cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gëlle Fra
thumb|300px|Gëlle Fra, Monument du Souvenir. Gëlle Fra, virallisemmin Monument du Souvenir, on muistomerkki Luxemburgin kaupungissa, Luxemburgissa. Se sijaitsee Place de la Constitution -aukiolla, Ville Hauten kaupunginosassa, Luxemburgin keskustassa. Sen on suunnitellut luxemburgilainen kuvanveistäjä Claus Cito, ja se edustaa nykyisin luxemburgilaista vapautta ja vastarintaa.
Historia
Gëlle Fra pystytettiin alun perin vuonna 1923 niiden tuhansien luxemburgilaisten muiston kunniaksi, jotka taistelivat ensimmäisessä maailmansodassa ranskalaisten rinnalla. Luxemburgia miehittäneet saksalaiset kuitenkin purkivat muistomerkin Elokuun 6. päivänä vuonna 1940. Tämä synnytti mielenosoituksia, jotka Gestapo hajotti. Gëlle Frasta tuli näin luxemburgilaisen vapauden ja vastarinnan symboli. Vuonna 1985 se pystytettiin uudelleen Place de la Constitutionille.
Sotkajärvi
Sotkajärvi voi tarkoittaa ainakin seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Hiidenportin kansallispuisto
Hiidenportin kansallispuisto on Sotkamossa, Kainuun maakunnassa sijaitseva kansallispuisto. Puiston nimi tulee Hiidenportin rotkosta. Puiston pinta ala on 45 neliökilometriä ja tunnusomaista sille on soiden ja kankaiden pirstoma maisema. Alue on alkuperäistä aarnimetsää. Alue on erotettu Puistometsäksi ja Aarnimetsäksi jo 1940-luvulta saakka. Aluetta laajennettiin 1970-luvulla. Puiston pohjoisosassa on Palolammen opastuskeskus. Kansallispuiston ydin on Hiidenportin rotko. Aluetta kutsutaan myös Portinsaloksi. Siellä on tehty viimeiset hakkuut 1900-luvun alussa. Retkeilijöitä palvelee tiheä polkuverkosto laavuineen ja nuotiopaikkoineen.
Kulkuyhteydet
Pohjoisessa on opastuskeskus ja pysäköintipaikka Palolammilla, noin kilometrin päässä Hiidenportin rotkosta. Idässä kansallispuistoon pääsee huonokuntoista tietä pitkin Urpovaaraan, retkeilypolun lähtöpisteeseen, jossa Urpolammen rannalla on myös laavu. Kaakosta puistoon pääsee patikoiden retkeilyreittiä Valtimo–Kuhmo-tieltä Käärmesärkän pysäköintialueelta Portinjoen vartta pitkin ja etelästä Valtimolta päin kulkija voi saapua Autiojärven ja Syrjän kautta toista retkeilyreittiä puistoon.
Hiidenportin rotko
Hiidenportin rotkolaakso on kilometrin pituinen. Koko puisto on saanut siitä nimensä. Se on jyrkkä rotko kallioseinämineen. Kallioseinämät ovat paikoin jopa 20 metriä korkeita. Rotkon pohjalla on pieniä nevareunaisia lampia.
Metsät
Kansallispuiston metsät ovat ainutlaatuinen näyte aarnimetsistä kilpikaarnaisine aarnimäntyineen ja hopeisine keloineen. Viimeiset hakkuut alueella on tehty 1900-luvun alussa. Metsät ovat keskimäärin 100–150-vuotiaita mänty- ja kuusimetsiä. Vaarojen lakialueilla kasvaa yleensä mäntyvaltaisia kangasmetsiä ja niiden rinteet ovat kuusivaltaisia. Puiden oksilla riippuu naavaa.
Puiston komeimmat metsät kasvavat Urpovaaran rinteillä. Kuusien joukossa kasvaa haapoja. Urpovaaran vanhaan metsään pääsee helpoimmin tutustumaan kulkemalla Urpovaaralta Hiidenportille vievää viitoitettua polkua. Varpukerros on yllättävän tiheää, kun se on saanut kasvaa rauhassa metsissä. Kovasinvaaran rinteillä kasvaa paikoin runsaasti koivua, kaskeamisen merkkinä, jota siellä lienee harjoitettu vielä 1900-luvun alussa. Lehtomaisten kaskimetsien kasvillisuus on rehevää ja monilajista. Hiidenportin yhtenäinen metsäalue muodostaa jyrkän vastakohdan ympäristön talousmetsille.
Suot
thumb|250px|Hiidenportin suoluontoa Puiston suot ovat ojittamattomia ja luonnontilaisia. Niitä on tasaisesti Portinjoen mäkisiä varsia lukuun ottamatta kaikkialla puistossa ja ovat yleensä suhteellisen pienehköjä. Yleisin suotyyppi on räme, joka reunustaa suon nevakeskustaa. Suurimmat suot ovat Kortesuo ja Urposuo puiston pohjoisosissa. Paikoin on myös rehevämpiä korpisoita, joissa kasvaa kuusen ja hieskoivun lisäksi harmaaleppää ja raitaa. Karuilta soilta löytyy myös yllättävän reheviä lähteikköjä, tihkupintoja ja pieniä lettosoita. Niillä kasvaa muun muassa harvinaisia kämmeköitä ja sammalia.
Vesistöt
Kansallispuistossa on kymmeniä pieniä lampia, joitain pieniä järviä sekä puroja. Suurimmat järvet ovat Iso-Oravijärvi, Porkkajärvi ja Syrjä. Hiidenportin rotkosta lähtee kaakkoon päin virtaamaan Porttijoki, joka muodostaa joitain pieniä koskia ja lampimaisia laajennuksia matkallaan. Sitä reunustaa jyrkähköt rinteet, joissa on lohkareikkoja ja kallioita. Karujen, ruskeavetisten järvien vesi- ja rantakasvillisuus on niukkaa ja rannat ovat suo- tai kangasreunaisia. Lammilla kasvaa lummetta ja ulpukkaa. Luontaisen kalakannan muodostavat pääasiassa ahven, hauki ja särki.
Kovasinvaaran perinnemaisema
Kovasinvaaran entisen erämaatalon pihaniityt ovat arvokas perinnemaisemakohde. Kovasinvaaran niityt ovat pääosin korkeakasvuisia, ja niiden keskellä on kiviraunioita, metsäsaareke ja yksittäisiä kuusia. Katajia on runsaasti. Kasvilajistoa Kovasinvaaralla ovat muun muassa nurmitatar, ruusuruoho ja ketonoidanlukko sekä ahdekaunokki ja ahonoidanlukko. Myös peurankello ja vuohenkello kuuluvat Kovasinvaaran kasvillisuuteen. Niittyjä ympäröivät koivikot, joiden sekaan on noussut muun muassa kuusia. Metsät ovat olleet laitumina kaskeamisen loputtua. Kovasinvaaran niittyjen hoito on aloitettu vuonna 1999.
Eläimistö
thumb|Kuukkeli. thumb|Lapinpöllö. Suurpedoille alue on sopivan erämaista ja rauhallista seutua. Karhu, ahma ja ilves asuvat vakituisesti salolla ja susia liikkuu alueella. Majavia elää Porttijoessa ja niiden jälkiä näkee joen varsilla. Linnustossa pohjoiset lajit, kuten järripeippo ja pohjansirkku ovat yleisiä, myös kuukkelin tapaa alueelta. Metson ja pyyn kannat ovat kanalinnuista runsaimmat. Harvinaisia lajeja ovat muun muassa metsähanhi, kurki, kalasääksi ja kuikka, lapinpöllö ja sinipyrstö. Lapinpöllö on kuvattu myös puiston tunnukseen.
Hiidenportin kansallispuisto ja sen lähialueet ovat mielenkiintoisia perhosten kannalta luonnontilaisuutensa vuoksi. Vuonna 1992 tehdyssä perustutkimuksessa havaittiin yhteensä 164 suurperhoslajia ja 186 pikkuperhoslajia. Kainuulle uusia lajeja löydettiin 16. Hiidenportissa tavattiin muun muassa idänritariyökkönen, pikkuriikinkukkokehrääjä sekä uhanalainen vaaleaharmoyökkönen.
Vuonna 1992 tehdyssä kovakuoriaistutkimuksessa tavattiin muun muassa pohjanharvekiitäjäinen ja siemenkiitäjäislaji. Uhanalaisiksi luokiteltuja kovakuoriaisia löydettiin kahdeksan, muun muassa liekohärkä ja idänkukkajäärä.
Historia
Aikaisemmin alueella on harjoitettu kaskeamista ja tervanpolttoa. Palolammen tien varressa onkin entisiä tervahautoja. Sen jälkeen on metsiä hakattu 1900-luvun alkuun saakka. Metsät ovat sen jälkeen saaneet kasvaa rauhassa ja luonnontilassa. Kovasinvaara on jäänne entisestä asutuksesta. Siellä olleet viljelykset kasvavat nykyään lehtipuuvaltaista metsää. Ennen Kovasinvaaralla pidettiin myös tansseja, jonne vaellettiin kymmenien kilometrien päästä.
Mauri Noroma
pienoiskuva|280px|Voimisteluesitys Töölön pallokentällä, Helsingissä 29.6.1932. Voimistelija Mauri Noroma nojapuilla. finna.fi
Mauri Kalervo Noroma (synt. Nyberg, 31. tammikuuta 1908 Viipuri – 20. joulukuuta 1939 Muolaa) oli suomalainen telinevoimistelija ja olympiamitalisti. Noroma kaatui talvisodassa Muolaan Punnusjoella, Karjalankannaksella. Sotilasarvoltaan Noroma oli alikersantti.
Uransa Nyberg aloitti Viipurin Kelkkalan Kisailijoissa ja 1935 alkaen Karhulan Katajaisissa. Mauri Nyberg/Noroma voimisteli kolmissa olympiakisoissa. Amsterdamissa 1928 Suomi oli joukkuekilpailussa viides ja Nyberg moniottelussa kuudes. Yksittäisistä telineistä renkailla hän oli viides, nojapuilla seitsemäs, hevosella seitsemäs, rekillä 16:s ja hypyissä 26:s.
Seuraavissa olympialaisissa 1932 ja 1936 Suomi sai joukkuepronssia. Alkuvuonna 1932 nimensä suomalaistanut Noroma sijoittui moniottelussa Los Angelesissa yhdeksänneksi ja Berliinissä 16:nneksi. Telikohtaisesti vuonna 1932 hän oli nojapuilla neljäs, hevosella yhdeksäs, renkailla 14:s ja permannolla 17:s. Berliinissä sijoitukset olivat heikommat eli rekillä 15:s, renkailla 17:s, hevosella 21:s, hypyissä 31:s ja permannolla 41:s.
Vuoden 1934 MM-kilpailuissa Budapestissä Noroma jäi moniottelussa sijalle 35. Joukkuekilpailussa Suomi sijoittui kuudenneksi. SM-kultaa Noroma saavutti moniottelussa 1929 ja 1935, rekillä, nojapuilla ja renkailla 1929 sekä renkailla uudelleen 1933.
Talvisodassa Noroma taisteli Kymenlaakson miesten mukana Muolaassa. Joulukuun 20. päivänä Noroman joukkue pääsi monen päivän taistelujen jälkeen lepovuoroon muutaman kilometrin rintaman taakse. Miehet olivat saunassa peseytymässä, kun ilmahyökkäys yllätti ja sauna sai täysosuman. Noroma menetti monen muun tavoin henkensä.
Samatan
Samatan on kunta Lounais-Ranskassa Gers'n departementissa Oksitanian alueella. Kaupunki oli Commingesin alueen linnoitettu keskus keskiajalla. Linna tuhoutui täysin satavuotisessa sodassa vuonna 1355 Mustan prinssin hyökkäyksessä.
Tunnettuja kuntalaisia
François de Belleforest, (1530-1583) historioitsija, runoilija ja kääntäjä.
Jussi Björling
Johan Jonatan ”Jussi” Björling (5. helmikuuta 1911 Stora Tuna, Borlänge – 9. syyskuuta 1960 Tukholma) oli Ruotsin tunnetuin tenori, jota edelleen pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista oopperalaulajista. Hänet tunnettiin koko ikänsä lempinimellä Jussi, jonka hän sai lapsena suomalaissyntyiseltä isoäidiltään (Henrika Matilda Björling o.s. Lönnqvist, s. 1844 Pori ja k. 1918 Borlänge).
Jussi sai musiikkikoulutusta isältään David Björlingiltä (1873–1926) jo lapsena. Hän lauloi viisivuotiaana yhdessä isänsä ja veljiensä Göstan (1912–1957) ja Ollen (1909–1965) kanssa Björling-kvartetissa. He vierailivat jopa Yhdysvalloissa vuonna 1919. David Björling kuoli 1926, ja 1928 Jussi aloitti opinnot Tukholman konservatoriossa. Lisäksi hän opiskeli John Forsellin johdolla oopperakoulussa.
Björling teki ensimmäisen oopperaesiintymisensä Tukholman oopperassa jo 19-vuotiaana ja debytoi tällöin Don Giovannissa. Kritiikki oli kauttaaltaan suopeaa ja hänet kiinnitettiinkin Tukholman oopperaan vuosiksi 1931–1939. Björling esiintyi ahkerasti ja opetteli kaikkiaan 54 oopperaosaa. Kansainvälisen läpimurron Björling teki Kööpenhaminan Tivolin konsertissa 1934. Tämän jälkeen hän vierailikin useissa Euroopan pääkaupunkien oopperoissa sekä Yhdysvalloissa ensi kerran Carnegie Hallissa. Hän oli kiinnitettynä New Yorkin Metropolitan-oopperaan vuodesta 1938 aina kuolemaansa saakka.
thumb|left|upright|Pieter de Monchy, Jussi Björlingin rintakuva Björling kärsi vakavasta alkoholiongelmasta, joka tuhosi hänen terveytensä. Björling sai sydänkohtauksen maaliskuussa 1960 ennen esitystä Lontoon Covent Gardenissa, mutta esiintyi siitä huolimatta. Hän kuoli puoli vuotta myöhemmin uuden sydänkohtauksen jälkeen.
Björling jätti jälkeensä laajan levytystuotannon. Se käsittää oopperaohjelmistoa, operettia, kansanlauluja sekä ruotsalaisia melodioita. Uransa alkuvaiheessa hän levytti myös Erik Odde -salanimen takana kevyempiä lauluja. Kuuluisin hänen tulkinnoistaan on joululaulu O helga natt (1959), joka Yleisradion joululaulujen toivekonserteissa päättää lähetyksen.
Jussi Björling konsertoi ahkerasti esittäen klassista liediä, romansseja sekä uutta musiikkia ja kuorosävellysten solistiosia. Oopperaohjelmisto koostui ensisijaisesti 1800-luvun italialaisesta ja ranskalaisesta oopperasta.
Jussi Björling -museo sijaitsee hänen synnyinkodissaan Borlängessä.
Suomessa
Jussi Björling vieraili ensimmäisen kerran Suomalaisessa Oopperassa 1943, jolloin hän lauloi Rodolfon roolin La Bohèmessa. Vuonna 1955 Björling vieraili Suomalaisessa Oopperassa ennen Amerikan-matkaansa. "Jussi" esiintyi Cavaradossina Puccinin Toscassa 10. maaliskuuta 1955 ja Verdin Rigoletton Herttuana 13. maaliskuuta. Ensimmäisen näytännön tulot Björling lahjoitti Uuden Ooppera- ja Konserttitalohankkeen Kannatusyhdistykselle. Jussi Jalas pianistinaan hän piti resitaalin B-messuhallissa, Helsingissä, 15. maaliskuuta esittäen aarioita, liedejä ja romansseja.
Björlingin levyttämällä joululaululla O helga natt on erityisasema suomalaisessa joulunvietossa; se on yksi niistä harvoista joululauluista, jotka ovat tunnetumpia nimenomaan muuna kuin suomenkielisenä esityksenä. Laulun Oi jouluyö suomensi ensimmäisenä Kyllikki Solanterä vuonna 1952, ja Johan Vikstedt teki oman käännöksensä nimimerkillä Martti Ojapuu vajaat kymmenen vuotta myöhemmin. Suomeksi laulun ovat levyttäneet muiden muassa Kalevi Korpi vuonna 1957 ja Mauno Kuusisto vuonna 1980, mutta Björlingin levytyksestä on tullut paljon suomenkielisiä versioita suositumpi. Yleisradiossa tuli tavaksi soittaa O helga natt jouluaaton vaihtuessa joulupäiväksi. Myöhemmin syntyi toinen perinne, kun Raimo Lintuniemen ja Jaakko Salonojan juontama puhelintoivekonsertti Jouluhaloo päättyi yli 20 vuoden ajan samaiseen lauluun. Tuottaja Veijo Miettinen kertoi, että Lintuniemi kuunteli Björlingin esityksen studiossa aina seisten.
Loistoharakat
Loistoharakat (Urocissa) ovat varisten heimoon kuuluva aasialainen varpuslintusuku, johon kuuluu viisi lajia:
Lukevat tytöt
Lukevat tytöt on Helene Schjerfbeckin vesiväri-guassi-lyijykynätyö paperille vuodelta 1907. Tämän kooltaan 67×79 cm maalauksen omistaa Ateneumin taidemuseo.
Lukevat tytöt on Helene Schjerfbeckin modernistisia maalauksia. Tätä tyyliä hän kehitti asuessaan Hyvinkäällä vuodesta 1902 alkaen (matkustamatta mihinkään 15 vuoteen). Hän keskittyi maalauksissaan olennaisen esille tuomiseen. Ja tuo olennainen oli hänelle ihmisen sisäisen mielentilan tulkinta. Mallit hän löysi paikallisista ihmisistä. Lukevat tytöt -maalauksessa malleina ovat vaihdemies Karl Lintumäen tyttäret Irene ja Anna Lintumäki.
Muita Schjerfbeckin keskeisiä modernistisia maalauksia ovat esimerkiksi: Kotona, Katkelma, Ompelijatar, Virkkaava tyttö, Mummu, Halkopoika I ja II, Hiekassa leikkivä tyttö, Kansakoulutyttö, Pukukuva I ja II jne.
Ateneumin taidemuseon kokoelmiin kuuluu Schjerfbeckiltä myös Lukeva tyttö (Istuva tyttö) vuodelta 1904.
Radio Nova
Radio Nova on uutisradiona aloittanut Suomen ainoa täysin valtakunnallinen kaupallinen radiokanava, ja se on kaupallisista radioista kuunnelluin 1 264 000 viikoittaisella kuulijallaan (KRT 5-7/2018) tavoittaen 25,6 prosenttia väestöstä viikossa. Kanavan kohderyhmänä on 25–45-vuotiaat aikuiset (AC/MOR).
Kanava lähetti uutisia ja säätiedotuksia aiemmin joka tunti vuorokauden ympäri vuoden jokaisena päivänä, nykyisin uutisia lähetetään tasatunnein arkisin 6-22 ja viikonloppuisin 8-22 välisenä aikana. Myös liikennetiedotuksia voi kuunnella Radio Novalta. Kanavalla on hyvin vahva liikenneimago, koska liikennetiedotteiden ohella se lähettää perjantaisin ja sunnuntaisin liikennepainotteista ohjelmaa, Radio Nova Liikenteessä.
Historia
right|thumb|240px|Radio Novan logo vuoteen 2015. Ensimmäinen valtakunnallinen radiolupa myönnettiin 26. syyskuuta 1996 Suomen Uutisradiolle, joka aloitti radiolähetykset toukokuussa 1997 nimellä Radio Nova.
Aiemmin hallitus ei ollut suostunut myöntämään valtakunnallisia radiolupia, mutta vuoden 1996 hakemukselleen MTV perusti Oy Suomen Uutisradio Ab:n yhdessä suuria puolueita lähellä olevien viestintäyritysten kanssa, jolloin lupa myönnettiin tälle yritykselle. Tuolloin oli viisi muutakin luvanhakijaa.
Radio Novan toimitusjohtajaksi palkattiin Classic Radion toimitusjohtajana toiminut Petri Manninen. Uutispäätoimittajana aloitti helmikuussa 1997 Yleisradiosta siirtynyt Risto Pohjanpalo ja ohjelmajohtajana Sami Jalonen Classic FM:stä. Radio Novan ensimmäiseksi musiikkipäälliköksi palkattiin Yleisradion Ylen Aikaisen musiikkipäällikkö Arto Vilkko.
Radio Novan nimen keksi päätoimittaja Risto Pohjanpalo. Nimi oli alun perin rekisteröity toisaalle, mutta sen haltijat luopuivat siitä korvauksetta Suomen Uutisradion hyväksi.
Radio Novan ohjelmakaaviossa oli aluksi uutisia neljä kertaa tunnissa. Tasalta ja puolelta olivat sähkeuutislähetykset ja 15 yli ja 15 vailla tasatunnin lyhyet uutisotsikot. Näin tiheä uutispalvelu todettiin kuitenkin pian kuulijoita väsyttäväksi ja siirryttiin käytäntöön, jossa tasatunnein tulee varsinainen uutislähetys ja puolelta uutisraportti. Nykyään MTV Uutiset tulevat tasatunnein arkisin klo 6-18. Ensimmäisinä vuosina oli prime-ajan tunneilla myös kaksi ajankohtaisjuttua koti- ja ulkomaisista aiheista. Radio Novan omistus muuttui kun Aamulehti ja MTV sulautuivat Alma Mediaksi vuonna 1997. Vuonna 2011-2012 Novan tilat modernisoitiin kovalla kädellä, muun muassa studion paikka siirrettiin rakennuksen keskelle.
Sisältöuudistus ja siirtyminen Bauer Median omistukseen
Helmikuussa 2015 tiedotettiin, että Radio Nova aloittaa laajan uudistusten sarjan sisältökonseptissaan. Uudistuksessa Radio Novan ohjelmistosta tehtiin sisältöpainotteisempaa ja ohjelmavirran sekä soittolistan merkitystä vähennettiin. Kanavan tunnuslauseeksi tuli "Uskomme tarinoiden voimaan". Ohjelmakartassa uudistus näkyi mm. uuden Seitsemän oikein -ohjelmasarjan alkamisena. Ohjelmaa lähetettiin joka päivä 14-16 sekä uusintana seuraavana päivänä 20-22. Ohjelmassa keskiössä oli henkilöhaastattelut ja kappalevalinnoissa painotettiin musiikkia tunnelman ja tarinoiden välittäjänä.
Seitsemän oikein -ohjelmasarjan lopettamisesta kerrottiin marraskuussa 2015, vain vähän ennen julkisuuteen tihkuneita tietoja Radio Novan myymisestä. Kanavan silloinen ohjelmapäällikkö Samuli Aaltonen perusteli ohjelmasarjan lopettamista uudistuvalla ohjelmakartalla. Seitsemän oikein -ohjelma oli Aaltosen mukaan suosittu, muttei tarpeeksi suosittu jotta sitä olisi jatkettu.
Suomen hallitus antoi 3. joulukuuta 2015 ennakkopäätöksen, jonka mukaan Radio Novan ohjelmistolupa voidaan siirtää Bauer Medialle. Hallitus katsoi, että kauppa ei johda kansallisen ohjelmatarjonnan keskittymiseen radiomarkkinoilla, vaan ohjelmatarjonnan kokonaisuus säilyy monipuolisena myös määräysvallan muutoksen jälkeen.
Heti yrityskaupan toteuduttua Bauer laittoi katkolle lähes kaikkien Novan juontajien sopimukset ja yhtiössä aloitettiin yt-neuvottelut. Niiden seurauksena irtisanottiin 21 henkilöä, mm. Radio Novalla 19 vuotta juontanut Ile Jokinen, joka juonsi viimeisen lähetyksensä Novalla 2. helmikuuta 2016.
Bauer Media tiedotti 8. helmikuuta 2016 lopettavansa radiokanava The Voicen, jonka tilalla aloitti uusi hittikanava Kiss. Samassa yhteydessä The Voicen entiset juontajat Anssi Honkanen, Niina Backman ja Oku Luukkainen siirtyivät Novalle. Myös ysärimusiikin erikoisohjelma Retroperjantai siirtyi Radio Novan ohjelmistoon.
Omistus ja johto
Radio Nova on osa Bauer Media Groupia. Kanavan aiempi omistaja oli 74 prosentin omistusosuudella MTV Oy, joka puolestaan siirtyi keväällä 2005 suomalaiselta Alma Media -viestintäkonsernilta ruotsalaisomistukseen. MTV Oy:n omistaa Telia Company AB.
Ruotsalainen Modern Times Group omisti aiemmin osan Radio Novasta.
Radio Novan toimitusjohtaja on Bauer Median tj. Sami Tenkanen. Bauer Median sisältöjohtajana toimii Hermanni Seppälä, Radio Novan ohjelmapäällikkönä Niina Jokiaho ja myyntijohtajana Sivi Purmonen.
Kanavan musiikkiprofiili
Radio Novalla soi keskitien pop ja rock. Radio Nova soittaa uuden musiikin lisäksi runsaasti klassikkokappaleita.
Radio Novan musiikki lajitellaan tyylin, tunnelmaan, tempon ja aikakauden mukaan. Tämän jälkeen ne ajetaan tarkasti laaditun suunnitelman mukaisesti musiikinhallintaohjelmaan, joka sijoittaa kappaleet päivittäin oikeaan järjestykseen. Tavoitteena on laatia jokaiselle päivälle mahdollisimman sopiva tarjonta musiikin eri tyylilajeja, sopivasti kotimaista ja kansainvälistä musiikkia ja tunnelmaltaan vaihtelevia kappaleita. Radio Novaan lähetetään päivittäin kymmeniä uusia levyjä kuunneltavaksi. Jokainen biisi kuunnellaan ja arvioidaan mitkä niistä sopivat Radio Novaan soitettavaksi. Jokainen Radio Novassa soiva kappale arvioidaan laajoissa musiikkitutkimuksissa, joissa selvitetään mm. suomalaisten musiikkimieltymyksiä. Silti kanavan soittolistoja, etenkin niiden lyhyyttä on arvosteltu runsaasti blogeissa ja erilaisilla keskustelupalstoilla.
Kanavan musiikkipäällikkönä toimii Bauer Median Head of Music Oku Luukkainen. Musiikkittuottajana on pitkään toiminut Rainer Savander.
Radio Novassa on myös saattanut aiemmin kuulla tietyn artistin kokonaisen levyn kerralla. Esimerkiksi kesäkuussa 2012 Novassa vietettiin Chisu-päivää, jolloin soitettiin Chisun Kun valaistun 2.0 -levy kokonaisuudessaan.
Yleisradion lopettama Heikki Harman Pop eilen – toissapäivänä -musiikkiohjelma siirtyi Radio Novalle, jonka profiilin kehitykseen Harma on tyytyväinen, ja se alkoi esittää ohjelmaa 7. kesäkuuta 2015 alkaen sunnuntaiaamuisin. Ohjelma on Radio Novan ensimmäinen säännöllinen toimitettu musiikkiohjelma. Pop eilen - toissapäivänä lähetettiin viimeisen kerran Novalla 26. joulukuuta 2015.
Uutiset
Vuoden 2017 lokakuussa uutisoitiin, että Alma Mediaan kuuluva Iltalehti alkaa tuottamaan Radio Novalle radiouutisia. Aiemmin radiouutisia tuottanut MTV Uutiset irtisanoi sopimuksensa Bauer Median kanssa. Täten MTV:n radiouutisten kahdenkymmenen vuoden yhteistyö Novan kanssa päättyi.
MTV:n tuottamat uutislähetykset palasivat Radio Novan taajuuksille vuodenvaihteessa 2020–2021.
Orochimaru
Orochimaru on lainattu japanilaisesta kirjallisuudesta. Muun muassa hänen nimensä, Jiraiyan ja Tsunaden lisäksi, on Jiraiya Goketsu Monogatari -kansantarinasta. Tässä tarinassa Orochimaru oli Jiraiyan oppilas kunnes löysi käärmetaikuuden.
Orochimaru on mies, mutta puhuu japanilaisessa versiossa huolitellulla ja kohteliaalla, "naisellisella" kielen rekisterillä, mikä tekee hänestä pahaenteisemmän. Englanniksi Orochimarun kielenkäytön naismaisuutta ei voi ilmentää, joten englanninkielisessä ääniversiossa hänen ääninäyttelijänsä on mies ja puhuu erityisen tyylin sijaan hiljaa.
Aika Konohassa
Orochimaru oli alkuun Sarutobin (Kolmannen Hokagen) oppilas Jiraiyan ja Tsunaden ohella. Tämä Ryhmä Sarutobi oli samanlainen kuin Kakashin johtama Ryhmä 7. Orochimaru oli kuin Sasuke ollen joukon paras ja koppavin. Sarutobi toivoi häneltä paljon usein saarnaten Jiraiyalle, että hänen kuuluisi olla enemmän Orochimarun kaltainen. Sarutobi jopa toivoi Hokageksi tullessaan Orochimarun joskus seuraavan häntä.
Orochimaru alkoi kuitenkin himota voimaa yhä enemmän ja enemmän. Sarutobi toivoi, että oppilaansa mieli muuttuisi ajan myötä, mutta tämä ei käynyt toteen. Orochimaru kaappasi Konohan shinobeja koekaniineikseen oppiakseen tekniikan, joka toisi hänelle kuolemattomuuden, sillä hän oli päättänyt oppia kaikki maailman tekniikat, mikä veisi kauemmin kuin yhden ihmisen elämän.
Kun Orochimaru saatiin kiinni, Sarutobi tiesi, että olisi hänen tehtävä tappaa entinen oppilaansa. Hän ei kuitenkaan kyennyt tähän ja Orochimaru pakeni. Vuotta myöhemmin Sarutobi jäi eläkkeelle ja häntä seurasi yksi Jiraiyan oppilaista.
Hän myös yritti lisätä Ensimmäisen Hokagen geenejä 60 vauvaan toivoen näille siirtyvän Ensimmäisen kykyjä. 59 vauvaa kuoli, mutta yksi, joka myöhemmin tunnettiin nimellä Yamato, selvisi.
Ymmärrettyään, että oli umpikujassa yrittäessään tulla mahtavimmaksi olennoksi eikä ollut hyötynyt Konohassa olostaan mitään, Orochimaru poistui ja liittyi rikollisjärjestö Akatsukiin. Hänen entinen ryhmätoverinsa, Jiraiya, yritti saada Orochimarun palaamaan, mutta tuloksetta. Orochimarun rooli Akatsukissa ei ole tiedossa. Tiedetään kuitenkin, että hän halusi saada Itachi Uchihan vartalon itselleen, mutta tämän voimistuessa liikaa, Orochimaru erosi järjestöstä ja alkoi suunnitella Sasuke Uchihan hankkimista. Hän myös perusti oman kylänsä, Otogakuren. Myöhemmin hän kuolee Sasuken tappaessa hänet.
Hyökkäys Konohaan
Ennen kokeiden alkua Orochimaru uskoi tarvitsevansa Sunagakuren apua, koska hänen oma kylänsä ei ollut tarpeeksi voimakas. Sunagakure suostui yhteistyöhön ja Orochimaru myöhemmin tappoi Neljännen Kazekagen ja naamioitui sitten täksi päästäkseen lähelle Kolmatta Hokagea.
Chunin-kokeiden toisessa vaiheessa Orochimaru meni Kuoleman metsään naamioituneena ruohoninjaksi. Tavattuaan Naruton, Sasuken ja Sakuran, Orochimaru sulki Naruton hirviöketun chakran ja antoi Sasukelle kirotun sinetin. Hän tapasi metsässä myös Ankon, jota vastaan myös taisteli. Anko ei kuitenkaan lopettanut kokeita.
Orochimaru myös lähetti Genin-joukkueensa tappamaan Sasuken tarkoituksenaan testata Sasuken voimia. He joutuivat kuitenkin taistella ensin Sakura Harunoa, Rock Leeta ja Ryhmä 10:tä vastaan, jotka olivat saapuneet puolustamaan Sakuraa. Sasuken liityttyä taisteluun kirousmerkkinsä aktivoituna hän ajoi viholliset pois ja olisi varmasti tappanut heidät, mikäli Sakura ei olisi estänyt häntä.
Kokeiden viimeisessä vaiheessa Orochimaru aloitti hyökkäyksen, hänen joukkojensa lähetettyä jättiläiskäärmeitä Konohan kimppuun. Samalla Kazekageksi naamioitunut Orochimaru hyökkäsi Kolmannen Hokagen kimppuun.
Epäonnistuneen hyökkäyksen jälkeen
Orochimaru oli tuskissaan toimimattomien käsiensä johdosta ja toivoi entisen ryhmätoverinsa, Tsunaden, parantavan hänet. Orochimaru tapasi Tsunaden ja lupasi herättää tämän rakastajan ja veljen henkiin, mikäli Tsunade auttaisi häntä.
Vaikka Tsunade näytti suostuvan aluksi, hän kuitenkin petti Orochimarun ja aikoi tappaa hänet. Orochimarun seuraaja, Kabuto Yakushi, kuitenkin keskeytti tämän yrityksen. Omituisesti, Orochimaru vaikutti miltei loukkaantuneelta entisen toverinsa petoksesta ja sanoi, että olisi todella palauttanut hänen rakkaansa henkiin ja olla hyökkäämättä Konohaan. Käytyään pitkän taistelun Jiraiyaa ja Tsunadea vastaan Orochimaru pakeni.
Koska Tsunade ei ollut suostunut parantamaan häntä, Orochimaru tarvitsi uuden kehon. Hän lähetti seuraajiaan suostuttelemaan Sasukea tulemaan hänen luokseen tarjoten voimaa. Sasuke suostuikin tähän muttei saapunut tarpeeksi nopeasti sillä Shikamarun johtamat joukot keskeyttivät heidän matkansa.
Tuskissaan Orochimarun täytyi valita uusi keho, sillä hänen nykyinen ei olisi kestänyt kauempaa. Kabuto järjesti Orochimarun vangeille taistelun ja sen voittajasta, Gen'yumarusta, tuli Orochimarun uusi ruumis. Orochimaru kuitenkin ajatteli tätä ainoastaan väliaikaisena toivoen saavansa Sasuken kolmen vuoden kuluttua, jolloin hän seuraavan kerran pystyisi vaihtamaan ruumista.
Naruto vs Orochimaru
Naruto Shippuudenin jaksossa 39 Orochimaru tapaa Naruton Taivaan ja Maan sillalla ja haluaa testata onko hän ylittänyt Sasuken voimat. Naruto lyö Orochimarua yksihäntäisenä, mutta Orochimarun lennettyä kymmeniä metrejä hän ei ole moksiskaan ja Naruto saa kolme häntää. Heidän taisteltuaan vähän aikaa Naruto suuttuu yhä enemmän ja saa neljännen hännän. Neljähäntäisenä hän kietoutuu kokonaan Yhdeksänhännän chakraan ja saa valtavat voimat, muttei itse pysty liikkumaan kunnolla. Naruto tuhosi kolme Orochimarun kutsumaa Rashoomonia kerralla yhdellä chakra-iskulla. Orochimaru kuitenkin vastasi tähän lennättämällä hänet keskeltä metsää takaisin sillan viereen. Taistelua ei saada päätökseen ja Yamato lopulta tyynnyttää Naruton.
Sasuke vs Orochimaru
Kun Orochimaru oli opettanut Sasukea noin kolme vuotta, Sasuke hyökkäsi eräänä yönä Orochimarun huoneen oven läpi Chidorin äärimmäisellä asteella todeten että ei ollut enää mitään mitä hän voisi Orochimarulta oppia. Orochimaru sanoi tietäneensä näin tapahtuvan jonain päivänä. Orochimaru yritti vielä vallata Sasuken kehon, mutta epäonnistui Sasuken aktivoidessa kirotun sinetin. Sasuke tappoi Orochimarun.
Akatsuki
Wredeby
Historia
Wredebyn kartanon maat ovat osa Ruotsin kuningas Kaarle IX:n vuonna 1608 Henrik Wreden jälkeläisille lahjoittamaa Elimäen neljännestä. Henrik Wreden leski Gertrud von Ungern perusti Anjalan kylään asuinkartanon, johon hän muutti. Tästä kartanosta erotettiin 1805 Rabbelugnin kartano ja viisi vuotta myöhemmin Wredeby Anjalan kartanon maille.
Wredebyn perusti Fabian Gottlieb Wrede, joka lunasti isältään viisi Muhniemen taloa. Uusi kartano valmistui 1815, ja Fabian muutti sinne vaimonsa kanssa. Kartanorakennus oli kaksikerroksinen ja rakennettu puusta. Isän kuoltua 1828 Fabian Wrede lunasti perinnönjaossa samasta kylästä vielä kymmenen taloa lisää. Fabian Wrede kuoli 1857 ja jo vuotta aiemmin Wredeby oli siirtynyt hänen poikansa Henrik August Wreden haltuun.
Henrik August Wreden kuoltua 1882 Wredeby siirtyi Rabbe Axel Wredelle, joka luovutti kartanon pojalleen Rabbe Fabian Wredelle 1918. Rabbe Fabiania seurasi 1955 hänen Nuorempi poikansa, Wredebyn perustajan kaima, Fabian Gottlieb Wrede. Tiedossa ei ole, miksi vanhempi poika, ratsastuksenopettaja Rabbe Wrede ei perinyt sukukartanoa.
Kartanon merkittävin hetki Suomen historiassa koitti elokuussa 1917, jolloin siellä laadittiin luonnos Suomen uudeksi hallitusmuodoksi. Kartanon isäntä R. A. Wrede oli jäsenenä K. J. Ståhlbergin johtamassa komiteassa, jonka tehtävänä oli valmistella uusi hallitusmuoto. Kesähelteiden aikana Wrede kutsui ensin Ståhlbergin ja sitten sosiaalidemokraatteja komiteassa edustaneen Anton Kotosen luokseen, jolloin kolme miestä laativat esityksen, josta tuli komiteamietinnön pohja. Vuonna 1977 Kymenlaakson maakuntaliitto hankki paikallisen Marttapiiriliiton ehdotuksesta Wredebyhyn kivilohkareeseen kiinnitetyn muistolaatan, jossa lukee: "Kaarlo Juho Ståhlberg, Rabbe Axel Wrede ja Anton Kotonen laativat kesällä 1917 Anjalassa lakiehdotuksen Suomen hallitusmuodoksi. Tämä laatta kiinnitettiin Suomen itsenäisyyden juhlavuonna 1977".
Rakennukset
Vanha puinen kartanorakennus korvattiin arkkitehti Sven Kuhlefeltin suunnittelemalla kivirakennuksella vuosina 1938–1939. Vuodesta 1969 Wredebyssä on pidetty kartanohotellia ja kartanon alueella toimii yksityinen Wredebyn lentokenttä. Kartanon pihapiirissä on puutarha, hirsinen väenrakennus, talli ja navetta. Alueella on myös vuonna 1907 rakennettu viljamakasiini ja paikalle vuonna 1911 siirretty niin sanottu komendantintalo. Hallitusmuodon laatimisesta kertova muistolaatta on kiinnitetty sen vieressä olevaan kiveen.
Kartanoon johtaa koivukuja.
Sotka (Utajärvi)
Sotka on myös suosittu vapaa-ajanviettopaikka, ja kesäkausina asukasluku kaksinkertaistuu kesäasukkaiden myötä.
Historia
Kylän alueella on ollut asutusta jo kivikaudella, ja alueelta on löydetty kaksi kivikautista asuinpaikkaa. Kivelän kivikautinen asuinpaikka sijaitsee Kivelässä Oulujoen etelärannalla, ja Sotkasaaren kivikautinen asuinpaikka Sotkajärven Sotkasaaressa.
Ensimmäiset kirjalliset merkinnät alueen asukkaista ovat vuodelta 1548, jolloin maakirjoihin merkittiin Pekka Siira, Olli Vilpunpoika Vimpari, Tapani Vilpunpoika Pelkoinen ja Matti Raati.
Kylä hävitettiin kokonaisuudessaan vuonna 1587 Ruotsin–Venäjän sodassa.
Carl Peter Holböll
Carl Peter Holböll (1795 – 1856) oli tanskalainen upseeri Tanskan kuninkaallisessa laivastossa.
Hollböll palveli kruunun virkamiehenä Etelä-Grönlannissa 1820-luvulta alkaen. Hän kiinnostui Grönlannin luonnosta ja kuvaili ensimmäisenä tundraurpiaisen. Hän kuvaili myös härkälinnun ja tunturihaukan, mutta myöhemmät nimistötutkijat ovat muuttaneet näiden lajien taksonomian ja antaneet Hollböllin nimen härkälinnun Amerikassa ja Itä-Siperiassa esiintyvälle alalajille.
Hollböll hukkui laivan haaksirikkoutuessa ollessaan palaamassa Kööpenhaminasta Grönlantiin.
Force India VJM05
Force India VJM05 on intialaisen Formula 1 -tiimi Force Indian kaudella 2012 käyttämä auto. Auto julkistettiin 3. helmikuuta Silverstonessa. Autoa kuljettavat brittiläinen Paul di Resta ja saksalainen Nico Hülkenberg, joka toimi edellisellä kaudella tallin testikuljettajana. Testikuljettajana toimi Jules Bianchi, joka pääsi ajamaan yhdeksän kertaa perjantain ensimmäisissä harjoituksissa.
Hanna Haaslahti
thumb|Yön kahdeksan hetkeä, 2013, Pori. Hanna Haaslahti (s. 1969) on Helsingissä asuva ja työskentelevä mediataiteilija, joka työskentelee uuden median ja kokeellisen elokuvan parissa. Hän on opiskellut Lahden muotoiluinstituutissa ja Taideteollisessa korkeakoulussa.
Haaslahden mediataiteen teoksissa tutkitaan ihmisen ja teknologian vuorovaikutussuhdetta. Haaslahden mukaan ihmisen keho ja liikemaailma muodostavat rajapinnan, jonka kautta teosten maailma avautuu. Haaslahden teoksia on Kiasman kokoelmissa.
J. W. Enqvist (yritys)
thumb|150px|Lielahden tehdas thumb|150px|Sellutehtaan vanha laituri Näsijärvellä. Sitä käytettiin tehtaalle uitetun puutavaran vastaanottoon. Betonipilarit ovat jäänne paikalla toimineesta puunippunostimesta. J. W. Enqvist Oy oli pääosin Tampereen seudulla vuosina 1875–1965 toiminut metsäteollisuusyritys, jonka perusti tehtailija ja liikemies J. W. Enqvist (1853–1907). Yrityksen toiminta alkoi 1875, ja aluksi se omisti vain Enqvistin isän Johan Reinhold Enqvistin perustaman Santalahdessa sijainneen sahalaitoksen. 1900-luvun alussa yritys omisti jo useita sahoja, paperitehtaan sekä oman laivanvarustamon. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi vuonna 1908. Yrityksellä oli myös Virtain Killinkoskella puuhiomo ja massatehdas vuosina 1911–1954.
J. W. Enqvist Oy perusti vuonna 1914 Tampereen Lielahteen sulfiittiselluloosatehtaan ostettuaan Lielahden kartanon, joka oli kuulunut aikoinaan myös paroni Wilhelm von Nottbeckille. Yhtiö osti vuonna 1916 myös viereisen 1889 perustetun Niemen sahan.
J. W. Enqvist Oy siirtyi G. A. Serlachius Oy:n haltuun yritysostolla vuonna 1965. Serlachius rakennutti Lielahden alueelle vaahtomuovitehtaan 1970 ja aaltopahvitehtaan 1971. Niemen saha suljettiin 1965, ja sulfiittiselluloosan valmistus Lielahdessa päättyi 1985. Metsäteollisuuden tuotantoa jatkoi alueelle perustettu CTMP-kemihierretehdas, joka kuitenkin suljettiin vuonna 2008.
Radio Dei
thumb|Radio Dein aiempi logo Radio Dei on vuonna 1997 toimintansa aloittanut suomalainen valtakunnallinen kaupallinen kristillinen radiokanava. Kanavan omistaa Kristillinen Media Oy ja sen päätoimittajana toimii Kirsi Rostamo ja ohjelmajohtajana Kai Kortelainen. Sen kuuluvuusalueella asuu yli 4 miljoonaa suomalaista. Viikoittaisia kuuntelijoita Radio Deillä on 130 000–160 000, yhteensä säännöllisiä ja satunnaisia kuuntelijoita on yli 733 000. Radio Dei oli vuonna 2019 Suomen tunnetuin kristillinen media ja sen tuntee 50,1 % 18 vuotta täyttäneistä suomalaisista. Tunnettuus korostui erityisesti 35–49-vuotiaiden (59 %), 50–64-vuotiaiden (59 %) ja akateemisesti koulutettujen keskuudessa (68 %). Radio Dein pääkohderyhmä on 25–55-vuotias aikuisväestö. Radio Dei on ainoa valtakunnallinen radioasema Suomessa jonka kuuntelijoista lähes puolet on perheellisiä.
Vuonna 2021 Kai Kortelainen johti Radio Deissä kehityshanketta, jonka tuloksena kanava julkaisi 10. tammikuuta 2022 Dei Plus -striimauspalvelun.
Radio Dein toimintaa tukee Kristityt Yhdessä ry. Kanavalla on yli 80 ohjelmayhteistyökumppania eri kirkkokunnista, seurakunnista ja järjestöistä.
Ohjelmaprofiili
Radio Dei soittaa musiikkia kaikenikäisille kristityille lähinnä hengellistä musiikkia (muun muassa gospelia, ylistysmusiikkia, virsiä). Päiväsaikaan kuullaan juonnettua lähetysvirtaa, keskusteluohjelmia, musiikkia sekä makasiinityyppistä lähetystä juontajan seurassa. Kanava lähettää MTV:n uutiset tasatunnein. Iltaisin ja viikonloppuisin uidaan "pintaa syvemmälle" kristillisten seurakuntien ja järjestöjen ohjelmien parissa.
Vuoden 2009 ja 2010 adventtina ja jouluna toimi erillinen joulumusiikin nettiradio Jouludei-nimellä.
Historia
Radio Dein perusti Kirsi Rostamo, ja se aloitti toimintansa 3. marraskuuta 1997 Helsingissä. Latinankielinen nimi tarkoittaa ”Jumalan säteilyä”. Alussa Rostamon apuvoimina oli neljä yhteistyöpartneria ja yksi työntekijä. Aloitusvuonnaan asema tuotti 500 000 markan tappiot ja Rostamo itse työskenteli palkatta satsaten omaisuutensa asemaan. Asema pääsi tappiottomaksi neljän toimintavuoden jälkeen.
Kirsi Rostamo sai kirkon tiedonvälityspalkinnon 2000 ja Golden Gospel -palkinnon 2008.
Vuonna 2004 aseman kuuluvuusalue ulottuikin pääkaupunkiseudulta napapiirille saakka ja sen kuuluvuusalueella asui 3,2 miljoonaa ihmistä. Taloustutkimuksen mukaan pääkaupunkiseudulla noin 46 % asukkaista kuunteli asemaa ainakin satunnaisesti ja pohjoista kohden mennessä satunnaisten kuuntelijoiden määrä kasvoi, tavoittaen viikoittain 190 000 suomalaista. Vuonna 2005 kuuluvuusalueen peitto oli noin neljä miljoonaa ihmistä. Vuonna 2006 asema kuului jo neljällätoista paikkakunnalla ja sillä arvioitiin olevan päivittäin noin 75 000 kuuntelijaa sekä yli 12 työntekijää. . Radio Dei sai uuden toimiluvan vuosille 2012–2019. Vuonna 2014 kanavalla oli 200 000 viikoittaista kuuntelijaa, 19 työntekijää ja 20 taajuutta.
Radio Deille myönnettiin toimilupalaajennus 5. marraskuuta 2015 alkaen Kajaanin seudulle ja Vaasaan.
Euge Valovirta
Erno Valtteri ”Euge” Valovirta (s. 8. tammikuuta 1976) on suomalainen kitaristi, joka on syyskuusta 2017 lähtien soittanut ruotsalaisessa melodisen metallin yhtyeessä Cyhra. Ennen Cyhra-yhtyeeseen liittymistä hän soitti Shining-yhtyeessä.
Valovirta aloitti kitaran soiton 13-vuotiaana ja on soittanut eri yhtyeissä 15-vuotiaasta lähtien. Valovirran kitaran soitto oli harrastuksenomaista jääkiekon ohessa noin 20-vuotiaaksi asti, ja totisempi harjoittelu alkoi armeijan jälkeen. Hän teki myös omia kappaleita.
Valovirran muihin yhtyeisiin kuuluvat Godsplague, Suburban Tribe ja Drive. Hän on soittanut myös cover- ja tribuuttiyhtyeissä, kuten Rock'n'Roll Sensation ja Crazy Train. Godsplaguessa hän on soittanut vuodesta 2000 lähtien, jolloin yhtye perustettiin. Suburban Tribessa hän soitti vuosina 2006–2011 yhtyeen lopettamiseen saakka.
Valovirta on esiintynyt suomalaisten kitaristien Guitar Heroes -albumilla kappaleella ”Hellbilly”. Valovirran kitaristiesikuvia ovat Dimebag Darrell, Zakk Wylde, Randy Rhoads, Eddie Van Halen, James Hetfield sekä Stevie Ray Vaughan. Kitaran soiton ohessa Valovirta on aktiivinen urheilija.
Valovirran sooloalbumi Easy Does It julkaistiin elokuussa 2018. Shooting From the Hip (2021) sisältää kitaravetoista instrumentaalimusiikkia.
Sammute
Sammute on aine, jolla palo yritetään sammuttaa.
Hyvän sammutteen vaatimuksia
Sammutteen tulisi olla halpaa, helposti saatavilla, helposti käytettävää, vaaratonta käyttäjälleen ja ympäristölleen, sen tulisi sammuttaa palo nopeasti ja sen tulisi aiheuttaa mahdollisimman vähän lisävahinkoja. Nämä ominaisuudet eivät yhdisty yleisesti missään sammutteessa, vaan sammute on valittava tilanteen mukaan. Esimerkiksi halonikaasut sammuttavat erittäin tehokkaasti, ovat kohtuullisen halpoja ja käsisammuttimiin ja sammutusjärjestelmiin varastoituina helppokäyttöisiä, mutta varastosäiliöt pitää täyttää huoltoliikkeessä ja halonit ovat niin vaarallisia ilmakehän otsonikerrokselle, että niiden käyttö on kielletty monissa maissa lähes kokonaan.
Vesi
Tavallisin ensisijaisesti jäähdyttävä sammute on vesi. Nestemäiseen veteen sitoutuva lämpö kuljettuu pois palosta veden valuessa maahan. Tehokkaampaa on kuitenkin saada vesi höyrystymään, sillä yhden kilogramman vettä lämmittäminen nollasta sataan astetta Celsiusta sitoo energiaa noin 419 kJ, mutta saman määrän kiehuttaminen sata-asteisesta vedestä sata-asteiseksi vesihöyryksi sitoo noin 2260 kJ. Höyry leviää palavasta tilasta ympäröivään ilmaan, sillä se on ilmaa kevyempää. Mikäli höyryllä on reitti kulkea ulkoilmaan, se sotkee sammutettavaa tilaa vähemmän kuin nestemäinen vesi. Mitä pienempinä pisaroina vesi saadaan paloon, sitä paremmin se höyrystyy.
Mikkelin varuskunta
Mikkelin varuskunta oli Mikkelin kaupungin alueella sijainnut varuskunta Savon Prikaatin lakkauttamiseen saakka. Se sijaitsi puurakenteisissa kasarmeissa vanhalla kasarmialueella Nuijamiehen kaupunginosassa lähellä kaupungin keskustaa.
Sammute
Vesi
Vesi myös tukahduttaa tehokkaasti. Nestemäinen vesi eristää palavan aineen ilmasta ja vesihöyry syrjäyttää ilman. Litrasta nestemäistä vettä tulee normaalipaineessa 1700 litraa sata-asteista höyryä.
Mikkelin varuskunta
Varuskunta perustettiin 1878 kun Suomeen säädettin asevelvollisuus. Mikkeliin sijoitettiin Suomen kuudes tarkk´ampujapataljoona. Vuosina 1901-1917 Mikkelissä oli venäläinen viides tarkk´ampujarykmentti. Suomen itsenäistyttyä kasarmeissa toimi Savon Prikaati. Mikkelissä oli päämaja sekä ensimmäisen että toisen maailmansodan aikana.
Isojärven kansallispuisto
Isojärven kansallispuisto on Pirkanmaan maakunnan Kuhmoisissa sijaitseva kansallispuisto. Sen pinta-ala on noin 22 neliökilometriä ja se on perustettu vuonna 1982. Puiston maisema on korkokuvaltaan vaihtelevaa ja kasvillisuus on paikoin lehtomaista.
Stjepan Šulek
Stjepan Šulek (5. elokuuta 1914 – 16. tammikuuta 1986) oli kroatialainen säveltäjä, kapellimestari, viulisti ja pianisti. Hän sävelsi muun muassa kahdeksan sinfoniaa, kaksi oopperaa ja kamarimusiikkia ja oli useiden kroatialaisten säveltäjien ja muusikkojen opettaja ja professori.
Mikkelin varuskunta
1960-luvulla varuskunta siirrettiin asteittain uudelle alueelle Jyväskyläntien varrelle Karkialammelle, josta viimeiseksi Savon prikaati lakkautettiin kokonaan 2006 osana maavoimauudistusta. Savon prikaatin lakkauttamisen jälkeen Karkialammella toimii mm. Maavoimien Esikunta sekä tietohallintoyksikkö ja sotilassoittokunta.
Sammute
Vesi
Vesi on palokuntien ensisijaisesti käyttämä sammute. Monissa paloautoissa on sisään rakennettu vesisäiliö ja pumppu. Veteen voidaan lisätä sen pintajännitystä alentavaa kemikaalia, jolloin se tunkeutuu helpommin kuituisiin ja hienojakoisiin kiinteisiin aineisiin. Vesi on myös sammutusvaahdon pohjana.
Isojärven kansallispuisto
Puiston tuntumassa sijaitsee valtion niin sanottu moniarvometsä, johon sisältyy runsaan 100 hehtaarin verran täysin suojeltuja alueita. Puiston tuntumassa on myös useita yksityisiä luonnonsuojelualueita.
Mikkelin varuskunta
Vanhoissa puukasarmeissa toimii nykyään muun muassa Jalkaväkimuseo.
Sammute
Vesi
Vettä käytetään yleisesti myös alkusammutuksessa. Rakennuksissa on pikapaloposteja ja rakennuspaloposteja, jotka on kytketty vesijohtoverkkoon. Sankoruisku on perinteinen ja tehokas alkusammutin. Monissa sisätiloissa säilytettävissä käsisammuttimissa on vesipohjaista sammutetta. Alkusammutuksessa vettä voidaan levittää myös improvisoiduin välinein. Paloa rajoittamaan tarkoitetuissa sprinkler-järjestelmissä on vettä.
Stjepan Šulek
Šulek syntyi Zagrebissa ja opiskeli nuorena siellä pianon- ja viulunsoittoa sekä sävellystä musiikkiakatemiassa ja valmistui sieltä vuonna 1936. Valmistumisensa jälkeen vuonna 1939 hän liittyi Zagrebin jousikvartettoon, joka on perustettu vuonna 1919 ja Kroatian vanhin kamarimusiikkiorkesteri. Hän aloitti myös Zagrebin konservatoriossa viulunsoitton opettamisen ja aloitti omien sävellysten tekemisen. Melko pian hän alkoi myös opettamaan sävellystä ja orkestrointia ja oli myöhemmin arvostettu musiikinprofessori. Hänellä oli oppilainaan joukko tunnettuja kroatialaisia säveltäjiä muun muassa: Milko Kelemen, Stanko Horvat, Krešimir Šipuš, Sandro Zaninović, Pavle Dešpalj, Dubravko Detoni ja Igor Kuljerić. Hän perusti myös Zagrebin radion kamariorkesterin.
Isojärven kansallispuisto
Luonto
Kansallispuiston metsät ovat pääosin havumetsiä. Ennen kansallispuiston perustamista ne olivat metsätalouskäytössä. Ensimmäiset suuret metsätyöt aloitettiin 1880-luvulla ja 1910-luvulta lähtien puutavaraa alettiin tuottaa yhä enemmän. Metsiä käytettiin myös sotakorvausten maksamiseen. Jotkin alueet, etenkin vaikeakulkuiset, kuitenkin säästyivät hakkuilta.
Sammute
Vesi
Vesi johtaa hyvin sähköä, joten jännitteisiin palokohteisiin sitä käytettäessä täytyy noudattaa tiettyjä jännitteestä ja veden virtausnopeudesta riippuvia turvaetäisyyksiä. Rakennuksia sammutettaessa vesi sotkee ja vahingoittaa rakenteita varsinkin, jos paljon vettä jää höyrystymättä.
Messinki
thumb|right|300px|Riippulukko, jonka runko on valmistettu messingistä. Messinki on kuparin ja sinkin seos. Messingin kuparin ja sinkin seossuhdetta ei ole määritelty.
Stjepan Šulek
Šulek sävelsi vuosina 1944–1981 ensimmäisen kahdeksan sifoniaa ja ensimmäisen sifonian jälkeen hän julkaisi toisen sinfonian vuonna 1946, kolmannen 1948. Neljäs sinfonia valmistui vuonna 1954 ja hän aloitti viidennen samana vuonna ja julkaisi sen vuonna 1963. Hän julkaisi kuudennen sinfonian vuonna 1966. Seitsemäs sinfonia valmistui vuonna 1979 ja kahdeksas vuonna 1981. Niiden lisäksi hän sävelsi ja julkaisi paljon erilaista musiikkia muun muassa kaksi oopperaa, kamarimusiikkia, konserttoja, sonaatteja ja erilaisia kappaleita.
Sammute
Hiilidioksidi
Hiilidioksidikaasu tukahduttaa palon syrjäyttämällä ilman. Se haihtuu ilmaan melko nopeasti jälkiä jättämättä, joten se soveltuu erityisen hyvin käytettäväksi sisätiloissa elektroniikan ja tietokoneiden sekä ruoan keskellä. Ulkotiloissa tuuli hajottaa hiilidioksidipilven nopeasti, jolloin sammutusvaikutus jää vajaaksi.
Isojärven kansallispuisto
Luonto
Isojärven luontoa on ennallistettu toteuttamalla useita metsänpolttoja ja täyttämällä suo-ojia. Myös torppien pihapiirejä hoidetaan niittämällä ja laiduntamalla.
Sammute
Hiilidioksidi
Hiilidioksidia käytetään kiinteissä sammutusjärjestelmissä, joilla suojataan esimerkiksi tietokonesaleja. Myös hiilidioksidia sisältäviä käsisammuttimia on olemassa. Sammuttimissa ja sammutusjärjestelmissä kaasu on puristettu säiliöön korkeaan paineeseen. Purkautuessaan kaasu jäähtyy voimakkaasti ja on suuttimen suulla noin -70 °C. Hiilidioksidin ominaislämpökapasiteetti on melko pieni, joten palossa sen jäähdytysvaikutus ei ole merkittävä. Kylmästä hiilidioksidista voi kuitenkin saada paleltuman.
Messinki
Seossuhdetta muuttamalla saadaan ominaisuuksiltaan erilaisia messingin lejeerinkejä, jotka voidaan yleisesti jaotella kolmeen pääryhmään: <ul> </ul>
Eri pääryhmillä ei kuitenkaan ole selkeitä yhteneväisyyksiä ryhmien sisällä, sillä messingin ominaisuudet vaihtelevat sinkin ja muiden seosaineiden pitoisuuksien mukaan, jolloin lyijytönkin messinki voi olla ominaisuuksiltaan monimuotoista.
Messinkiä käytetään yleensä tilanteissa, joissa raaka-aineen tulee kestää korroosiota. Messinki on myös lujempaa kuin puhdas kupari. Yleisiä käyttökohteita messingille ovat riippulukkojen runko, ovenkahvat (useimmiten pinnoitettu kromilla), kolikot, soittimet (kuten vaskipuhaltimet), vetoketjut, ruuvit sekä useat teollisuuden sovellutukset.
Messingin ominaisuuksia
Useisiin muihin metalleihin ja metalliseoksiin verrattuna messingillä on hyvä korroosionsietokyky. Messinki on vahvaa sekä lujaa ja sitä voidaan muokata helposti.
Messinki on muokattavuudeltaan käyttökelpoisempaa kuin pronssi tai pelkkä sinkki tai pelkkä kupari. Pronssi on ensisijaisesti valumetalli, kun taas messinki on laajemmin muokattavissa.
Muokattavuutensa ansiosta messinkiä käytetään useissa erilaisissa sovelluksissa.