesomajärvi kuuluu siihen alueeseen, joka liitettiin Pohjois-Pirkkalan kunnasta Tampereen kaupunkiin vuoden 1937 alussa. Tesomajärven kaupunginosan ensimmäinen osa-asemakaava vahvistettiin vuonna 1963.
Tesomajärven lähiötä rakennettiin enimmäkseen 1960-luvulla, jolloin vuokra-, osuuskunta- ja omistusasuntojen seuraksi rakennettiin kasvanutta tarvetta varten Tesomajärven kansakoulu, joka käsitti myös kansalaiskoulutiloja. Vuosina 1964–69 Tesomajärven alueelle valmistui yli 800 kerrostaloasuntoa ja väkiluku yli 3 000 asukkaan. 1980-luvulla se kuitenkin laski alle 2 000:een.
Alkuvaiheessa Tesomajärven palveluita olivat lähinnä vain Voiman elintarvikekauppa ja baari sekä E-Öljyn huoltoasema Tesomajärvenkadulla, Ristimäenkadun risteyksen tuntumassa. Alkuun alueen muu palvelu oli lähes olematonta. Niin kirjasto- kuin pankkiautokin vierailivat Kymppikioskin kohdalla (nykyinen Nokian Autogrilli), Tesomankadun ja Ristimäenkadun kulmassa ennen liikekeskuksen rakentamista. Sittemmin linjaa jatkettiin Ikurin Virontörmään eli Tesomajärven länsipuolelle järven ja Ikurin omakotialueen väliin 1970-luvulla rakennetulle kerrostaloalueelle. Ensimmäinen K-kauppa, nimeltään Irma, sijaitsi lastentarhan alakerrassa, osoitteessa Tesomankuja 6. Myöhemmin aloitettiin kauppakeskus Länsitorin rakentaminen Tesomankadun itäpäähän. Länsitori käsitti alun perin lähinnä K-Marketin (kauppiaana ensin Leo Tanskanen, sen jälkeen Simo Lignell, nykyään Ari Ruissalo), mutta laajeni ajan mittaan laajaksi liikekeskukseksi. Länsitorin nimi muuttui myöhemmin Länsikeskukseksi ja K-kaupan nimi Länsiportiksi. Alun perin K-market Länsitori sijoittui osoitteeseen Tesomankatu 2, myöhemmin tehtiin uusi kaupparakennus Tesomankatu 4:ään, ja Tesomankatu 2:n kiinteistö purettiin, ja siihen rakennettiin uusi liikekeskus.
Tesoma tunnettiin aiemmin levottomana ongelmalähiönä. 1980-luvulla Tesomalle tuli oma korttelipoliisi. Varsinkin 70-luvulla alueella oli todella levotonta.
Alkuaikoina kaupunginosaan pääsi junallakin, lättähattu pysähtyi Raholan seisakkeella rautatien tasoristeyksen tuntumassa. Linja-autoliikenteen parantumisen myötä juna lakkasi pysähtymästä, ja tasoristeyskin korvattiin Ristimäen Vanamonkadulta Raholaan johtavalla alikäytävällä, joka puolestaan korvattiin uudella vuonna 2020. Raideliikenneyhteyden paluuta kuitenkin kaavailtiin joko lähijunan tai kaupunkiraitiotien muodossa. Alkuvuodesta 2019 Pirkanmaalta valittiin alueellisen junaliikenteen pilottihankkeeseen joukko ratasuuntia. Näiden joukossa oli yhteys Tampere–Tesoma–Nokia. Hanke käynnistyi loppuvuodesta 2019, ja junaliikenne Tesomalle alkoi vuoden 2021 elokuussa. Kokeilu kestää vuoteen 2022.
Tesoman kirkko vihittiin 1978. Siihen saakka Tesomajärven asukkaat käyttivät Pispalan kirkkoa. Tesomajärvi kuuluu Harjun seurakuntaan.
Tesoman palveluita on määrätietoisesti kehitetty. Palveluiden Tesoma on gentrifikoitunut ja alkuperäiset asukkaat vanhentuneet. Näin kaupunginosa on rauhoittunut huomattavasti.
Vuonna 2018 Tesomajärvelle valmistui uusi kauppakeskus Westeri. Aikaisemmin sen paikalla oli Länsikeskus-niminen liikekeskus, jossa olivat sijainneet Tesoman majatalo, R-kioski, Nordea-pankki, Tiimari ja Länsikirppis. Vanha rakennus purettiin vuoden 2016 alussa ja uuden rakentaminen aloitettiin tämän jälkeen. Tesomajärven koulu lakkautettiin vuonna 2018 ja oppilaat siirtyivät uuteen Tesoman kouluun naapurikaupunginosa Ristimäkeen.
Palvelut
Tesomajärven keskustassa sijaitsee kauppakeskus Westeri, jossa toimivat mm. K-Supermarket Länsiportti sekä Tesoman terveysasema. Kaupunginosan muihin palveluihin lukeutuvat K-Market Tesomajärvenkatu, kirjasto, koulu, uimahalli, jäähalli sekä palloiluhalli. Tesomajärvellä sijaitsee myös Tesoman kirkko.
Lähiseudun palveluja ovat muun muassa Tohlopin kaupunginosassa sijaitseva Tesoman palloiluhalli sekä Ristimäen kaupunginosassa sijaitsevat Tesoman koulu ja Tesoman seisake.
Roanoken siirtokunta
Roanoken siirtokunta oli vuonna 1587 perustettu Englannin ensimmäinen siirtokunta Pohjois-Amerikassa. Siirtokunta jäi pian perustamisensa jälkeen oman onnensa nojaan ja englantilaisten palatessa vuonna 1590 kaikki siirtokunnan asukkaat olivat kadonneet. Heidän kohtalostaan on kehitetty erilaisia teorioita. Siirtokunta sijaitsi Roanokensaarella, joka on nykyisen Yhdysvaltain Pohjois-Carolinan rannikon edustalla.
Taustaa
Englanti oli 1500-luvulla pieni maa oman maanosansa laitamilla. Roanoken siirtokunnan perustaminen oli Englannin ensimmäinen yritys saada jalansijaa uudella mantereella. Monet sen laivaston aluksista harjoittivat merirosvousta ja ryöstelivät etenkin Espanjan Länsi-Intiasta tulevia laivoja. Englantilaislaivojen kapteeneilla oli usein hallitsijan myöntämä kaapparikirja. Englantilaissiirtokunnan perustamista Amerikkaan alettiin suunnitella, jotta merirosvot saisivat jostain helposti tuoreita elintarvikkeita. Siirtokunnassa oli tarkoitus myös jossakin vaiheessa aloittaa Englannissa kysyttyjen raaka-aineiden, kuten sokeriruo'on ja puuvillan, viljely.
Richard Hakluytin teos Tutkielma asettumisesta länteen kannusti englantilaisia valtaamaan Pohjois-Amerikan siirtomaakseen, ja Sir Walter Raleigh lähetti tutkimusretkikunnan Roanoken saarelle.
Siirtokunnan perustaminen
Raleigh ei luopunut siirtokuntasuunnitelmista, vaikka ensimmäinen asutusyritys olikin mennyt mönkään. John White, joka oli käynyt jo aiemmin Roanokessa, nimitettiin uuden siirtokunnan kuvernööriksi. Vuonna 1587 hän lähti kohti saarta mukanaan toistasataa miestä, naista ja lasta. Kahden ja puolen kuukauden merimatkan jälkeen laiva saapui Roanokeen 22. heinäkuuta 1587, ja retkikunta asettui asumaan entisten asukkaiden hylkäämiin rakennuksiin.
Ensimmäiset vaikeudet ilmenivät jo viikon kuluttua, jolloin taskurapuja etsimään mennyt mies löydettiin kallo murskattuna. Asialla olivat selvästi intiaanit. White antoi periksi vaatimuksille kostaa miehen kuolema, mutta siirtolaiset hyökkäsivät erehdyksissä väärän heimon kimppuun. Kun siirtolaiset saareen tuonut laiva alkoi kuukauden kuluttua tehdä lähtöä takaisin, siirtolaiset suostuttelivat Whiten lähtemään sen mukana Englantiin noutamaan elintarvikkeita ja lisää väkeä.
Siirtokunnan loppu
thumb|left|Sana "Croatoan" löydetään puuhun kaiverrettuna siirtokunnan portilta. Kun White saapui Lontooseen, Englannin ja Espanjan välille oli puhjennut sota ja kuningatar oli kieltänyt kaikkia laivoja lähtemästä Englannista, jotta maalla olisi riittävästi kalustoa taistelemaan espanjalaisia vastaan. Kun purjehduskielto lopulta kumottiin, siirtokuntahankkeen alkuperäisten tukijoiden kiinnostus oli laimentunut eivätkä he halunneet enää varustaa uutta retkikuntaa matkaan. Vuonna 1590 Walter Raleigh'n onnistui lopulta löytää muutama laiva, joiden kapteenit olivat halukkaita lähtemään hänen kanssaan Roanokeen.
Vuoden 1590 elokuussa White vihdoin erotti Roanoken horisontissa. Yllättäen White huomasi jotain, joka saattoi olla merkki siitä, että siirtolaiset olivat yhä elossa. Lähellä kohtaa, jossa hän oli hyvästellyt siirtokunnan jäsenet, taivaalle kohosi savupatsas. Seuraavana aamuna aluksesta laskettiin kaksi laivavenettä, joista toiseen White asettui. Kun veneet olivat ehtineet puoliväliin matkaa, White näki toisen savupatsaan kauempana ja käski muuttamaan kurssia. Maihin noustuaan miehet eivät kuitenkaan löytäneet jälkeäkään siirtolaisista.
Alukset siirtyivät saaren pohjoispuolelle ja laskivat ankkurin. Juuri muuta merkkiä siirtolaisista ei löytynyt: yhden puun kaarnaan oli kaiverrettu sana "CRO" ja leirin portinpylvääseen sana "CROATOAN". Croatoan oli sekä läheisen saaren että siellä asuvan paikallisen intiaaniheimon nimi. Pelkästä yhdestä sanasta ei voitu päätellä olivatko siirtolaiset ehkä pakon edessä tai vapaaehtoisesti lähteneen Croatoan-saarelle, joka on nykyinen Hatteras Island – vai oliko Croatoan-heimo ehkä surmannut heidät. Siirtokunta näytti kadonneen kuin maan nielemänä.
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1912
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1912 olivat lajin viidennet SM-kilpailut. Suomen jalkapallomestaruuden voitti Helsingin Jalkapalloklubi. Osanottajia ilmaantui tällä kertaa vain viisi.
Luettelo Alaskan kuvernööreistä
Tämä on luettelo Alaskan kuvernööreistä.
Alaskan kuvernööri on Alaskan hallinnon päämies ja Alaskan asevoimien ylipäällikkö. Kuvernöörillä on velvollisuus valvoa osavaltion lakeja ja valta vahvistaa uudet lait. Lisäksi kuvernöörillä on veto-oikeus Alaskan uusiin lakiesityksiin. Alaskassa kuvernöörin virkakausi kestää neljä vuotta.
Nykyisenä kuvernöörinä toimii Mike Dunleavy, joka aloitti virassaan 3. joulukuuta 2018.
Alaskan piirin kuvernöörit
Alaska toimi vuodesta 1884 vuoteen 1912 Alaskan piirinä Yhdysvaltojen alaisuudessa. Tuolloin Alaskan kuvernöörin valitsi Yhdysvaltain silloinen presidentti.
Alaskan territorion kuvernöörit
Vuonna 1912 Alaskan piiri organisoitiin ja se muutettiin Alaskan territorioksi. Yhdysvaltain istuva presidentti valitsi Alaskan kuvernöörin aina vuoteen 1959 asti, jolloin Alaskasta tuli Yhdysvaltojen 49. osavaltio.
Alaskan osavaltion kuvernöörit
Kun Alaska liittyi Yhdysvaltoihin 3. tammikuuta 1959, alettiin uuden osavaltion kuvernööri valita kansanäänestyksellä. Kuvernööreistä viisi on ollut demokraattisen, kuusi republikaanisen sekä yksi Alaskan Independence -puolueen edustajia.
Kootut levyt osa 8 (Olavi Virta)
Kootut levyt osa 8 on vuonna 1994 julkaistu Olavi Virran kokoelmalevy, johon on koottu hänen levytyksiään vuodelta 1952.
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1911
Alkuerät
Helsinkiläisten osalta karsinnat alkoivat 7. lokakuuta ja myös maalaisseurat Turku ja Vaasa kamppailivat ottelunsa Helsingissä 8. lokakuuta. Samana päivänä Viipurin Reipas voitti ystävyysottelussa pietarilaisen Unitaksen 8–1. HJK ja KIF pelasivat tasan ja uusintaottelu käytiin 10.10. Viipurissa oli kaupungin edustaja välieriin ratkaistu jo 1.10.
Abigail Mac
Abigail Mac (s. 2. kesäkuuta 1988 Baltimore, Maryland) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä, joka aloitti uransa vuonna 2012. Hän on toiminut Penthousen mallina.
Jalkapallon suomenmestaruuskilpailut 1911
Välierä
Välierät määrättiin pelattavaksi 15.10. sen jälkeen kun Ruotsi ilmoitti peruuttavansa maaottelun Suomea vastaan kyseisenä päivänä. Helsingissä HJK ja IFK pelasivat sateen ja pakkasen jäljiltä pehmeällä kentällä tasan 0–0, vaikka IFK:n hyväksi tuomittiin ottelussa rangaistuspotkukin. Seuraavana päivänä Palloliitto sulki Viipurin Reippaan kilpailusta, koska se ei suostunut pelaamaan Turussa. Helsinkiläisten ensimmäinen uusinta käytiin 18.10. ja se päättyi jälleen maalittomaan tasapeliin. Sunnuntaina 22.10. sitten toteutui lopulta tuo Suomen jalkapallomaajoukkueen ensimmäinen maaottelu, tai liitto-ottelu, kuten termi tuohon aikaan kuului. Ruotsi voitti Helsingissä käydyn kamppailun 5–2 (1–2). Lopulta 29.10. toisessa uusintaottelussa HJK onnistui voittamaan HIFK:n. Samana päivänä Viipurin Reipaskin suostui ottelemaan Turussa paikallista IFK:ta vastaan. ÅIFK oli tyly isäntä maalein 8–0.
*Reipas luovutti.
Loppuottelu
Pelattiin Helsingissä 5. marraskuuta ja siinä kohtasivat paikallinen HJK ja IFK Turusta. Ottelun alla IFK:ta pidettiin jonkinasteisena ennakkosuosikkina. Kamppailun voitti kuitenkin HJK ja voittonumerot muodostuivat yllättävänkin selkeiksi.
Suomen mestarit
Maalivahti: Niilo Tammisalo, Puolustajat: Eino Soinio, Jalmari Holopainen, Tukimiehet: Viljo Lietola, Kaarlo Soinio, Pauli Ahlgren, Hyökkääjät: Tuure Tornivuori, Akseli Toivonen, Artturi Nyyssönen, Arvo Eerikäinen, Lauri Tanner
Oulun Konepaja
thumb|240px|Oulun Konepajan rakennuksia Pikisaaressa 1880-luvulla. Oulun Konepaja Oy (Uleåborgs Mekaniska Werkstads Aktiebolag) oli suomalainen metalliteollisuusyritys, joka toimi Oulun Pikisaaressa.
Konepajan perusti englantilainen Herbert Barry vuonna 1873. Hän oli Kurimon ja Ämmän ruukkien omistajan The Finland Charcoal Iron Works Companyn toimitusjohtaja. Barry näki konepajassa mahdollisuuden jalostaa ruukkien tuottamaa rautaa, etenkin kun pohjoissuomalaisen puunjalostusteollisuuden laajentuminen loi kysyntää konepajatuotteille. Barry ei kuitenkaan ehtinyt käynnistää konepajan toimintaa, jo vuonna 1874 hän myi konepajan maanmiehelleen W. F. Songeylle, joka vei perustamistoimet päätökseen samana vuonna. Rautateollisuuden suhdanteet kääntyivät kuitenkin laskuun ja ruukkiyhtiö ajautui konkurssiin 1878, jolloin myös Songey lähti Suomesta. Konepajan johtajaksi nousi vaasalainen insinööri Karl Löjfhjelm, joka lopulta nosti yhtiön taloudellisesti turvatulle pohjalle. Konepaja rakennettiin Pikisaaren kaupunginpuoleiseen osaan.
Konepaja valmisti monenlaisia käyttöesineitä kuten valurautaisia ja taottuja ruoanlaittovälineitä, työkaluja, peltiä ja muuta käyttötavaraa. Merkittävintä tuotantoa olivat kuitenkin konepajan valmistamat sahakoneistot sekä laivanrakennus. Konepaja toimitti sahakoneistoja ainakin Kestilän sahalle, Korkeasaaren sahalle, Saaren sahalle ja Röytän sahalle. Ensimmäiset konepajan valmistamat laivat olivat "Alku" ja 1878 valmistunut "Wilho", joka liikennöi Oulun alueella vuoteen 1888 asti.
Sotien jälkeen konepajan tuotannosta suurin osa meni Sotevan kautta Neuvostoliittoon sotakorvauksina. Oulun Konepajan tehtäväksi annettiin hioma- ja jyrsinkoneita, säiliöitä, pumppuja ja lumpunkeittimiä.
Oulun Konepaja Oy myytiin 1950–luvulla Raahe Oy:lle. Konepajan toiminta Pikisaaressa loppui 1970–luvulla.
Zhuhai
Zhuhai on prefektuuritason kaupunki Guangdongin maakunnan eteläosassa Kiinassa Macaon pohjoispuolella. Kaupungin keskusta sijaitsee Helmijoen suistoalueella, linnuntietä noin 100 kilometriä maakunnan pääkaupunki Kantonista etelään. Kaupungin väkiluku on 1,56 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 1 688 neliökilometriä (toisen lähteen mukaan 1 724,32 km²).
rajoittuu lännessä Jiangmenin, pohjoisessa Foshanin ja Zhongshanin prefektuuritason kaupunkeihin. Eteläpuolella on Macao ja Etelä-Kiinan meri.
Zhuhaista tuli 1980-luvulla erityistalousalue. Zhuhai Jinwanin lentoasema (aiemmin nimeltään Zhuhai Sanzaon lentoasema) palvelee kaupunkia ja sen ympäristöä.
Kaupungin lähistöllä sijaitsee moottorirata Zhuhai International Circuit, jossa järjestetään muun muassa FIA GT Championship ja A1 Grand Prix -sarjojen osakilpailut.
Cygnus
Cygnus tarkoittaa seuraavia:
Zhuhai
Hallinnollinen jako
Zhuhain prefektuuritason kaupunki jakautuu hallinnollisesti kolmeen kaupunkipiiriin ja kolmeen erityistalousalueeseen.
Hannu Aravirta -palkinto
Hannu Aravirta -palkinto on jääkiekon U20-sarjassa vuosittain jaettava palkinto. Palkinto annetaan liigan parhaalle valmentajalle. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 2011, jolloin sen sai Hämeenlinnan Pallokerhon Antti Pennanen. Jääkiekkoliitto julkisti 62 uutta pelaajapalkintoa marraskuussa 2010.
Turun Seudun Energiantuotanto
Turun Seudun Energiantuotanto Oy (TSE) on Turun alueella toimiva useiden tahojen omistama energiantuottaja, joka perustettiin nimellä Turun Seudun Maakaasu ja Energiantuotanto Oy. Nimi vaihdettiin vuoden 2013 huhtikuussa.
Edvard Kurko
Edvard Eerikinpoika Kurko (17. toukokuuta 1887 Virolahti – 25. syyskuuta 1918 Helsinki) oli vehkalahtelainen punapäällikkö Suomen sisällissodassa 1918. Ammatiltaan hän oli sekatyömies. Kurko jäi sisällissodan lopussa kiinni ja joutui Suomenlinnan vankileirille. Hänet teloitettiin Suomenlinnassa syyskuussa 1918.
Turun Seudun Energiantuotanto
Turun kaupungin omistama Turku Energia Oy omistaa yrityksestä 39,5 prosenttia, Fortum Oyj 49,5 prosenttia, Raisio 5 %, Kaarina 3 % ja Naantali 3 %.
Osakkaiden 28. joulukuuta 2011 allekirjoittamalla sopimuksella Turun, Kaarinan, Raision ja Naantalin energiantuotannosta vastaa TSE vuoden 2012 alusta lähtien. TSE:n hallintaan siirtyvät myös Fortumin Naantalin voimalaitos, Turku Energian Orikedon biolämpölaitos ja Turun jätteenpolttolaitos sekä Kakolan lämpöpumppulaitos. Alueen kaukolämpöverkot vuokrataan Turku Energialle. TSE myy sähkön osakkailleen, kaukolämmön Turku Energialle ja höyryn Fortumille.
Naantalissa Ladvo-Venkan alueella Isosuolla on TSE:n tuhkankaatopaikka eli Härkäsuon kaatopaikka, joka oli aikaisemmin Fortumin omistuksessa. Keväällä 2019 TSE kertoi suunnittelevansa paikalle biopolttoaineterminaalia ja aikaisempaa laajempaa tuhkanläjitysaluetta. Näiden yhteenlaskettu pinta-ala olisi yli 20 hehtaaria. Rakennuksia ei paikalle ole tulossa, mutta mittavat maanrakennustyöt maksavat noin 2 miljoonaa euroa. Terminaalissa murskattaisiin puuta ja se toimisi varmuusvarastona. Hanketta perustellaan TSE:n Naantalin monipolttoainevoimalaitoksen toimintavarmuuden parantamisella.
Wimbledonin tennisturnaus 2019 – miesten nelinpeli
Mike Bryan ja Jack Sock oli puolustava mestaripari, mutta Sock ei pelannut tänä vuonna. Mike Bryan pelasi veljensä Bob Bryanin kanssa.
Turnauksen voittivat Juan Sebastián Cabal ja Robert Farah.
Trump Tower
Trump Tower on New Yorkin Manhattanilla osoitteessa 725 Fifth Avenue sijaitseva, Donald Trumpin rakennuttama 58-kerroksinen pilvenpiirtäjä. Rakennus on 202 metriä korkea. Pilvenpiirtäjä toimii Trumpin yrityksen, Trump Organizationin, pääkonttorina. Rakennuksen omistaa Donald Trump. Sen kattohuoneisto on hänen henkilökohtaisessa käytössään.
Rakentaminen aloitettiin vuonna 1979 ja avajaisia vietettiin marraskuussa 1983. Avajaisten aikaan rakennus oli Manhattanin korkein asuinrakennus. Rakennuksen ensimmäisissä kerroksissa on vesiputous ja kauppakeskus. Ylemmissä kerroksissa on toimistotiloja sekä asuntoja. Rakennuksesta on tullut yksi New Yorkin käydyimmistä turistikohteista.
Palmulainen
Palmulainen (Dulus dominicus) on omaan heimoonsa kuuluva varpuslintu. Palmulainen on luokiteltu elinvoimaiseksi, eikä määrän oleteta vähenevän yli 30 % seuraavaan 10 vuoteen. Palmulainen luokitellaan toisinaan tilhien heimoon, vaikkakin nykyään yleisempi käsitys on se, että palmulainen kuuluu omaan heimoonsa ja sukuunsa, joiden ainoa laji se on. Palmulainen on Dominikaanisen tasavallan kansallislintu.
Elinympäristö
Palmulaista tavataan avoimilla alueilla, joissa on vähän puita. Sitä tavataan pääosin alankojen palmusavanneilta, mutta se sopeutuu myös kaupunkien puistoihin ja puutarhoihin.
Lisääntyminen
Palmulaiset rakentavat lähes kaksi metriä leveän ja yli metrin korkean pesän palmunoksista. Pesää rakentaa yleensä 14 yksilöä, jotka jakavat pesän 7 osaan. Pesiessään samassa pesässä vaaran huomaaminen on helpompaa, kun tarkkailijoita on enemmän. Palmulaiset laajentavat joka vuosi pesäänsä, kunnes se voi lopulta olla jopa kaksinkertainen alkuperäiseen nähden.
Pesintä tapahtuu maalis-kesäkuussa. Pesä on yleensä palmussa, erityisesti Roystonea-suvun palmuissa. Jos sopivaa palmua ei ole tarjolla, voi pesä sijaita myös muussa puussa tai vaikkapa puhelinpylväässä. Valmiissa yhteispesässä voi olla jopa 30 erillistä asuntoa, joissa on oma sisäänkäynti. Naaras munii 2–4 munaa.
Ravinto
Palmulaisten ravinto koostuu kukista, marjoista ja hedelmistä.
Ihmiskoe
Ihmiskoe on ihmisen käyttöä tieteellis-teknisessä kokeessa kohdistamalle ihmiseen ärsykkeitä (kemikaaleja, ääniä, informaatiota, lääkkeitä tai muita olosuhteita) ja tarkkailemalla ärsykkeen vaikutuksia.
Ihmiskokeilla testataan esimerkiksi lääkkeitä ja ravintoaineita. Näitä kokeita säännellään muun muassa lääketieteellistä tutkimusta koskevan lain perusteella.
Ihmiskokeisiin liittyvä lainsäädäntö Suomessa
Ihmiskokeiden suorittamista säädellään Suomessa muun muassa tutkimuslain ja kudoslain avulla. Ihmisellä tehtävää lääketieteellistä tutkimusta ei saa aloittaa ilman eettisen toimikunnan puoltavaa lausuntoa.
Enrique Osses
Enrique Roberto Osses Zenkovic (s. 26. toukokuuta 1974 Santiago, Chile) on chileläinen jalkapalloerotuomari. Hän on toiminut kansainvälisenä erotuomarina vuodesta 2005 alkaen.
Osses kuului maaliskuussa 2013 FIFAn julkistamalle listalle, jossa oli yhteensä 52 erotuomarikandidaatin nimet, jotka ovat ehdolla tuomitsemaan vuoden 2014 MM-kilpailuihin.
Cassiopeia
Toiminta
Kuoron taiteellinen toiminta on hyvin monimuotoista. Ohjelmiston eräänlaisen peruspilarin muodostavat jokavuotiset konsertit vapunpäivänä ja itsenäisyyspäivänä. Näiden lisäksi Cassiopeia järjestää vuosittain vaihtelevan määrän omia konsertteja. Merkittävässä osassa ovat myös erinäiset esiintyjävierailut joko lauluryhmissä tai koko kuoron voimin.
Cassiopeia harjoittelee yliopiston lukuvuoden aikana säännöllisesti keskiviikkoiltaisin klo 18.30–21.00. Viikkoharjoituksia täydentävät viikonloppuleirit, joita pyritään järjestämään sekä syksyllä että keväällä kaksi. Kuoroleirit tuovat harjoitusrutiineihin vaihtelua, koska osa niistä järjestetään Oulun ulkopuolella. Lukukausittain järjestetään myös vaihteleva määrä naisten ja miesten omia saunailtoja, joissa harjoitellaan saunomisen ohessa nais- ja mieskuorokappaleita.
Uuden-Seelannin jousikvartetti
Uuden-Seelannin jousikvartetti on uusiseelantilainen jousikvartetti, joka perustettiin vuonna 1987. Se on esiintynyt myös Uuden-Seelannin sinfoniaorkesterin ja BBC:n skotlantilaisen sinfoniaorkesterin kanssa. Kvartetti on levyttänyt muiden muassa Béla Bartókin, Claude Debussyn ja Maurice Ravelin jousikvartettoja.
Pagetin maitorauhastauti
Pagetin maitorauhastauti (morbus Paget) on harvinainen rintasyöpämuoto, rintarauhasen pahanlaatuinen kasvain, joka alkaa maitorauhastiehyistä ja leviää ihottuman kaltaisena muutoksena nänniin ja nännipihaan. Pagetin maitorauhastauti hoidetaan leikkauksella.
Neuvostotasavaltojen vaakunat
thumb|200px|right|[[Neuvostoliiton vaakuna]] Neuvostotasavaltojen vaakunat olivat neuvostotasavaltojen tunnuksia. Niissä kaikissa esiintyi sirppi ja vasara ja punainen tähti. Kaikissa vaakunoissa esiintyi myös nouseva aurinko Armenian ja Georgian SNT:n vaakunoita lukuun ottamatta (Latvian SNT:n vaakunassa aurinko voidaan tulkita myös laskevaksi). Vaakunoissa kuvattiin kullekin neuvostotasavallalle ominaisia maataloustuotteita, esimerkiksi Aasian tasavalloissa puuvillaa, Euroopassa vehnää ja viinirypäleitä, sekä muita kulttuurisia ja maantieteellisiä piirteitä. Kaikissa vaakunoissa oli Neuvostoliiton tunnuslause ”Kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen!” tasavallan virallisella kielellä ja venäjäksi. Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991 suurin osa tasavalloista otti käyttöön neuvostoaikaa edeltäneet tunnukset. Valko-Venäjä otti neuvostoaikaiseen vaakunaan perustuvan uuden vaakunan käyttöön kansanäänestyksen jälkeen vuonna 1995. Myös Uzbekistanin ja Tadžikistanin vaakunat perustuvat neuvostoaikaiseen vaakunaan. Azerbaidžanin ja Kirgisian vaakunat ovat samoin säilyttäneet osia neuvostovaakunasta.
Neuvostotasavaltojen vaakunat vuonna 1991
Galleriassa on kunkin neuvostotasavallan viimeisin hyväksytty vaakuna ennen Neuvostoliiton hajoamista. Vaakunan yhteydessä on mainittu suluissa vuodet, jolloin se on ollut käytössä.
Vaakunoiden aiemmat versiot
Neuvostoliiton alkuaikoina vaakunoissa saattoi olla tekstiä useammalla kuin kahdella kielellä. Myöhemmin vaakiintui käytäntö kirjoittaa motto ja nimi vain venäjäksi ja tasavallan pääkielellä. 1920- ja 1930-lukujen vaakunoiden tyyli myös poikkesi jonkin verran myöhemmästä.
Autonomisten sosialististen neuvostotasavaltojen vaakunat
Autonomiset sosialistiset neuvostotasavallat käyttivät tunnuksenaan sen neuvostotasavallan vaakunaa joihin ne kuuluivat siten että vaakunaan oli vaihdettu ASNT:n nimi ja Neuvostoliiton tunnuslause ASNT:n virallisilla kielillä. Erittäin monikansallisen Dagestanin ASNT:n vaakunassa tunnuslause oli peräti yhdellätoista eri kielellä, ja vaakuna poikkesi ulkonällisesti jonkin verran muista. Ennen toista maailmansotaa jotkut ASNT:t käyttivät täysin omaa vaakunaansa.
Triviaa
Koska Itämeri sijaitsee Latvian länsipuolella, voi Latvian SNT:n vaakunassa kuvatun nousevan auringon tulkita myös laskevaksi. Kuurinmaalta voi kuitenkin nähdä myös auringon nousevan Riianlahden ylle.
Turkki protestoi Araratin sisällyttämistä Armenian SNT:n vaakunaan, koska vuori on osa sen aluetta. Ulkoasiainkomissaari Georgi Tšitšerin vastasi kysymällä, väittääkö Turkki myös Kuun kuuluvan sille, koska puolikuu on kuvattu Turkin lipussa.
Armenian ja Georgian SNT:n vaakunat ovat ainoat neuvostotasavaltojen vaakunat, jotka ovat täysin pyöreitä ja joissa ei ole kuvattu auringonnousua. Tadžikistanin SNT:n vaakuna on ainoa, jossa punainen tähti ei ole vaakunan yläreunassa.
Katrina Jade
Katrina Jade (s. 31. lokakuuta 1991 Kalifornia) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornoelokuvissa näyttelemisen hän aloitti vuonna 2014. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Agglutinaatio (kielitiede)
Agglutinaatio on kielitieteellinen ilmiö, jossa sanoja muunnetaan säännönmukaisesti lisäämällä sanavartaloon affikseja tai jossa kaksi aiemmin itsenäistä sanaa sulautuvat yhdeksi. Suomen kieli on tässä merkityksessä agglutinatiivinen kieli, koska se luottaa sananmuodostuksessaan ja ääntämyksessäänkin perussanavarastoon, jonka sanoista muodostetaan uusia yhdistämällä niihin kieliopillisia morfeemeja. Puhtaasta agglutinaatiosta on kyse, kun morfeja voidaan asettaa peräkkäin ilman yksittäisten morfien merkityksien hämärtymistä.
Agglutinaatiossa sanavartalo pysyy ennallaan, kun päätteitä tai etuliitteitä lisätään. On täysin kielen säännöistä riippuvaista, mihin affiksi lisätään. Se voi käyttää pelkästään etuliitteitä, etuliitteitä sekä jälkiliitteitä tai joskus jopa sisäliitteitä. Lisäksi kaikilla tunnetuilla agglutinoivilla kielillä on myös joitakin fuusioituvien eli flekteeraavien kielten kuten latinan piirteitä, niin ettei erilaisten liitteiden liittämistapa ole täysin säännöllinen edes yleistasolla. Agglutinaatiota on myös sanojen yhdistyminen. Agglutinoituneita sanoja ovat muun muassa "sellainen" sanoista sen lainen ja ranskan "encore" latinan sanoista hanc horam.
Suomi on varsin tyypillinen agglutinoiva kieli siinä mielessä, että se kasaa liitteensä sanavartalon jälkeen varsin säännöllisesti. (Vrt. "koti", josta voidaan johtaa jopa muoto "kotoutumistaminen".) Historiallisesti tunnetuin esimerkki kielestä, joka käyttää yhtaikaa kaikkia näitä keinoja, lienee navajo, jota on tuon ominaisuutensa tähden käytetty puhuttuna salakirjoitusjärjestelmänä toisen maailmansodan aikana.
Kielihistoria
Agglutinaatio ei itsessään ole merkki kielten välisistä sukulaisuussuhteista.
Maailman kielten joukossa agglutinoivat kielet ovat melko yleisiä, ja niitä esiintyy varsin monissa kielikunnissa. Kielihistoriallinen kehitys niin agglutinoivaa kieltä kohti kuin eroon siitä tuntuu olevan säännöllistä sekä riippumatonta kielikuntien sisällä.
Tavallinen kielen kehityskulku tuntuu joka tapauksessa johtavan agglutinaatiosta isoloivaan kielenkäyttöön kuten kiinassa ja englannissa, säilyttäviin kieliin kuten itämerensuomeen, koreaan sekä japaniin, kuten myös erittäin monimutkaisiin kieliin kuten Amerikan alkuperäiskansojen puhumat ketšualaiset ja uto-asteekkilaiset kielet sekä inuittikielet. Tämä tekee jossain määrin kielihistoriasta varsinkin agglutinoivien kielten kohdalla vaikeaa tulkita.
He Wenna
thumb|He Wenna vuonna 2008. He Wenna (s. 19. tammikuuta 1989 Xinluo, Longyan, Fujian) on kiinalainen trampoliinivoimistelija.
Wenna on osallistunut olympialaisiin kaksi kertaa, kesäolympialaisiin 2008 ja kesäolympialaisiin 2012. 2008 hän sijoittui lajissaan ensimmäiseksi ja 2012 kolmanneksi.
Rytmiradio Lahti
Rytmiradio Lahti oli Lahdessa toiminut kaupallinen paikallisradio. Toimiluvanhaltija oli Radioaktiivit Oy. Rytmiradio Lahti aloitti lähetyksensä 7. joulukuuta 1987. Aseman toiminta päättyi suurelle yleisölle hämäriksi jääneiden syiden vuoksi toukokuussa 1999.
Lähetystaajuus oli 96,6 MHz, lähetysteho 100 wattia ja lähetysantennin sijaintipaikka oli Lahden suurmäessä. Aseman juontajina toimivat muun muassa Vesa Olkkonen, Antero Mertaranta, Matti Eve, Marcus Ziemann, Samuli Aaltonen ja Tomi Hilvo. Mertaranta toimi myös kanavan jalkapallo- ja jääkiekkoselostajana.
Ohjelmia
Aamiaispöytä, Pitkä lounas, Yöpöllö, Rokataan taas, Lahti tarjottimella, London calling - BBC:n suomenkieliset uutiset, Lahden lista, Eurochart Top 100, Valomerkki, Gospelpastorit.
Davíð Stefánsson
pienoiskuva|Davíð Stefánsson vuonna 1929. Davíð Stefánsson (21. tammikuuta 1895 Fagriskógur, Eyjafjördur, Islanti – 1. maaliskuuta 1964 Akureyri, Islanti ) oli islantilainen kirjastonhoitaja, runoilija ja novellisti. Hän uudisti Islannin runoutta vuonna 1919 ilmestyneellä kokoelmallaan Svartar fjaðrir. Muita teoksia: Kvæði (1922, 'Runot' ), Kveðjur (1924, 'Terveisiä') ja Ný Kvæði (1929, 'Uudet runot').
Kansansatuun pohjautuva Kultainen portti on hänen näytelmistään menestynein.
Bulbulirastas
Bulbulirastas (Arcanator orostruthus) on harvinainen afrikkalainen kapinmesikkolaji. Se kasvaa noin 17 senttimetriä pitkäksi. Sen selkäpuoli on oliivinvihreä, vatsapuoli vaaleampi ja kirjava. Toisinaan laji luetaan kuuluvaksi heimoon Modulatricidae.
Madeleinen kulttuuri
thumb|right|200px|Madeleine-kauden väkäsharppuunoita.
Madeleine-kulttuuri oli viime jääkauden loppupuolen metsästyskulttuuri alkujaan Etelä-Ranskassa ja Pohjois-Espanjassa 20 500–13 400 kalenterivuotta sitten. Kulttuuri tunnetaan parhaiten luolamaalauksista ja luisista väkäsharppuunoista sekä peuranmuotoisista keihäänheittimistä. Madeleine-kulttuuri edustaa myöhäisjääkauden Euroopan läntistä haaraa, joka levitti vaikutustaan laajalle Eurooppaan ja myös Venäjälle.
Madeleine-kulttuurin ihmisiä pidetään vain peuranmetsästäjinä, mutta kulttuurin edustajat metsästivät myös hevosia ja muuta suurriistaa. Ranskasta löydetty punaokralla värjätty nainen söi hammastutkimusten mukaan enimmäkseen hevosenlihaa. Asuttiin esimerkiksi talvet Dodgognessa Ranskassa, mutta keväällä seurattiin peuroja niiden vaeltaessa rannikolle, mikä voidaan päätellä simpukoista. Jos nykyisistä alkuperäiskansoista tehdyt johtopäätökset ovat oikeita, yhteiskunta koostui suurista 500–800 hengen klaaneista, jotka olivat jakaantuneet 20-70 ihmisen ryhmiin. . Tätä vahvistaa se, että Les Eyziessä asui neljässä kalliosuojassa ehkä 400–600 ihmistä. .
Madeleinen kulttuurin liittyy isälinjan haploryhmät IJK ja I. Äitilinjan ryhmiä ovat R0, R1b, U5b ja U8a Saksassa ja Belgiassa.
Bulbulirastas
Bulbulirastas liikkuu metsän alikasvoksessa erityisesti runsaan inkiväärikasvuston (Zingiberaceae) suojassa, ja syö lehvästön hyönteisiä ja muita pieniä selkärangattomia.
Madeleinen kulttuuri
Synty
thumb|right|300px|Madeleinen kulttuurin alue Euroopassa.
Madeleinen kulttuuri syntyi Ranskassa tai Pohjois-Espanjassa. Kulttuuri, joista se on voinut kehittyä, on Gravetten tai Aurignacin kulttuuri. . Madeleinen kulttuuri erottuu aiemmista kulttuureista siten, että se käytti erityisen runsaasti luuta harppuunoiden ja keihäänkärkien tekoon. Myös Gravetten kulttuurin loppupuolella käytettiin runsaasti luuta ja sitä vaihetta kutsutaankin Alku- eli Proto-Madeleinen kaudeksi. Tämän jälkeen yleistyi Solutrén kulttuurissa runsas ja taidokas kiven käyttö. Solutrén kulttuurin jälkeen kehittyttä Badegoulen kulttuuria pidetään monesti Madeleinen kulttuurin ensimmäisenä vaiheena. Tämä on päätelty muun muassa siitä, että aivan Madeleinen kulttuurin alussa siinä käytettiin Badegoulen kulttuurille luonteenomaisia litteitä ja pyöreähköjä pieniä kiviteriä, ”racletteja”.
Madeleine-kulttuurin kauden jako
Nykyään käytetty aikajako Ranskan alueella:
Madeleinen kulttuurin alue ja löytöpaikkoja
Madeleine-kulttuuri levisi lähes koko Länsi-Euroopan mannermaalle. Se kattoi suunnilleen Ranskan, Keski- ja Etelä-Saksan sekä Espanjassa Pyreneiden ja Sistema Ibericon pohjoisosat ulottuen miltei Madridiin asti. Välimeren rannikolla kulttuuri ulottui lähelle Barcelonaa ja idässä Marseillen ja Nizzan välille Alppien juureen. Keski-Euroopassa Madeleinen kulttuurin raja oli Alpit Geneven Bodenseen-linjalla ja Nürnbergin ja Münchenin välissä ja Tonava Tšekin tienoilla. Idässä kulttuuri ulottui Wienin ja Brnon tienoille Tšekin itärajan tuntumaan. Kulttuurin koillisraja kulki suunnilleen Sudeetit — Elba-linjalla. Pohjoisessa raja kulki Jyllannin niemimaan eteläosassa siten että niemimaan länsiosa kuului Madeleine-kulttuuriin. Britteinsaarilla raja kulki Leedsistä ja Manchesterista etelään ja Kingston upon Hullista ja Bristolin pohjoispuolelta aivan Walesin eteläisten vuorten rinteille.
Madeleine-kulttuuri ei ollut levinnyt koko Ranskaan. Esimerkiksi Atlantin rannikolta lähtien noin 100 km:n leveydeltä Ranskasta ei ole löydetty Madeleine-kulttuurin asutusta. . Jo Madeleinen IV-vaiheessa kulttuuri levisi Keski-Ranskaan Tours-Orleans-Nancy-linjalle ja lännessä Limognesin pituuspiirille. Se laajeni Etelä-Saksaan Reinin yläjuoksulle ja koko Baijeriin ja Baden-Württenburgiin.
Suuria kulttuuriin liittyvien löytöjen keskittymiä on pohjoisessakin, toisin kuin aiempina kylmempinä aikoina.
Kenraalikuvernööri
Kenraalikuvernööri on suurehkon hallinnollisen alueen ylin sotilas- ja siviiliviranomainen. Suomella oli kenraalikuvernöörejä jo Ruotsin vallan aikana (muun muassa Pietari Brahe), mutta suurempi merkitys on Venäjän keisarin vuonna 1808 Suomeen perustamalla samannimisellä viralla: kenraalikuvernööri toimi Suomen autonomian aikana senaatin puheenjohtajana ja sotaväen korkeimpana päällikkönä.
Bulgarian–Bysantin sota (981–1018)
Bulgarian–Bysantin sota (981–1018) käytiin keisari Basileios II:n ollessa Bysantin valtaistuimella. Sodan aloitti Bysantti tarkoituksenaan alistaa itsenäisenä pysynyt Länsi-Bulgaria, jonka pääalue oli Albanian seudulla ja jota johti tsaari Samuil. Bysantti kukisti vastustajansa vähä vähältä vuosien kuluessa, ja ratkaisevana kamppailuna oli Bysantin murskavoittoon päättynyt Kleidionin taistelu 1014. Samuilin veljenpoika Vladislav jatkoi taistelua, mutta kärsi lopullisen tappion vuonna 1018 Dyrrhachiumissa eli nykyisessä Durrësissa Albaniassa. Sodan seuraus oli, että Bulgaria liitettiin provinssina Bysantiin. Tähän päättyi ensimmäinen Bulgarian valtakunta.
Samux
Samux on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kurajoen varrella 362 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on Samuxin piirin keskus. Asukkaita on 6 100 henkeä (vuonna 2010).