cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Uskonto ja moraali
Tieteellinen tutkimus
Antropologi Richard Sosis on testannut evoluutiopsykologian niin sanottua kalliiden signaalien hypoteesia jonka mukaan yksilön kelpoisuutta heikentävät rituaalivaatimukset ja uhraukset toimivat signaaleina sitoutumisesta ryhmän oppiin, ja auttavat erottelemaan vapaamatkustajat jotka hyödyntävät ryhmän voimavaroja mutta eivät itse osallistu niiden tuottamiseen. Tämän vuoksi Sosis on esittänyt taipumuksen uskonnolliseen käyttäytymiseen olevan evoluutiossa kehittynyt adaptiivinen kompleksi. Sosisin ja hänen kollegoidensa tutkimuksessa kävi ilmi, että 1700- ja 1800-luvulla Yhdysvalloissa toimineiden uskonnollisten utooppisten yhteisöiden elinikä korreloi niiden asettamien käytösvaatimusten kanssa, mutta ei-uskonnollisten yhteisöiden kohdalla tätä yhteyttä ei ollut. Uskonnolliset yhteisöt olivat myös huomattavasti pitkäikäisempiä kuin ei-uskonnolliset. Samoin Israelin kibbutzeista uskonnollisella pohjalla toimivat menestyvät taloudellisesti, erityisesti verrattuna ei-uskonnollisiin vastinpareihinsa, minkä Sosis selittää kokeellisissa tutkimuksissa ilmi käyneellä korkealla keskinäisellä luottamuksella erityisesti synagogassa päivittäin vierailevien miesten välillä. On tehty myös lukuisia muita tutkimuksia, joiden on katsottu tukeneen kalliiden signaalien hypoteesia osoittamalla uskonnon ja keskinäisen luottamuksen tai vahvemman yhteisöllisen järjestäytymisen välisen yhteyden.
Ara Norezayanin mukaan suurilla ”moralisoivilla” maailmanuskonnoilla olisi ollut merkittävä vaikutus ihmisten moraaliseen käyttäytymiseen ja tätä kautta kulttuurievoluutioon. Hänen kirjassaan Big Gods: How Religion Transformed Cooperation (2013) esittämän näkemyksen mukaan vilpitön usko ihmisiä tarkkaileviin ”suuriin jumaliin” sai aikaan toisaalta ennennäkemättömän yhteistyön lisääntymisen ryhmien välillä ja ryhmäkoon kasvamisen, missä se toisaalta loi samalla uuden potentiaalisen konfliktien lähteen kilpailevien ryhmien välille. Norezayanin mukaan esimerkiksi Itä-Aasian voimakkaan yhteistoiminnalliset mutta toisaalta hyvin ateistiset yhteiskunnat ovat kehittyneet uskonnon vaikutuksesta, vaikka uskonnosta on ainakin perinteisessä muodossaan sittemmin luovuttu, mahdollisesti tarpeettomaksi tulleena.
Yleisesti uskonnollisilla uskomuksilla siis näyttää useiden tutkimusten perusteella olevan vaikutusta ihmisen moraaliseen käyttäytymiseen. Vaikka nämä tulokset hyväksyisikin tosiksi, tästä ei kuitenkaan voi vetää liian yleisiä johtopäätöksiä. Esimerkiksi David Rossin mukaan nuoret, jotka uskovat helvettiin eivät ole vähemmän taipuvaisia tekemään rikoksia. Gary F. Jensenin Vanderbiltin yliopistossa tekemän tutkimuksen mukaan helvettiin uskominen korreloi positiivisesti väkivaltataipumusten kanssa ja negatiivisesti itsemurhiin.
Pascal Boyerin mukaan ihmisillä on taipumus tulkita sisäsyntyiset moraaliset käsityksensä yliluonnollisten toimijoiden aiheuttamiksi. Lapsille moraaliset käsitykset syntyvät luonnollista tietä ilman mitään mielleyhtymiä yliluonnollisiin toimijoihin. Uskovienkin ihmisten moraalikäsityksiin vaikuttavat enemmän muiden ihmisten kanssa jaetut käsitykset, kuin heidän omien uskontojensa viralliset opit.
Uskonnollisen moraalin kritiikki
Monien erilaisten uskonnollisten moraalikäsitysten mukaan moraalisilla käsityksillä on yhteys siihen, mitä jumalien on ajateltu käskeneen tai mitä jumalien on ajateltu tahtovan. Tätä on kutsuttu jumalallisen käskyn teoriaksi.
Useiden filosofien mukaan näkemykseen, että uskonto on moraalin lähde liittyy käsitteellisiä ongelmia. On ongelmallista väittää, että jumalat ovat hyviä ja samaan aikaan väittää, että he antavat ymmärryksen hyvän ja pahan suhteen, koska niin ei voi sanoa syyllistymättä tautologiaan. Toisin sanoen jumalat voivat tehdä mitä tahansa ja se olisi silloin hyvä, koska jumalat itse määräävät moraalin.
Monien uskonnon arvostelijoiden mukaan uskonnot saavat aikaan sotia, tappamista ja kärsimystä. Uskonnottomat moraalifilosofit ovat esittäneet, että monet uskonnolliset näkemykset uskonnon oppien mukaan elämisen hyveen palkitsemisesta ikuisessa elämässä edustavat itsekästä nautinnontavoittelua.
Kokemuksen mukaan uskonnolliset tekstit voivat yhtä hyvin yllyttää väkivaltaan kuin kehottaa lähimmäisenrakkauteen. Raamatussa Mooses tapatti Jumalan käskystä kaikki midianilaiset miehet, naiset, pojat ja tytöt, jotka eivät olleet neitsyitä. Nykyaikaisia esimerkkejä ovat terroristit, jotka räjäyttävät itsensä uskoen pääsevänsä kuolemanjälkeiseen elämään. *
Paulo Antonino Mascarenhas Roxo
Paulo Antonino Mascarenhas Roxo (12. kesäkuuta 1928 São Geraldo – 1. kesäkuuta 2022 ) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin premonstratensialaisten papiksi 20. elokuuta 1952 ja nimitettiin Mogi das Cruzesin hiippakunnan johtoon 18. marraskuuta 1989. Piispaksi vihkiminen seurasi 28. tammikuuta 1990. Pääkonsekraattorina toimi Carlo Furno, jota avustivat Conrado Walter ja Constantino Amstalden.
Irenat
Irenat (Irenidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Heimon lajit elävät Aasiassa. Irenoiden taksonomia on osin epäselvä. BirdLife Suomen luokittelun mukaan heimoon kuuluu kaksi sukua irenat (Irena) ja lehvit (Chloropsis). Eräissä lähteissä lehvit kuitenkin luokitellaan omaksi heimokseen Chloropseidae.
Paulo Antonino Mascarenhas Roxo
Mascarenhas Roxo jäi eläkkeelle 4. elokuuta 2004.
Uskonto ja moraali
Uskonnollisen moraalin kritiikki
Richard Dawkins kertoo kirjassaan Jumalharha tutkimuksesta, jossa israelilaiset lapset lukivat, kuinka Raamatun kertomuksessa israelilaiset Joosuan johdolla hyökkäsivät Jerikoon ja tappoivat kaikki kaupungin asukkaat. Yli 65 prosenttia hyväksyi kansanmurhan ja perusteli sitä uskonnollisilla syillä (Jumala käski tehdä niin, uhrit elivät juutalaisille luvatulla maalla ja niin edelleen). 26 % ei hyväksynyt murhaamista ja perusteli tätä muilla syillä: esimerkiksi eläimet, jotka tapettiin kaikkien ihmisten mukana, olisi pitänyt jättää sotasaaliiksi. Toinen oppilas totesi samaa omaisuudesta. Kolmas totesi että arabit ovat epäpuhtaita, joten epäpuhtaalle maalle meneminen tekee epäpuhtaaksi ja langettaa saman kirouksen israelilaisten päälle. Sama teksti esitettiin uudelleen, mutta nimet muutettiin kiinalaisiksi ja 3000 vuotta vanhaksi tapahtumaksi. Tällöin vain seitsemän prosenttia hyväksyi kansanmurhan, mutta jopa 75 ei hyväksynyt sitä.
Filosofi Juha Räikkä käsittelee teoksessa Taivaassa ja maan päällä: Johdatus uskonnonfilosofiaan (1997) uskonnon ja moraalin suhdetta. Räikkä aloittaa kristinuskon moraalisesta arvostelusta. Räikkä toteaa, että monien mielestä kristinuskon omaksuminen on johtanut useisiin kielteisiin ja tuomittaviin seurauksiin. Historiallisista esimerkeistä tunnettuja ovat ristiretket, uskonnolliset sodat, inkvisitio, noitavainot, kirkon moraalinen rappio ja järjen käytön vastustaminen. Räikän mukaan nykyisissäkin yhteiskunnissa on kristillisen perinteen kielteisiä seurauksia. Räikän mukaan uskonnot indoktrinoivat ihmisiä, riistävät heidän itsemääräämisoikeutensa, käyttävät heitä taloudellisesti hyväkseen, ajavat itsemurhiin, syrjivät toisuskoisia ja homoseksuaaleja, tukahduttavat sananvapautta ja tuhoavat alkuperäiskansojen elämäntapaa. Esimerkkejä ovat myös kirkoissa tapahtuva lasten seksuaalinen hyväksikäyttö, avioliittojen rikkoutuminen uskonnollisen heräämisen vuoksi, kirkkojen harjoittama sodanlietsonta ja juutalaisten osuus Lähi-idän selkkauksissa. Usein sanotaan, että kristinusko on vaikuttanut muun luonnon ja toisten eläinten alistamiseen sekä oppiin miesten ylempiarvoisuudesta naisiin nähden. Uskovainen voi kärsiä jatkuvista turhista syyllisyydentunteista, hän voi olla kohtalouskoinen ja nöyryys-käsitteen korostamisen vuoksi menettää vaikuttimensa toimia itsenäisesti, hän voi vaipua teeskentelyyn tai pelkotiloihin. Kristinusko on puuttunut myös politiikkaan ja tukenut vallankäyttöä: uskovat ovat usein vastustaneet yhteiskunnallisia uudistuksia.
Räikkä kuitenkin myös toteaa, että kristinusko on tuottanut myös suuren määrän myönteisiä seurauksia. Uskonto on ollut vaikuttimena hyvien tekojen tekemiseen. Kristityt ovat uskon vaikutuksesta avustaneet köyhiä, hoitaneet sairaita ja siirtäneet toisille tietoa ja arvokäsityksiä. Uskonnot ovat lohduttaneet ihmisiä, opettaneet kiltteyttä ja vaatimattomuutta, parantaneet juoppoja ja tuottaneet henkistä hyvinvointia. Kirkot ovat tehneet kansainvälistä avustus- ja yhteistyötä. Kristinusko on vaikuttanut taiteeseen ja tieteeseen myönteisesti.
Räikän mukaan uskonnon seurausten ja käytäntöjen arviointi ja uskonnollisen oppijärjestelmän moraalinen arviointi ovat kaksi eri asiaa. Uskonnon kannattaja voi toimia moraalittomasti, mutta uskonnollinen oppi ei välttämättä kehota toimimaan moraalittomasti. Toiseksi Räikkä huomauttaa, että vaikka esimerkiksi kristinuskoa ei olisi ollut, ihmiset olisivat harjoittaneet julmuuksia jonkin toisen uskonnon piirissä tai uskonnoista riippumatta. Räikän mielestä uskovaiset eivät tässä mielessä ole erityisen hyviä eivätkä erityisen pahoja ihmisiä. Uskominen voi vaikuttaa hyviin tai pahoihin tekoihin.
Sveitsinranska
Sveitsinranska viittaa Sveitsin ranskankielisellä Romandien alueella puhuttavaan ranskan kieleen. Ranska on yksi Sveitsin virallisista kielistä saksan, italian ja retoromaanin ohella.
Vuoden 2015 arvion mukaan noin 22,7 prosenttia sveitsiläisistä puhuu ranskaa äidinkielenään.
Kainuun puromyllyt
Kainuun puromyllyt ovat Kainuussa purojen varsille rakennettuja vesimyllyjä. Vanhimmat tiedossa olevat myllyt ovat 1600-luvulta. Osa myllyistä on sijainnut niin pienien purojen varrella, että jauhaminen on ollut mahdollista vain kevät- ja syystulvien aikana. Osa myllyistä on kuitenkin sijainnut suurempien koskien lähellä ja näin ympärivuotisessa käytössä. Sadoista rakennetuista myllyistä osa on säilynyt kunnostettuina.
Kainuun myllyperinteestä on paljon tutkittua tietoa ja eräs niistä on Museoviraston käynnistämä inventointi 1980-luvulta ja tämä liittyy valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Tässä yhteydessä mainitaan myllyjen määräksi 1800-luvun lopulla peräti 1 210 kappaletta. Aikojen alusta lienee käytetty myllyistä yksinkertaisinta, eli käsikiviä, mutta jo varsin nopeasti kerrotaan kehittyneen hierin- eli härkinmyllyn, koska senkin rakenne oli varsin yksinkertainen. Hierinmyllyssä olikin jo virtaava vesi tarpeen ja siitä kehitys jatkui muunlaisiin vesimyllyihin, kuten siipiratas- ja turbiinimyllyihin, kunnes uudemman ajan myllyt syrjäyttivät vesimyllyt. Kainuussa on entisöity lukuisia vesimyllyjä ja monista niistä on muodostunut varsin suosittuja matkailukohteita.
Kainuun puromyllyjä
Paltamon Kivesjoella oleva Hakasuon myllyn rakennusten kerrotaan valmistuneen 1800-luvun lopussa, joten siinä on jauhettu jyviä reilun sadan vuoden ajan. Muutamia rakennuksi on purettu, mutta myllyn sanotaan olevan vielä toiminnassa. Mylly on hyvin näkyvällä paikalla Manamasaloon vievän tien varrella.
Ristijärven Torvenkosken rannalla olevan Karppalan nykyisen myllyn rakensi vanhan hierinkivimyllyn paikalle Kemppaisten seppäsuku 1910-luvun loppupuolella. Samoihin aikoihin rakennettiin myös puinen pato, eli puhekielessä tammi, säännöstelemään veden korkeutta. Uuden myllyn myötä jauhatusnopeus nousi huimaavaksi verrattuna entiseen hierinkivimyllyyn. Mutta vesivoimaa tarvittiin muuhunkin työhön ja myllyn yhteyteen ideoitiin myös pärehöylä, kenttäsirkkeli ja sähkögeneraattori. Museovirasto entisöi myllyä 1980-luvun lopulla ja sen jälkeen myllyä on käytetty vain tilapäisesti, mutta pärehöylää käytetään kuitenkin säännöllisesti joka kevät.
Hyrynsalmen Syväjoessa oleva Komulan hierinkivimylly on peräisin vuodelta 1888. Mylly on kaksihaaraisen 12 metrin putouskorkeuden omaavan Komulankönkään pienemmässä haarassa, josta on louhittu myllylle oma väylä, ”rosvohotu”.
Savijoen hierinkivimylly sijaitsee Ristijärven Pyhännänkylällä. Myllyn rakentamisaika ei ole tiedossa, mutta mylly on ollut lähitalojen yhteisessä omistuksessa ja sillä kerrotaan jauhetun vielä 1990-luvun alussa. Muistitiedon mukaan myllysaunassa on asunut kaksi perhettäkin, ehkä 30-luvun lopun aikoihin. Myllyä korjattiin vuoden 2008 aikana ja paikat ovat nyt hyvässä kunnossa. Mutta jostakin syystä myllyrännin yläpää on jätetty niin korkealle, että veden saanti myllyyn tuskin onnistuu.
Paltamon Vaarankylän Myllypurossa olevan Rinteen myllyn tarkkaa rakennusaikaa ei tiedetä, mutta myllylle on erotetettu palsta isojaon yhteydessä 1867. Se tiedetään myös, että Myllypurossa on ollut mylly jo vuonna 1847 ja jauhatuspaikkana se on ollut jo 1700-luvulla. Rinteen mylly on hierrinkivimylly tyypiltään ja koski sen kohdalla on jyrkähkö. Rakennusta on kunnostettu 1990-luvun alussa osana Kainuun puromyllyt-projektia ja sen ympäröivä kuusimetsä on rauhoitettu. Myllypuro on ollut sopiva paikka rakentaa myllyjä, sillä suhteellisen lyhyellä matkalla Rinteen myllyn alapuolella on ollut ainakin kaksi myllyä ja pärehöylä, sekä yläpuolella kaksi myllyä. Alajuoksulla ovat olleet Kyömäen mylly, Isokytömäen pärehöylä ja Lanton mylly, sekä yläjuoksulla olleet Mustolan- ja Heiskalan myllyt.
Suomussalmella on esimerkiksi Vienan reitillä Koljatinjärvestä johtavassa käsin kaivetussa kanavassa yhä toimintakuntoinen Rautiaisen mylly, joka on rakennettu jo 1700-luvulla.
Pientenkin myllyjen toimintaan vaikutti toisen maailmansodan aika Kainuussa, kuten muuallakin Suomessa, kansanhuolto nimittäin sinetöi myllyt säännöstelläkseen elintarvikkeiden jakelua korteilla jokaiselle määrätyn kuukausiannoksen, sekä estääkseen niiden päätymistä mustaan pörssiin. Myllyjen tuli pitää tarkka kirjanpito jyvien määrästä, lajista ja jauhattajista. Mutta kuten aina, tässäkään tapauksessa valvonta ei ollut aukoton, kaikki myllyt eivät olleet edes kansanhuollon tiedossa. Mutta kekseliäs kansa tiesi konstit kiertää sinetöinti, purettiin kivijalkaan reikä, otettiin ovi auki saranapuolelta ja monia muita tapoja käytettiin.
Kainuun kylien tuulimyllyhistoriaa
Kainuussa on myös pitänyt rakentaa jonkun verran tuulimyllyjä, koska sopivaa virtaavaa vesistöä ei ole ollut tarpeeksi lähellä. Näin lienee ollut Kainuun eteläosien tasaisissa maastoissa, vaarojen laella ja joskus järvienkin rannoilla, kuten Oulu- ja Kiantajärvellä. Kainuun tuulimyllyjen historia ulottunee aina 1800-luvun alkupuolelle.
Piitimen kunta
Piitimen kunta on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Norrbotteniin. Kunnan keskustaajama on Piitime.
Kunnan maapinta-ala on 3 086,04 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 42 323 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 84,80 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,7 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Piitimen pitäjä muodostettiin 1320-luvulla erottamalla se Skellefteån pitäjästä. Vuoden 1330 tienoilla Alaluulajan pitäjä erotettiin Piitimestä. Vuoden 1580 tienoilla erotettiin puolestaan Arvidsjaurin pitäjä. Vuonna 1686 Piitimen pitäjästä erotettiin Piitimen kaupunki, joka sai samalla oman kaupunkiseurakunnan. Älvsbyn kappeli erotettiin 1809.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Piitimen kaupungin vaakuna. Myös Piitimen maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 444 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,2 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 436 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 188 651 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 69 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 13 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 286 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Tuomas Kärkkäinen
Tuomas Kärkkäinen on suomalainen graafinen suunnittelija, kuvittaja ja muusikko. Hän on opiskellut graafista suunnittelua Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa ja valmistunut valtiotieteiden maisteriksi Helsingin yliopistosta. Taiteellisten kuvitusten lisäksi hän tehnyt toimituksellisia kuvituksia mm. Arvopaperiin, Grafia-lehteen ja Voimaan.
Piitimen kunta
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Sikforsista on käytetty suomeksi nimeä Siikakoski.
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Piitimen kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
José Mauro Ramalho de Alarcón Santiago
José Mauro Ramalho de Alarcón Santiago (14. toukokuuta 1925 Russas – 9. joulukuuta 2019 ) oli brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 5. joulukuuta 1948 ja nimitettiin Iguatún hiippakunnan johtoon 13. lokakuuta 1961. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1962. Pääkonsekraattorina toimi Aureliano de Matos, jota avustivat José Terceiro de Sousa ja Vicente de Paulo Araújo Matos.
Ramalho de Alarcón Santiago osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän jäi eläkkeelle 26. heinäkuuta 2000.
Synapsi (yhdistys)
Synapsi ry on Turun yliopiston biologian ja maantieteen opiskelijoiden ainejärjestö, joka on perustettu vuonna 1962. Ainejärjestön tarkoituksena valvoa alan opiskelijoiden etuja sekä pitää yhteyttä vastaavien alojen muihin suomalaisiin ja ulkomaalaisiin järjestöihin. Lisäksi Synapsi järjestää jäsenistölleen erilaisia tapahtumia ja monia akateemisia perinteitä, kuten vuosijuhlia ja sitsejä.
Synapsin nimi kuvaa sen tehtävää biologian ja maantieteen opiskelijoiden välisenä yhdyssiteenä, minkä lisäksi nimen valitsemiseen vaikutti alkusointu Helsingin yliopiston Symbioosin ja Oulun yliopiston Syntaksiksen kanssa. Yhdistyksen logossa on maailmankartan päälle asetettu hämähäkki, mikä kuvaa jäsenistön pääaineita. Synapsin opiskelijahaalarit ovat metsänvihreät, joskin varsinkin vanhemmissa haalareissa sävy vaihtelee aloitusvuoden mukaan. thumb|250px|Natura, [[Turun yliopiston rakennus, jossa Biologian ja Maantieteen laitokset sekä Synapsin toimisto sijaitsevat.]]
New Yorkin kutsuntamellakka
New Yorkin kutsuntamellakka oli 13. heinäkuuta - 16. heinäkuuta 1863 tapahtunut laaja mellakka New Yorkin kaupungissa, New Yorkissa. Mellakka johtui alkujaan Yhdysvaltain kongressin hyväksymästä kiistellystä lakiehdotuksesta, joka pakotti kaikki Pohjoisvaltioissa asuvat miehet värväytymään Unionin armeijaan ja osallistumaan näin Yhdysvaltain sisällissotaan. Koska kutsunnoista pystyi kieltäytymään 300 dollarin maksulla liittovaltiolle, ei mellakoihin osallistunut juurikaan ylempien yhteiskuntaluokkien ihmisiä.
Mellakoiden ensimmäisenä aamuna mellakoijat hyökkäsivät lähinnä hallituksen ja armeijan rakennuksia vastaan, mutta jo iltapäivään mennessä mellakoijat ryhtyivät uuden lain vastustamisen sijaan käymään kaupungin mustan väestön kimppuun. New Yorkin valkoinen työväenluokka pelkäsi tuolloin, että vapaat mustat veisivät heidän työpaikkansa. Väkijoukko tuhosi mustien omaisuutta ja tappoi ainakin 100 tummaihoista ennen kuin liittovaltion joukot onnistuivat pysäyttämään suurimmat mellakat 16. heinäkuuta. Tuolloin kaupunkiin oli saapunut lähialueilta useista eri sotilasyksiköistä tuhansia sotilaita. Lopullisesti mellakat päättyivät seuraavana iltana, kun liittovaltion joukot lopettivat viimeisetkin mellakat väkivalloin. Historioitsija Adrian Cookin arvion mukaan viimeisen päivän yhteenotossa kuoli 12 ihmistä, joista kaksi oli armeijan sotilaita.
Daniel Bellissimo
Daniel Bellissimo (s. 15. elokuuta 1984 Toronto, Ontario, Kanada) on uransa lopettanut italialais-kanadalainen jääkiekkomaalivahti. Hän torjui modernilla tyylillä.
Seuraura
Bellissimo syntyi ja kasvoi Kanadassa. Hän on Mississauga Senatorsin kasvatti. Bellissimo pelasi vuodet 2001–2004 OPJHL-juniorisarjassa joukkueissa Vaughan Vipers, Georgetown Raiders, St. Michael's Buzzers ja Stouffville Spirit. Hän pelasi vuodet 2004–2007 NCAA-sarjassa Western Michiganin yliopistossa. Bellissimo oli joukkueen ykkösmaalivahti kahdella ensimmäisellä kaudellaan, mutta menetti ykkösmaalivahdin paikkansa kaudella 2006–2007 Riley Gillille.
Kaudeksi 2007–2008 Bellissimo siirtyi Italian Serie A:han HC Asiagoon. Hän pelasi joukkueen ykkösmaalivahtina vuodet 2007–2011. Kaudella 2009–2010 Bellissimo voitti Italian Serie A:n mestaruuden ja valittiin sarjan parhaaksi pelaajaksi. Hänellä oli myös sarjan paras torjuntaprosentti 93,6 sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä.
Uransa viimeiset vuodet Bellissimo pelasi Ruotsissa muun muassa Elitserienin Timrå IK:ssa ja Luleå HF:ssa.
Maajoukkueura
Bellissimo on edustanut Italiaa MM-kilpailuissa vuosina 2010, 2011 ja 2012, joista vuoden 2011 turnauksessa joukkue pelasi I-divisioonassa ja voitti A-lohkon kultaa. Bellissimo teki MM-debyyttinsä vuoden 2010 turnauksessa Italian ykkösmaalivahtina ja valittiin joukkueen kolmen parhaan pelaajan joukkoon.
Muuta
Bellissimon veli Vince Bellissimo on myös jääkiekkoilija.
Kultasadekassia
Kultasadekassia (Cassia fistula) on hernekasveihin (Fabaceae) kuuluva keltakukkainen pensas, jota kasvatetaan tropiikissa koristekasvina. Sitä käytetään myös polttopuuna ja rohdoskasvina. Kultasadekassia on Thaimaan kansallispuu.
Laivastoamiraali
Laivastoamiraali on useiden maiden merivoimissa korkein sotilasarvo, joka vastaa maavoimien marsalkkaa. Saksan merivoimissa vastaava arvo on ollut nimeltään suuramiraali. Suomessa amiraalia korkeampaa merivoimien arvoa ei ole koskaan ollut käytössä.
Antti Inkinen
Antti Jani Inkinen (s. 20. huhtikuuta 1987 Imatra) on suomalainen kolmiloikkaaja. Hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä. Vuosina 2003–2019 hän edusti Imatran Urheilijoita. Hänen valmentajanaan on toiminut vuodesta 2012 alkaen Svetlana Inkinen.
Laivastoamiraali
Yhdysvaltain laivastossa on myönnetty vielä tavallista laivastoamiraalia (Fleet Admiral) korkeampi arvo Admiral of the navy kerran, vuonna 1903 George Deweylle.
Antti Inkinen
Sisäratojen SM-kilpailuista Inkinen on saavuttanut pronssia kolmiloikassa vuonna 2008. Ennätyksikseen hän on hypännyt ulkoradoilla on 15,45 metriä (2005) ja sisäradoilla 15,06 metriä (2008).
William Terrence McGrattan
pienoiskuva pienoiskuva William Terrence McGrattan (s. 19. syyskuuta 1956 London, Ontario) on kanadalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Londonin hiippakuntaan 2. toukokuuta 1987 ja nimitettiin Toronton arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Furnos Minorin titulaaripiispaksi 6. marraskuuta 2009. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. tammikuuta 2010. Pääkonsekraattorina toimi Ronald Peter Fabbro, jota avustivat John Michael Sherlock ja Murray Chatlain.
Dentsu International
Dentsu International (aiemmin Dentsu Aegis Network) on globaali markkinointiviestinnän konserni, jonka pääomistaja on japanilainen mainostoimistojätti Dentsu. Dentsu toimii globaalisti 143 markkinalla ja työllistää noin 66 000 ihmistä. Dentsu suunnittelee ja toteuttaa strategista markkinointia luovalla suunnittelulla, mediasuunnittelulla ja -ostamisella, sisältämarkkinoinnilla sekä datalla ja analytiikalla. Suomessa Dentsu työllisti edellisen virallisen tilinpäätöksen mukaan 189 henkilöä. Suomen-yhtiön toimitusjohtajana toimi vuosina 2019–2021 Pauli Aalto-Setälä.
Dentsun toimistoperhe Suomessa
Carat on Ranskassa vuonna 1966 perustettu mediatoimisto, joka aloitti toimintonsa Suomessa vuonna 1991 nimellä Oy Carat Finland Ab. Kansainvälisesti Carat toimii 150 maassa ja työllistää 10 000 työntekijää.
Vizeum on yli 55 maassa toimiva mediatoimistoketju. Suomen toimisto perustettiin vuonna 2003 ja toimii nimellä Vizeum Oy.
Isobar (entinen White Sheep Oy) on luova digitoimisto joka toimii 45 maassa. White Sheep perustettiin Suomessa vuonna 2003 ja Aegis Media Finland Oy osti sen vuonna 2008.
Siperianrastas
Siperianrastas (Geokichla sibirica) on aasialainen rastaslaji.
Dentsu International
Dentsun toimistoperhe Suomessa
iProspect Finland on digitaalisen markkinoinnin liiketoimintayksikkö. iProspect on perustettu Yhdysvalloissa vuonna 1996 ja se aloitti toimintansa Suomessa vuonna 2008. iProspect Finland toimii hakukone- ja konversio-optimoinnin, sosiaalisen median, verkkoanalytiikan sekä hakusana-, display- ja mobiilimainonnan parissa. Kansainvälisesti iProspect toimii 54 maassa ja työllistää yli 4 000 henkilöä.
Siperianrastas
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 22 cm, siipien kärkiväli 34–36 cm ja paino keskimäärin noin 70 g. Siperianrastas on kooltaan kuin laulurastas. Juhlapukuinen koiras on päästä ja yläpuolelta musta tai tumman sinertävän harmaa, alapuolella erottuu muuten tummanharmaasta valkoinen takavatsa, pyrstön kärki, siipien kaksi leveää juovaa ja silmäkulmajuova. Naaras on selkäpuolelta oliivinruskea ja alapuolelta valkoinen suttuisin ruskein täplin. Myös sen pyrstön kärki on valkoinen, samoin silmäkulmajuova.
Dentsu International
Dentsun toimistoperhe Suomessa
Posterscope on ulkomainontaan erikoistunut toimistoketju. Suomeen toimisto perustettiin vuonna 2006.
MKTG (entinen Irokeesi Oy) on tapahtumamarkkinointiin erikoistunut toimisto. Aegis Media Finland osti Irokeesi Oy:n lokakuussa 2012.
Siperianrastas
Elinympäristö
Siperianrastaan pesimäaikainen elinympäristö on havumetsä eli taiga. Laji esiintyy pääasiassa alavilla mailla, paikoin myös vuoristossa.
Dentsu International
Dentsun toimistoperhe Suomessa
Amnet on ohjelmallisen ostamisen yhtiö.
Siperianrastas
Ravinto
Lintu on kaikkiruokainen.
Heidi Lindell
Heidi Susanna Häggblom (o.s. Lindell, s. 23. helmikuuta 1982 Turku) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti aktiiviurallaan Turun Urheiluliittoa ja hänen viimeisenä valmentajanaan toimi Heli Kruger.
Sisäratojen SM-kilpailuista Lindell saavutti hopeaa pituushypyssä vuonna 2007. Ennätyksikseen hän hyppäsi ulkoradoilla on 619 cm (2004) ja sisäradoilla 597 cm (2007).
Kielifilosofia
Kielifilosofia on tiede (filosofian haara), joka filosofisella (käsitteellisellä) ajattelulla pyrkii selvittämään kielen olemusta ja ilmiöitä. Tällaisia kysymyksiä ovat esimerkiksi:
Kielifilosofian nk. semioottinen kolmio muodostuu merkistä, merkkiä vastaavasta oliosta (referentistä) ja merkin merkityksestä. Semiotiikan eli yleisen merkkitieteen peruskäsitteitä ovat syntaksi, semantiikka ja pragmatiikka. Semiotiikka laajenee kulttuurintutkimukseksi, paljon pelkän kielen ulkopuolelle.
Semantiikan ja pragmatiikan välistä eroa voidaan pitää keinotekoisena: nk. peliteoreettisessa semantiikassa edellistä voidaan jopa pitää jälkimmäisen osana. Tämä ankkuroi totuuskäsityksemmekin ulkopuoliseen todellisuuteen.
Nk. realistinen semantiikka pitää totuutta kielen ja todellisuuden välisenä semanttisena suhteena. Puhutaan kielestä kalkyylinä ja totuuden vastaavuuskäsityksestä.
Idealistisemman käsityksen mukaan totuudesta on mahdotonta puhua kielen kaikkialle ulottuvan ja rajoittavan vaikutuksen vuoksi. Tällöin puhutaan kielestä universaalina välineenä ja semantiikan 'lausumattomuudesta'. Tämä käsitys liittyy erilaisiin tiedollisiin totuuskäsityksiin. Esimerkiksi postmoderni retoriikka pitää itseään semioottisena, ihmisten vuorovaikutusta tutkivana tieteenä.
Muutama kielifilosofiaan liittyvä asia:
Franzénia
Franzénia on Helsingin Kalliossa Torkkelinmäellä sijaitseva rakennus, jonka omistaa Helsingin yliopisto. Se on alkujaan valmistunut Yhteiskunnallisen korkeakoulun käyttöön. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Väinö Vähäkallio, ja se valmistui 1930.
Yhteiskunnallisen korkeakoulun siirryttyä Tampereelle rakennus tuli Helsingin yliopiston käyttöön. Tyhjillään se oli vuodesta 2009, ja kaksivuotisen peruskorjauksen jälkeen siinä toimii elokuusta 2015 Helsingin kaupungin lasten päiväkoti, jossa kuitenkin yliopiston opettajankoulutuslaitoksen opiskelijat käyvät harjoittelemassa. Sen oppimisympäristö toimii kehitystyössä koelaboratoriona.
Rakennuksessa on kolme kerrosta. Sen sisätilat ovat osittain suojeltuja, ja korjaustöiden yhteydessä on väritykseen sovellettu 1920-luvun väritystä. Juhlasali ja aula on erotettavissa omaksi tilakseen, jotka voidaan vuokrata muuhun käyttöön.
Janne Perttilä
Janne Perttilä (tunnetaan myös nimellä Janne Pertilla, s. 17. tammikuuta 1978) on suomalainen muusikko sekä laulaja, joka tunnetaan parhaiten hardcore punk -yhtye Rytmihäiriön kitaristina. Perttilän muita yhtyeitä ovat Barren Earth sekä Moonsorrow, jossa hän laulaa puhtaita osuuksia sekä toimii livekitaristina.
Muusikkona
Janne Perttilä kuunteli klassista musiikkia sekä The Beatlesia jo varhaisessa iässä, ja jälkimmäisen innoittamana hän aloitti kitaran soiton. Vuonna 1992 Perttilä ystävineen perusti ensimmäisen yhtyeensä, ja on soittanut aktiivisesti eri yhtyeissä siitä lähtien. Perttilän toimiessa thrash metal -yhtye Winds of Painissa hän tutustui Otto Luotoseen, joka oli toiminut jo hajonneessa Rytmihäiriössä. Kun yhtye perustettiin uudelleen vuonna 1998, Perttilä liittyi yhtyeeseen kitaristiksi. Rytmihäiriön lisäksi Perttilä soittaa kitaraa metalliyhtye Barren Earthissa.
Yksityiselämä
Janne Perttilällä on lentäjän pätevyys. Hän on myös näytellyt pienen osan Perttu Lepän ohjaamassa elokuvassa Pitkä kuuma kesä (1999).
Chiyoda (1937)
Valmistus
Alus tilattiin vesilentokoneiden emälaivana ja sen köli laskettiin 26. marraskuuta 1934. Alus laskettiin vesille 29. marraskuuta 1936 ja se valmistui 25. heinäkuuta 1938.
Palvelus
Alus siirrettiin Yokosukan laivastontelakalle maaliskuussa 1943 muutettavaksi lentotukialukseksi. Se palasi palvelukseen 21. joulukuuta 1943, jolloin alus liitettiin koillisen puolustusalueen 2. tukikohtaosastoon aluksen lentokoneiden muodostaessa 12. ilma-armeijan 14. lennostoon. Se viipyi kuitenkin Yokosukassa.
Chiyoda osallistui Filippiinienmeren taisteluun, jossa alus vaurioitui. Korjausten jälkeen alus osallistui Leytenlahden taisteluun, jossa alus upotettiin 25. lokakuuta 1944 Cape Engañon taistelussa. Ensin Yhdysvaltain laivaston lentotukialusten USS Franklinin ja USS Lexingtonin pommikoneet vaurioittivat alusta, minkä jälkeen risteilijät USS Santa Fe, USS Mobile, USS Wichita, USS New Orleans ja yhdeksän hävittäjää upottivat aluksen tykkitulella.
Sublimoituminen
thumb|200px|Yksinkertainen sublimointilaite. Vesi, yleensä kylmä, liikkuu putkessa sen kammion sisällä, jossa sublimoitava aine on. 1 Jäähdytysvesi sisään. 2 Jäähdytysvesi ulos. 3 Venttiili. 4 Sublimaatiokammio. 5 Härmistynyt aine (kaasutilassa). 6 Sublimoituva aine. kiinteässä muodossa. 7 Ulkoinen lämmitys. right|250px|Kaaviokuva olomuotojen muutoksista ja niiden nimityksistä. Sublimoituminen (lat. sub 'alla' + limen 'kynnys' > sublimis 'leijaileva') on fysiikassa olomuodonmuutos suoraan kiinteästä kaasuksi ilman nestemäistä välitilaa. Sitä tapahtuu, kun lämpötila ja kaasun osapaine ovat kolmoispisteen alapuolella. Sublimoitumisen vastakohta on härmistyminen, muutos kaasusta kiinteään.
Tunnetuin ”normaaleissa” olosuhteissa sublimoituva aine on hiilidioksidi, joka sublimoituu suoraan ”kuivajäästä” höyryksi.
Myös lumi sublimoituu usein aurinkoisina kevättalven päivinä, kun lämpötila on pakkasen puolella. Samaa tapahtuu pyykille, joka ripustetaan pakkasella ulos kuivumaan: vesi jäätyy, jää sublimoituu vesihöyryksi, ja jäisestä pyykistä tulee suoraan kuivaa.
Pikakahvin ja muutamien muiden elintarvikkeiden pakastekuivaus perustuu sublimoitumiseen.
José Antônio Aparecido Tosi Marques
pienoiskuva|José Antônio Aparecido Tosi Marques vaakuna
Tosi Marques sai 13. tammikuuta 1999 nimityksen Fortalezan arkkipiispaksi.
Psykolingvistiikka
Nykyään kielen ja ajattelun suhdetta tutkitaan suurimmaksi osaksi monilla eri tieteenaloilla ja niiden rajamaastossa, kuten filosofiassa, sosiaalipsykologiassa, viestintätieteissä, neurotieteissä, biologiassa, etologiassa ja paleolingvistiikassa, mutta tätä tutkimusta ei yleensä kutsuta psykolingvistiikaksi. Itsenäisen tieteenalan nimenä psykolingvistiikka viittaa lähinnä pohjoisamerikkalaiseen kielentutkimuksen ja psykologian perinteeseen.
Psykologiassa kieli on tärkeä. Kieli on mentaalinen ilmiö, ja siksi jotkut pitävät kielitiedettä psykologian haarana. Psykologian teoriassa on tärkeää selvittää ajattelun luonnetta, ja koska ajatteluun käytetään kieltä, myös kielen (varsinkin sen käytön ja merkityksen) tutkiminen on psykologiassa tärkeää.
Psykolingvistiikalla on osin samat ongelmat kuin kielifilosofialla.
Traaginen sankari
Traaginen sankari tarkoittaa kirjallisuudessa sankarihahmoa, joka muuten olisi täydellinen, mutta jolla on kohtalokas heikkous. Tämä heikkous johtaa lopulta sankarin tuhoon.
Traagisen sankarin käsite luotiin Antiikin Kreikan tragedioissa, ja Aristoteles määritteli sen Runousopissaan. Aristoteleen traagisella sankarilla oli neljä perusominaisuutta: hyvyys, ylivertaisuus, traaginen heikkous sekä tietoisuus omasta heikkoudestaan ja vääjäämättömästä tuhostaan. Antiikin tragedioissa traagisen sankarin tyypillisin heikkous oli hybris eli ylimielisyys. Yleensä traagisen heikkouden tajuaminen johti katharsikseen.
Näyttämötaiteessa noudatettiin pitkään orjallisesti Aristoteleen perinteitä, mutta Shakespeare lopulta laajensi niin tragedian kuin traagisen sankarin käsitettä. Esimerkiksi Macbethiltä puuttuu kaksi klassisen traagisen sankarin ominaisuutta: hän ei ole hyvä eikä ylivertainen.
Renessanssin, valistuksen ja romantiikan jälkimainingeissa syntyi moderni käsitys traagisesta sankarista. Ajatuksena oli, että päähenkilön ei tarvitse olla ylevä ja merkittävä, vaan hän voi olla myös vähäpätöinen hahmo. Hän voi kuolla tajuamatta kohtaloaan ja kärsiä voimatta vaikuttaa itse tapahtumien kulkuun. Tarina voi päättyä ilman vapauttavaa lopetusta. Tällainen uusi traaginen sankari on itse asiassa antisankari.
Jokainen aikakausi määrittelee traagisen sankarin uudelleen. Seuraavat piirteet ovat kuitenkin yleensä tyypillisiä tragedian päähenkilölle:
Lohtu (kappale)
”Lohtu” on Uusi Lastensairaala 2017 -keräystä varten perustetun Live Aid ULS2017 -musiikkiprojektin levyttämä kappale, joka julkaistiin 9. toukokuuta 2014. Kappaleen on säveltänyt Tuomas Holopainen sekä sanoittaneet Jurek ja Cheek. Kappaleen musiikkivideon ohjasi Dome Karukoski.
Kappaleella esiintyy yhteensä 17 artistia, jotka ovat Cheek, Chisu, Jari Sillanpää, Jenni Vartiainen, Jesse Kaikuranta, Johanna Kurkela, Jorma Uotinen, Juha Tapio, Lauri Tähkä, Lauri Ylönen, Lilli Paasikivi, Matti Salminen, Pekka Kuusisto, Peter Franzén, Riki Sorsa, Samu Haber ja Samuli Edelmann.
Venäjän Grand Prix 2020
Venäjän Grand Prix 2020 (virallisesti Formula 1 VTB Russian Grand Prix 2020, ) oli Formula 1 -kauden 10. osakilpailu, joka ajettiin 27. syyskuuta Sotšin katuradalla Venäjällä.
Vapaat harjoitukset
Osakilpailua varten Ferrari toi pieniä aerodynaamisia päivitysosia autoihinsa. Racing Pointin Lance Stroll sai autoonsa uudet aerodynamiikkapäivitysosat. McLaren jatkoi Mercedekseltä kopioidun etusiipimallin testaamista harjoituksissa. Hondan moottoriosasto teki muutoksia voimayksikkönsä sähkö- ja ohjelmistopuolelle, koska Red Bullin Max Verstappenilla oli edellisessä osakilpailussa teknisiä murheita kilpailun aikana.
Ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein oli Mercedeksen Valtteri Bottas. Ensimmäisissä vapaissa harjoituksissa tallikaveri Lewis Hamilton menetti mahdollisuutensa taistella Bottasta vastaan nopeimmasta kierrosajasta, kun hän tuhosi molemmat rengasseoksensa renkaiden lukkiutumisen vuoksi. McLarenin Carlos Sainz pyörähti ja osui ratavalliin, minkä seurauksena radalle otettiin virtuaalinen turva-auto. Williamsin Nicholas Latifi pyörähti myös seinään ja hänen kolaritilanteensa vuoksi radalla heilutettiin punaisia lippuja. Haasin Romain Grosjeanin pyörähdyksen aiheutti puolestaan auton tasapainotusongelma ja radalla puhaltanut myötätuuli.
Bottas oli myös toisten vapaiden harjoitusten nopein. Hamilton tuhosi jälleen rengasseoksensa jarrujen lukkiutuessa. Red Bullilla oli vaikeuksia autojensa kanssa, kun Verstappen ja tallikaveri Alexander Albon ajoivat pitkäksi ja pyörähtivät radalla. Ferrarilla oli tasapainotusongelmia harjoitusten aikana, mutta Charles Leclerc oli harjoitusten kahdeksas ja Sebastian Vettel kymmenes. Racing Pointilla harjoitukset olivat kaksijakoiset, kun Sergio Pérez oli kuuden parhaimman kuljettajan joukossa ja Stroll puolestaan pyörähti ollen lopputuloksissa 17:s.
Hamilton oli kolmansien vapaiden harjoitusten nopein. Red Bullin hankaluudet jatkuivat, kun Verstappenin mahdollisuudet nopeaan aikakierrokseen menivät ruuhkan vuoksi ja Albonin nopein aikakierros hylättiin ratarajojen rikkomisen vuoksi. Muita ruuhkasta, ajovirheistä ja teknisistä vioista kärsiviä kuljettajia olivat Vettel, Grosjean, AlphaTaurin Pierre Gasly ja Renault’n Daniel Ricciardo. Kolmansien vapaiden harjoitusten jälkeen McLaren päätti käyttää uutta etusiipiratkaisuaan Lando Norrisin autossa aika-ajoissa ja kilpailussa.
Aika-ajot
Aika-ajojen ensimmäisessä osiossa tuomaristo joutui hylkäämään usean kuljettajan (Hamiltonin, Gaslyn, Grosjeanin ja Kevin Magnussenin) aikakierroksen ratarajojen rikkomisen vuoksi. Williamsin George Russellin aikakierros onnistui ja hän pääsi jatkoon. Alfa Romeo Racingin Kimi Räikkösen aika-ajot päättyivät karsiutumiseen heikon vauhdin ja pyörähtämisen vuoksi.
Toisessa osiossa alkoi sataa pieniä sadepisaroita. Ferrarin osalta aika-ajot menivät pieleen, kun Vettel hajotti autonsa seinään ja aiheutti radalle punaiset liput. Leclerc ei pystynyt parantamaan riittävästi aikaansa, jolloin molemmat Ferrarit putosivat pois kolmannesta osiosta. Hamilton oli vaarassa pudota pois kolmannesta osiosta, koska tämän aikaisempi toisen osion kierrosaika hylättiin ja uuden ajamiseen jäi vähän aikaa. Strollin auto ylikuumeni hänen jonottaessa varikkosuoralla punaisten lippujen aikana, minkä vuoksi hän ei voinut aloittaa nopeaa aikakierrostaan ja varikkohenkilökunta siirsi hänen autonsa takaisin varikkopilttuuseen.
Hamilton ajoi paalupaikalle ennen Verstappenia ja Bottasta. Hamiltonin aikakierros oli samalla epävirallinen rataennätys. Pérez ajoi neljänneksi, vaikka hänellä ei ollut viikonlopun aikana uusia auton päivitysosia kuten tallikaverillaan Strollilla. Albon ja Latifi saivat aika-ajojen jälkeen vaihdelaatikon vaihtamisesta lähtöruuturangaistukset kilpailuun.
Kilpailu
Ennen kilpailun alkua Hamilton harjoitteli lähtöjä varikkosuoran päässä, hän joutui tilanteen vuoksi tuomariston tutkittavaksi ja sai kaksi 5 sekunnin aikarangaistusta kilpailuun. Hamilton sai myös kaksi rangaistuspistettä ja oli lähellä yhden osakilpailun mittaista kilpailukieltoa. Kilpailun lähdössä Bottas ohitti Verstappenin ja taisteli Hamiltonia vastaan, kunnes Hamilton joutui suorittamaan rangaistuksensa varikolla. Bottaksen aikaisempaa ohitusyritystä Hamiltonista lähdön aikana haittasi myös kypärän visiiriin kovalla vauhdilla osunut mehiläinen. Magnussen puolestaan onnistui ohittamaan yhdeksän kuljettajaa lähdön aikana.
Ensimmäisen kierroksen aikana Sainz ajoi ensimmäiset mutkat pitkäksi, osui kiertoreitin aikana seinään ja keskeytti kilpailun. Myös Stroll keskeytti kilpailun ensimmäisen kierroksen aikana Leclercin osuttua häneen. Turva-auto otettiin tilanteen vuoksi radalle. Albon, Russell ja Norris tekivät aikaisen varikkopysähdyksen ja taistelivat keskenään uusintalähdön jälkeen, kunnes Russell lukitsi jarrunsa mutkissa ja joutui tekemään kuluneiden renkaiden vuoksi ylimääräisen varikkopysähdyksen pudoten viimeisten joukkoon.
Aika-ajoissa kolaroineen Vettelin kilpailu oli vaikea, koska hän joutui väistämään ensimmäisen kierroksen kolaritilanteita ja jäi Haasien sekä Alfa Romeo Racingin autojen taakse ruuhkaan. Renault’n Ricciardo ja Esteban Ocon taistelivat keskenään sijoituksista, kunnes talli määräsi Oconin päästämään nopeammin ajaneen Ricciardon ohitseen, jotta he pystyivät ohittamaan varikkokäyntinsä myöhemmäksi ajoittaneen Vettelin. Alfa Romeo Racingin kilpailu oli haastava hitaiden varikkopysähdysten myötä, mutta Antonio Giovinazzi oli jälkijoukon paras kuljettaja. Grosjeanin kilpailu meni suurelta osin auton heikkouksien ja varikkohenkilökunnan kritisointiin ja hän putosi viimeisten maaliin ajaneiden joukkoon.
Bottas voitti osakilpailun ennen Verstappenia ja rangaistusten jälkeen kolmanneksi ajanutta Hamiltonia. Pérez oli neljäs, vaikka hän menetti sijoituksensa kilpailun lähdössä Renault’n kuljettajille ja joutui ajamaan heidät kiinni varikkokäynnin jälkeen. Leclerc ohitti Oconin ja AlphaTaurin Daniil Kvjatin sijoittuen kilpailussa kuudenneksi, eikä hän saanut rangaistusta Strollin kanssa tapahtuneesta kolaritilanteesta. Kotikilpailussaan ajanut Kvjat oli kahdeksas ja tallikaveri Gasly oli epäonnistuneen virtuaalisen turva-autotaktiikan myötä yhdeksäs. Kilpailun aikana autonsa teknisistä vioista kärsinyt Albon oli kymmenes.
Agnes Tschetschulin
Agnes Tschetschulin (24. helmikuuta 1859 Helsinki – 23. huhtikuuta 1942 Tukholma ) oli suomalainen viulisti, säveltäjä ja musiikkipedagogi.
Tschetschulin syntyi helsinkiläiseen kauppiasperheeseen. Venäläissukuinen isä, kauppaneuvos Feodor Tschetschulin omisti höyrylaivoja ja toimi kauppiaana. Äiti Hilda (o.s. Eckstein) oli ruotsalaista kauppiassukua. Perheeseen kuului myös kolme muuta sisarta: Mélanie, Eugénie ja esikoinen Maria Tschetschulin, Pohjoismaiden ensimmäinen naisylioppilas.
Agnes Tschetschulin opiskeli viulunsoittoa ensin Gustav Niemannin johdolla ja sitten 1882–1885 vastaperustetussa Helsingin musiikkiopistossa opettajinaan Martin Wegelius ja Anton Sitt ja opiskelutoverinaan muun muassa Jean Sibelius. Hän jatkoi opintojaan vielä kuuden vuoden ajan Berliinin musiikkikorkeakoulussa (Königliche Hochschule für Musik) Ernst Joachimin, Emanuel Wirthin ja Joseph Joachimin johdolla. Sävellystä hänelle opetti Woldemar Bargiel ja musiikin historiaa Philipp Spitta. Vuonna 1891 Tschetschulin antoi Berliinissä ja Helsingissä ensikonserttinsa, joissa soitti omia sävellyksiään.
Opintojensa jälkeen Tschetschulin teki kiertueita Marie Soldat-Roegerin kansainvälisen naiskvartetin kakkosviulistina. Sitten hän sai paikan englantilaisesta Cheltenham Ladies’ Collegesta, jossa toimi musiikin professorina ja opetti viulunsoittoa. Viimeiset vuotensa Tschetschulin asui Tukholmassa.
Tschetschulinin romanttisen eleganteiksi luonnehdittuihin sävellyksiin kuuluvat kamarimusiikkiteokset Gavotti, Valse gracieuse, Puszta Film ja Alla Zingaresca. Näiden lisäksi hän kirjoitti joitakin lauluja sekä sotilasmarsseja kuten ”Vöyrin poikien marssi”. Hänen sävellyksiään ovat julkaisseet ruotsalaiset, saksalaiset ja englantilaiset kustantamot.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008 – naisten pituushyppy
Naisten pituushyppy kesäolympialaisissa 2008 käytiin 19. – 22. elokuuta Pekingin olympiastadionilla. Karsintarajat kilpailuun olivat 6,72 m (A-raja) ja 6,60 m (B-raja).
Ennätykset
Ennätykset ennen kilpailua olivat seuraavat:
Kilpailussa ei tehty uusia ennätyksiä.
Karsinta
Kaikki 6,75 m ylittäneet tai ainakin 12 urheilijaa finaaliin.
Ranskan Florida
thumb|Ranskan Florida vuonna 1562 Ranskan Florida oli ranskalaisten hugenottikolonialistien perustama siirtomaa nykyisen Floridan alueelle. Siirtomaa oli olemassa vuodesta 1562 vuoteen 1565.
Delfiinipuut
Delfiinipuut (Pleiomeris) on heimojen tulkinnasta riippuen joko esikkokasvien (Primulaceae) heimon Myrsinoideae-alaheimoon tai myrsinekasvien eli myrsikkikasvien (Myrsinaceae) heimoon kuuluva yksilajinen kasvisuku. Sukuun kuuluu vain laji delfiinipuu (Pleiomeris canariensis).
Geraldo Pino
Geraldo Pino (Gerald Pine; 10. helmikuuta 1939 Freetown – 10. marraskuuta 2008 Port Harcourt) oli sierraleonelainen laulaja ja kitaristi, joka vaikutti huomattavasti Länsi-Afrikan soulin, funkin ja afrobeatin kehitykseen. Hän oli Nigeriassa työskennelleen juristin poika, joka menetti äitinsä ja siskonsa varhaisella iällä. 1960-luvun alussa Pino oli mukana perustamassa Heartbeats-yhtyettä, joka soitti amerikkalaisten hittien coverversioita ja kongolaista rumbaa.
Kun Sierra Leonessa otettiin käyttöön ensimmäiset televisiot vuonna 1962, Pino ja Heartbeats saivat sinne oman show'nsa. Kokoonpanon ensimmäiset levytykset ovat vuodelta 1963; ne julkaistiin Pinon omalla levymerkillä. Näiden levytysten joukossa on Zamzie, jota on yhä käytetty Voice of American teemakappaleena. Vuosina 1965–67 Pino kiersi Ghanassa sekä Nigeriassa, jossa hän teki vaikutuksen Fela Kutiin. Vuonna 1967 hän asettui Accran Ringway-hotelliin. Heartbeats hajosi 1960-luvun lopussa, mutta Pino perusti uuden kokoonpanon, Heartbeats 72'n, joka esiintyi 1970-luvulla Jimmy Cliffin, Rufus Thomasin ja Manu Dibangon kanssa.
Kanen allas
Kanen allas on arktinen vesialue Grönlannin ja Kanadan pohjoisimman saaren Ellesmerensaaren välissä. Kanen allas on näiden saarten välisen, pidemmän Naresinsalmen levein osa. Etelässä Kanen allas liittyy Smithinsalmeen ja pohjoisessa Kennedyn kanaaliin.