cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Munuainen
Rakenne
Munuaispyramidien sisällä on kussakin lähes 100 000 nefronia eli yhdessä munuaisessa niitä on yli miljoona. Ne ovat munuaisten toiminnallisia yksiköitä ja koostuvat munuaiskeräsestä ja munuaistiehyestä. Munuaiskeränen koostuu taas hiussuonikeräsestä (glomerulus) ja sitä ympäröivästä keräsenkotelosta, eli Bowmanin kapselista.
Roy Bean
Elämä
Legendoissa Roy Beanin tyypillisesti väitetään antavan ahkerasti hirttotuomioita, vaikka Jack Skilesin Judge Roy Bean Country -kirjan mukaan ei ole ainuttakaan historiallisesti pätevää todistetta siitä, että Roy Bean olisi oikeasti hirttänyt jonkun.
Herajärvi (Mäntyharju)
Herajärvi on järvi Mikkelin ja Mäntyharjun rajalla Etelä-Savon lounaisosassa. Etäisyys Mikkelin keskustasta on 38 kilometriä etelälounaaseen.
Roy Bean
Elämä
Roy Bean kuoli vuonna 1903 rauhallisesti vuoteeseensa, runsaan alkoholin juomisen jälkeen Langtryssä, Texasissa.
Munuainen
Verisuonitus
Munuaisportin kautta kulkeva munuaisvaltimo, joka alkaa vatsa-aortasta heti ylemmän suolilievevaltimon alta, tuo hapekasta verta munuaisille. Veri kulkee pois munuaisista munuaisportin kautta kulkevaa munuaislaskimoa pitkin, joka laskee alaonttolaskimoon.
Herajärvi (Mäntyharju)
Mikkelin ja Mäntyharjun Herajärvi on toiseksi laajin Suomen 18:sta Herajärvestä.
Roy Bean
Roy Bean populaarikulttuurissa
Roy Beania on näytellyt Walter Brennan Oscar-palkinnon arvoisesti vuoden 1940 elokuvassa Lännen mies.
Munuainen
Verisuonitus
Kummankin munuaisen yläpuolella on lisämunuainen.
Herajärvi (Mäntyharju)
Maantietoa
Herajärvi on 5,3 kilometriä pitkä, 3,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 6,1 neliökilometriä. Herajärvi on melko muodokas ja koostuu suurelta osin lahdista. Järven kaakkoisosa Hillosensaaren kaakkoispuolella on jossain määrin erillään pääaltaasta. Järven eteläosassa on Polvihonganlahti, jonka lounaispuolella Jokiniemen erottamana on pitkänomainen Jokilahti. Jokilahden luoteispuolella on pohjoiseen työntyvä pitkulainen Kangasniemi. Herajärven luoteisosassa on Karhulahti ja koillisosassa Itkonlahti.
Nanny Rantamäki
Nanny Elisabeth Rantamäki, o. s. Flinkkilä (18. elokuuta 1918 Peräseinäjoki – 26. syyskuuta 2005 Kurikka) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.
Herajärvi (Mäntyharju)
Maantietoa
Herajärven saariluku on 13. Saarten yhteispinta-ala on 29,1 hehtaaria eli noin noin 4,6 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista neljä on yli hehtaarin laajuisia ja yhdeksän on yli aarin laajuisia. Laajin saari on järven länsiosan noin kymmenhehtaarinen Mäntysaari. Olennainen osa saarta on etelään kulkeva, hieman mutkainen puolisen kilometriä pitkä niemimaa. Mäntysaaren itäpuolella on Huutsaari. Herajärven pohjoisosassa sijaitsee Rajasaari ja itäisen rannan lähellä Salmensaari. Herajärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 54,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0542 kuutiokilometriä ja sen keskisyvyys on 8,9 metriä. Järven syvin kohta, 36,9 metriä, sijaitsee noin 400 metriä Hillosensaaresta luoteeseen. Saaren ja syvänteen puolivälissä on 0,6 metrin matalikko. Järven itäosassa Heravuoren tuntumassa on 30 metrin syvänne. Heravuori kohoaa 130 metriä merenpinnan yläpuolelle, eli korkeusero syvänteeseen on lähes 80 metriä. Vähintään 20 metriä syviä alueita on useita, mutta ne eivät muodosta yhtenäistä vyöhykettä, vaan järven kumpuileva pohja nousee useissa paikoin matalikoksi. Noin kuusi prosenttia Herajärvestä on vähintään 20 metriä syvä. Järven rantaviivan pituus on 33,4 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 7,8 kilometriä. Herajärven rannat ovat peltotilkkujen täplittämää metsämaata. Pientaloja on melko runsaasti, etenkin luoteessa Äijäniemen rannoilla.
Nanny Rantamäki
Rantamäki toimi peruskoulun luokanopettajana Kurikassa.
Herajärvi (Mäntyharju)
Vesistösuhteita
Herajärvi (14.978.1.050) kuuluu Tainaveden valuma-alueeseen (14.978), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Kymijoen päävesistössä (14). Toinen jakovaihe on Pyhäveden valuma-alue (14.97) ja ensimmäinen Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9). Herajärvi on laajin Tainaveden valuma-alueen 62:sta vähintään hehtaarin laajuisesta vakavedestä. Sitä seuraavat Kihliänjärvi-Nuolinki, Tainavesi ja Kinnijärvi.
Nanny Rantamäki
Teoksia
Nimellä Nanny Flinkkilä: Nimellä Nanny Flinkkilä-Rantamäki: Nimellä Nanny Rantamäki:
Herajärvi (Mäntyharju)
Vesistösuhteita
Herajärveen virtaa lukuisia laskuojia eri ilmansuunnista. Herajärven luusua sijaitsee järven luoteiskolkassa, josta alkaa Tainaveteen (83,8 metriä mpy) johtava Vuolteensalmi.
Roy Bean
Roy Bean populaarikulttuurissa
John Huston ohjasi vuonna 1972 elokuvan Roy Bean – piru mieheksi, jossa omapäistä lainvalvojaa esitti Paul Newman.
Roy Bean on esiintynyt myös Tex Willer -sarjakuvissa, esimerkiksi numeroissa 1 ja 2 vuodelta 2014.
Luettelo musiikkitermeistä
Alla on lista musiikkiterminologiaan liittyvistä sanoista, joita esiintyy nuottikirjoituksessa. Suurella osalla termeistä on italiankielinen alkuperä. Erikielisiä merkintöjä voidaan käyttää riippuen siitä, minkämaalaisille irtonuotit on suunnattu.
Roy Bean
Roy Bean populaarikulttuurissa
Roy Bean esiintyy Lucky Luke -sarjakuvalbumissa Tuomari.
Luettelo musiikkitermeistä
Italiankielisistä termeistä on myös erillinen, aihepiireittäin jaoteltu luettelo artikkelissa italiankielinen musiikkitermistö.
Hamula (Puumala)
Hamula on kylä Puumalan kunnassa Etelä-Savossa. Harmaala sijaitsee peltoaukealla sisäjärvien rannoilla noin 20 kilometriä Puumalan kirkonkylästä linnuntietä pohjoiseen.
Munuainen
Tehtävät
Munuaiset erottavat verestä kuona-aineet sekä elimistölle vieraat aineet ja poistavat ne elimistöstä virtsan mukana. Poistettavia kuona-aineita ovat mm. valkuaisaineiden hajoamistuote urea ja sappiväriaineet, joita syntyy hemoglobiinin pilkkoutuessa. Munuaiset huolehtivat kuona-aineiden poiston yhteydessä siitä, että elimistölle tärkeitä aineita ei pääse virtsan mukana elimistöstä pois. Näitä ovat esimerkiksi glukoosi ja aminohapot, joita terveen ihmisen virtsa ei tavallisesti sisällä.
Särkijärvi (Virrat, Ilomäki)
Särkijärvi on Pirkanmaalla Virroilla Ilomäkin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Siekkisjärven valuma-alueeseen (35.417) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,2 metriä mpy.
Munuainen
Tehtävät
Munuaiset pitävät solunulkoisen nesteen (kudosneste, veriplasma ja imuneste) osmoottisen paineen vakaana. Ne säätelevät myös solunulkoisen nesteen määrää. Koska solunulkoisen nesteen osmolaliteetti on lähes vakio, nesteen määrää voidaan säädellä suolapitoisuutta muuttamalla. Säädeltäviä ioneja ovat muun muassa natrium-, kalium-, kalsium- ja magnesiumionit sekä kloridi, sulfaatti ja fosfaatti. Elimistön happo-emästasapainon ylläpitämiseen munuaiset osallistuvat säätelemällä vety- ja bikarbonaatti-ionien eritystä.
Munuaiset tuottavat joitakin hormoneja. Erytropoietiini (EPO) edistää punasolujen muodostumista ja kypsymistä luuytimessä. Hormonin kaltainen reniinientsyymi säätelee angiotensiinihormonin muodostumista. Reniinin käynnistämät mekanismit nostavat tarvittaessa verenpainetta, joka puolestaan lisää alkuvirtsan määrää ja sen myötä myös natriumkloridin määrää. Reniini-angiotensiini-aldosteronijärjestelmä vaikuttaa natrium- ja kaliumionien liikkeisiin ja siten myös vesitasapainoon.
Munuaiset osallistuvat myös D-vitamiiniaineenvaihduntaan muuttamalla inaktiivisen D-vitamiinin aktiiviseen muotoon eli kalsitrioliksi.
Toiminta
thumb|250px|Nefroni 1. Hiussuonikeränen eli glomerulus 2. Viejäsuoni 3. Keräsenkotelo eli Bowmanin kotelo 4. Proksimaalinen kiemuratiehyt 5.-6. Distaalinen kiemuratiehyt 7. Henlen linko 8. Kokoojaputki 9. Hiussuonia 10. Munuaislaskimo 11. Munuaisvaltimo 12. Tuojasuoni 13. Distaalinen kiemuratiehyt Veri tulee munuaisporttiin paksuja munuaisvaltimoita pitkin. Vuorokaudessa munuaisten läpi kulkee noin 1 500 litraa verta. Suonikeräsestä suodattuu plasmaa kapillaarien seinämän läpi keräsenkoteloon ja näin syntyy alkuvirtsaa vuorokauden aikana noin 160 litraa. Valtaosa (n. 99 %) tästä imeytyy takaisin tubuluksissa ja kokoojaputkissa.
Natrium- ja kaliumtasapaino
Natriumionit muodostavat noin 90 % kaikista solunulkoisen nesteen kationeista. Ne sitovat osmoottisesti vettä, ja pääasiassa tämä pitää solunulkoisen nesteen tilavuutta normaalina. Muuten neste poistuisi munuaisten kautta ja elimistö kuivuisi. Elimistön natriumpitoisuus säilyy samana, vaikka ravinnon mukana saatava natriummäärä vaihtelisi vuorokaudessa gramman murto-osasta kymmeniin grammoihin, sillä munuaisissa tapahtuva natriumineritys säätyy tehokkaasti tarpeen mukaan. Glomerulussuodokseen menee vuorokaudessa noin 500 g natriumia. Noin 75 % tästä imeytyy takaisin proksimaalisesta tubuluksesta. Elimistön natriumtilanne ratkaisee, paljonko natriumia reabsorboituu Henlen lingon nousevan osan ja distaalisen kiemuratiehyen alueella. Tavallisesti erittyy lopulliseen virtsaan vain 2–5 g natriumia. Kaliumioneja on solunulkoisessa nesteessä vain niukasti, mutta solunsisäisessä nesteessä ne muodostavat kationien pääosan. Virtsaan erittyy kaliumia tavallisesti 1–3 g vuorokaudessa.
Munuaissairaudet
Munuaiskivet ovat suhteellisen yleinen ja kivulias sairaus.
Joillakin ihmisillä munuaiset saattavat kasvaa yhteen, jolloin syntyy hevosenkenkämunuaiseksi kutsuttu häiriö.
Ihminen tulee toimeen yhdellä munuaisella. Synnynnäisesti toinen munuainen puuttuu yhdellä ihmisellä noin 750:stä. Yksimunuaisisuus on yleisempää miehillä, ja puuttuva munuainen on useimmiten vasen munuainen. Joskus toinen munuainen joudutaan poistamaan leikkauksella esimerkiksi kasvaimen tai siihen kohdistuneen vakavan vamman vuoksi. Munuaisen poistoa nimitetään nefrektomiaksi.
Perinnöllistä munuaisten monirakkulatautia, polykystistä munuaistautia, sairastaa maailmassa 12,5 miljoonaa ihmistä.
Diabetes voi johtaa diabeettisena nefropatiana tunnettuun munuaissairauteen. Munuaistulehdusta nimitetään nefriitiksi ja munuaiskerästulehdusta glomerulonefriitiksi. Muita munuaissairauksia ovat nefroottinen oireyhtymä ja munuaissyövät. Vaikeita munuaisoireita kuuluu myös esimerkiksi Wegenerin granulomatoosiin.
Jos munuaiset eivät kykene hoitamaan tehtäviään, käytetään dialyysiä ja mahdollisesti voidaan tehdä munuaisensiirto. Ensimmäinen siirto tehtiin vuonna 1954.
Munuaiset ruokana
thumb|right|250px|Karitsan munuaisia. Munuaisia käytetään ruokana esimerkiksi grillattuina. Niitä voidaan myös hauduttaa kastikkeessa niiden maun parantamiseksi. Tunnettuja ruokalajeja, joissa munuaisia käytetään, ovat brittiläinen pihvi- ja munuaispiiras, ruotsalainen hökarpanna, ranskalainen rognons de veau sauce moutarde (vasikanmunuaisia sinappikastikkeessa) ja espanjalainen riñones al Jerez (munuaisia sherrykastikkeessa haudutettuina).
Yläpilvi
Yläpilvi on korkealla, yleensä 6 000–18 000 metrin korkeudessa, oleva pilvi. Yläpilviin kuuluvat untuvapilvi (Cirrus), harsopilvi (Cirrostratus) ja palleropilvi (Cirrocumulus).
Yläpilvien esiintumisen yläraja on tropopaussi, alemman ilmakehän troposfäärin yläraja. Siksi yläpilviä havaitaan tropiikissa ylempänä kuin napojen lähettyvillä, missä tropopaussikin on alempana. Yläpilvet ovat tropiikissa tyypillisesti 8 000–18 000 m, keskileveysasteilla 5 000–13 000 ja korkeilla leveyksillä (napojen lähettyvillä) 3 000–8 000 metrin korkeudessa.
Valaisevat yöpilvet ja helmiäispilvet esiintyvät vielä ylempänä kuin yläpilvet: stratosfäärissä ja sen yllä.
Stephen Gaghan
pienoiskuva|Stephen Gaghan vuonna 2014. Stephen Gaghan (s. 6. toukokuuta 1965, Louisville, Kentucky) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän voitti parhaan sovitetun käsikirjoituksen Oscar-palkinnon Steven Soderberghin ohjaamasta Traffic-elokuvasta vuonna 2000.
World of Warcraft: Warlords of Draenor
World of Warcraft: Warlords of Draenor on viides lisäosa World of Warcraft -nettiroolipelille. Lisäosa julkistettiin ensimmäisen kerran BlizzConissa 8. marraskuuta 2013, jossa myös kerrottiin lisäosan uusista ominaisuuksista. Warlords of Draenor oli ollut Blizzardin työntekijöiden sisäisessä alphatestissä 3. huhtikuuta 2014 jälkeen, kunnes beetatestaus alkoi 27. kesäkuuta. Virallinen traileri julkistettiin 14. elokuuta Gamescom-tapahtumassa. Samalla ilmoitettiin pelin julkaisupäiväksi 13. marraskuuta 2014.
Uudet ominaisuudet
Blizzard kertoi, että tämän lisäosan jälkeen he haluaisivat julkaista lisäosia useammin, jopa vuoden välein.
Poikkeuksellisesti edellisiin lisäosiin verrattuna uusia rotuja tai uusia hahmoluokkia ei tule saataville.
Tarina
Garrosh Hellscream onnistuu pakenemaan Pandariasta 35 vuoden takaiseen Draenoriin. Hän luo vaihtoehtoisen aikajatkumon estämällä örkkejä koskaan juomasta Mannorothin verta ja muodostamalla isänsä, Grommash "Grom" Hellscreamin, kanssa Rautalauman, joka käyttää nykyajan tekniikkaa. Tämän sekaantumisen takia Rautalaumaan liittyy muitakin kuuluisia örkkijohtajia kuten Blackhand ja Ner'zhul. He alkavat rakentaa portaalia vaihtoehtoisen aikajanan ja Azerothin välille. Samalla Azerothissa Synkkä portaali muuttuu sisäänkäynniksi vaihtoehtoiseen Draenoriin, jonne Liittouman ja Lauman joukkojen on matkustettava Rautalauman pysäyttämiseksi.
Timo Koivusalo
Timo Johannes Koivusalo (s. 31. lokakuuta 1963 Pori) on suomalainen elokuvatuottaja, -ohjaaja ja -käsikirjoittaja, laulaja, lauluntekijä, juontaja, kolumnisti, näyttelijä ja viihdetaiteilija.
Televisiojuontaja
Koivusalo jatkoi Tuttu Juttu Show’n juontajana syksyllä 2019, jolloin se palasi uusin jaksoin MTV3-kanavalle.
Koomikon uransa alkuvaiheessa Koivusalo esiintyi Hallikaisen kanssa muun muassa ruotsinlaivoilla. Tuttu Juttu Show'ta muistuttavasta visailusta käytettiin laivoilla nimeä Elämäntoveri.
Vuodesta 2002 Koivusalo juonsi Yle TV2:ssa visailuohjelmaa Leikin varjolla. Koivusalo olisi itse halunnut jatkaa, mutta Yle TV2 ei enää tilannut ohjelmaa syksyksi 2006. . Hän oli myös Talent-kykykilpailun Suomen-version tuomaristossa vuonna 2007.
Koivusalo on juontanut Iskelmä-Finlandia gaalaa vuodesta 2001 lähtien Sari Tammisen kanssa.
Koivusalo on juontanut vuonna 2009 alkanutta viihdeohjelmaa Suomen paras kuoro ensimmäisellä sekä toisella tuotantokaudella.
Piper Laurie
thumb|Piper Laurie vuoden 1990 Emmy-gaalassa. Piper Laurie, oik. Rosetta Jacobs (s. 22. tammikuuta 1932) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi juutalaiseen perheeseen Detroitissa Michiganissa ja muutti nuorena Los Angelesiin.
Timo Koivusalo
Pekko Aikamiespoika
Koivusalo nousi julkisuuteen Pekko Aikamiespoika -hahmollaan, jonka hän oli kehittänyt työskennellessään lavakoomikkona. Hän on myös Pekko Aikamiespoika -hahmolla voittanut kaksi kertaa vitsinkerronnan suomenmestaruuden ja tehnyt kaksi Pekko-juttukasettia. Vuonna 1993 Koivusalo esiintyi televisiosarjassa Pekko Aikamiespoika ja myöhemmin samana vuonna pitkässä elokuvassa Pekko Aikamiespojan poikamiesaika. Pekko-elokuvia tehtiin kaikkiaan viisi, ja jo niiden aikana Koivusalo osoitti halunsa hallita kaikki elokuvanteon osa-alueet: hän tuotti, ohjasi, sävelsi ja käsikirjoitti elokuvansa sekä näytteli niissä pääroolin.
Elokuvaohjaaja
Elokuvan Pekko ja unissakävelijä (1997) jälkeen Koivusalo luopui hahmosta ja siirtyi samalla itse kokonaan kameran taakse. Hänen seuraavat elokuvansa olivat elämäkertoja: Kulkuri ja joutsen (1999) kertoi rillumarei-aikakauden tähdistä Reino Helismaasta ja Tapio Rautavaarasta, Rentun ruusu (2001) protestilaulaja Irwin Goodmanista. Sibelius (2003) oli ensimmäinen Jean Sibeliuksesta tehty pitkä elämäkertaelokuva. Kaksipäisen kotkan varjossa (2005) on Suomen sortokausiin sijoittuva romanttinen seikkailutarina ja musikaali, johon ohjaaja on myös säveltänyt musiikin avovaimonsa Susanna Palinin kanssa. Kalteva torni (2006) on kertomus hyväntahtoisesta miehestä, jolla on tiedostamaton sivupersoona.
Koivusalo on myös sovittanut Väinö Linnan Täällä Pohjantähden alla -romaanisarjan kahdeksi elokuvaksi: Täällä Pohjantähden alla (2009) ja Täällä Pohjantähden alla II (2010).
Gunnar Bøe
Gunnar Bøe (20. tammikuuta 1917 Bergen – 9. joulukuuta 1989 Trondheim) oli norjalainen työväenpuolueen poliitikko. Hän toimi Norjan palkka- ja hintaministerinä 1959–1962. Hän oli taloustieteen professori vuodesta 1956 ja Norjan teknillisen korkeakoulun rehtori 1969–1972.
Timo Koivusalo
Elokuvaohjaaja
Elokuvakriitikot eivät ole aina arvostaneet Koivusalon elokuvia. Ne ovat silti saaneet runsaasti katsojia, ja joitakin elokuvia on palkittu Jussi-palkinnoilla.
Liu-Song-dynastia
Song-dynastia (宋 [Sòng]) hallitsi osaa Etelä-Kiinasta 420–479. Song-dynastia oli yksi Eteläisistä dynastioista. Myös 960–1279 Kiinassa vallitsi Song-dynastia, jota ei pidä sekoittaa tähän.
Muut Eteläiset dynastiat olivat:
Liu Yu (劉裕) aloitti Song-dynastian syrjäyttämällä Itäisen Jin-dynastian keisari Gongin 420. Dynastiasta käytetäänkin joskus nimitystä Liu-Song-dynastia (劉宋 [Liú Sòng]) hänen nimensä mukaan ja erotteena myöhemmästä Song-dynastiasta.
Tämä lyhytikäinen dynastia merkitsi rauhan aikaa Etelä-Kiinassa. Silloin myös tasa-arvoistettiin verotusjärjestelmä, joka aiemmin oli kohdellut syntyperäisiä ihmisiä ja maahanmuuttajia eri tavalla.
Timo Koivusalo
Elokuvaohjaaja
Elokuva Risto Räppääjä ja liukas Lennart (2014) palkittiin lokakuussa 2014 Saksassa Schlingelin kansainvälisillä lasten- ja nuortenelokuvien festivaalilla (Internationales Filmfestival Schlingel) parhaan eurooppalaisen lastenelokuvan palkinnolla.
Hazel Heald
pienois|pysty|[[Wonder Storiesissa 1932 julkaistu piirros.]]
Timo Koivusalo
Elokuvaohjaaja
Koivusalo on tuottanut elokuvansa itse Pekko ja massahurmaaja -elokuvasta (1995) alkaen. Hän sai Vuoden elokuvatuottaja -palkinnon 2001.
Hazel Heald
Hazel Drake Heald (4. huhtikuuta 1896 – 4. helmikuuta 1961) oli yhdysvaltalainen pulp-kirjailija. Viisi Weird Talesissa vuosina 1932–1935 ilmestynyttä tarinaa julkaistiin Healdin nimissä, mutta todellisuudessa ne olivat H. P. Lovecraftin haamukirjoittamia. Lovecraftin kirjeenvaihdosta ilmenee, että Heald keksi tarinan perusidean ja Lovecraft kirjoitti sen pohjalta novellin, jonka juoni oli pitkälti jälkimmäisen keksintöä. Healdin ei tiedetä julkaisseen muuta kirjallisuutta.
Timo Koivusalo
Muuta
Koivusalo on myös kirjoittanut romaanin Pekko ja outolintu ja elämäkerran Koomikon kyyneleet (1997, WSOY). Rysän päältä – siikahyvä ruokakirja julkaistiin vuonna 2005. Sen Koivusalo kirjoitti yhdessä ravintoloitsija Jani Lehtisen ja toimittaja Mikko Peltolan kanssa. Koivusalo on myös kirjoittanut kolumneja Helsingin Sanomiin.
Timo Koivusalo on koulutukseltaan kokki ja mielisairaanhoitaja.
Piper Laurie
Laurie tunnetaan myös roolistaan televisiosarjassa Twin Peaks, jossa hän esittää Catherine Martellia.
Vihermalawintonkija
Vihermalawintonkija eli kuonoputsariahven (Lethrinops furcifer) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Ethelwynn Trewavas kuvasi lajin tieteelle vuonna 1931. Vihermalawintonkijaa voi pitää akvaariossa.
Piper Laurie
Laurie esitti mielisairaan uskonnollista äitiä Brian de Palman kauhuelokuvassa Carrie ja oli roolistaan ehdolla Golden Globe -palkinnon saajaksi.
Vihermalawintonkija
Elinympäristö ja levinneisyys
Laji elää makeissa, trooppisissa vesissä. Vihermalawintonkijaa on tavattu Malawista, jossa se elää kotoperäisenä Njassajärvessä. Se on pohjakala. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Ravinto ja elintavat
Vihermalawintonkijan ravintoa ovat hyönteisten toukat. Vihermalawintonkija ei ole kovin aggressiivinen ja niitä voi pitää monta samassa akvaariossa.
Gary Bettman
Gary Bruce Bettman (s. 2. kesäkuuta 1952 New York) on yhdysvaltalainen entinen koripalloliiga NBA:n johtaja, joka siirtyi NHL:n komissaariksi 1. helmikuuta 1993. Hänen päätehtäväkseen omistajat antoivat liigan joukkueiden lisäämisen ja lajin levittäytymisen Yhdysvalloissa.
Bettmanin aikana NHL on laajentunut voimakkaasti läntiseen ja eteläiseen Yhdysvaltoihin ja joukkueiden määrä on noussut 24:stä 32:een.
Bettmanin arvioitiin tienanneen vuoteen 2022 mennessä yli 150 miljoonaa dollaria palkkoina sen jälkeen, kun tuli NHL:n johtajaksi vuonna 1993.
Lehtovaara (ravintola)
thumb|Sisäänkäynti. Ravintola Lehtovaara on Helsingin Töölössä Mechelininkatu 39:ssä sijaitseva pitkään toiminut ravintola, jonka perusti kondiittori Emil Lehtovaara Viipuriin vuonna 1916. Emil Lehtovaara myi ravintolan tukholmalaiselle Ragnar Hanssonille vuonna 1922. Hansson siirsi ravintolan sodan jaloista nykyiselle paikalleen Helsinkiin heinäkuussa 1940.
Suomen gastronomien seura palkitsi Lehtovaaran vuoden 1991 ravintolana ja City-lehti vuonna 1996 parhaasta pihvistä.
Pienimuotoinen kohu nousi kesällä 2005, kun asiakas oli tyytymätön saamaansa palveluun, julkisti asian Internetissä, josta ravintolan omistaja vaati 80 000 euron korvauksen menetetyistä ansioista. Asia sai huomiota valtamediaa ja ulkomaita myöten.
Korean tasavalta
Korean tasavalta, epävirallisesti Etelä-Korea on Korean niemimaan eteläosassa sijaitseva valtio. Sillä on yhteinen maaraja Korean demokraattisen kansantasavallan eli Pohjois-Korean kanssa sekä merialueraja lännessä Kiinan ja idässä Japanin kanssa. Etelä-Korean pinta-ala on 100 210 km² ja siellä on noin 50 miljoonaa asukasta, joten se on yksi maailman tiheimmin asutuista valtioista. Maan suurin kaupunki on pääkaupunki Soul, jonka asukasluku on yli 10 miljoonaa.
Maan länsimainen nimi tulee Goryeo-dynastiasta, joka hallitsi niemimaata vuosina 918–1392. Arkeologisten löytöjen perusteella maan ensiasutus ajoittuu varhaispaleoliittiselle kaudelle (2,6 milj. – 300 000 vuotta sitten). Korean historian katsotaan alkavan legendaarisen Dangunin perustamasta Gojoseonin kuningaskunnasta 2333 eaa. Kun Sillan johdolla Korean niemimaan kolme kuningaskuntaa yhdistyivät, Koreaa ryhtyi hallitsemaan Koryŏ-dynastia (918–1392), jolta maa sai nimensä, ja sen jälkeen Joseon-dynastia (1392–1910). Korean itsenäisyys ja viimeinen dynastia päättyivät Japanin keisarikunnan liitettyä maan itseensä vuonna 1910. Toisen maailmansodan päätyttyä ja Japanin antauduttua Korean niemimaa jaettiin Neuvostoliiton ja Yhdysvaltain johtamiin miehitysvyöhykkeisiin. Etelä-Koreassa järjestettiin vuonna 1948 vaalit, jotka johtivat Korean tasavallan perustamiseen. Yhdistyneet Kansakunnat vahvisti päätöslauselmallaan Korean tasavallan niemimaan ainoaksi lailliseksi valtioksi, mutta siitä huolimatta neuvostohallinnon tuella perustettiin Pohjois-Koreaan kommunistien johtama kilpailijavaltio.
Korean sota alkoi vuonna 1950 pohjoisen joukkojen hyökätessä etelään, jonka kukistumisen esti YK:n mandaatin saaneiden länsiliittoutuneiden, erityisesti amerikkalaisten ja brittiläisten, joukkojen interventio. Kun sota oli kääntymässä Pohjois-Korean tappioksi, Kiinan kansantasavalta lähetti armeijansa niemimaalle. Sota päättyi vuonna 1953 rauhan sijaan edelleen voimassa olevaan aselepoon, joka vahvisti vuoden 1945 jaon ja loi 38° leveyspiiriä noudattavan demilitarisoidun vyöhykkeen. Maiden välinen demarkaatiolinja on edelleen maailman aseistetuin ja linnoitetuin raja. Seuraavina vuosikymmeninä Etelä-Korean talous kehittyi merkittävästi nostaen vielä 1960-luvulla Pohjois-Koreaa köyhemmän valtion yhdeksi maailman G-20-talouksista. Sodan jälkeen alun perin demokraattinen valtio muuttui vähitellen autoritaarisemmaksi ajautuen lopulta sotilasvallankaappaukseen vuonna 1961, mistä lähtien Etelä-Koreaa hallitsi markkinataloutta soveltava länsimielinen sotilasdiktatuuri. Vuonna 1987 maa siirtyi vapaiden vaalien kautta siviilihallintoon ja nykyään maa on vakaa presidentillinen liberaalidemokratia ja parlamentaarinen monipuoluejärjestelmä. Vuosikymmenten aikana Korean tasavalta on käynyt läpi viisi suurta perustuslain muutosta. Maa on myös yksi maailman teknologisesti kehittyneimmistä ja digitaalisesti verkottuneimmista valtioista. Vuonna 2006 siellä oli maailman toiseksi eniten laajakaistaisia Internet-yhteyksiä asukasta kohti ja se on johtava näyttöjen ja matkapuhelinten valmistaja.
Etelä-Korean viihdeteollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti 1990-luvulta lähtien tuottaen Aasian-laajuisia menestyksiä popmusiikissa, televisio-ohjelmissa ja elokuvissa. Ilmiö tunnetaan nimellä Hallyu eli ”Korean aalto”. Maassa on kuitenkin pidetty kiinni monista vuosisatoja vanhoista perinteistä, kuten ainutlaatuisesta keittiöstä ja vainajien palvonnasta.
Maantiede
thumb|left|Etelä-Korea satelliittikuvassa tammikuussa 2004.
Korean tasavalta käsittää Aasian mantereelta noin 1 100 kilometriä ulkonevan Korean niemimaan eteläisen puoliskon. Vuoristoinen niemimaa rajoittuu lännessä Keltaiseenmereen ja idässä Japaninmereen. Sen eteläkärki ulottuu Itä-Kiinan merelle ja Korean salmelle. Maan pinta ala on yhteensä 99 646,16 neliökilometriä. Arvio kasvaa vuosittain muun muassa maantäytön vuoksi.
Maa on vuoristoinen, ja suurin osa maasta ei sovellu viljelykseen. Alangot, jotka sijaitsevat pääasiassa maan länsi- ja kaakkoisosissa muodostavat vain noin 30 prosenttia Etelä-Korean alueesta. Maa voidaan jakaa neljään yleisluontoiseen alueeseen: itäosaan korkeine vuorijonoineen ja kapeine rannikkotasankoineen, länsiosaan leveine rannikkoalueineen, jokilaaksoineen ja kukkuloineen, lounaisosaan vuorineen ja laaksoineen sekä kaakkoisosaan, jota hallitsee Nakdong-joen laaja tasanko.
Maan länsi- ja etelärannikkojen edustalla on noin 3 000 saarta, joista suurin osa on pieniä ja asumattomia. Jejun saari sijaitsee noin 100 kilometriä maan etelärannikolta. 1 845 neliökilometrillään se on maan suurin saari. Jejulla sijaitsee myös Korean tasavallan korkein kohta – sammunut, 1 950 metriä korkea tulivuori Hallasan.
Euraasian suuren mantereen takia Korean ilmasto on mantereinen, vaikka maata ympäröi meri kolmelta puolelta. Se on myös pohjoisimpia alueita, joissa havaitaan Aasian monsuunin vaikutus. Sademäärät ovat suurimmillaan kesäkuusta syyskuuhun. Sillä välillä tavataan myös useimmat taifuunit, joita tulee Koreaan asti keskimäärin kerran vuodessa. Kesällä on helteistä ja talvet voivat olla kylmiä. Soulissa sataa lunta keskimäärin 28 päivänä vuodessa, maan eteläkärjessä noin kymmenenä päivänä vuodessa. Soulissa tammikuun keskimääräinen alin lämpötila on –6 °C, ja elokuun keskimääräinen ylin 29 °C.
Avia S-199
Avia S-199 oli tšekkoslovakialainen toisen maailmansodan jälkeinen hävittäjälentokone, joka on kehitetty Messerschmitt Bf 109 -hävittäjästä. Sitä käyttivät Tšekkoslovakian ja Israelin ilmavoimat.
Korean tasavalta
Maantiede
Vuorialueiden eläimiä ovat olleet kauriit, tiikeri, ilves ja ruskea karhu. Lämpimämmillä alankoalueilla on elänyt kauluskarhuja, aromyyriä, fasaaneita ja harvinainen keijupitta. Nyttemmin suurin osa petoeläimistä on kadonnut tai sukupuuton partaalla. Viimeisiä kauluskarhuja uhkaavat salametsästäjät. Karhuja kasvatetaan karhutarhoilla ankeissa oloissa karhunlihan ja sappinesteen takia.
Avia S-199
Suunnittelu
pienoiskuva|Kaksipaikkainen versio CS-199 Avia S-199:n kehitys aloitettiin, kun Tšekkoslovakia tarvitsi ilmavoimat ja hävittäjiä toisen maailmansodan ja miehityksen jälkeen. Pohjaksi otettiin Messerschmitt Bf 109 -hävittäjä. Sodan aikana niitä oli valmistettu Tšekkoslovakiassa, ja niiden osia oli vielä runsaasti jäljellä.
Messerschmitt Bf 109:n alkuperäisiä Daimler-Benz DB 605 -moottoreita ei kuitenkaan ollut paljoa jäljellä. Tämän takia moottoriksi piti ottaa Junkers Jumo 211 F, joka oli tarkoitettu pommikoneisiin. Moottoreiden erojen vuoksi koneen nokka piti suunnitella osittain uudelleen, eikä S-199:ään voitu asentaa potkurin navan läpi ampuvaa tykkiä.
Korean tasavalta
Maantiede
Koreoiden välisestä demilitarisoidusta vyöhykkeestä on tullut villieläinten ja harvinaisten kasvien suoja-alue. 220 km pitkä ja 5–18 km leveä rajavyöhyke on vahvasti linnoitettu, eikä siellä ole juuri liikkunut ihmisiä 55 vuoteen. Piikkilanka-aidat estävät myös suuria eläimiä tunkeutumasta sille, joten siitä on tullut turvapaikka monille harvinaisille lajeille.
Avia S-199
Suunnittelu
Koneesta kehitettiin myös kaksipaikkainen versio Avia CS-199, jota käytettiin koulutukseen.
Korean tasavalta
Historia
thumb|280px|Joseon-dynastian aikainen [[Hwaseongin linnoitus Suwonin kaupungissa]]
Avia S-199
Israel
pienoiskuva|Viimeinen jäljellä oleva Israelin ilmavoimien Avia S-199 museossa Israel hankki 25 Avia S-199 -konetta, kun Israelin itsenäistymisen aikaan tarvittiin hävittäjiä. Kaupat tehtiin 23. huhtikuuta 1948, ja 6. toukokuuta 1948 israelilaislentäjiä saapui Tšekkoslovakiaan koulutettaviksi.
Korean tasavalta
Varhaiset vaiheet
Korean myyttisenä perustajan pidetään jumalkuningas Dangunia, jonka uskotaan perustaneen Gojoseonin kuningaskunnan 2333 eaa. Gojoseonin romahduksen seurauksena Koreaan syntyi ensimmäisen kolmen kuningaskunnan aikakautena useampia pieniä kuningaskuntia, joista myöhemmin muodostui Goguryeo, Baekje ja Silla. Vaikka Goguryeo ja Baekje olivat vahvoja koko aikakauden, laajeni Silla vähitellen hallitsemaan koko Koreaa ja lopulta syntyi ensimmäinen yhtenäinen valtio kattamaan suurimman osan Korean niemimaata vuonna 668 jaa.
Avia S-199
Israel
Ensimmäiset S-199:t saapuivat Israeliin 20. toukokuuta 1948, ja ne aloittivat sotalennot 29. toukokuuta 1948. S-199:t saavuttivat Israelissa 7 ilmavoittoa, vaikka niitä tuhoutui monta.
Korean tasavalta
Varhaiset vaiheet
Yhtenäisyyttä ei kuitenkaan kestänyt kauan, sillä vuonna 698 jaa. Dae Jo-Yeong perusti Balhae-kuningaskunnan entisen Goguryeon alueille. Vuodet 698–926 jaa. olivat pohjoisen ja eteläisen valtion kaudeksi kutsuttu ajanjakso, jonka aikana Silla hajosi kolmeen osaan. Toinen kolmen kuningaskunnan kausi päättyi, kun Taejo Wang Geon yhdisti Korean 936 jaa. Balhaen kuningaskunta luhistui kitaanien Liao-dynastian hyökkäyksen seurauksena. Goryeo-dynastian aikana lakisäännökset koottiin yhdeksi kirjaksi, syntyi virkamieskunta ja kulttuuriin vaikuttanut buddhalaisuus kukoisti. 1300-luvulla mongolit valtasivat kuitenkin maan ja Korea oli alistettuna 1400-luvun puoliväliin asti, jolloin Yuan-dynastia alkoi murentua.
Avia S-199
Tšekkoslovakia
Avia S-199 oli Tšekkoslovakian ilmavoimien käytössä vuoteen 1957 asti. Se sai lentäjiltä lempinimen mezek (”muuli”) lento-ominaisuuksiensa takia.
Korean tasavalta
Varhaiset vaiheet
Vuonna 1392 Yi Seong-gye perusti Joseon-dynastian (1392–1910) vallankaappauksen seurauksena. Kuningas Sejong Suuren (1418–1450) aikana toteutettiin lukuisia hallinnollisia, sosiaalisia ja taloudellisia uudistuksia. Kiinalla oli voimakas vaikutus Joseonin kulttuuriin: maa solmi läheiset suhteet Kiinan Ming-dynastiaan, ja sen hallinto järjestettiin kiinalaisen mallin mukaan. Samalla uuskungfutselaisuus omaksuttiin vallitsevaksi ideologiaksi. Kuningas Taejeon ja hänen seuraajansa aloittivat maan uusjaon yläluokalta muille luokille ja loivat samalla oppineen yangban-aristokratian. Oppineisuus kukoisti maan alkuaikoina: vuonna 1443 kuningas Sejongin valtakaudella luotiin uusi hangul-aakkosto korean kielen kirjoittamista varten. Korea oli vuodesta 1392 lähtien viisi vuosisataa yhtenäinen valtakunta, vaikka se joutuikin useiden ulkopuolisten hyökkäysten kohteeksi. 1500- ja 1600-luvuilla maa joutui useaan kertaan Japanin ja Kiinan Qing-dynastian valloittamaksi ja otti käyttöön tiukan eristäytymispolitiikan. Vuosina 1894–1895 Qing-Kiina ja Japani kävivät Korean hallinnasta sodan, joka päättyi Japanin voittoon. Kuningas Gojong lopetti verojen maksun Kiinalle ja julistautui keisariksi. Vuonna 1910 Japani otti koko Korean hallintaansa ja teki siitä siirtomaansa. Aluksi se toi maahan uusia vaikutteita ulkomailta, mutta 1930-luvun loppupuolelta asti harjoitettiin voimakasta japanilaistamispolitiikkaa. Miehitys kesti toisen maailmansodan loppuun asti. thumb|280px|[[Yhdistyneet kansakunnat|YK:n joukkoja taistelemassa Soulin kaduilla vuonna 1950]]
Itsenäistyminen ja Korean sota
Toisen maailmansodan jälkeen liittoutuneet Neuvostoliitto ja Yhdysvallat ottivat Korean valvontaansa siten, että 38. leveyspiiri oli miehitysalueiden välinen raja. Huolimatta Kairon konferenssissa annetuista lupauksista itsenäisestä ja yhtenäisestä Koreasta liittoutuneiden välit huononivat nopeasti, ja tuloksena oli Korean jakautuminen. 15. elokuuta 1948 perustettiin Yhdysvaltain miehitysalueella Korean tasavalta presidenttinään Syngman Rhee. Neuvostoliiton miehitysalueella puolestaan julistettiin Korean demokraattinen tasavalta 9. syyskuuta 1948 Kim Il Sung johtajanaan.
Vallankumouksia ja sotilasvaltaa
Sodan jälkeen presidentti Syngman Rheen hallinto sai yhä autoritaarisempia piirteitä. Rheen kaaduttua opiskelijavetoisessa huhtikuun vallankumouksessa vuonna 1960 maan politiikassa seurasi lyhytaikainen demokraattisten uudistusten kausi. 16. toukokuuta 1961 kenraalimajuri Park Chung-heen johtamat sotilaat kaappasivat vallan. Park julisti maan sotatilaan ja laajensi valtaoikeuksiaan 1972. Hänen presidenttikaudellaan nopeaa keskusjohtoista ja vientivetoista talouskasvua säesti vakava poliittinen sorto. Park joutui lopulta murhatuksi vuonna 1979 ja pian tämän jälkeen valtaan nousi uudella sotilaskaappauksella kenraali Chun Doo-hwan.
Chunin valtaannousu sai aikaan laajalle levinneitä mielenosoituksia, jotka tukahdutettiin verisesti Gwangjun verilöylyssä vuonna 1980. Tapausta seurasi kuitenkin demokratialiikkeen nousu, ja Chun joutui taipumaan demokraattisiin uudistuksiin ja vapaisiin vaaleihin vuonna 1987. Chunin seuraajaksi nousi vaaleissa hänen läheinen avustajansa kenraali Roh Tae-woo, joka astui virkaansa 1988. Maassa järjestettiin kuitenkin vapaat parlamenttivaalit ja samana vuonna Soul isännöi kesäolympialaisia. Molemmat Koreat otettiin 1991 YK:n jäseniksi.
Demokratisoituminen ja hyvinvointivaltio
Vuonna 1993 maa sai ensimmäisen siviilipresidenttinsä Kim Young-samin noustessa Korean tasavallan johtoon. Vuonna 1996 maasta tuli OECD:n jäsen. Vuoden 1997 Aasian talouskriisin aiheuttamasta takaiskusta huolimatta maa nousi nopeasti maailman suurimpien talousmahtien joukkoon. Nykyään Korean tasavallan elintaso on monien Länsi-Euroopan maiden tasolla. 1990-luvulta lähtien valta on vaihtunut maassa rauhallisesti ja demokraattisesti. Vuoden 1997 vaaleissa presidentiksi valittiin pitkäaikainen demokratia-aktivisti ja ihmisoikeusaktivisti Kim Dae-jung. Kesäkuussa 2000 osana Kimin ”päivänpaistepolitiikkaa” Korean demokraattisen kansantasavallan pääkaupungissa Pjonjangissa pidettiin historiallinen Koreoiden välinen huippukokous. Maiden välille avattiin rajanylityspaikka ja rajojen eri puolille jääneet ihmiset saivat tavata sukulaisiaan. Samana vuonna Kim sai Nobelin rauhanpalkinnon työstään demokratian ja ihmisoikeuksien sekä Koreoiden välisen sovittelutyön parissa.
Huhtikuussa 2018 Etelä-Korean ja Pohjois-Korean johtajien historiallinen huippukokous pidettiin demilitarisoidulla alueella Panjumnonin Etelä-Korean puoleisessa Rauhan talossa, jossa Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un ja Etelä-Korean presidentti Moon Jae-in tapasivat. Samalla Pohjois-Korean johtaja Kim Jong-un otti historiallisen askeleen etelän puolelle. Tätä ennen maiden aiemmat johtajat olivat tavanneet aiemmin kaksi kertaa, mutta nämä tapaamiset oli järjestetty Pohjois-Korean pääkaupungissa Pjongjangissa.
Lokakuussa 2018 tuomittiin vuosina 2008-2013 maan presidenttinä toiminut Lee Myung-bak 15 vuodeksi vankeuteen korruptiosta. Tuomio tuli pian sen jälkeen, kun hänen seuraajansa, vuosina 2013-2017 maan presidenttinä toiminut Park Geun-hye oli vangittu korruption takia. Park kärsii puolestaan 25 vuoden vankeustuomiota. Tuomiot olivat kova isku maan konservatiiveille.
Politiikka
thumb|280px|Etelä-Korean parlamentti Korean tasavalta on demokraattinen tasavalta, jossa valta jakautuu presidentin, lainsäätäjien ja oikeusjärjestelmän kesken. Vuodesta 1948 maan perustuslaki on läpikäynyt viisi suurta muutosta, joista jokainen loi uuden tasavallan. Nykyinen kuudes tasavalta syntyi edellisen reformin myötä vuonna 1987.
Etelä-Korean valta jakautuu presidentin, parlamentin ja oikeusjärjestelmän kesken. Presidentin asema on vahva, ja hänellä on valtaa niin sisä- kuin ulkopolitiikassakin.
Maan valtionpäämies on presidentti, joka valitaan suorilla kansanvaaleilla viideksi vuodeksi. Presidentti on maan asevoimien komentaja, ja hänellä on runsaasti toimeenpanovaltaa. Presidentti nimittää pääministerin kansalliskokouksen suostumuksella sekä valtioneuvoston ministerit pääministerin esityksestä. Toukokuusta 2022 maan presidentti on ollut Yoon Suk-yeol.
Lakiasäätävä elin on maan kansalliskokous, yksikamarinen instituutio, jonka jäsenet valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Parlamentissa on tällä hetkellä 299 paikkaa, joista 245 täytetään alueellisilla vaaleilla ja loput suhteellisella vaalitavalla. Oikeuslaitos on suureksi osaksi itsenäinen. Korkein tuomiovaltaa käyttävä elin on korkein oikeus, jonka tuomarit nimittää presidentti kansalliskokouksen suostumuksella. Lisäksi Korean perustuslakituomioistuin valvoo perustuslain noudattamiseen liittyviä kysymyksiä.
Korean tasavallan tärkeimmät poliittiset puolueet ovat vasemmisto-liberaalinen Demokraattinen puolue (vuonna 2008 valitussa parlamentissa 83 paikkaa) ja oikeisto-konservatiivinen Suuri kansallispuolue (GNP; 172 paikkaa). Tyypillistä maan puolueille on ollut tapa muuttaa identiteettiä ja nimeä tiheästi.
Etelä-Korean parlamenttivaaleissa huhtikuussa 2016 hallitseva presidentti Park Geun-hyen konservatiivinen Saenuri-puolue kärsi tappion maan parlamenttivaaleissa ensimmäistä kertaa 16 vuoteen. Kolme oppositiopuoluetta saivat selkeän enemmistön edustajanpaikoista, yhteensä 167 paikkaa maan 300-paikkaisessa parlamentissa. Vaalivoittajia oli pääoppositiopuolue Minjoo sekä siitä erottautunut Kansanpuolue.
Etelä-Korean ulkopolitiikan suurin huolenaihe on naapurimaa Pohjois-Korea, jolla on nälkäongelmia ja joka haaveilee ydinaseesta. 1990-luvulta vuoteen 2008 Etelä-Korea yritti puolustaa pohjoista pakotteita vastaan ja lahjoitti elintarvikkeita ja lannoitteita. Vuonna 2008 valittu konservatiivinen presidentti Lee Myung-bak valitsi tiukemman linjan. Välit kiristyivät myös pohjoisen ohjuskokeen takia vuonna 2009 sekä seuraavana vuonna eteläkorealaisen laivastoaluksen upotuksen ja Yeonpyeongin laukausten seurauksena.
Yhdysvalloilla on vuonna 2011 Etelä-Koreassa edelleen kymmeniätuhansia sotilaita. Se on vetäytymässä etulinjasta, ja aikoo siirtää vastuun sotilastoimista Etelä-Korealle vuonna 2012.
Sekä vuoden 2012 että vuoden 2017 presidentinvaaleihin on väitetty vaikutettavan internetissä.
Alueellinen jako
Paikallishallinto on järjestetty siten että provinssit ja metropolikaupungit sekä Soul jakautuvat kuntiin. Kaupunkien kunnallisyksikkö on kaupunginosa (구/區, gu). Provinssien kunnat luokitellaan kaupungeiksi (시/市, si) tai piirikunniksi (군/郡, gun). Kunnat voidaan jakaa edelleen siten että piirikunnat muodostuvat taajamista (읍/邑, eup) ja kunnanosista (면/面, myeon), ja kaupunginosat muodostuvat naapurustoista (동/洞, dong).
Tilastointia ja osoitejärjestelmää varten on olemassa vielä korttelit (번지/番地, beonji) sekä kylät (리/里, ri).
Talous
thumb|250px|left|KTX-suurnopeusjuna Korean tasavalta on maailman 13. suurin talous ja Aasian neljänneksi suurin Japanin, Kiinan ja Intian jälkeen. Yhtenä ”Aasian taloustiikereistä” se on saanut aikaan nopeaa, vientivetoista talouskasvua, mikä on ollut jyrkässä kontrastissa Korean demokraattisen kansantasavallan Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen jumiutuneeseen talouteen. Korean tasavallan bruttokansantuote henkeä kohti on nyt noin 14 kertaa suurempi kuin Korean demokraattisessa kansantasavallassa.
1950-luvulla maa oli yksi Aasian köyhimmistä maista. Toisen maailmansodan päätyttyä maa peri siirtomaatalouden, joka oli suunniteltu lähes ainoastaan Japanin laajentumispolitiikkaa varten. Suuri osa maan infrastruktuurista tuhoutui vuosina 1950–1953 käydyssä Korean sodassa, ja sodan jälkeen maa jäi riippuvaiseksi Yhdysvaltain antamasta taloudellisesta avusta.
1960-luvulla kenraali Park Chung-heen hallitus aloitti joukon talousuudistuksia. Kevyt, työvoimavaltainen teollisuus ja ulkomaankauppa kasvoivat velkarahalla. 1970-luvulta alkaen suuntauduttiin raskaampaan teollisuuteen, autoihin ja elektroniikkaan. Teollisuustuotanto kasvoi myös 1980- ja 1990-luvuilla.
Maa selvisi vuosien 1997–1998 Aasian talouskriisistä Maailmanpankin tuella, mutta vuoden 2008 maailmanlaajuinen lama pysäytti Koreankin talouskasvun.
Etelä-Korean merkittävimmät luonnonvarat ovat kivihiili, grafiitti, volframi, molybdeeni ja lyijy sekä vesivoimapotentiaali. Vienti suuntautuu ennen kaikkea Kiinaan, Yhdysvaltoihin ja Japaniin. Tuontia on samoista maista ja lisäksi Saudi-Arabiasta ja Australiasta.
Alla olevassa listassa on Etelä-Korean suurimmat yritykset tulojen mukaan vuonna 2013 (Fortune Global 500):
Liikenne
thumb|right|250px|[[Incheonin kansainvälinen lentoasema on Etelä-Korean tärkein kansainvälinen lentoasema.]] Korean tasavallan liikenteen hoitavat kattavat rautatie-, moottoritie-, bussi- ja lauttaverkot sekä lentoreitit. Korean valtion junayhtiö Korail palvelee kaikkia tärkeimpiä eteläkorealaisia kaupunkeja tihein vuorovälein. Kahta rautatielinjaa ollaan nyt yhdistämässä uudelleen Korean demokraattisen kansantasavallan rautatieverkkoon. Korean tasavallassa on ranskalaiseen TGV-juna- ja rautatietekniikkaan pohjautuva, nimellä Korea Train Express tunnettu suurnopeusjunaverkko. Tärkeimmissä kaupungeissa on metroverkko – näistä suurin on Soulin metro, joka on noin 287 kilometriä pitkä.
Energia
Etelä-Korea on maailman viidenneksi suurin ydinvoiman tuottaja ja toiseksi suurin Aasiassa vuonna 2010. Etelä-Korea on myös ITER-hankkeessa mukana ja toteuttajana.
Väestö
Maan väestörakennetta on muokannut myös kansainvälinen muuttoliike. Korealaisia on asettunut etenkin Kiinaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja entisen Neuvostoliiton maihin. Kaikkiaan etnisiä korealaisia asuu Etelä- ja Pohjois-Koreassa noin 70 miljoonaa ja niiden ulkopuolella 6–7 miljoonaa, eli kymmenen prosenttia, mikä on suurempi osuus kuin mistään muusta Aasian kansasta.
Vaikka ei-korealaisten määrä maassa on pieni, se on noussut tasaisesti 2000-luvun alussa. Virallisesti huhtikuussa 2005 maassa asui yhteensä 378 000 vierastyöläistä, joista 52,6 prosenttia oli maassa ilman lupaa. Tämä ulkomainen työvoima on pääasiassa kotoisin etelä- ja kaakkoisaasialaisista maista, mutta myös entisen Neuvostoliiton alueelta sekä Nigeriasta on paljon muuttajia. Näiden työntekijöiden lisäksi maassa on noin 11 000 ulkomaista englannin kielen opettajaa ja noin 36 000 Yhdysvaltain armeijan henkilökuntaan kuuluvaa.
Etelä-Korea kärsii väestön ikääntymisestä: vuonna 2019 joka kuudes eteläkorealainen oli yli 65-vuotias ja luvun on ennustettu kasvavan 40 %:iin 2060-luvulle mennessä. Ikääntymistä kiihdyttävät vähäinen maahanmuutto ja maailman alhaisin syntyvyys (1,1 lasta naista kohden).
Uskonnot
Noin 46 prosenttia eteläkorealaisista ei noudata mitään tiettyä uskontoa. Kristittyjä on 27,3 prosenttia väestöstä ja buddhalaisia 25,3 prosenttia. Maassa on myös jonkin verran islaminuskoisia. Buddhalaisuus on vahvinta maan itäosassa, erityisesti Yeongnamin ja Gangwonin alueilla, jossa se muodostaa yli puolet uskonnollisesta väestöstä. Kristinusko, joka sai ensi kerran Koreassa jalansijaa 1700-luvun loppupuolella, kasvoi nopeasti 1970- ja 1980-luvuilla suureksi osaksi sotilashallinnon vastaisen kansalaisliikkeen myötä. Korealaisilla oli hyvin positiivinen kuva kristinuskosta kristittyjen lähetyssaarnaajien jälleenrakentaessa maata sodan jälkeen ja kirkkojen johtajien taistellessa Park Chung-heen ajan diktatuuria vastaan. Toisaalta joka vuosi sadat Jehovan todistajat joutuvat aseistakieltäytymisen vuoksi vankilaan. Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusneuvoston kesäkuussa 2013 julkaiseman raportin mukaan 93 prosenttia niistä todistajista, jotka ovat aseistakieltäytymisen vuoksi vankilassa eri puolilla maailmaa, on Etelä-Koreassa.
Kristittyjen vaikutusvallan kasvaessa myös arvostelu on alkanut kasvaa kristittyjen suhtautuessa suvaitsemattomasti muihin uskontoihin ja korealaisten herätyskristittyjen ollessa intomielisempiä kuin länsimaiset vastineensa. Etelä-Korea on nyt maailman toiseksi eniten lähetyssaarnaajia lähettävä maa Yhdysvaltain jälkeen, ja maailman suurin kirkko Yoido Full Gospel Church sijaitsee Soulissa. Näiden muodollisten uskontojen lisäksi monet korealaiset noudattavat kungfutselaisia perinteitä, ja monet buddhalaiset yhdistelevät uskontoaan korealaiseen šamanismiin. Šamanismia esiintyy yhä elinvoimaisena korealaisten keskuudessa. Etelä-Koreassa siitä käytetään nimitystä musok eli mudang-menot. Etelä-Koreassa arvioitiin vuonna 1972 olevan mudang eli šamaaneja noin 0,3 % väestöstä.
Ruoka
thumb|Etelä-Korean kansallisruoka [[kimchi.]]
Korean kansallisruokaa on kimchi, kiinankaalista tehty mausteisen hapankaalin tyylinen salaatti. Bulgogi on paistetusta, marinoidusta naudanlihasta tehty ruokalaji.
Viihde
Etelä-Korean viihdeteollisuus on kasvanut räjähdysmäisesti 1990-luvulta tuottaen Aasian-laajuisia menestyksiä popmusiikissa, televisio-ohjelmissa ja elokuvissa. Ilmiö tunnetaan nimellä Hallyu eli ”Korean aalto”. Maassa on kuitenkin pidetty kiinni monista vuosisatoja vanhoista perinteistä, kuten ainutlaatuisesta keittiöstä ja vainajien palvonnasta.
Kansallispuku
Korealainen kansallispuku hanbok on käytössä juhlapäivinä ja erilaisissa seremonioissa.
Maan nimi
Korean kielessä Etelä-Koreassa maasta käytetään nimeä Daehan Minguk (hangul: 대한민국, hanja: 大韓民國, kirjaimellisesti ”suuren han-kansan valtio”). Maan lyhyt nimi on Hanguk (, ”Han-valtio”, jolla viitataan yleisesti Koreaan) tai Namhan (, ”Eteläinen han”, jolla viitataan Etelä-Koreaan). Han tarkoittaa muinaisia Samhan-liittoja Korean niemimaan eteläosassa. Hanguk on eteläkorealaisten useimmiten käyttämä nimi. Pohjois-Koreassa käytetään kuitenkin nimeä Nam-Joseon (, ”Eteläinen Joseon”; Joseon oli Korean viimeisen yhtenäisvaltion nimi).
Suomessa ja useimmissa eurooppalaisissa kielissä maasta käytetään usein yksinkertaisesti nimeä Korea, joka on peräisin Goryeo-dynastialta, joka vuorostaan viittasi Goguryeo-kuningaskuntaan.
Iän laskeminen
Ikään liittyy erikoisia tapoja. Koreassa ihmisen ikää ei ole laskettu samoin kuin länsimaissa, vaan käytössä on ollut useita erilaisia tapoja. Yhden tavan mukaan korealaiset laskivat ikäänsä myös sen ajan, jonka he viettivät sikiönä äidin kohdussa. Toisen tavan mukaan joka vuoden ensimmäisenä päivänä ihmisen ikään lisättiin yksi vuosi riippumatta siitä, milloin hän oli syntynyt. Näiden tapojen vuoksi lapsi, joka syntyi 31. joulukuuta, oli kaksivuotias jo seuraavana päivänä. Kolmannen tavan mukaan lapsi oli syntyessään 0-vuotias, mutta sai ikäänsä yhden vuoden lisää vuoden ensimmäisenä päivänä. Siten henkilön ikä saattoi vaihdella muutamalla vuodella järjestelmästä riippuen. Samanlainen tapa oli käytössä muissakin Aasian maissa, esimerkiksi Japanissa vuoteen 1950 ja Pohjois-Koreassa 1980-luvulle saakka. Etelä-Koreassa tavasta luovuttiin 2023 ja vastaisuudessa korealaiset laskevat ikänsä samoin kuin länsimaissa.
Musiikki
thumb|”Maisema Dano-juhlan aikaan”, maalaus [[Hyewon pungsokdo -albumista myöhäiseltä Joseon-kaudelta]]