cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Erich Raeder
Raeder erosi virastaan 30. tammikuuta 1943 Hitlerin syytettyä häntä epäonnistumisista, erityisesti joulukuun 1942 liittoutuneiden Murmanskin-saattueen paosta. Hitler yritti lepytellä häntä, mutta suuramiraali ilmoitti, että hänen arvovaltansa oli tuhottu pelkuruussyytteellä. Hitler pyysi nimeämään kaksi seuraajaehdokasta. Raeder valitsi ehdolle kenraaliamiraali Rolf Carlsin, jota pidettiin tuolloin hänen ”kruununprinssinään” eli varmimpana seuraajanaan sekä sukellusvenelaivaston komentajan Karl Dönitzin. Hitler teki päätöksen Dönitzin eduksi, koska tämän miehet ja alukset olivat Hitlerin mielestä saaneet aikaan parempia tuloksia kuin pintalaivasto.
William King-Noel
William King-Noel, Lovelacen jaarli (21. helmikuuta 1805 – 29. joulukuuta 1893 ) oli brittiläinen aatelinen, joka toimi muun muassa diplomaattina ja Surreyn lordiluutnanttina. Hän oli naimisissa matemaatikko ja ohjelmoinnin pioneerin Ada Lovelacen kanssa. King peri paronin arvon isältään Peter Kingiltä, mutta hänestä tehtiin myöhemmin Lovelacen jaarli.
Elämä
William King oli syntynyt tunnettuun englantilaiseen aatelissukuun, jolla oli vaikutusvaltaa niin poliittisesti, yhteiskunnallisesti kuin uskonnollisestikin. Hän opiskeli Eton Collegessa ja Trinity Collegessa ja aloitti sen jälkeen diplomaattisen uran. Hänestä tuli Britannian Jooniansaarten edustajan George Nugent-Grenvillen avustaja. Kingin aika Jooniansaarilla jäi lyhyeksi, sillä hän palasi Englantiin hänen isänsä Peter Kingin kuoltua 1833.
King tapasi keväällä 1835 Ada Byronin, jonka kanssa hän meni naimisiin heinäkuussa 1835. Ada ja William King saivat ensimmäisen lapsensa, Adan isän, runoilija lordi Byronin mukaan nimetyn Byronin alkuvuodesta 1836. Seuraavana vuonna Kingit saivat tyttären, joka nimettiin Adan äitin lady Byronin mukaan Annabellaksi. Heidän kolmas lapsensa oli Ralphiksi nimetyn poika.
Pikselisivu
Pikselisivu on web-sivu, jolta myydään mainostilaa pikseleittäin, kiinteään hintaan per pikseli. Pikselisivu juontaa englanninkielisestä sanasta pixel page, toiselta nimeltään Million dollar homepage.
Pikselisivukonsepti syntyi elokuussa 2005, kun Englannin Wiltshiressä asuva opiskelija Alex Tew keksi idean pikseleiden myynnistä yliopisto-opintojensa rahoittamiseksi. Alex Tew perusti sivut ja alkoi myydä pikselimainoksia 1000 x 1000 pikselin sivulleen yhden dollarin pikselihintaan, pienimpänä myytävänä määränä 10 x 10 eli sata pikseliä. Noin neljässä kuukaudessa sivu täyttyi lähes täyteen, ja tammikuun alussa viimeiset pikselit olivat myynnissä eBayssa 160 000 dollarin hintaan.
Tammikuussa 2006 maailmassa oli jo satoja kopioita alkuperäisestä Alex Tew:n pikselisivusta. Lisäksi ilmiöiden seuraamiseen tarkoitettuja ranking-listasivustoja luotiin. Tammikuun alussa ilmiö saapui myös Suomeen. Ensimmäisenä yleisön tietoisuuteen nousi Miljoonan Mummon Sivu, joka perusti ideansa markan – slangikielellä mummon – pikselihintaan. Muitakin suomalaisia pikselisivuja seurasi hyvin pian perässä.
Uuden ilmiön suomalaiseen pikselimarkkinaan toi voittoa tavoittelematon Miljoona Lapselle -sivu, joka toimi lahjoitusten välittäjänä Mannerheimin Lastensuojeluliitolle.
William King-Noel
Elämä
Avioliiton ansiosta King sai avioehtona laajoja maa-alueita Midlandsista sekä poliittisia etuja. Hänen vaimonsa serkku oli pääministeri William Lamb. Paroni Kingistä tuli vuonna 1838 Lovelacen jaarli, ja vuonna 1840 hänet nimitettiin Surreyn lordiluutnatniksi, jona hän toimi aina kuolemaansa asti. Royal Societyn jäseneksi King otettiin 1841.
King käytti paljon aikaa ja rahaa arkkitehtonisiin projekteihinsa. Hän rakennutti muun muassa perheen East Horsleyssa sijainnutta kotia. Hän sai jopa tunnustusta, muun muassa vuoden 1851 Lontoon maailmannäyttelyssä hänet palkittiin mitalilla tiilentekemisestä. Kingin vaimo Ada Lovelace kuoli vuonna 1852. King jatkoi omia rakennusurakoitaan tämänkin jälkeen.
King meni uudestaan naimisiin vuonna 1865. Hän oli vuonna 1860 lisännyt sukunimeensä nimen Noel. Hänen toinen puolisonsa oli Jane Crawford Jenkins, jonka kanssa hän sai yhden pojan. King kuoli 1893, jolloin hänen aatelisarvonsa siirtyi elossa olleelle toiselle pojalleen Ralph King-Milbankelle.
The One (elokuva)
The One on James Wongin ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama toimintaelokuva, joka julkaistiin vuonna 2001. Sen pääosissa nähdään Jet Li ja Carla Gugino.
Juoni
Ainoa joka voi pysäyttää hänet on Yu-Lawin viimeisin hengissä oleva variaatio, Gabriel Law, joka työskentelee Los Angelesin poliisissa tietämättä muiden universumien tapahtumista. Lopulta hän saa kuitenkin tietää kaiken rinnakkaisuniversumien rauhaa valvovilta poliiseilta, jotka alkavat avustaa häntä taistelussa Yu-Lawia vastaan.
Suomen poliittinen järjestelmä
Suomen poliittinen järjestelmä on hallintomuodoltaan parlamentaarinen demokratia. Suomessa on käytössä monipuoluejärjestelmä. Vallan kolmijako-opin mukaan lainsäädäntövaltaa käyttää eduskunta, parlamentaarista toimeenpanovaltaa edustaa pääministerin johtama valtioneuvosto ja oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja päätösvallasta. Valtionpäämiehenä puolestaan toimii tasavallan presidentti, joka johtaa ulkopolitiikkaa valtioneuvoston kanssa.
Poliittisia voimia Suomessa ovat puolueet, joita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Etujärjestöt puolestaan neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt. Lisäksi on monia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen ohjelmaan.
Puolueet
Suomessa on ollut puolueita noin sadan vuoden ajan. Niiden asema määriteltiin 1969, kun säädettiin puoluelaki. Oikeusministeriön määritelmän mukaan puolueita ovat puoluerekisteriin merkityt yhdistykset. Niillä oikeus asettaa ehdokaslistoja kunta-, eduskunta- ja europarlamenttivaaleissa. Puolueen jäseneksi liitytään yleensä puolueen paikallisyhdistyksen kautta.
Ensimmäisiä puolueita olivat 1860-luvun Suomalainen puolue ja Ruotsalainen puolue. Työväen järjestäytyessä syntyi 1899 Suomen Työväenpuolue, nykyinen SDP. Suomalaisista lohkesi myöhemmin myös uudistusmieliset sekä perustuslaillisuutta puolustanut Nuorsuomalainen puolue. Suomi siirtyi ensimmäisten maiden joukossa yleiseen ja yhtäläiseen äänioikeuteen 1905. Näiden vuosien jälkeen nuorsuomalaisista lohkesi Santeri Alkion perustama Maalaisliitto Valtiomuotokiistan yhteydessä porvaristo hajaantui monarkiamielisiin Kokoomukseen ja RKP:hen sekä tasavaltalaisiin Maalaisliittoon, Edistyspuolueeseen sekä Ruotsalaiseen vasemmistoon. Suomen itsenäisyyden alkuvuosina erot puolueiden ideologioiden välillä olivat vielä hyvin suuret. Vuosikymmenten saatossa erot ovat kuitenkin kaventuneet huomattavasti, eikä yksikään pääpuolueista ole hyvinvointivaltiokehityksen myötä vaatinut monien mielestä enää radikaaleja yhteiskunnallisia muutoksia.
YYA-Suomen eduskunnan keskeiset suurpuolueet olivat Maalaisliitto, SDP sekä SKDL. Liberaalinen Kansanpuolue yhdistyi Keskustaan 1980-luvulla, ja äärivasemmiston kannatus alkoi laskea jyrkästi. Hallitukseen Kekkosen presidenttikauden jälkeen huolittu SMP päätyi lamavuosien sekä vaalitappioiden myötä konkurssiin vuonna 1995. SMP:tä ja Kokoomusta pidettiin ulkopoliittisista syistä pitkään oppositiossa. Myös Georg C. Ehrnroothin perustama Perustuslaillinen Kansanpuolue vastusti näkyvästi 1970-luvulla Suomen sosialistista ilmapiiriä.
Uudella vuosituhannella puoluejärjestelmä on tuottanut Suomeen kolme suurta puoluetta, sosiaalidemokraattisen SDP:n, keskusta-oikeistolaisen Kokoomuksen sekä Keskustan. 2010-luvulla menestyneet kansallismielinen Perussuomalaiset sekä Vihreät ovat nousseet haastamaan suurpuolueiden asemaa puoluekentässä. Selkeästi eniten kunnanvaltuutettuja on Keskustalla. Eduskuntavaalien 2019 jälkeen suurin eduskuntapuolue on SDP. Marinin kansanrintamahallituksen pääpuolueita ovat SDP ja Keskusta, muita puolueita ovat Vihreät, Vasemmistoliitto sekä RKP. Vahvaa kaksikielisyyttä puolustava RKP on Suomen ainoa alueellinen puolue. Oppositiossa ovat täten Perussuomalaiset, Kokoomus, Kristillisdemokraatit sekä entisen kokoomusvaikuttaja Hjallis Harkimon perustama Liike Nyt. Perussuomalaisten hajaannuksessa lohjennut Sampo Terhon johtama Sininen tulevaisuus putosi eduskunnasta eduskuntavaaleissa 2019.
Etujärjestöt
Tärkeitä poliittisessa järjestelmässä vaikuttavia ryhmiä ovat keskeiset taloudelliset järjestöt, jotka neuvottelevat sekä keskenään että yhdessä valtiovallan edustajien kanssa intressiensä yhteensovittamisesta. Taloudellisista etujärjestöistä tärkeimpiä ovat perinteisesti olleet työnantajia ja työntekijöitä edustavat työmarkkinajärjestöt sekä eräiden tuotannonalojen järjestöt, erityisesti Maa- ja metsätaloustuottajain keskusliitto.
Suomessa on jo yli kolmenkymmenen vuoden ajan solmittu keskitettyjä tulopoliittisia ratkaisuja. Niissä on käsitelty palkkoja, työaikoja, sosiaalipolitiikkaa, finanssipolitiikkaa, veropolitiikkaa ja työllisyyspolitiikkaa. Jopa kirkollisia pyhiä on tulopolitiikan nimissä siirretty arkipäiviltä viikonloppuihin ja takaisin. Työmarkkinajärjestöt olivat 1970- ja 1980-luvuilla mukana myös kauppapolitiikassa.
Markkinavoimat
Poliittisen ja taloudellisen järjestelmän välinen suhde on keskeinen kysymys kaikissa yhteiskunnissa. Eräänlaisina ääripäinä voidaan ajatella, että kapitalistisessa järjestelmässä useimmat tärkeimmät taloudelliset toiminnot hoidetaan yksityisten omistamien ja kontrolloimien yritysten välityksellä ja sosialistisessa järjestelmässä vastaavasti valtion omistamien ja kontrolloimien yhtiöiden kautta. Suomalaisessa yhteiskunnassa ja talouselämässä historiallisesti olennaisia rakenteellisia tekijöitä ovat olleet etenkin maatalouden pitkään jatkunut suhteellisen suuri merkitys ja pientilavaltaisuus sekä teollistumisen keskittyminen vientipainotteiselle metsäsektorille ja puunjalostusteollisuuteen. Varsinkin sotakorvauksien maksaminen kohotti maahan raskasta metalliteollisuutta kuten laivanrakennusta.
Suomi kävi Neuvostoliiton kanssa poliittisiin sopimuksiin perustunutta kaupankäyntiä, eli niin kutsuttua idänkauppaa, aina Neuvostoliiton romahtamiseen asti. Idänkaupan päätyttyä 1990-luvun alussa Suomen taloudellinen kasvu tuli entistä riippuvaisemmaksi kansainvälisistä markkinoista, joita ei enää voitu ohjailla poliittisilla sopimuksilla.
Informaatioteknologiasta tuli 1900-luvun lopulla uusi merkittävä Suomen vientiteollisuuteen. Yksi yritys, Nokia alihankkijoineen, vaikutti Suomen bruttokansantuotteen kehitykseen merkittävästi 1990- ja 2000-luvulla. Parhaimmillaan, vuonna 2000, Nokia lisäsi Suomen bruttokansantuotetta 2,4 prosenttiyksiköllä.
Kansalaisjärjestöt
Rekisteröityjen puolueiden ja taloudellisten etujärjestöjen lisäksi Suomen politiikassa toimii lukuisia muita ryhmiä, yhdistyksiä, liikkeitä ja järjestöjä, jotka pyrkivät vaikuttamaan poliittiseen järjestelmään saavuttaakseen tavoitteitaan tai edistääkseen asiaansa. Kansalaisjärjestöllä voidaankin tarkoittaa yleisesti sellaisia pääsääntöisesti yhdistyspohjaisesti toimivia järjestöjä, jotka toimivat monella eri tasolla, yhä useammin myös kansainvälisesti. Osalle näistä järjestöistä on delegoitu perinteisesti valtiovallan piiriin kuuluvia tehtäviä ja niitä voidaankin kutsua toimeenpaneviksi järjestöiksi. Osa järjestöistä puolestaan tukee aatteellisesti tai ideologisesti valtion virallista linjaa, osa suhtautuu avoimen kriittisesti viralliseen politiikkaan ja pyrkii vaikuttamaan sekä yleiseen mielipiteeseen että poliittiseen päätöksentekoon. Kansalaisjärjestöistä käytetään nimitystä kolmas sektori toimijana yksityisen ja julkisen sektorin ohella.
Joukkoviestintävälineet
Suomen sanomalehdistö on edelleen monipuolinen. 4-7 päivää viikossa ilmestyviä varsinaisia sanomalehtiä on 53. Suurin niistä on Helsingin Sanomat. Suomessa neljä viidestä aamulehdestä kuuluu varhaisjakelun piiriin. Vain 11 prosenttia sanomalehdistön tuloista tulee irtonumeroiden myynnistä. Tätä pidetään yhtenä syynä lehdistön menestykseen. Sanomalehdistöllä on edelleen vahva asema viestintäkentässä myös verrattuna muihin viestintävälineisiin. Vuonna 2004 kahdeksan kymmenestä 12-69 -vuotiaasta suomalaisesta luki päivittäin sanomalehteä.
Maakunnallinen lehdistö on perinteisesti vahva vaikuttaja. Sen sijaan puoluepoliittisesti sitoutuneen lehdistön asema on heikentynyt radikaalisti.
Suomen aikakauslehdistön laajuus on poikkeuksellista. Yleisradiotoiminta perustuu erityiseen lakiin Yleisradiosta, joka säädettiin vuonna 1993. Laki määrittelee Yleisradion julkisen palvelun tehtävän hyvin laajaksi.
Vahvoihin perinteisiin pohjautuva viestintäjärjestelmän perusrakenne, jossa tilauspohjainen sanomalehdistö ja julkisen palvelun sähköinen viestintä ovat pysyneet keskeisessä roolissa, heijastuu myös viestinnän sisällöissä. Suomessa journalistiikan normit perustuvat alan itselleen luomaan eettiseen normistoon, journalistin ohjeisiin ja Yleisradion ohjelmatoiminnan säännöstöön. Käytännön eettisiä ongelmia käsittelee julkisen sanan neuvosto, johon kuuluu toimittaja- ja julkaisujärjestöjen edustajien lisäksi juridista asiantuntemusta ja alasta riippumattomia jäseniä.
Niin sanottu median murros ja sosiaalinen media vaikuttavat viestintään 2010-luvulla.
Eduskunta
Suomen kansanedustuslaitos eli parlamentti on eduskunta. Sen tärkein tehtävä on säätää lakeja. Uusi laki säädetään tai vanhaa lakia muutetaan hallituksen esityksestä tai kansanedustajan aloitteesta.
Valtioneuvoston on valmisteltava eduskunnalle esitys seuraavan vuoden talousarvioksi. Eduskunnan valtiovarainvaliokunta käsittelee yksityiskohtaisesti talousarviota ja kansanedustajien talousarvioon tekemiä aloitteita. Eduskunnan tärkeisiin tehtäviin kuuluu myös toimintakykyisen hallituksen ylläpitäminen.
Vuoden 2015 vaaleissa valitussa eduskunnassa suurin puolue on Suomen keskusta 49 edustajallaan. Sitä seuraavat Perussuomalaiset (38), Kokoomus (37) ja Sosiaalidemokraatit (34 edustajaa). Kaikkiaan eduskunnassa on edustajia kahdeksasta puolueesta.
Valtioneuvosto
Suomen pääministeri johtaa valtioneuvostoa, joka edustaa parlamentaarista toimeenpanovaltaa. Valtioneuvostolla on lain sallimissa rajoissa mahdollisuus antaa asetuksia, jotka täydentävät voimassa olevaa lainsäädäntöä.
Joulukuun 10. päivästä 2019 alkaen valtioneuvoston muodostaa Marinin hallitus. Pääministerinä toimii SDP:n Sanna Marin. Muina puolueina hallituksessa ovat Keskusta, Vihreät, Vasemmistoliitto ja Ruotsalainen kansanpuolue.
Tasavallan presidentti
Suomen tasavallan presidentti on Suomen kansan valitsema valtionpäämies. Hän johtaa Suomen ulkopolitiikkaa yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa ja on puolustusvoimien ylipäällikkö. Hän nimittää myös eräät korkeimmat virkamiehet ja korkeimman oikeuden tuomarit. Presidentin ollessa estyneenä hänen tehtäviään hoitaa pääministeri ja tämänkin ollessa estyneenä pääministerin sijaisena toimiva ministeri.
Presidentti on puolustusvoimien ylipäällikkö ja nimittää upseerit. Presidentti päättää hallituksen esityksestä puolustusvoimien liikekannallepanosta. Sodasta ja rauhasta presidentti päättää eduskunnan suostumuksella.
Ennen uutta perustuslakia, joka valmistui vuonna 1999 ja astui voimaan 2000, presidentillä oli huomattavasti nykyistä enemmän valtaoikeuksia. Näitä valtaoikeuksia tosin käytettiin täysivaltaisesti vain Paasikiven ja Kekkosen presidenttikausilla (1946-81), jolloin Suomea pidettiin semipresidentialistisena valtiona. Presidentillä on yhä veto-oikeus, tosin eduskunta voi ylittää presidentin veton.
Oikeuslaitos
thumb|Korkeimman oikeuden rakennus Helsingin [[Esplanadin puisto|Pohjoisesplanadilla.]] Oikeuslaitos on riippumaton toimeenpano- ja päätösvallasta. Tasavallan presidentti nimittää tuomarit.
Ensimmäinen oikeusaste on käräjäoikeus, sen päätöksestä voi valittaa hovioikeuteen. Ylintä tuomiovaltaa riita- ja rikosasioissa käyttää Korkein oikeus. Hallintoasioita käsitellään hallinto-oikeudessa ja korkeimmassa hallinto-oikeudessa.
Valtiontalous
Suomen valtion budjettitalouden tulopuolesta verot ja veronluonteiset tulot kattavat noin 40 miljardia euroa. Tästä tuloveroa on noin 13 miljardia ja liikevaihtoveroja noin 18 miljardia. Menopuolella suurimmat pääluokat ovat valtiovarainministeriön (17,5 mrd.), sosiaali- ja terveysministeriön (13 mrd.) ja opetus- ja kulttuuriministeriön (6,7 mrd.) hallinnonaloihin kuuluvat menot.
Julkisten menojen osuus on Suomessa lähes puolet bruttokansantuotteesta. Poliittisen päätöksenteon kautta määrätään siten huomattavalta osin siitä, kuinka voimavarat hyödykkeiden ja palvelujen tuottamiseen ja hankintaan saadaan. Verotuloista ja muista julkisen sektorin tuloista käytetään nykyisin valtion omiin kulutusmenoihin ja investointimenoihin selvästi vähemmän kuin kuntien vastaaviin menoihin. Valtiovalta vaikuttaa silti muita julkisen sektorin päätöksentekijöitä vahvemmin talousyksiköiden väliseen voimavarojen jakoon.
Valtionhallinto
Valtionhallinto voidaan käsittää on vallan kolmijaossa joko osaksi toimeenpanovaltaa, tai negaation kautta määritellen siihen voidaan lukea kaikki se valtiokoneiston toiminta, joka ei ole lainsäädäntöä tai lainkäyttöä.
Valtionhallinto muodostuu valtion keskushallinnosta, aluehallinnosta ja paikallishallinnosta. Muuhun julkiseen hallintoon kuuluvat kunnallishallinto, kirkollishallinto sekä välillinen julkinen hallinto. Välilliseen julkiseen hallintoon kuuluvat itsenäiset julkisoikeudelliset laitokset (kuten Kansaneläkelaitos tai Suomen Pankki) ja muut tahot jotka käyttävät julkista valtaa lain tai asetuksen määräämässä tehtävässä (kuten eläinsuojeluvalvojat).
Kunnallinen ja alueellinen itsehallinto
Suomessa kaksi kolmasosaa julkisesta palvelutuotannosta on kunnallisen itsehallinnon hoidossa. Harvassa maassa on kunnallisen itsehallinnon vastuu yhtä suuri. Perustuslakiin on kirjattu kuntien oikeus kerätä kunnallisveroa. Valtion ja kuntien välinen työnjako on varsin epäyhtenäinen. 2010-luvulla valmistellun sosiaali- ja terveydenhoitoalan uudistuksen odotetaan vievän valtaa ja vastuuta etenkin pieniltä kunnilta.
Itsehallintolaki antaa ahvenanmaalaisille oikeuden säätää lailla omista sisäisistä asioistaan ja päättää maakunnan tulo- ja menoarviosta.
Puolustusvoimat
Puolustusvoimien tärkein tehtävä on Suomen sotilaallinen puolustaminen. Tämän lisäksi puolustusvoimien tehtävä on tukea muita viranomaisia yhteiskunnan elintärkeiden toimintojen turvaamisessa sekä osallistua kansainväliseen kriisinhallintaan. Puolustusvoimien rauhan ajan organisaatio koostuu Pääesikunnasta ja sen alaisesta viidestä laitoksesta, maa-, meri- ja ilmavoimista sekä Maanpuolustuskorkeakoulusta. Puolustusvoimien ylipäällikkönä toimii tasavallan presidentti.
Ulkopolitiikka
Suomen ulkopolitiikkaa määritteli 1900-luvulla – ja erityisesti jatkosodan jälkeen – pitkälti suhtautuminen Neuvostoliittoon. Paasikiven ja Kekkosen yli 30-vuotisen presidenttijakson aikana esimerkiksi hallitukseen ei haluttu sellaisia puolueita, jotka eivät hyväksyneet Paasikiven-Kekkosen linjaa. Neuvostoliiton tehdessä 1900-luvun lopulla kuolemaa se menetti merkityksensä Suomen ulkopolitiikkaa määritelleenä valtiona. Tällöin Suomi liittyi moniin eurooppalaisiin ylikansallisiin järjestöihin kuten Euroopan neuvostoon (1989), Euroopan talousalueeseen (1992) ja Euroopan unioniin (1995) ja epäviralliseen Euroryhmään (2002).
Vuonna 2000 voimaan tulleen perustuslain mukaan Suomi osallistuu kansainväliseen yhteistyöhön rauhan ja ihmisoikeuksien turvaamiseksi sekä yhteiskunnan kehittämiseksi. Ulkopolitiikkaa johtaa tasavallan presidentti yhteistoiminnassa valtioneuvoston kanssa. Eduskunta hyväksyy kuitenkin kansainväliset velvoitteet ja niiden irtisanomisen sekä päättää kansainvälisten velvoitteiden voimaansaattamisesta. Valtioneuvosto vastaa puolestaan Euroopan unionissa tehtävien päätösten kansallisesta valmistelusta ja päättää niihin liittyvistä Suomen toimenpiteistä, jollei päätös vaadi eduskunnan suostumusta.
Suomi on jäsenenä Euroopan unionissa, Yhdistyneissä kansakunnissa, Maailmanpankki-ryhmässä ja monissa niiden jäsenorganisaatioissa.
Suomi Euroopan unionissa
Liittyessään EU:n jäseneksi vuonna 1995 Suomi liittyi suoraan Euroopan talous- ja rahaliiton (EMU) toiseen vaiheeseen. Kolmannessa vaiheessa, vuoden 1999 tammikuusta, euroa voitiin käyttää tilirahana. Vuoden 2002 alussa eurosetelit ja -kolikot korvasivat Suomen markan.
EU:n toimivalta on rajattua ja sen laajuus vaihtelee suuresti toimialoittain. Euroopan unionin ja sen jäsenmaiden vallanjaon perusperiaate on niin kutsuttu annetun toimivallan periaate eli jäsenvaltiot ovat tietyillä aloilla antaneet päätöksentekovaltaansa unionille.
Haunting the Chapel
Haunting the Chapel on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Slayerin julkaisema EP vuodelta 1984. EP on julkaistu sekä Metal Blade Recordsin ja Enigma Recordsin levymerkillä. EP:tä edeltänyt Slayerin debyyttialbumi Show No Mercy löi itsensä läpi Metal Bladella, jonka seurauksena uusi EP haluttiin saada nopeasti julkaistua.
Yhtyeen rumpali Dave Lombardo sai tuplabasari-rummutukseensa opastusta Gene Hoglanilta, joka nuoresta iästään huolimatta oli jo melkoisen taitava rumpali. Hoglan liittyi myöhemmin Dark Angel -nimiseen yhtyeeseen.
Kokoonpano
+
Fiesolen maisema
Fiesolen maisema on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1894. Kooltaan tämä työ on 37×54 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se talletettiin vuonna 2005.
Fiesolen kukkuloilla on maalattu Italiassa. Helene Schjerfbeck matkusti huhtikuussa 1894 Wienistä Italiaan Firenzeen, josta hän palasi syksyllä Suomeen. Hän maalasi Firenzessä maisemia Fiesolen kukkuloilla mutta myös henkilökuvia. Schjerfbeckin taide muuttui utuisemmaksi ja vaaleammaksi noina kuukausina, se yksinkertaistui. Hän myös kopioi tunnettuja vanhoja italialaisia taiteilijoita Fra Angelicoa, Filippo Lippiä ja Giorgionea. Wienissä hän oli perehtynyt Holbeiniin ja Velàqueziin näitä kopioimalla. .
Camrose
Camrose on kaupunki Kanada Albertan provinssin keskiosassa, 97 kilometrin provinssin pääkaupungista Edmontonista kaakkoon. Kaupunki on seutunsa jakelutoiminnan, lääketieteen, valtionhallinnon ja tuotantoelämän keskus preerioiden rikkaiden viljelyalueiden ympäröimänä. Camrosen väkiluku on 18 742 (2016).
Belgialaistaustainen François Adam perusti Camrosen vuonna 1905. Kaupunginoikeudet (city) se sai 1955. Camrose on kasvanut rautatien varrella. Camrose on nimetty Walesissa sijaitsevan kaupungin mukaan, mutta nimen katsotaan viittaavan myös kaupungin läpi virtaavan jokiuoman (Stoney Cr) varrella kasvaviin villiruusuihin. Paikkakunnalla on lempinimi The Rose City ("Ruusukaupunki").
Abt Sportsline
pienoiskuva|Tallin vanha logo. Abt Sportsline on saksalainen yritys, joka toimii autourheilussa ja valmistaa autojen viritysosia.
Yritys osallistui tallina nimellä Audi Sport ABT Formula E Team Formula E -sarjaan sen ensimmäisestä kaudesta kaudella 2014 lähtien. Audin lähdettyä Formula E -sarjasta talli osallistuu sarjaan nimellä ABT CUPRA Formula E Team.
pienoiskuva|[[Daniel Abt Punta del Estessä.]]
1990-luku ja 2000-luku
Talli kilpaili DTM-sarjassa nimellä Audi Sport Team Abt Sportsline.
Talli kilpaili myös ADAC GT Masters -sarjassa ja voitti tallien mestaruuden vuosina 2010, 2013 ja 2014.
Kausi 2014–2015
Talli saavutti kaikkien aikojen ensimmäisen ja samalla koko Formula E -sarjan historian ensimmäisen voiton debyyttikilpailussa Kiinan GP:ssä, kun Lucas di Grassi ajoi osakilpailun voittoon. Abt sijoittui samaisessa osakilpailussa 10. sijalle. Kauden toisessa osakilpailussa Malesian GP:ssä di Grassi sijoittui toiseksi. Kauden ensimmäisen Kiinan GP:n tapaan Abt sijoittui kilpailussa 10. sijalle. Tallin kuljettajat ajoivat palkintosijoille kauden aikana vielä viidesti (Uruguayssa, Miamissa, Long Beachilla, Monacossa ja Venäjällä). Talli sijoittui 165 pisteen ansiosta MM-lopputuloksissa kolmanneksi.
Kausi 2015–2016
Kaudella 2015–2016 talli ajatti samaa kuljettajakaksikkoa. Avauskilpailusta lähtien di Grassi ajoi neljä kertaa palkintokorokkeelle, joista hän voitti Malesian osakilpailun. Long Beachin osakilpailussa tallin molemmat kuljettajat ajoivat ensimmäistä kertaa palkintosijoille, kun di Grassi voitti kilpailun ja Abt oli kolmas. Di Grassi voitti kauden aikana vielä kolmannen kerran Ranskassa ja kauden lopputuloksissa talli sijoittui lopulta toiseksi.
Kausi 2017–2018
Kaudella 2017–2018 talli teki historiansa parhaimman tuloksen, kun se voitti valmistajien maailmanmestaruuden. Talli joutui odottamaan kauden ensimmäistä voittoaan Meksikon osakilpailuun asti, jolloin Abt otti ensimmäisen voittonsa tallissa. Saksassa Abt ajoi jälleen voittoon ja samalla talli ajoi ensimmäisen kaksoisvoittonsa. Tallikaveri di Grassi ajoi kauden aikana kahdesti voittoon, joista New Yorkin ensimmäisen kilpailu oli samalla myös tallille kaksoisvoitto.
Kausi 2018–2019
Kaudella 2018–2019 talli saavutti kaksi voittoa, kun di Grassi voitti Meksikon ja Saksan osakilpailut. Talli sijoittui MM-pisteissä toiseksi.
Kausi 2019–2020
Kausi 2019–2020 oli tallin sen aikaisista suorituksista heikoin, kun se keräsi 114 MM-pistettä ja oli lopputuloksissa kuudes. Kautta varjosti koronaviruksen uhka, minkä seurauksena monia osakilpailuita peruttiin. Kesken kauden Abt erotettiin tallista, kun hän oli aiheuttanut närää jo tauon aikana pidetyn elektronisen urheilun kilpailun puolella palkkaamalla sijaisen ajamaan puolestaan. Hän siirtyi myöhemmin kauden aikana NIO 333 FE -talliin. Hänet korvattiin René Rastilla. Kuljettajat ajoivat yhteensä kolmesti palkintosijoille kauden aikana.
Panpsykismi
Panpsykismi (kreik. pan 'kaikki' + psykhē 'sielu') on mielenfilosofinen näkemys, jonka mukaan tietoisuus tai mieli on todellisuuden perustava ominaispiirre, joka on yhtä alkuperäistä tai alkuperäisempää kuin aine ja on olemassa kaikkialla universumissa.
Filosofisena teoriana panpsykismin juuret ulottuvat aina antiikin Kreikkaan ja muinaiseen Intiaan. Esimerkiksi Thaleksen, Platonin, Spinozan, Leibnizin ja William Jamesin on katsottu kannattaneen panpsykismiä. Myös Vedanta-filosofiassa ja Mahayana-Buddalaisuuden piirissä on katsottu esiintyneen panpsykismiä. 1800-luvulla panpsykismi oli yksi suosituimmista mielenfilosofisista teorioista, mutta sen suosio väheni 1900-luvulla loogisen positivismin nousun myötä. Sittemmin sen suosio on jälleen lisääntynyt, koska monet katsovat sen edustavan parasta tapaa ratkaista tietoisuuden kova ongelma.
Etymologia
Termi "panpsykismi" juontaa juurensa kreikan sanoista "pan" (πᾶν : "kaikki", "kokonaisuus") ja "psykhe" (ψυχή: "sielu", "mieli"). Sana "psykhe" tulee kreikan sanasta "ψύχω" (psukhō, "puhallan"), joka voi tarkoittaa elämää, sielua, mieltä, henkeä, sydäntä tai "elämänhenkeä".
Anekdootteja
Panpsykismi ei ole uusi aatesuunta, vaan esimerkiksi jo Gottfried Leibniz ja Baruch Spinoza kannattivat sitä 1600-luvulla.
Paneksperientalismi on panpsykismin heikompi muunnelma. Sen mukaan kaikilla olioilla on elämyksellinen tietoisuus, mutta ei kognitiota eikä näin välttämättä mieltä. Paneksperientalismia on kannattanut muun muassa Alfred North Whitehead.
Panprotoeksperientialismi on paneksperientalismiakin heikompi muunnelma, jonka mukaan kaikilla olioilla on ei-fysikaalisia ominaisuuksia, jotka ovat elämyksellisen tietoisuuden esiasteita (tai elämyksellinen tietoisuus piilevässä, kehittymättömässä muodossa), mutta ei kognitiota tai tietoista tajuntaa.
Panpsykismin mukaan mieli on fyysistä. Esimerkiksi Daniel Dennett on perustellut mielen fyysisyyttä sillä, että jos henkisyys olisi luonteeltaan ei-fyysinen, sillä ei olisi fysikaalista energiaa eikä massaa eikä se täten voisi vaikuttaa maailmaan. Jos mieli voisi vaikuttaa fyysisen maailman ulkopuolelta, tämä johtaisi siihen, että energian säilymislaki ei pätisi.
Thomas Nagelin mukaan todellisuuden hiukkasilla on alkeellinen tietoisuuden taso, joka on olemassa riippumatta siitä, onko se elollisessa vai elottomassa aineksessa. Aivojen kaltaisessa organisaatiossa nämä reagoivat ja tuottavat monimutkaisempia henkisiä ominaisuuksia ja lopulta tietoisuuden. Tämä järjestäytyminen on Nagelin mukaan holistinen, emergentti ominaisuus, eikä sitä voida siksi ymmärtää reduktionistisesti.
David Bohm on perustellut tietoisuuden olemassaoloa kvanttitason ilmiöillä. Hänen mukaansa alkeishiukkaseen, esimerkiksi elektroniin, liittyy uudentyyppinen aalto, joka vaikuttaa sen toimintaan; kvanttiaalto leviää laajalle. Tällöin hiukkanen alkeellisella tasolla ”tietää”, mitä sen ympäristössä tapahtuu. Bohmin mukaan on periaatteessa mahdollista, että tämä tieto johtaa tietoisuuteen, sillä hermosolut koostuvat atomeista ja atomit koostuvat alkeishiukkasista. Bohmin näkemys poikkeaa siitä, mitä kvanttitapahtumista yleensä ajatellaan, koska hänen mukaansa kvanttiaalto ei ”töni” hiukkasta vaan informoi sitä. Bohmin mukaan tietoisuus on pelkistettävissä kiinteästi aineen perusominaisuudeksi.
John Searle on esittänyt, että siinä missä veden nestemäisyys on vesiatomien korkeampi (emergentti) taso, on mieli aivojen korkeamman tason piirre. Searlen mukaan tämä tarkoittaa sitä, että kokemusperäisen tieteen on mahdollista selittää tietoisuus seuraukseksi tietynlaisista aivojen tapahtumasarjoista.
Filosofi David Chalmers on esittänyt, että yksi todellisuuden perusaines on informaatio, joka vaikuttaa kahdella tavalla: fysikaalisesti ja elämyksellisesti. Fyysinen osa tuottaa aineelliset vasteet ja elämyksellinen kokemuksellisuuden.
Arvostelu
Panpsykismiä on arvosteltu siitä, että se ei ratkaise tietoisuuden ongelmaa: vaikka alkeishiukkasilla havaittaisiin informaatio-ominaisuuksia, niin panpsykismi ei kerro, miksi niillä on sellaisia. Tämä ainoastaan siirtäisi ongelman syvemmälle tasolle.
Kirkkoväkeä
Kirkkoväkeä (Pääsiäisaamu) on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1900. Kooltaan tämä työ on 70×95 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se lahjoitettiin vuonna 1991.
Helene Schjerfbeck maalasi Kirkkoväkeä-maalausta viisi vuotta, vuosina 1895–1900. Maalaus kuvaa naista kolmessa eri ikävaiheessa sunnuntaisiin ulkovaatteisiin pukeutuneina. Heidän edessään on poika karvalakki päässään. Helene Schjerfbeck pani tämän maalauksen esille loppuvuonna 1900. Hän oli matkustanut kesällä Ruotsin Åren tunturiparantolaan ja sairastui siellä joulukuussa. Schjerfbeck oli koko seuraavan vuoden, 1901, sairauslomalla Suomessa. Taulussa on merkinnät H/Schjerf/beck/1895– /1900.
Batu
Batu voi tarkoittaa:
Like a Prayer
Like a Prayer on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan neljäs studioalbumi. Se julkaistiin levy-yhtiö Siren tuottamana ympäri maailmaa maaliskuussa 1989, ja se nousi Billboard-listan ykköseksi ja rikkoi platinarajan neljä kertaa. Maailmanlaajuisesti albumia on myyty 11 miljoonaa kappaletta. Singleinä albumilta julkaistiin nimikappale Like a Prayer sekä Express Yourself, Cherish, Dear Jessie, Keep It Together ja Oh Father. Madonna on tehnyt albumin suurimmaksi osaksi Patrick Leonardin ja Stephen Brayn kanssa. Albumi myi Yhdysvalloissa 4 miljoonaa kappaletta ja maailmanlaajuisesti 13 miljoonaa kappaletta.
Albumi kuohutti katolista maailmaa kappaleen Like a Prayer takia. Videolla Madonna liittää uskontoon seksuaalisia aiheita. Hän suutelee tummaihoista pyhimystä nimeltä Martin de Porres, todistaa murhan ja tanssii estoitta sekä kirkossa että palavien ristien keskellä. Video kertoo tummaihoisesta miehestä, jonka poliisit tuomitsevat valkoisen naisen murhasta. Todellisuudessa teon takana on joukko valkoihoisia miehiä.
Kappaleesta piti tulla mainos Pepsille, mutta Pepsi perui sopimuksensa musiikkivideon aiheuttaman kohun takia, vaikkakin Madonna sai pitää viiden miljoonan dollarin sopimuspalkkion.
Porin vaakuna
thumb|175x175px|Porin vaakuna pienoiskuva|150x150px|Porin lippu Porin vaakuna toimii Porin kaupungin tunnuksena. Vuonna 1931 vahvistettu heraldinen selitys kuuluu "kullanvärinen kilpi ja siinä edestäpäin kuvattu punaisella ritarikruunulla varustettu musta karhunpää punainen kieli ojossa. Kilven alapuolta ympäröi sininen nauha, jossa hopeakirjaimin on lause: Deus protector noster."
Vaakunan historiaa
Porin kaupunki perustettiin vuonna 1558 korvaamaan maankohoamisen takia sisämaahan jäänyttä Ulvilan kaupunkia. Porin kaupunki käytti alkuvuosinaan Ulvilan vanhaa sinettiä, jossa oli kuvattuna W-kirjain. Ensimmäisen varsinaisen sinettinsä Pori sai 1600-luvulla. Sinetissä oli kuvattuna pääkilvellä kirjaimet BSS (Björneborgs Stads Sigill, suom. Porin kaupungin sinetti), sekä tämän yläpuolella pienemmällä kilvellä kruunattu karhunpää. Sinetin ulkoreunaa koristi latinankielinen lause Deus protector noster (suom. Jumala [on] suojelijamme), joka oli kaupungin perustajan, Juhana-herttuan, tunnuslause. Sinetin karhunpään on katsottu viittaavan kaupungin ruotsinkieliseen nimeen Björneborg, joka tarkoittaa "karhulinnaa".
Kielioppi
Kielioppi on kielen järjestelmää kuvaileva sääntöjen joukko, joka voidaan kerätä kielen säännönmukaisuuksien pohjalta. Jokaisella kielellä on oma kielioppinsa. Keskeiset osa-alueet ovat kielen äänteistöä koskeva äänneoppi eli fonologia, sanojen taivutusta koskeva muoto-oppi eli morfologia ja lauseiden rakentumista koskeva lauseoppi eli syntaksi. Perinteinen kielioppi ei ota kantaa semantiikkaan eli sanojen merkityksiin, vaan ainoastaan niiden keskinäisiin suhteisiin. Kielioppia tutkii kielitiede.
Kieliopin kuvaus voi olla deskriptiivinen, jolloin se pyrkii neutraalisti kuvaamaan kieltä sellaisena kuin sitä yleisesti käytetään, tai normatiivinen, jolloin se pyrkii ohjailemaan ja neuvomaan, mikä on hyvää kieltä. Normatiivisen kieliopin piiriin kuuluvat kielenhuolto ja oikeinkirjoitus.
Kieliopin kuvauksen historia alkaa antiikin filosofien kielen rakenteeseen liittyvistä pohdiskeluista. Platon katsoi, että sana on idean aineellinen muoto. Noam Chomskyn mukaan kieliopin pitää ensinnäkin kuvailla kielen rakennetta, eli sen pitää eristää kielitieteen "perusyksiköt", ja varsinkin erotella ja luonnehtia lausumat, jotka tietolähteen mukaan käsitetään "kieliopillisiksi" tai "mahdollisiksi". Toiseksi kieliopin pitää täyttää kieliopin luomisessa asetetut vaatimukset, tai jos sellaisia ei ole, olla yksinkertainen ja kompakti.
Kraniometria
thumb|Ihmiskallo ja mittauslaite vuodelta 1902. Kraniometria eli kallonmittaus tarkoittaa ihmispääkallon mittasuhteiden selvittämistä tieteellistä tarkoitusta varten. Nykyisin kraniometriset mittaukset kuuluvat biologiseen antropologiaan ja osteologiaan. Aikaisemmin on puhuttu myös kraniologiasta ihmisen kallon mittasuhteiden ja koon mittauksiin ja tutkimukseen keskittyneenä tieteenä, jota harjoitettiin frenologian yhteydessä.
Tupasvilla
Ulkonäkö ja koko
thumb|243px|Kukkiva tupasvilla. thumb|243px|Tupasvillan kukkineita kukintoja, joissa kukan kehäsukaset ovat pidenneet pitkiksi valkoisiksi karvoiksi.
Tupasvilla muodostaa tiiviitä, rönsyttömiä mättäitä. Täydessä mitassaan kasvin varsi on 40–70 cm korkea ja noin 1,5 mm paksu. Varrella on kaksi väljää, 5–7 cm pitkää lavatonta ruskeaa tyvituppea, jotka vanhemmiten muuttuvat säikeisiksi. Varren tyviosassa sijaitsevat lehdet ovat vartta lyhyempiä, 1–1,5 mm leveitä ja kolmisärmäisiä. Kukinto on tähkä ja kukat ovat kaksineuvoisia. Kukan tummanharmaat tähkäsuomut ovat noin 8 mm pitkiä, puikeita, pitkäsuippuisia ja kärjestä läpikuultavia. Kukassa on yli kymmenen kehäsukasta, jotka pitenevät kukinnan jälkeen jopa 3 cm pitkiksi, paljon tähkää pidemmiksi valkoisiksi karvoiksi, "tupsuiksi". Suomessa tupasvilla kukkii touko-kesäkuussa.
Tupasvilla voi risteytyä himmeävillan (E. brachyantherum) kanssa.
Levinneisyys
Tupasvillaa tavataan laajalla alueella Pohjois- ja Keski-Euroopasta suurimpaan osaa Siperiaa sekä edelleen Alaskassa ja osassa Kanadaa. Suomessa tupasvilla on yleinen koko maassa. Runsaimmillaan se on Pohjois-Suomessa.
Elinympäristö
Tupasvillaa kasvaa pääasiassa karuilla rämeillä ja nevoilla sekä korvissa. Joskus sitä tavataan myös rehevänpuoleisilla soilla. Tupasvilla kasvaa myös tuntureiden rinnesoilla.
Käyttö
Tupasvillan siementupsuja on aikoinaan käytetty yhdessä luhtavillan (E. angustifolium) kanssa tyynyjen ja peittojen täytteenä untuvien sijaan ainakin Ruotsissa.
Tupasvillakuitua saadaan kasvuturveteollisuuden sivutuotteena. Suossa liuonneena kasvin lehtitupista syntyy villaan, pellavaan ja silkkiin sekoitettuna hyvin lämpimiä tekstiilejä. Tupasvillasta on valmistettu 1800-luvulta lähtien huopia ja vaatteita.
Tupasvillaa käytetään nykyään myös öljyntorjunnassa. Tupasvilla on synteettisiä liinoja parempi, ekologisempi vaihtoehto. Se myös kerää öljyä turvetta paremmin, koska hylkii vettä.
Käyttö tekstiilituotteena:
Jääkiekko talviolympialaisissa 1964
Jääkiekko oli ohjelmassa vuoden 1964 talviolympialaisissa Innsbruckissa. Ottelut pelattiin 27. tammikuuta – 9. helmikuuta 1964. Turnaus oli samalla jääkiekon 31. maailmanmestaruuskilpailut sekä Euroopan-mestaruuskilpailut.
Kisoihin osallistui 16 joukkuetta. Kaikki A-sarjassa vuonna 1963 pelanneet joukkueet otettiin mukaan. Lisäksi turnaukseen otti osaa 5 B-sarjan parasta joukkuetta, C-sarjan voittajajoukkue, yksi joukkue Itä-Aasiasta, olympialaisten isäntämaa Itävalta sekä Italia. Saksa osallistui turnaukseen yhdistetyllä joukkueella, joten se järjesti sisäisen karsinnan. Itä-Aasian joukkueet järjestivät myös oman karsintansa. Koska isäntämaa Itävalta oli voittanut C-sarjan edellisenä vuonna, toiseksi sijoittunut Unkari otettiin mukaan kisoihin.
Turnaus alkoi karsinnalla, jonka voittaneet joukkueet pelasivat yksinkertaisen sarjan sijoista 1.–8. ja hävinneet joukkueet sijoista 9.–16. Neuvostoliitto otti toisen olympiavoittonsa. Suurin yllätys oli aiempia kisoja hallinneet Yhdysvallat ja Kanada jäivät mitaleitta.
Ruotsi, Tšekkoslovakia ja Kanada päätyivät tasapistein toiseksi, kolmanneksi ja neljänneksi. Kansainvälinen olympiakomitea määritti uuden säännön, jonka mukaan mitalit jaettiin Tšekkoslovakialle. Säännön mukaan joukkueiden maaliero ratkaisi sijoituksen, mutta ei vain niiden keskinäisten otteluiden maaliero, vaan kaikkien niiden pelaamien otteluiden. Myöhemmin Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF antoi maailmanmestaruuskilpailujen pronssin kuitenkin Kanadalle, sillä se olisi sijoittunut kolmanneksi vanhojen sääntöjen mukaan. IIHF kuitenkin perui päätöksensä myöhemmin. Tšekkoslovakia sai pitää olympia- ja maailmanmestaruuskilpailujen pronssimitalinsa.
Suomi turnauksessa
Suomen parhaana onnistumisena turnauksessa voidaan pitää 2–3-voittoa Yhdysvalloista. Suomen joukkueen kanadansuomalainen valmentaja Joe Wirkkunen totesi myöhemmin liki liikuttuneessa tilassa, että voitto oli hänen päävalmentajauransa suurin saavutus. Hän on lisännyt, että voitto osoitti, että tuolloinen Suomen joukkue oli oikealla tiellä, eikä vastaavaa voittoa olisi voinut kuvitellakaan neljä vuotta aikaisemmin. Suomen voiton tärkeimmiksi seikoiksi on nimetty maalivahti Juhani Lahtinen ja silloisen TK-V:n nelikko Heino Pulli ja Seppo Nikkilä sekä Matti Reunamäki ja Rauno Lehtiö. Kaikki Suomen maalit Yhdysvallat-ottelussa olivat TK-V:n pelaajien tekemiä. Nelikkoa peluutettiin turnauksessa niin, että Pullin ja Nikkilän ympärille rakennettua hyökkäysketjua täydennettiin aina pelitilanteen mukaan joko Reunamäellä tai Lehtiöllä. Pulli teki turnauksessa tehopisteet 5 + 1, Nikkilä ja Reunamäki kumpainenkin 2 + 2. Toisin sanoen kolmikko teki puolet Suomen turnauksessa tekemistä 18 maalista.
Ole Schmidt
Ole Schmidt (14. heinäkuuta 1928 Kööpenhamina – 6. maaliskuuta 2010 ) oli tanskalainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän aloitti pianon soiton opiskelun vuonna 1948. Schmidtin varhaisimpiin sävellyksiin kuului pianokonsertto vuodelta 1954. Hän johti vuosina 1958–1965 Tanskan kuninkaallista oopperaa.
Schmidt sävelsi muun muassa harmonikkakonserton, tuubakonserton, kantaatin ja sonaatin alttoviululle ja pianolle.
Royal College of Music
thumb|250px|Royal College of Music Royal College of Music on vuonna 1882 silloisen Walesin prinssin, tulevan Edvard VII:n, perustama konservatorio, joka kouluttaa ammattimuusikoita bachelor-, masters- ja tohtori-ohjelmissa. Collegella on noin 600 opiskelijaa viidestäkymmenestäneljästä eri maasta. Oppilaitoksen toimitilat sijaitsevat South Kensingtonissa Lontoossa.
Linda Wiklund
Hän on näytellyt muun muassa Kansallisteatterissa, Tampereen Teatterissa ja Espoon Kaupunginteatterissa ja Turun kaupunginteatterissa ja Helsingin Kaupunginteatterissa.
Hän on sukua Turun tunnetuimman tavaratalon Sokos Wiklundin perustajalle Axel Wiklundille. Linda Wiklund on naimisissa näyttelijä Mikko Nousiaisen kanssa. Nousiaisella ja Wiklundilla on kesällä 2019 syntynyt poika ja 2021 syntynyt tytär.
Luonnontieteellinen menetelmä
Luonnontieteellinen menetelmä edellyttää, että kuvattavat ilmiöt pyritään mahdollisuuksien mukaan esittämään eksaktissa muodossa eli numeroiden, kaavojen ynnä muiden avulla. Tämä tekee mahdolliseksi ilmiöiden mittaamisen, ja oletuksen seurausten johtamisen laskemalla.
Tutkimusongelmien lähestymistapaa kutsutaan hypoteettis-deduktiiviseksi menetelmäksi. Ensimmäisten havaintojen perusteella muodostetaan alustava malli ilmiössä olevista säännönmukaisuuksista. Tämä hypoteesi testataan uusien havaintojen avulla, ja jos se selittää ilmiötä hyvin, se hyväksytään todennetuksi teoriaksi. Jos hypoteesi hylätään, havaintoja käytetään uuden hypoteesin luomiseen.
Katsuhiro Ōtomo
Katsuhiro Ōtomo (, s. 14. huhtikuuta 1954 Hasama, Miyagin prefektuuri, Japani) on japanilainen mangataiteilija ja anime-ohjaaja. Hän on tunnettu teoksestaan Akira, josta tehdyn elokuvan hän myös ohjasi.
Kyrenia
Kyrenia eli Kerýneia (, myös Kyríneia, Κυρήνεια, ) on kaupunki ja kunta (Δήμος Κερύνειας, Dímos Kerýneias) Kyproksen saarella. Se on de facto Pohjois-Kyproksen turkkilaisen tasavallan hallussa, ja kuuluu sen hallinnossa Girnen alueeseen ollen sen hallinnollinen keskus. Kyproksen tasavallan pakolaishallinnossa se kuuluu Kyrenian alueeseen. Koko kunnan väkiluku on ja varsinaisen Kyrenian kaupungin väkiluku  (2011).
Maantiede
Kyrenia sijaitsee Kyproksen pohjoisrannikolla Pentadáktylos-vuorten pohjoispuolella. Kaupungissa on vanhakaupunki, jossa sijaitsee muun muassa Kyrenian linna, sekä kaksi satamaa, vanha satama ja uusi satama. Etäisyys Kyreniasta pääkaupunki Nikosiaan on noin 28 kilometriä ja Famagustaan noin 78 kilometriä.
Antiikki
Antiikin Keryneia oli yksi Kyproksen vanhoista kuningaskunnista. Sen perustivat Akhaiasta tulleet kreikkalaiset 900-luvulla eaa. Siitä muodostui vauras kaupunkivaltio (polis). Vuonna 312 eaa. Keryneian ottivat hallintaansa Kreikan Salamiin saarelta tulleet kilpailijat. Keryneian satama oli tärkeässä asemassa myös roomalaisvallan aikana.
pienoiskuva|vasen|[[Kyrenian linna.]] pienoiskuva|vasen|Kyrenian kaupunkia.
Myöhempi historia
Bysanttilaisella ajalla 600-luvulla kaupunkiin rakennettiin kiviset muurit suojaksi arabien hyökkäyksiltä. Vuonna 1191 Kyproksen hallitsija Isaak Komnenos lähetti vaimonsa ja tyttärensä Kyrenian linnaan turvaan kolmannella ristiretkellä olleilta Rikhard I Leijonamielen joukoilta. Kaupunki kuitenkin valloitettiin. Valloituksen takana ollut Guy de Lusignan, josta tuli myös Kyproksen hallitsija (1192–1194), uudisti valloituksen jälkeen linnan. Kyproksen hallitsija Hugo I teki valtakaudellaan (1205–1218) linnasta kuninkaallisen palatsin. Kaupungin nimi vakiintui lännessä muotoon Kyrenia (Cyrenia) keskiajalla.
Vuonna 1291 Kyreniasta tuli alueensa tärkein kaupunki, ja sen muureja ja puolustusta vahvistettiin. Vuonna 1373 genovalaiset yrittivät valloittaa kaupungin linnoineen sekä maalta että meritse, siinä kuitenkaan onnistumatta. Venetsialaisten hallitessa aluetta he vahvistivat linnaa kestämään tykistön tulitusta. Kuitenkin vuonna 1570 Kyrenia antautui taisteluitta osmaneille.
Nähtävyydet
Kyrenian tärkeimmät nähtävyydet ovat Kyrenian linna sekä sataman läheisyydestä löydetty haaksirikkoutunut 300-luvulta eaa. peräisin oleva kauppalaiva, Kyrenialainen laiva, mikä on osoittanut sataman merkityksen kaupungille vuosituhansien ajan. Laiva lasteineen on nykyään näytteillä Kyrenian linnassa olevassa museossa. Muihin nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa bysanttilaisaikainen torni. Kaupungin lähettyvillä olevia nähtävyyksiä ovat muun muassa Bellapáisin luostarin rauniot sekä Pyhän Hilarionin linna.
Buick Enclave
thumb|250px|Toisen sukupolven Enclave takaa. Buick Enclave on crossover-tyyppinen henkilöauto, joka esiteltiin 2007. General Motors valmistaa autoa Buick-brändin alla.
Kansakoulutyttö II
Kansakoulutyttö II on taiteilija Helene Schjerfbeckin öljyvärimaalaus kankaalle vuodelta 1908. Kooltaan tämä työ on 71×40,5 cm ja se kuuluu Ateneumin taidemuseon kokoelmiin, jonne se ostettiin vuonna 1915.
Maalauksen aiheesta syntyi samaan aikaan myös öljyvärein puulle maalattu Kansakoulutyttö I, 30×20 cm. Siinä on sama malli kuvattu vyötäröstä ylöspäin samoissa vaatteissa. Työ kuuluu yksityiskokoelmiin.
Renium
thumb|left|Reniumia|alt=
Renium on hopeanvalkoinen, kiiltävä, sitkeä ja venyvä metalli, jonka elektronegatiivisuus on 1,9 ja ensimmäinen ionisoitumisenergia 762 kJ/mol sekä CAS-numero 7440-15-5. Renium on harvinaisempaa kuin kulta tai platina, eikä muodosta mineraaleja, vaan esiintyy pieninä pitoisuuksina muiden metallien malmeissa, erityisesti molybdeniitissä ja gadoliniitissa. Reniumilla on alkuaineista neljänneksi suurin tiheys, kolmanneksi korkein sulamispiste ja toiseksi korkein kiehumispiste. Reniumia lisätään molybdeeni- ja volframilejeerinkeihin parantamaan niiden mekaanisia ominaisuuksia ja korroosion kestoa korkeissa lämpötiloissa. Reniumia käytetään myös lämmön mittaamiseen lämpöparilla aina 2 200 °C:seen ja se on hyvä materiaali sähkökatkaisimiin, sillä se ei hapetu sähkövalokaaren kuumuudessa.
Renium on käytössä katalysaattorina öljynjalostuksessa vetykrakkauksessa ja bensiinin reformoinnissa. Reniumin sukulaisuus teknetiumin ja mangaanin kanssa ilmenee selvästi yhdisteissä ja näillä aineilla onkin lähes samat hapetusluvut. Tärkeimmät reniumyhdisteet ovat perrenaatteja, ja ne ovat yleensä melko samantapaisia permanganaattien kanssa. Kaliumperrenaatti (KReO4) on varsin pysyvä yhdiste toisin kuin helposti räjähtävä kaliumpermanganaatti. Reniumin yleisin oksidi on reniumheptoksidi (Re2O7) ja muita ovat reniumdioksidi (ReO2), reniumtrioksidi (ReO3) ja Re2O5. Maailman nykyinen (1992) reniumvaranto on noin 3 500 t ja maankuoressa reniumia on 53 mg/t.