cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donato Bilancia
Donato Bilancia (10. heinäkuuta 1951 Potenza – 17. joulukuuta 2020 ) oli italialainen sarjamurhaaja, joka tappoi seitsemäntoista ihmistä Liguriassa vuosina 1997–1998. 12. huhtikuuta 2000 hänet tuomittiin seitsemääntoista elinkautiseen murhista ja neljääntoista lisävankeusvuoteen Lorena Castron murhan yrityksestä.
Potenzassa syntynyt Bilancia muutti perheineen Genovaan vuonna 1956. Hänellä oli ongelmallinen nuoruus, ja hän teki varkauksia ja murtoja rahaa saadakseen. Vuonna 1982 hänen veljensä tappoi vauvansa ja itsensä. Tapahtunut järkytti Bilanciaa syvästi. Vuonna 1990 hän joutui koomaan auto-onnettomuuden seurauksena. Hän kärsi myös peliriippuvuudesta.
Bilancia tappoi aluksi muita pelureita, joiden huijaamaksi koki joutuneensa. Hän alkoi pian tappaa myös muita, muun muassa prostituoituja. Bilancia pidätettiin lopulta 6. toukokuuta 1998. Hän tunnusti murhat, myös ensimmäisen uhrinsa Giorgio Centanaron murhan (16. lokakuuta 1997), joka oli alkujaan mennyt läpi luonnollisena kuolemana. Bilancia kertoi tappaneensa ihmisiä täysin itsenäisesti ja oma-aloitteisesti, mutta ei osannut antaa selitystä teoilleen.
Jaan Poska
Jaan Poska (24. tammikuuta (J: 12. tammikuuta) 1866 Laiuse – 7. maaliskuuta 1920 Tallinna) oli virolainen poliitikko, joka toimi Tallinnan kaupunginjohtajana 1913–1917 sekä Venäjän väliaikaisen hallituksen nimittämänä kuvernööriä vastaavana Viron kuvernementtikomissaarina huhtikuusta marraskuuhun 1917.
Hän järjesti maapäivien vaalit kesällä 1917 vasemmiston toimeenpanevien komiteoiden lykkäyspyrkimyksistä huolimatta. Myöhemmin Poska toimi vuonna 1920 Viron ja Neuvosto-Venäjän välisen Tarton rauhansopimuksen neuvotelleen virolaisen rauhanvaltuuskunnan puheenjohtajana sekä Viron ensimmäisenä ulkoministerinä. Hän kuoli kuukauden kuluttua Tarton rauhansopimuksen solmimisesta.
Katso myös
upright=0.6|left|thumb|Jaan Poskan kuolinnaamio.
Vasil Garvanliev
Vasil Garvanliev (s. 2. marraskuuta 1984 Strumica, Makedonian ST, Jugoslavia), tunnettu myös taiteilijanimellään Vasil, on pohjoismakedonialainen ihmelapsitähti, kuorosolisti, klassinen oopperalaulaja ja poplaulaja. Hänen oli tarkoitus edustaa Pohjois-Makedoniaa kappaleella "You" vuoden 2020 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. Ne kuitenkin peruttiin koronaviruspandemian vuoksi, ja Vasil valittiin sen sijaan Pohjois-Makedonian edustajaksi vuoden 2021 kilpailuun. Hänen vuoden 2021 edustuskappaleensa on nimeltään "Here I Stand". Hän kilpaili ensimmäisessä semifinaalissa, jossa hän sijoittui kuudeksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Rivières du Sud
thumb|Rivières du Sud vuonna 1889 Rivières du Sud oli Ranskan siirtomaa-aikainen osa-alue osana Ranskan Länsi-Afrikkaa, käsittäen suunnilleen nykyisen Guinean rannikkoalueet. Vaikka tätä nimitystä käytettiinkin 1700-luvulta 1900-luvulle asti, hallinnollinen osa-alue kuitenkin oli olemassa vain vuosina 1882–1891.
Vasil Garvanliev
Vasil on toiminut myös taustalaulajana Pohjois-Makedonian esityksessä vuoden 2019 Euroviisuissa. Tuolloin Pohjois-Makedoniaa edusti Tamara Todevska kappaleella "Proud".
Biografia
Garvanliev syntyi 2. marraskuuta 1984 Strumicassa Makedonian sosialistisessa tasavallassa Jugoslaviassa. Hän aloitti musiikkiuransa jo 7-vuotiaana ja esiintyi joillakin suosituimmilla silloisen Makedonian lastenfestivaaleilla. 12-vuotiaana Garvanlievin perhe muutti Yhdysvaltoihin, jossa hän jatkoi uraansa solistina Chicagon lastenkuorossa. Garvanliev on opiskellut joissain maailman arvostetuimmista musiikkikouluista, kuten Academia Liricia Italiana -koulussa Milanossa, Toronton yliopiston oopperakoulussa ja Toronton kuninkaallisessa musiikkikonservatoriossa nimeltä Glenn Gould, mikä johdatteli häntä esiintymään joillakin maailman arvostetuimmista festivaaleista. Palatessaan Pohjois-Makedoniaan vuonna 2018, Garvanliev on esiintynyt monissa konserteissa ja julkaissut useita menestyksekkäita pop-kappaleita.
Sögubrot af nokkrum fornkonungum
Sögubrot af nokkrum fornkonungum tai Sögubrot af nokkrum fornkonungum í Dana- ok Svíaveldi (”Katkelma joidenkin muinaisten (tanskan- ja sveanmaalaisten) kuninkaiden saagasta”, ei suom.) on keskiajan islantilainen, vain katkelmallisesti säilynyt saaga, josta puuttuu alku ja loppu. Sen katsotaan olevan katkelma nyt jo kadonneesta *Skjöldunga sagasta, joka on kertonut tarunhohtoisista tanskalaisista kuninkaista, Skjöldungeista (isl. Skjöldungar). Sögubrot juontuu mahdollisesti jostain *Skjöldunga sagan myöhemmästä versiosta. Katkelmassa säilyneessä osiossa kerrotaan Skjöldungien suvun jäsenistä Ívarr Laajamielisestä (isl. víðfaðmi) ja Haraldr Sotahampaasta (isl. hilditönn) sekä tarunhohtoisesta Göötanmaan kuninkaasta Sigurðr Sormuksesta (isl. hringr). Sögubrot on laadittu mahdollisesti 1200-luvun jälkipuoliskolla ja sen vanhin säilynyt käsikirjoitus, AM 1e β I, fol., on vuoden 1300 tienoilta. Kaikki muut Sögubrotin säilyneet käsikirjoitukset juontuvat tästä käsikirjoituksesta ja ovat sen tavoin fragmentaarisia. Käsittelemänsä teeman osalta Sögubrot on luettavissa muinaissaagoihin, ja sen katsotaan myös syntyneen samanlaisten kulttuuristen impulssien seurauksena, jotka antoivat sysäyksen muinaissaagojen syntyyn ylipäätään.
Vaikutteet
Koska Sögubrot on fragmentaarinen teksti, on sen vaikutteita hankala arvioida. Sögubrotin kirjoittajaa rajoitti vanha kertomusperinne ja sen välittämät tarinat muinaisista tapahtumista ja muinaisten kuninkaiden sukupuista. Säilyneessä katkelmassa on kuitenkin vaikutteita keskiajan skandinaavisista ritariromaanien käännöksistä (isl. riddarasögur eli ritarisaagat), jotka tulevat esille esimerkiksi kirjoittajan kuvatessa turnajaisia (isl. turniment) tai miestä näkemässä unta leopardista (isl. hlébarðr).
Sögubrot suurvalta-ajan Ruotsissa
Kaukaisesta menneisyydestä kertovat islantilaiset muinaissaagat alkoivat 1600–1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. Niiden katsottiin olevan lähteitä, jotka voisivat kertoa jotain Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä, josta muuten oli saatavilla hyvin vähän lähteitä. Tämän seurauksena muinaissaagoja käytettiin ilman asianmukaista lähdekritiikkiä myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa, huolimatta siitä, että osa aikalaistutkijoista suhtautui muinaissaagojen lähdearvoon epäillen jo tuolloin. Suurvalta-ajan Ruotsissa Sögubrot herätti kiinnostusta, koska se kertoi muinaisista tanskalaisista ja ruotsalaisista kuninkaista. Lisäksi katkelmassa kokonaisena säilynyt kuvaus Brávellirin taistelusta tunnettiin tapahtumana myös muista muinaissaagoista, kuten esimerkiksi Bósin saagasta. Koska ruotsalaiset eivät tuolloin enää ymmärtäneet muinaissaagojen kieltä, muinaisislantia, ilmestyi Sögubrot ruotsiksi käännettynä Johan F. Peringskiöld in teoksessa ''[https://archive.org/details/SogubrotafNockor000385668v0SoguReyk Sogubrot af nockorum Fornkongum i Dana oc Svia velldi eller Sagobrott, handlande om nogra forna Konungar i Swerige och Danmark. Samt om Bråwalla Slaget Emellan Kong Haralld Hillditan och Sigurd Ring]'' vuonna 1719 (Stockholm: Johan Laurentius Horrn). Peringskiöld ei epäillyt Sögubrotin uskottavuutta historianlähteenä, vaikkakaan hän ei ollut tietoinen Sögubrotin kertomuksen taustalla vaikuttaneen tarinaperinteen korkeasta iästä. Peringskiöldin näkemys Sögubrotista luotettavana ja uskottavana lähteenä perustui 1600-1700-luvun oppineiden virhekäsitykselle muinaissaagojen lähdearvosta, joka aikaansai sen, että muinaissaagoja tulkittiin kritiikittömästi. Virhekäsityksen seurauksena Peringskiöld piti historiallisia tapahtumia kuvaavana myös sellaisia tekstejä, joiden osalta nykyään tiedetään niiden olevan osoitus keskiaikaisesta tarinankerronnasta.
Synkkä metsä
Synkkä metsä (kiinankielinen alkuteos: 黑暗森林) on Liu Cixin vuonna 2008 kirjoittama tieteiskirja. Se on jatko-osa Kolmen kappaleen probleemalle ja toinen osa Muistoja planeetta Maasta –trilogiaa. Kirjan suomenkielinen versio ilmestyi vuonna 2019, ja sen on suomentanut Rauno Sainio.
Muistoja planeetta Maasta –trilogiasta on tullut kansainvälinen ilmiö, ja kirjoja on käännetty 26 kielelle. Kirjasarjan ensimmäinen osa, Kolmen kappaleen probleema, julkaistiin suomeksi vuonna 2018. Kirjasarjan päätösosa, Kuolema on ikuinen, julkaistiin vuonna 2020.
Juonikuvaus
Ihmiskunta valmistautuu 400 vuoden päästä saapuvaa Trisolariksen laivastoa varten. Sofonit, Trisolarilaisten lähettämät subatomiset tietokoneet, ovat jo ihmiskunnan keskuudessa pilaamassa ihmisten yrityksiä edistää fysiikan perustutkimusta ja paljastamassa kaikki ihmisten suunnitelmat. Mikään ei jää Sofoneilta piiloon ja ainoastaan ihmisten ajatukset tuntuvat olevan Sofoneiden vaikutuspiirin ulottumattomissa.
Seinänkohtaajat ovat ansioituneita yksilöitä tieteen ja politiikan piireistä, mutta yksi heistä vaikuttaa muihin verrattuna varsin mitättömältä. Luo Ji on kiinalainen tähtitieteilijä ja sosiologian professori. Hän on ainoa ihminen, jota Trisolaris pelkää.
Teemat
Synkkä metsä on kovaa tieteiskirjallisuutta. Kirjassa käsitellään kirjasarjan ensimmäisen osan tavoin esimerkiksi fysiikkaa, vielä toteuttamattomia tieteellisiä konsepteja ja teorioita, kuten esimerkiksi avaruushissiä. Kirjan vallitseva teema on yksi mahdollisista vastauksista Fermin paradoksiin. Kirja pohtii myös ihmiskunnan paikkaa universumissa ja oikeutta saada olla olemassa.
Kirk
Kirk on englanninkielinen sukunimi ja miehen etunimi, joka tarkoittaa "kirkkoa". Vuonna 2023 Suomen väestötietojärjestelmässä oli 65 elävää henkilöä, joiden sukunimi oli Kirk. Vuoteen 2023 mennessä etunimi Kirk oli annettu Suomessa yhteensä alle 47 ihmiselle.
Tunnettuja henkilöitä, joiden sukunimi on Kirk
Kuvitteellisia henkilöitä:
Ѷ
Ѷ on kyrillinen kirjain, jota käytettiin muinaisissa kyrillisessä aakkostossa vastaamassa kreikan kielen ypsilonia. Kirjainta käytettiin aikoinaan venäjän, serbin ja romanian kyrillisissä aakkostoissa, mutta se hävisi niistä 1800-luvun tienoilla. Sen sijaan kirkkoslaavissa kirjain on yhä käytössä.
Suomalainen reissupoika
Suomalainen reissupoika on suomalaisen laulajan Mikko Alatalon tuplakokoelma, joka julkaistiin vuonna 2006.
Houston
Houston [] on Yhdysvaltain Texasin osavaltiossa sijaitseva kaupunki. Houston on Yhdysvaltain neljänneksi suurin ja Texasin suurin kaupunki. Suurin osa Houstonista kuuluu Harrisin piirikuntaan, joka on Yhdysvaltain kolmanneksi väkirikkain piirikunta. Osa Houstonin lounaisosasta sijaitsee Fort Bendin piirikunnassa ja osa Pohjois-Houstonista Montgomeryn piirikunnassa. Pinta-alaltaan Houston on noin 1 559 neliökilometriä.
Houston on tullut tunnetuksi avaruustekniikka- ja energiateollisuuskaupunkina. Houstonissa on myös maailman johtavia öljynporauslaitteiden valmistajia. Houstonin satama on Yhdysvaltain suurin ulkomaan rahtiliikenteen satama ja lukeutuu maailman 30 suurimman sataman joukkoon. Houston sijaitsee noin sadan kilometrin päässä rannikolta, mutta yli 100-vuotias keinotekoinen yhteys merelle mahdollistaa satamatoiminnan. Galvestonin saarikaupunki Meksikonlahden rannalla on suosittu merenrantakohde houstonilaisten keskuudessa.
Miljardööri Howard Hughes oli kotoisin Houstonista. Houston on tullut tunnetuksi myös lääketieteen kehtona. Houstonissa sijaitsee Texas Medical Center, joka on kansainvälisesti tunnettu lääketieteen keskus, joka on keskittynyt tutkimukseen ja terveydenhoitoon.
Historia
thumb|Pilvenpiirtäjiä Houstonissa
Kaupungin synty
Kaupungin perustajina olivat kaksi newyorkilaista kiinteistövälittäjää, John Kirby Allen ja Augustus Chapman Allen, jotka ostivat vuonna 1836 maata Texasista tarkoituksenaan perustaa kaupunki. He nimesivät kaupungin Sam Houstonin mukaan. Houstonin taival alkoi pienenä kylänä noin 27 neliökilometrin kokoisella alueella. Vuonna 1837 pienelle kaupungille annettiin kaupungin arvo ja Houston sai silloin myös ensimmäisen pormestarinsa, James S. Holmanin.
Kaupungin alkuvaiheet
Vuonna 1839 Houston oli Texasin väliaikainen pääkaupunki. Vuonna 1840 Houston jaettiin neljään piirikuntaan, joilla jokaisella oli omat sääntönsä. Myöhemmin alueiden jaoista luovuttiin, mutta Houstonissa on edelleen selkeä jako neljään eri alueeseen. Houstonin suosio nousi kun siitä tuli yksi puuvillan tärkeimmistä vientikohteista vuonna 1860. Houstoniin rakennettiin tämän takia muun muassa rautateitä. Myös laivakanavan suunnitteleminen aloitettiin 1800-luvulla.
1900-luku
Vuoden 1900 alussa Houstonissa oli 45 000 asukasta, joka teki siitä Yhdysvaltojen 85. suurimman kaupungin. Öljylähteen löytyminen vuonna 1901 Houstonin alueelta loi pohjan Houstonin öljyteollisuudelle ja oli osasyynä Houstonin kasvulle. Myös puuvillan rinnalle merkittäväksi maataloustuotteeksi noussut riisi tarvitsi sopivan vientisataman. Syyskuun 1900 tuhoisa Galvestonin hurrikaani vaikutti merkittävästi. Suurkatastrofissa kuoli 8 000 henkeä, mistä syystä tapahtuma on yhä amerikkalaistilastojen tuhoisin luonnonkatastrofi. Hurrikaani pyyhki maan tasalle aiemman Galvestonin kaupungin ja sen tuolloin Yhdysvaltain toiseksi suurimman kauppasataman. Tuhoutuneen sataman korvaaminen toteutettiin paljolti ruoppaamalla syväväylä Houstoniin ja rakentamalla suojaisempaa Houstonin satamaa. Houstoniin johtava syväväylä avattiin 1914. Vuonna 1930 Houstonin kasvu jatkui vain. Siitä tuli yhä suurempi kaupunki, mutta kasvamisella oli rajansa. Esimerkiksi Houstonin lentoliikennekapasiteetti oli aivan liian pieni kasvavan kaupungin tarpeisiin. Vuonna 1939 Houston oli Texasin suosituin kaupunki. Laivojen rakentaminen toisen maailmansodan aikoihin edisti Houstonin kasvua, ja osaltaan myös NASA:n perustaminen Houstoniin. Vuonna 1970 Houstonin öljyteollisuus kasvoi edelleen. Ihmiset muuttivat teollisuuden perässä alueelle ja väkiluku kasvoi. Öljynhinnan romahtaminen vuonna 1980 aiheutti vaikeuksia Houstonin taloudelle. Tämän seurauksena Houston pyrki vähentämään riippuvuuttaan öljyteollisuudesta ja kasvattamaan kaupan, bioteknologian ja avaruusteknologian osuutta talouselämästään.
1980-luku oli Houstonissa talouden taantumisen aikaa. Vuonna 1981 Houstonin pormestariksi valittiin ensimmäinen nainen, Kathryn J. Whitmire. Hän toimi kaupungin pormestarina 10 vuotta. Vuonna 1983 hurrikaani Alicia iski Houstoniin ja Galvestoniin. Pyörremyrsky aiheutti valtaisat tuhot sekä Houstonissa että Galvestonissa. Väestönkasvu alkoi hiipua öljyn hintojen romahdettua vuonna 1986. Avaruusteollisuus syöksyi laskuun avaruussukkula Challengerin tuhouduttua samana vuonna.
Vuonna 1990 avattiin George Bushin kansainvälinen lentoasema. Samana vuonna myös G7-maiden huippukokous pidettiin Houstonissa.
2000-luku
Vuonna 2008 hurrikaani Ike osui suoraan Houstoniin ja Galvestoniin.
Vuonna 2017 hurrikaani Harvey aiheutti suuria tuhoja Houstonissa.
Maantiede ja ilmasto
thumb|Houston kuvattuna avaruudesta
Maantiede
Houstonin alue on 1 559 neliökilometrin kokoinen alue, josta 1 500,7 neliökilometriä on maata ja 57,7 neliökilometriä vettä. Vettä on Houstonissa 3,7 % maa-alueesta. Houstonissa virtaa neljä puroa, jotka toimivat myös sadevesiviemäreinä. Purot on erotettu betonikaukaloihin lähes koko kaupungin alueella. Nämä ovat Buffalo Bayou ja sen kolme pientä haaraa, Brays Bayou, White Oak Bayou ja Sims Bayou. Kaupunki sijaitsee 13 metriä merenpinnan yläpuolella. Houstonin maa on suhteellisen tasaista, mikä tekee tulvista asukkaille ongelmallisia. Korkein kohta Houstonissa sijaitsee Houston Heights -nimisellä paikalla.
Geologia
Houstonin maaperä on suhteellisen vakaata eikä kaupungissa esiinny maanjäristyksiä. Houstonissa on paljon öljylähteitä. Maaperä on lähinnä savea sen eri muodoissa.
Ilmasto
Houstonissa vallitsee subtrooppinen ilmasto. Kesällä on kuumaa ja kosteaa. Lämpötilat vaihtelevat keskimäärin 22 ja 35 celsiusasteen välillä, joskin 40 kuumemmalle puolellekin päästään liki vuosittain. Lämpötila kipuaa yli 32 asteen keskimäärin 99 päivänä vuodessa. Kesällä myös ilmenee tornadoja ja ukkosmyrskyjä. Ilma tuntuu olevan paikoillaan. Lämpötilaennätys 43 astetta mitattiin syyskuussa 2000. Talvella Houstonissa on viileää. Lämpötila on keskimäärin 5–16 astetta. Kylmin kausi Houstonissa on yleensä tammikuu. Houstonissa ei normaalina talvena sada lunta. Kaikista kylmin lämpötila mitä Houstonissa oli –15 astetta vuonna 1940. Viimeisin lumimyrsky iski Houstoniin 24. joulukuuta 2004. Vuosittainen sademäärä Houstonissa on noin 910–1220 millimetriä.
Hallinto
Houstonin perustamisen jälkeen vuonna 1836 Houston on ollut yksi nopeimmin kasvavista kaupungeista Yhdysvalloissa. Houstonin kaupungintalo sijaitsee Harrisin piirikunnassa, kaupungin keskustassa. Houstonissa on voimakas pormestarin hallitus. Kaupunki valitsee kahden vuoden välein sekä pormestarin että muut kaupungin virkamiehet, kuten neuvoston ja valvojat. Neuvostoon kuuluu 14 jäsentä. Pormestarilla on paljon valtaa Houstonissa: hän muun muassa hoitaa kaupungin asioita, mutta katsoo myös, että lait tulee otettua käyttöön. Houstonissa pormestari voidaan valita kolme kertaa peräkkäin.
Talous ja teollisuus
thumb|Houstonin keskusta
Houstonin energiateollisuus (lähinnä öljy) on yksi maailman tärkeimmistä teollisuusalueista, mutta myös biotekniikka, avaruusteollisuus ja laivakanava ovat Houstonissa tärkeitä. Houstonin alue on yksi maailman suurimmista petrokemikaalituottajista. Houston on myös tärkeä öljynporauslaitteiden valmistaja. Yksi syy Houstonin tärkeyteen petrokemiassa, on sen loistava sijainti laivakanavan suhteen. Teollisuuden takia monet ovat muuttaneet Houstoniin työn perässä muualta päin Yhdysvaltoja, mutta myös ulkomailta. Houstonin satama on yksi Yhdysvaltain vilkkaimmista.
Väestö
Vuoden 2020 väestönlaskennassa kaupungin asukasmääräksi saatiin 2 304 580 ja metropolialueen asukasmääräksi 7 154 478. Houston on yksi Yhdysvaltojen nuorimmista ja nopeimmin kasvavista suurista kaupungeista, sillä vuonna 1900 kaupungin väestöksi arvioitiin 45 000 ja se oli tuolloin 85. suurin kaupunki. Houstonissa asukkaista noin 50 % on valkoihoisia, joista noin 37 % oli latinoja. Toisena suurena väestöryhmänä tulevat tummaihoiset, joita on noin 25 % asukkaista. Houstonilaisessa kodissa asuu keskimäärin 2,67 ihmistä ja keskiverrossa lapsiperheessä 3,37 asukasta. Mediaani-ikä Houstonissa oli noin 31 vuotta.
Rikollisuus
Houstonissa tapahtui vuonna 2017 noin 269 murhaa. Vuonna 2016 tapahtui 302 murhaa. Murhatilastojen ykkönen oli vuosi 1981, jolloin Houstonissa tapahtui 702 murhaa. Vaikka perheväkivalta on noussut Houstonissa vuonna 2005 noin 23 %, on muu rikollisuus laskenut noin 2 prosenttia verrattuna vuoteen 2004. Suurin osa murhista, joita Houstonissa tehdään, tapahtuu kaupungin huoneistoissa lounaisosassa Houstonia ja pohjois-keskustassa. Tällä hetkellä Houstonin rikostilastoja nostavat New Orleansista tulleet pakolaiset.
Ihmiset ja kulttuuri
Houston tunnetaan nimellä Space City, koska Houston on kotipaikkana NASA:lle. Monet paikalliset kutsuvat Houstonia nimellä Bayou City, myös H-Town, Clutch City, ja Magnolia City ovat Houstonin lempinimiä. Houstonissa on matalimmat asuinkulut verrattuna muihin suuriin Yhdysvaltojen kaupunkeihin. Houstonin Theater District on Houstonin kulttuurikeskus, joka sijaitsee Houstonin keskustassa. Yksi suosituimmista tapahtumista Houstonissa on vuosittainen rodeo. Houstonissa on paljon maahanmuuttajia. Muun muassa meksikolaisia, kiinalaisia, filippiineitä ja japanilaisia maahanmuuttajia asuu alueella runsaasti. Meksikolaiset maahanmuuttajat ovat suurin maahanmuuttajaryhmä alueella. Houstonissa asuu myös paljon laittomia maahanmuuttajia. Houstonissa on kaksi kiinalaista kaupunginosaa, China Townia. Houstonissa asuu myös kolmanneksi suurin vietnamilais-amerikkalainen ryhmä. Houstonissa puhutaan noin 90 eri kieltä. Englannin ohella Houstonin kaduilla voi kuulla esimerkiksi espanjaa ja kiinaa. Houstonissa on myös Yhdysvaltain toiseksi suurin eteläafrikkalainen väestöryhmä Miamin jälkeen. Myös nigerialaisia asuu Houstonissa paljon. Houstonissa on Texasin suurin homo- ja lesboväestö, yksi suurimmista koko maassa. thumb|left|250px|[[Lyndon B. Johnson Space Center|Johnson Space Center]]
Nähtävyydet
Houstonin avaruusteollisuuden keskus, NASA:n Johnson Space Center, on yksi Houstonin suosituimmista nähtävyyksistä. Käynti avaruuskeskuksessa sisältää muun muassa opastetun kierroksen NASA:n eri rakennuksissa. Kierroksen aikana päästään muun muassa katsomaan alueita, joissa astronautit harjoittelevat ja käytöstä poistunutta komentokeskusta. Myös Houstonin taidekeskus, Theater District, on vierailijoiden suosiossa. Houstonissa sijaitsee myös muun muassa eläintarha. Houstonissa on myös monia puistoja. Yksi Houstonin nähtävyys on suuri kauppakeskus, The Galleria, joka on Texasin suurin ostoskeskus. The Galleriassa on 370 liikettä, joista 5 on suuria tavarataloja. Lisäksi Houstonissa sijaitsee suuri vesihuvipuisto, Six Flags Splashtown.
Arkkitehtuuri
Houstonin keskustassa on noin 100 000 kerrosneliötä varattuna pelkästään toimistoille ja nämä toimistot sijaitsevat yleensä pilvenpiirtäjissä. Kaupungin korkein pilvenpiirtäjä on 305 metriä korkea JPMorgan Chase Tower, joka valmistui vuonna 1982. Pilvenpiirtäjä on kolmanneksi korkein Yhdysvalloissa. Vuoden 1987 jälkeen ei ole Houstonissa enää rakennettu uusia pilvenpiirtäjiä.
Piirikunnat ja yhteisöt
Kun Houston perustettiin vuonna 1837, kaupungin perustajat jakoivat kaupungin neljään eri alueeseen. Tämä jako neljään eri alueeseen, johti myös Houstonin jakautumiseen 9 eri piirikuntaan, joihin kuuluu muun muassa Downtown, Entertainment District, Greenspoint ja Greenway Plaza. Houstonissa suunnistetaan sen mukaan ovatko paikat joko Loopin sisällä tai ulkopuolella. Loopilla tarkoitetaan moottoritietä numero 610, joka tunnetaan nimellä "The Loop" tai " Loop 610" (610 lausutaan six-ten). Loopin sisäpuolella on talouselämän keskuksia, muutamia asuinalueita sekä esimerkiksi suuri sairaala-alue. Ulkopuolella on vähemmän suuria yrityksiä ja enemmän asutusta.
Liikenne
thumb|250px|Houstonin METRORail-vaunu suihkulähteessä
Kaupungin liikenneverkko perustuu kymmeneen säteittäiseen moottoritiehen keskustasta sekä kolmeen kehätiehen. Houstonissa käytetään liikkumiseen lähinnä yksityisautoja. Houston onkin kaupunkirakenteeltaan yksi Yhdysvaltojen hajautuneimmista kaupungeista.
Houstonin joukkoliikenteestä vastaa Metropolitan Transit Authority (METRO). Se liikennöi useita paikallisbussilinjoja, pikabussilinjoja moottoriteiden kimppakyytikaistoilla kaukaisille liityntäpysäköintialueille sekä vuonna 13 kilometrin mittaista pikaraitiotielinjaa. Joukkoliikennematkat Houstonissa ovat edullisia.
Houstonissa on kaksi siviililiikenteelle käytössä olevaa lentoasemaa. Suurempi niistä on George Bushin kansainvälinen lentoasema (IAH). Kyseinen lentokenttä on Yhdysvaltain yhdeksänneksi liikennöidyin kenttä ja yhdenneksitoista vilkkain kenttä maailmalla. Houstonin lentokenttä on kotikenttänä Continental Airlinesille, joka tarjoaa lentokentältä 750 päivittäistä lähtöä eri puolille maailmaa. Toiseksi suurin lentokenttä Houstonissa on William P. Hobbyn lentoasema (HOU). Hobbysta liikennöidään lähinnä lyhyitä kansainvälisiä lentoja, esimerkiksi Meksikoon, ja kotimaisia lentoja. Kolmanneksi suurin lentokenttä Houstonissa on Yhdysvaltain asevoimien lentoasema, Ellington, jota ei käytetä siviililiikenteelle.
Yliopistot
Houstonissa sijaitsee arvostettu yksityinen yliopisto nimeltä Ricen yliopisto. Rice on rankattu Yhdysvaltojen seitsemänneksitoista parhaaksi yliopistoksi. Lisäksi Houstonissa on muita yliopistoja, kuten Texasin yliopisto, Austin, Texas A&M University, ja Houstonin yliopisto. Houstonin tärkein yliopistoalue on nimeltään University of Houston System, johon kuuluu neljä yliopistoa, joista tärkein on Houstonin yliopisto, joka on kolmanneksi suosituin yliopisto Texasissa.
Peruskoulut ja lukiot
Houstonissa sijaitsee noin 300 yksityistä koulua, joista osa on hyvinkin tunnettuja. Valtion kouluista huolehtii Houston Independent School District, jonka kouluja on Houstonin alueella monia. Houstonissa on 36 kirjastoa. Lisäksi keskustassa sijaitsee pääkirjasto.
Urheilu
thumb|300px|[[Minute Maid Park on baseballareena]]
Kuuluisia urheiluseuroja
Houston on kotipaikkana muun muassa seuraaville tunnetuille urheiluseuroille Houstonissa sijaitsee joka lajille oma areena. Tunnetuimpia areenoita Houstonissa ovat Rice Stadium ja Reliant Stadium, joilla kummallakin on pelattu Super Bowlia. Suosituimmat urheilulajit Houstonissa ovat baseball ja koripallo. Houston on Yhdysvaltain suurin kaupunki ilman omaa NHL-joukkuetta.
Lehdet
Houstonin suosituin sanomalehti on The Houston Chronicle, jolla on laajin levikki Houstonissa. Houston Chroniclen suurin kilpailija on Houston Post, joka aloitti toimintansa vuonna 1995. Kolmas lehti, joka ilmestyy Houstonissa on Houston Press, joka on ilmainen. Houston Pressilla on noin 300 000 lukijaa.
Televisio
Houstonissa on myös monien televisioyhtiöiden asemia ja radioasemia. Esimerkiksi ABC, CBS, NBC ja FOX lähettävät Houstonissa kukin omaa paikalliskanavaansa.
Houstonin ystävyyskaupungit
thumb|centre|1000px|Houstonin keskusta pimeässä.
Kuuluisia yhtyeitä Houstonista
1990 maailmanmaineeseen noussut post/trash yhtye Pantera perustettiin Houstonissa vuonna 1981. Läpimurtonsa Pantera saavutti kuitenkin Dallasissa albumilla Cowboys from Hell.
Kuuluisia houstonilaisia
Kuuluisia ihmisiä, jotka ovat kasvaneet ja/tai syntyneet Houstonissa.
Stidit
Stidit oli suomalainen kolmen naisen lauluyhtye 1960- ja 1970-luvun vaihteesta. Lyhytikäisen trion muodostivat näyttelijät Tarja-Tuulikki Tarsala, Liisamaija Laaksonen ja Iris-Lilja Lassila.
Yhtyeen tunnetuin kappale on Pienenä tyttönä vuodelta 1969. Kappaleen oli säveltänyt Laaksonen ja se on yhtyeen yhdessä sanoittama. Stidit levytti yhteensä viisi kappaletta, muun muassa Pienen pieni tuli tuli tikku ja Tulitikkulaatikollinen onnea .
Berkley Bedell
thumb|Berkley Bedell Berkley Warren Bedell (5. maaliskuuta 1921 – 7. joulukuuta 2019 ) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko.
Bedell syntyi Spirit Lakessa, Iowassa. Hän valmistui Spirit Lake High Schoolista vuonna 1939 ja opiskeli sen jälkeen Iowa State Universityssä. Hän oli toisen maailmansodan veteraani.
Bedell istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa Iowan 6. vaalipiiristä vuosina 1975–1987. Hän ei asettunut uudelleen ehdolle vuonna 1986 sairastuttuaan Lymen tautiin. Hän perusti vuonna 1998 merkittävän vaihtoehtolääkintäkeskuksen. Hän uskoi vaihtoehtolääkinnän menetelmiin ja uskoi eturauhassyövästä toipumisensa olleen sen ansiota.
Suomimakkara
Suomimakkara on perinteinen suomalainen lenkkimakkara, jonka suosio oli suurimmillaan 1950-luvulta 1970-luvulle. Sitä valmistavat yhä ainakin Hakalan Lihavalmisteet Oy Forssassa (ollut tuotannossa 1920-luvulta alkaen), Kivikylän Kotipalvaamo Raumalla, Teivon Liha Nokialla ja Lihajaloste Korpela Huittisissa. Uudempiin lenkkimakkaroihin kuten HK:n Siniseen verrattuna suomimakkara on tummempaa ja vahvemman makuista. Siihen on perinteisesti käytetty hevosenlihaa, ja niin tekevät yhä ainakin Kivikylä ja Teivon Liha. Makkara kypsennetään savustamalla. Edullinen hinta perustui halvempien ruhonosien käyttöön. Mausteisiin kuuluvat muun muassa korianteri ja inkivääri.
Suomimakkaraa voi syödä kylmänä tai käyttää ruoanlaitossa. SOK:hon kuulunut Karjakunta mainosti sitä vuonna 1949 näin: ”Tuskinpa voi ajatella sopivampaa retkievästä kuin suomimakkara on. Sitä voi syödä jo sellaisenaan, ja käristämällä siitä saa tuokiossa lämpimän aterian. Kotona se on myös mainio ruoan aines: kastikkeet, paistokset, laatikot ja monet muut ruoat syntyvät siitä nopeasti ja vaivatta.” Suosionsa aikoina suomimakkara oli myös yleisimpiä grillikioskituotteita nakkimakkaroiden ohella.
Suomimakkaraa on kutsuttu myös lempinimillä "hampuusin makkara", ”hampparinkäyrä”, ”hampparinväärä”, ”hamppari”, ”jätkän makkara” ja ”halpamakkara”, joka oli kuitenkin oma lenkkimakkaralaatunsa. Vuoden 1968 hintasääntelytiedoissa halpamakkaran ylin sallittu myyntihinta oli 2,90 markkaa, suomimakkaran 4 mk, erikoissuomimakkaran 4,60 ja saunalenkin 6,05 markkaa kilolta.
Chaîne des Rôtisseurs
thumb| Paistinkääntäjien Veljeskunnan vaakuna. Confrérie de la Chaîne des Rôtisseurs eli Paistinkääntäjien Veljeskunta on kansainvälinen, alkuaan ranskalainen, gastronominen järjestö. Sen päämaja on Pariisissa.
Järjestön historia ulottuu vuoteen 1248, jolloin Ludvig Pyhä antoi julistuksen erilaisten mestarikiltojen perustamisesta. Ranskan vallankumous keskeytti järjestön toiminnan aina vuoteen 1950 asti, jolloin se perustettiin uudelleen. Nykyään järjestö on levinnyt yli 80 maahan ja sillä on lähes 25 000 jäsentä.
Suomessa on runsas 90 kilpiravintolaa tai muuta Paistinkääntäjien hyväksymää kilpiyritystä, jotka voivat käyttää järjestön vaakunaa tarjoamansa ruoan ja palvelun korkean tason merkkinä.
Järjestön toiminta keskittyy muun muassa gastronomiaan, ruokakulttuurin vaalimiseen ja ruokailutapojen kunnioittamiseen. Järjestön tavoitteena on maailmanlaajuisesti saattaa yhteen gastronomiasta kiinnostuneet harrastelijat ja ammattilaiset. Toimintaan liittyy olennaisena osana myös juomat; viinit, vedet, viinat ja oluet.
Danuta Mirka
Mirka on tutkinut erityisesti rytmiä ja metriikkaa 1700-luvun loppupuolen taidemusiikissa. Hän on myös tutkinut laajasti musiikinteorian historiaa. Hän pyrkii tutkimuksissaan löytämään yhtymäkohtia historiallisesta ja nykyaikaisesti musiikinteoriasta ja kognitiivisesta musikologiasta.
Society for Music Theory myönsi Wallace Berry Award -palkinnon Danuta Mirkalle kirjasta Metric Manipulations in Haydn and Mozart vuonna 2011.
Neil Zlozower
Neil "Zloz" Zlozower on yhdysvaltalainen valokuvaaja, joka on kuvannut rock -yhtyeitä. Häntä pidetään yhtenä merkittävimmistä musiikkialan valokuvaajista. Hänen valokuviaan on käytetty yli 800 aikakauslehden kansikuvissa sekä lukuisissa albumien kansissa, yritysmainoksissa, nuottikirjoissa ja dokumenteissa.
Zlozower aloitti konserttien valokuvaamisen vuonna 1969. Aluksi hän kuvasi ihailemaan artisteja itselleen, myöhemmin hän alkoi myymään kuviaan läheisessä levykaupassa. Valokuvaamisesta muodostui hänelle ammatti levy-yhtiöiden pyytäessä häneltä uusia kuvia yhtyeistä. Uransa aikana hän on kuvannut muun muassa yhtyeitä AC/DC, Led Zeppelin, David Bowie, Guns N' Roses, Motley Crue, Ratt, The Rolling Stones, U2, KISS, Michael Jackson, Tom Waits, Frank Zappa, Ozzy Osbourne, Korn, Van Halen ja ZZ Top.
Zlozower on julkaissut viisi kirjaa: Van Halen – A Visual History 1974-1984, Mötley Crüe – A Visual History 1983 – 2005, Fuck You – Rock and Roll Portraits, Six String Heroes – Photographs of Great Guitarists ja Eddie Van Halen. Hänestä on tehty dokumenttielokuva In Your Face: The Neil Zlozower Story (2018).
Camilla Hollanti
Camilla Hollanti (s. 1979 Kokkola) on suomalainen matemaatikko ja professori, joka on tutkinut urallaan algebran ja lukuteorian sovelluksia langattomassa viestinnässä. Hän opiskeli matematiikkaa Turun yliopistossa, jossa hän aloitti myös akateemisen uransa. Aalto-yliopiston vakituiseksi professoriksi hän nousi vuonna 2014.
Nuoruus ja opiskelu
Camilla Hollanti syntyi Kokkolassa vuonna 1979, ja hän kirjoitti vuonna 1998 ylioppilaaksi Kokkolan yhteislyseon lukiosta. Lukiossa hän opiskeli lähinnä kieliä ja luonnontieteitä. Hän päätti opiskella Turun yliopistossa matematiikkaa, sillä hän pääsi ylioppilaskirjoituksen laudaturin ansiosta suoraan sisään. Hollanti erikoistui yliopistossa algebraan, lukuteoriaan ja diskreettiin matematiikkaan. Maisteriksi Hollanti valmistui vuonna 2003.
Hollanti kiinnostui jo maisterivaiheen opintojen aikana tietoliikennesovelluksista ja jatkoi alan parissa myös väitöstutkimuksessaan. Hän suoritti jatko-opintonsa Turun yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2009, ja hänen väitöskirjansa käsitteli yksinkertaisia algebroja langattomassa viestinnässä.
Ura
Hollanti aloitti väitöskirjansa jälkeen Turun yliopistossa vastuullisena projektitutkijana. Hän sai tutkimusta varten Emil Aaltosen säätiön nuoren tutkijan apurahan ja vuonna 2010 Suomen Akatemian kolmivuotisen projektirahoituksen. Hollanti oli projektin aikana myös vuoden lehtorina Tampereen yliopistossa. Hän osallistui myös eurooppalaisen DVB-konsortion standardointitehtäviin.
Hollanti siirtyi vuonna 2011 Aalto-yliopiston matematiikan ja systeemianalyysin laitokselle. Hänet valittiin niin sanotulle professorien urapolulle. Hän aloitti kakkostason apulaisprofessorina, ja hänen virkansa vakinaistettiin syksyllä 2014 tason 1 professoriksi. Hollanti sai vuonna 2017 kolmivuotisen Hans Fischer -stipendin Münchenin teknillisen yliopiston Institute for Advanced Study -tutkimuslaitokseen.
Tutkimus ja tunnustukset
Hollanti on tutkinut ja kiinnostunut erityisesti algebran ja lukuteorian sovelluksia langattomassa viestinnässä ja fyysisen kerroksen turvallisuudessa. Hollannin tutkimus ja hänen ohjaamansa tutkimusryhmät ovat tutkineet myös hajautettua pilvitallennusta, ja sen paikallisesti korjaavia koodeja. Suomalainen tiedeakatemia palkitsi Hollannin vuonna 2017 Väisälän palkinnolla.
Kerkasoros
Kerkasoros (, myös, ; ; ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Ala-Egyptissä eli Niilin suistossa, ja kuului Letopoliteen nomokseen. Kaupungin paikka on nykyisen Kairon metropolialueen pohjoisosaa.
Kerkasoros sijaitsi noin 15 kilometriä etelään Memfiistä kohdassa, jossa Niili jakautui lukuisiksi suuhaaroikseen. Samalla joki lakkasi kulkemasta kapeassa laaksossa, ja maisema avautui itään ja länteen suistoalueen alkaessa laskeutua pohjoiseen kohti Välimeren rannikkoa. Nykyisin Niilin päähaaran ja ainoan toisen jäljellä olevan suuhaaran eli Damiettan suuhaaran erkaantumiskohta on yli kymmenen kilometriä pohjoisempana.
Sijaintinsa ansiosta kaupunki oli Ala- ja Ylä-Egyptin solmukohta, vaikkakin Ala-Egyptin eteläisimmän ja Ylä-Egyptin pohjoisimpien nomosten raja kulkikin etelämpänä. Paikka oli merkittävä sekä kaupankäynnin että sotilaalliselta kannalta.
Birutė Galdikas
Birutė Galdikas (s. 10. toukokuuta 1948 Wiesbaden) on biologi, joka on tunnettu orankien asiantuntija. Hän on Saksassa syntynyt liettualaisten vanhempien lapsi, joka kasvoi Kanadassa kaksivuotiaasta asti ja on asunut ja työskennellyt Kalimantanissa, Borneon saaren Indonesialle kuuluvassa osassa vuodesta 1971.
Galdikas opiskeli psykologiaa Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa, ja valmistui vuonna 1966. Hän tutustui Louis Leakeyhin, joka auttoi rahoituksen hankkimisessa samantyyppiseen orankiprojektiin, kuin mitä Jane Goodall oli toteuttanut simpanssien ja Dian Fossey gorilloiden kanssa.
Roberto Suazo Córdova
thumb|Roberto Suazo Cordova Roberto Suazo Córdova (17. maaliskuuta 1927 – 22. joulukuuta 2018 ) oli hondurasilainen poliitikko, joka edusti Hondurasin liberaalipuoluetta (, PLH). Hän toimi maansa presidenttinä vuosina 1982–1986.
Roberto Suazo Córdova johti maan ensimmäistä siviilihallitusta yli sataan vuoteen, mutta hänenkin valtakaudellaan asevoimien ylipäällikkö kenraali Gustavo Alvarez käytti huomattavaa valtaa.
Erakkopiste
Topologiassa erakkopisteellä tarkoitetaan sellaista topologisen avaruuden X pistettä x, että jokin x:n ympäristö U ei sisällä muita pisteitä kuin x:n.
Formaalisti; kun oletetaan, että x\in A, niin x on A:n erakkopiste, jos löytyy ympäristö U, siten, että U ∩ A = {x}.
Sanotaan, että joukko A, joka kuuluu X:ään, on diskreetti, jos sen jokainen piste on erakkopiste. Samaten avaruus X on diskreetti, jos sen jokainen piste on erakkopiste.
Hannes Konno
Johannes (Hannes) Konstantin Konno (1. tammikuuta 1892 Helsinki – 22. maaliskuuta 1942 Helsinki) oli virolaistaustainen suomalainen muusikko ja säveltäjä. Konno toimi alun perin sotilasmuusikkona. Hän perusti yhdessä veljensä Robertin kanssa Porvoossa toimineen Konnon Jazzorkesterin pohjalta vuonna 1927 Suomi Jazz Orkesterin, joka levytti vuonna 1928 menestykseksi nousseen foksin ”Puuseppä”.
Konno sävelsi useita kappaleita, joista tunnetuin on ”Ruusuja hopeamaljassa”. Sen levytti Eugen Malmstén jo vuonna 1937, mutta klassikoksi se nousi Erkki Junkkarisen vuoden 1975 version myötä. Muita Konnon kappaleita ovat muun muassa ”Arpiset haavat”, ”Pihapihlaja” ja suojeluskuntamarssi ”Jää hyvästi isänmaa”, jonka säveleen Knut Kangas sanoitti tunnetun työväenlaulun ”Taistojen tiellä”.
Sävellysten lisäksi Konno teki myös joitakin sanoituksia.
Hannes Konno käytti myös salanimiä H. Osmo ja H. Raine.
Hannes Konno ampui Porvoossa 18. marraskuuta 1931 makkaratehtailija J. Tervolaa haavoittaen häntä vakavasti. Teon syynä oli mustasukkaisuus sillä Tervola oli seurustellut Konnon vaimon kanssa.
Spiders (yritys)
Spiders on ranskalainen videopelejä kehittävä yritys, joka on perustettu vuonna. Bigben Interactive (nykyisin nimellä Nacon) osti yrityksen vuonna 2019.
Pelit
Yrityksen pelejä ovat Mars: War Logs, Bound by Flame, The Technomancer ja Greedfall. Steelrising on vuonna 2022 julkaistava peli.
Eva Arndt-Riise
Eva Johanne Riise (o.s. Arndt, 27. marraskuuta 1919 Aarhus – 18. kesäkuuta 1993 Gjesing) oli tanskalainen uimari, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Riise saavutti 4×100 metrin vapaauintiviestissä olympiahopeaa Lontoossa 1948. Hän kilpaili jo Berliinin kesäolympialaisissa 1936. 4×100 metrin vapaauintiviestissä Riise, tuolloin vielä Arndt, voitti myös Euroopan mestaruuden Lontoossa 1938. Lontoon EM-kilpailujen viestivoiton aika oli maailmanennätys, joka kesti vuoteen 1952 saakka.
Fajr-3
150px|pienoiskuva|Fajr-3 ja Fajr-5 kokoero verrattuna ihmiseen.
Fajr-3 on iranilainen lyhyen matkan ballistinen ohjus, joka on kolmannen sukupolven Katjuša. Sana Fajr on persiaa ja tarkoittaa "päivänkoittoa".
Fajr-3 on 5,2 metriä pitkä ja kaliiperiltaan 240 millimetriä. Raketin kantomatkaksi on arvioitu 45 kilometriä ja se painaa 407 kilogrammaa sekä pystyy kantamaan 45 kilogrammaa painavan taistelukärjen. Fajr-3:sen tuotanto alkoi luultavasti vuonna 1991 tai jo maaliskuussa 1990. Sen kalliperi, kantomatka ja taistelukärki on sama kuin Pohjois-Korea tunnetut kolme järjestelmää.
Iranin armeija on käyttänyt raketteja osana normaalia tykistöä. Niitä on myös luultavasti toimitettu Libanoniin Hizbollahille nimellä Khaibar-1. Libanonissa niitä on nähty käytettävän Isuzun rekkoihin kiinnitettyinä. Fajr-3-ohjuksia onkin todennäköisesti käytetty muutamaan kertaan Israelin ja Libanonin konfliktissa 2006.
Anastasia Mihailovna Romanova
pienoiskuva|339x339px|Suuriruhtinatar Anastasia Mihailovna Romanova noin 1878 Suuriruhtinatar Anastasia Mihailovna Romanova (ven. Анастасия Михайловна), Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar (16. heinäkuuta [ J: 28. heinäkuuta] 1860 Pietarhovi, Venäjän keisarikunta – 11. maaliskuuta 1922 Èze, Ranskan kolmas tasavalta) oli suuriruhtinas Mihail Nikolajevitš Romanovin ja suuriruhtinatar Olga Fjodorovnan toinen lapsi ja ainoa tytär, josta naimisiin mentyään tuli Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar. vasen|pienoiskuva|219x219px|Suuriruhtinatar Anastasia Mihailovna lapsena
Suku ja nuoruus
Hän kuului Mihailovitšeihin, jotka olivat suvun kolmen nuorimman haaran suurin perhe. Hänen isoisänsä oli keisari Nikolai I ja setänsä tuleva keisari Aleksanteri II.
Anastasian sisaruksia olivat:
Anastasia vietti lapsuusvuotensa enimmäkseen kenraalikuvernöörin palatsissa Tbilisissä Kaukasuksella. Hänen äitinsä suuriruhtinatar Olga Fjodorovna oli lapsilleen erittäin ankara, ainakin lasten oman kuvauksen ja heidät hyvin tunteneiden henkilöiden käsityksen perusteella. Anastasian äidin ja kotiopettajattaren sana oli laki, eikä vastaansanomista sallittu. Hän tunsi katkeruutta kasvatuksestaan ​​ja suhteestaan ​​äitiinsä. Tytär Cäcilie kertoi, että kun Anastasia oli omissa kihlajaisissaan tehnyt jotain väärin, äiti Olga lähetti hänet nukkumaan kuin tuhman lapsen. Oli myös aprikoosipuu, joka kuului Anastasialle, mutta jonka hedelmiä hän ei saanut itse syödä. pienoiskuva|Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar Anastasia pukeutuneena Venäläiseen juhlaan, joka pidettiin suuriruhtinas Vladimir Aleksandrovitšin ja suuriruhtinatar [[Maria Pavlovna Mecklenburg-Schwerin|Maria Pavlovnan palatsissa 25. tammikuuta 1883 Pietarissa|271x271px]] vasen|pienoiskuva|352x352px|Suuriruhtinatar Anastasia Mihailovna Romanova hovipuvussa noin 1878 Anastasia Mihailovna meni naimisiin Talvipalatsin kirkossa Pietarissa 12. tammikuuta vuonna 1879 pikkuserkkunsa Mecklenburg-Schwerinin perintöruhtinaan Friedrich Franz III:n (1851-1897) kanssa, joka oli suuriruhtinas Vladimir Aleksandrovitšin puolison Maria Pavlovnan veli. Avioliitto olikin lähinnä Maria Pavlovnan järjestämä, sillä tämä käytti hyväkseen naimisissa olevan naisen asemaansa etsiessään naimattomille veljilleen sopivia puolisoita. Lempeäluontoinen Friedrich oli erityisen avun tarpeessa, sillä hänellä oli vaikea astma ja hänellä oli ajoittain ruman näköistä ihottumaa. Friedrich Franzin vieraillessa Pietarissa hän ihastui 17-vuotiaaseen Anastasia Mihailovnaan. Maria Pavlovna otti asian hoitaakseen ja käynnisti neuvottelut Anastasian äidin kanssa. Anastasian mielipidettä ei kysytty avioliiton suhteen.
Avioliitto ja elämä suurherttuattarena Saksassa
Anastasia oppi rakastamaan puolisoaan, joka kaikesta päätellen oli hyvin rakastettava henkilö, ”maailman herttaisin mies”, kuten Plessin ruhtinatar oli todennut. Varsinaiseksi ongelmaksi muodostui Mecklenburg-Schwerinin suurherttuakunta. Ennen avioitumistaan Anastasia pyrki tunnollisesti kartuttamaan tietämystään uudesta kotimaastaan, mutta ei silti kyennyt sopeutumaan sinne. Hän tunsi vastenmielisyyttä suurherttuakuntaa kohtaan, jota hän piti vanhanaikaisena ja kolkkona, ja kansalaisten tunteet häntä kohtaan kehittyivät samanlaisiksi.
Voidakseen elää onnellisena pariskunnan oli ennen pitkää asuttava, myös aviomiehen terveyden vuoksi, Etelä-Italiassa ja Etelä-Ranskassa etäällä maasta, jota Friedrich Franz oli syntynyt hallitsemaan. Vuoden 1883 jälkeen heidän oli palattava takaisin suurherttua Friedrich Franz II:n kuoleman vuoksi. Friedrich Franz III rakennutti vuosina 1887-1889 vaimolleen suuren italialaistyylisen huvilan Villa Wenden Cannesiin Avenue de la Favoriten varrelle. pienoiskuva|Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar Anastasia lapsiensa Cäcilien, Alexandrinen ja Frederickin kanssa. Heille syntyi kolme lasta:
vasen|pienoiskuva|229x229px|Leskiherttuatar Anastasia noin 1900 päässään Mecklenburg-Schwerin ametistitiara, tehty Augusta Reuss von Köstritzille, Frederick Franz II:n puolisolle n.1849-1856. Tiaraa ei ole enää olemassa. Anastasia ei koskaan oppinut viihtymään saksalaisena ruhtinattarena ja asui mielellään poissa puolisonsa kotimaasta aina kun voi. Hänen oli vaikeaa kestää sitä, että Saksa soti Venäjää vastaan, ensimmäisessä maailmansodassa. Koska Ranska ei sallinut hänen saksalaisena asua palatsissaan Cannesissa, hän vietti sotavuodet Sveitsissä Lausannen Savoy-hotellissa erossa pojastaan Friedrichistä, Mecklenburg-Schwerinin IV suurherttuasta, joka oli sotimassa joukkoineen, ja tyttärestään Cäciliestä, joka oli naimisissa Saksan kruununprinssin kanssa. pienoiskuva|150x150px|Villa Wenden Cannesissa vuonna 1904 pienoiskuva|244x244px|Mecklenburg-Schwerinin leskiherttuatar Anastasia noin 1910-1915
Farmasian historia
Farmasian historialla voidaan tarkoittaa paitsi ihmiskunnan harjoittamien lääkehoitojen historiaa, myös lääkkeitä valmistavan ja jakelevan laitoksen eli apteekkien historiaa, sekä akateemisen farmaseuttisen tieteenalan historiaa. Näistä lääkehoitojen historia ulottuu koko ihmiskunnan historian ajalle. Apteekkilaitos sekä farmasia itsenäisenä tieteenalana ovat huomattavasti uudempia ilmiöitä. Etenkin varhaisvaiheidensa osalta farmasian historia on usein limittäistä lääketieteen historian kanssa, eikä eri tieteenalojen välinen raja ole aina selvä. Farmasian historian voidaan kuitenkin ajatella keskittyvän enemmän lääkeaineiden ja niiden valmistustaidon historiaan, kun taas lääketieteen historia käsittelee enemmän lääketieteellisten hoitojen historiaa.
Esihistoriallinen luonnonlääkintä
Ihmiskunta on pyrkinyt koko olemassaolonsa ajan hoitamaan tauteja ja lievittämään niihin liittyvää kärsimystä. Luonnonkansojen keskuudessa yleinen käsitys lienee ollut se, että sairaudet ovat seurausta jumalten tai henkiolentojen tyytymättömyydestä. Näin ollen esihistoriallisena aikana sairauksien hoito nivoutui tiiviisti uskonnonharjoittamiseen, ja yhteisöjen poppamiehillä tai muilla uskonnollisilla asiantuntijoilla oli tyypillisesti vastuullaan myös parantajan tehtäviä.
Anastasia Mihailovna Romanova
Elämä leskiherttuattarena
Mecklenburg-Schwerinin suurherttuatar Anastasia piti juhlimisesta ja oli vakiokävijä Monte Carlon kasinon pelisaleissa. Hän oli myös hyvä pelaamaan tennistä, rakasti teatteria ja italialaista musiikkia.
Mecklenburg-Schwerinin leskiherttuatar Anastasia kuoli äkillisesti 61-vuotiaana sydänkohtaukseen Cannesin lähellä, Èzessä vuonna 1922. Hänet on haudattu aviopuolisonsa viereen Ludwigslustin linnanpuiston Helena Pavlovan mausoleumiin (Schloss Ludwigslust) Mecklenburg-Etu-Pommerissa.
Farmasian historia
Esihistoriallinen luonnonlääkintä
Vaikka varhaiset parannuskeinot ovat nojanneet pitkälti henkiolentojen lepuuttamiseen tähtääviin rituaaleihin, on näiden rituaalien rinnalla esiintynyt aina myös luonnonlääkintää. Pääosa lääkeaineista saatiin suoraan kasvikunnasta. Jo esihistoriallisena aikana on käytetty lääkinnällisessä tarkoituksessa useita kasveja, joiden sisältämillä aineilla on vahvoja farmakologisia vaikutuksia. Varhain käytettyjä kasviperäisiä lääkeaineita ovat ainakin oopiumiunikko ja siitä saatava oopiumi, kiinapuista saatava kiniini, strykniinipuusta saatava strykniini, oksetusjuuresta saatava emetiini ja kokapensaista saatava kokaiini. Myös kofeiinin piristävä vaikutus on keksitty jo hyvin varhain ja useissa eri kulttuureissa toisistaan riippumatta.
Varhaiset korkeakulttuurit ja kehittyvä lääkevalmistusoppi
Vanhimmat tiedot kehittyneestä lääkkeiden käytöstä ovat peräisin muinaisesta Egyptistä. Merkittävin varhaisista farmaseuttista tietoa sisältävistä dokumenteista lienee Egyptistä peräisin oleva ns. papyrys Eber joka sisältää maininnan noin 700 eri rohdosvalmisteesta. Suuri osa näistä voidaan nykytiedon nojalla todeta farmakologiselta vaikutukseltaan tehottomiksi, niiden tehoaineiden ollessa esimerkiksi eri eläinten uloste tai virtsa. Kuitenkin osa papyrys Eberin kasvisrohdosvalmisteista sisältää myös todellisia vaikuttavia aineita sisältäviä raaka-aineita. Papyrys Eber sisältää maininnan esimerkiksi oopiumin, risiinin, hullukaalin, mirhan, sahramin ja kannabiksen lääkekäytöstä. Vaikka lääkkeiden käyttö on ollut edelleen pitkälti magiaan ja uskontoon perustuvaa, on useita kasvisrohtoja myös käytetty niiden aidon farmakologisen vaikutuksen mukaiseen käyttöaiheeseen.
Kehittynyt lääkkeenvalmistustaito lienee levinnyt Egyptistä antiikin Kreikkaan, Babyloniaan, Assyriaan ja lopulta näiden välittämänä myös Intiaan. Näistä etenkin Intiassa on kehittynyt myös omaa itsenäistä lääkkeenvalmistustaitoa. Intialaisista lääkeaineita sisältävistä dokumenteista on säilynyt esimerkiksi 800-luvulta eaa. peräisin oleva asiakirja, joka sisältää 715 eri valmistetta. Vaikka myös intialainen lääkehoitotraditio on tuona aikana ollut pitkälti magian ja uskonnon värittämää, sisältävät intialaiset lähteet silti vaikuttavia aineita sisältäviä kasvivalmisteita suhteessa jopa enemmän kuin vastaavat egyptiläiset lähteet. Intialaiset ovat myös tiettävästi ensimmäisenä alkaneet käyttämään elohopeaa ja rikkiä osana lääkevalmisteita.