cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tristan da Cunha
Maantiede
Inaccessible Island ja Nightingale Islands sijaitsevat pääsaaresta 35 kilometriä lounaaseen ja Gough Island 395 kilometriä eteläkaakkoon. Pääsaari on melko vuoristoinen – ainoa tasainen seutu on pääkaupunki Edinburghin alue luoteisrannikolla. Saaren korkein kohta, Queen Mary’s Peak (2 010 m), on talvella lumen peitossa. Saariryhmän muut saaret ovat asumattomia lukuun ottamatta Gough Islandin sääasemaa, jota eteläafrikkalaiset ovat pyörittäneet vuodesta 1956 lähtien.
Tristan da Cunha on jättiläisalbatrossin pesimäaluetta. Gough Island ja Inaccessible Island on julistettu Unescon maailmanperintökohteiksi.
Historia
thumb|250px|Tristan da Cunhan vaakuna Saariryhmän löysi vuonna 1506 portugalilainen purjehtija Tristão da Cunha, joka nimesi pääsaaren itsensä mukaan, vaikkei päässytkään miehineen nousemaan maihin. Alkuperäinen nimi Ilha de Tristão da Cunha muutettiin myöhemmin englanninkieliseen muotoon Tristan da Cunha Island. Ensimmäisen saariryhmän varsinaisen tutkimuksen teki ranskalainen fregatti L'Heure du Berger, joka kartoitti saarten rantoja.
Ensimmäinen asukas Tristan da Cunhalla oli yhdysvaltalainen Jonathan Lambert, joka saapui saarelle vuonna 1810. Vuonna 1815 Britannia otti saaret muodollisesti haltuunsa, lähinnä estääkseen ranskalaisia käyttämästä niitä tukikohtana pelastaakseen Saint Helenan saarelle vangitun Napoleon Bonaparten.
Suomen Joutsenen seitsemäs matka
Suomen Joutsen poikkesi seitsemännellä matkallaan 20. lokakuuta 1937 – 12. toukokuuta 1938 Montevideon ja Kapkaupungin välisellä etapilla ankkurissa Tristan da Cunhalla. Suomalaisilla ei ollut maihinnousu- eikä ankkurointilupaa, mutta he jäivät keinumaan mainingeille parin merimailin päähän rannasta. Saarelta vierailtiin laivassa muutamalla veneellä, ja kapteeni John Konkola vastaanotti vierailijoiden virallisen osan muiden seurustellessa laivan miehistön kanssa. Vierailijoiden mukana oli suomea taitava norjalainen, joka toimi British Museumin geologisen retkikunnan kasvibiologina.
Väestö
thumb|250px| Saariryhmän pääkaupungin Edinburghin asutusta. Tristan da Cunhalla asuu noin 300 ihmistä, joista kaikilla on joku seitsemästä siellä käytössä olevasta sukunimestä, vaikkakaan sukunimiä ei siellä tavallisesti käytetä. Asukkaat puhuvat äidinkielenään englantia ja ovat uskonnoltaan anglikaaneja.
Saarella esiintyy poikkeuksellisen paljon joitakin perinnöllisiä sairauksia, kuten astmaa ja kaihia, johtuen pääasiassa väistämättömistä avioliitoista keskenään jossakin määrin sukua olevien välillä. Lähes kaikki asukkaat työskentelevät saaren paikallishallinnon palveluksessa. Kaikki halukkaat voivat 16 vuotta täytettyään jatkaa opintojaan Britanniassa. Saariryhmä on melko pitkälle omavarainen – sinne saapuu laiva vain kolmen tai neljän kuukauden välein tuomaan tarvikkeita ja uutisia ulkomaailmasta.
Infrastruktuuri
Väestön vähäisyyden vuoksi saarella ei ole kuin yksi koulu, yksi sairaala, posti, museo, kahvila, pubi ja uima-allas. Saarelle ei ole sen vuoristoisuuden vuoksi voitu rakentaa lentokenttää, ja ainoa satamakin on vain pieni kalastussatama. Sanomalehtiä on yksi, Tristan Times. Televisio saatiin saarella käyttöön vuonna 2001, mutta siellä näkyy vain yksi BFBS:n lähettämä televisiokanava.
Talous
Tristan da Cunhan talous perustuu perinteiseen maanviljelyyn ja kalastukseen, jotka tuottavat ruokaa saarelaisten tarpeisiin. Suurimmat ulkopuoliset tulonlähteet ovat postimerkkien ja kolikoiden myynti filatelisteille ja keräilijöille ympäri maailman. Toinen pääelinkeino on kaupallinen rapujen ja hummerien pyynti. Saari saa jonkin verran tuloja myös matkailusta.
Saudi-Arabian tunnus
Saudi-Arabian tunnus on Saudi-Arabian valtion tunnus, jota on käytetty vuodesta 1950. Tunnuksessa on palmu, jonka alla on kaksi miekkaa. Palmu on Saudi-Arabian tärkein puu ja miekat edustavat Saudi-Arabian muodostaneita Hijazin kuningaskuntaa ja Nejdin sulttaanikuntaa.
Välimerentaateli merkitsee elinvoimaisuutta sekä kasvua ja ristikkäiset sapelit symboloivat uskosta tulevaa oikeutta ja voimaa.
Hurrikaani Gonzalo
Hurrikaani Gonzalo oli vuoden 2014 Atlantin hurrikaanikauden voimakkain hurrikaani. Se raivosi 12.–25. lokakuuta 2014. Se aiheutti tuhoja Pienillä Antilleilla, Bermudalla ja Britanniassa.
Gonzalo voimistui Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikolla luokkaan 4. Se oli Atlantin voimakkain hurrikaani vuoden 2010 hurrikaani Igorin jälkeen.
Se aiheutti tuhoja Bermudalla 18. lokakuuta, vain kuusi päivää Hurrikaani Fayn jälkeen. Tuhat kotitaloutta oli ilman sähköä.
Vaikutus Euroopassa
Gonzalon jäänteet saapuivat Britteihin tuulenpuuskina, joiden nopeus oli kovimmillaan 110 km/h. Myrskyt kaatoivat puita, minkä vuoksi yksi ihminen kuoli ja neljä vietiin sairaalaan. Teille ja junaradoille kaatuneet puut viivästyttivät liikennettä. Heathrow'n lentokentällä lennot viivästyivät noin 10 000 matkustajalta.
Paco Godia
Francesco Godia Sales eli Paco Godia (21. maaliskuuta 1921 – 28. marraskuuta 1990 ) oli espanjalainen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 14 Grand Prix -kilpailuun keräten yhteensä kuusi MM-pistettä. Godia oli kahdesti neljäs. Godia oli Juan Joverin kanssa ensimmäinen espanjalainen F1-kuljettaja.
AG 11
AG 11 oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene. Alus oli osa 1915 yhdysvaltalaisten Holland sukellusveneiden piirustusten pohjalta tehtyä Itämeren telakalta tehtyä tilausta. Aluksen osat valmistettiin Yhdysvalloissa ja ne koottiin Putilovin telakalla Pietarissa.
Valmistus
Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen 9. syyskuuta 1916.
Palvelus
Miehistö upotti aluksensa 3. huhtikuuta 1918 Hangossa.
Splash Entertainment
pienoiskuva|150px|Yhtiön entinen logo Splash Entertainment (ennen Mike Young Productions) on yhdysvaltalainen animaatiostudio, jonka perusti 1990-luvulla Mike Young. Yhtiö tuottaa lasten televisiosarjoja. Yhtiö sijaitsee Los Angelesissa Yhdysvalloissa ja sen tuotantostudio Merthyr Mawrissa Britanniassa. Yhtiö nimitti itsensä Splash Entertainmentiksi, kun Mike ja Liz Young hankkivat uudelleen 100-prosenttisen omistusosuuden helmikuussa 2014.
Ruosniemi
Ruosniemi on yksi Porin kaupunginosista, joka sijaitsee Pohjois-Porissa. Ruosniemen alueita ovat Ylikylä, Alikylä, Järvikylä ja Viikeri. Myös Tuulikylä kuului aiemmin Ruosniemeen mutta alueen kasvettua siitä on tullut oma kaupunginosansa.
Ruosniemen naapurikaupunginosia ovat etelässä Toejoki, Murtosenmutka ja Isojoenranta, lännessä Hyvelä ja Tuulikylä, sekä idässä Ulvilan Harjunpää.
Ruosniemessä on kirkko, peruskoulun ala-aste ja kaksi päiväkotia. Koulun yhteydessä on myös sivukirjasto. Muita palveluita Ruosniemessä on mm. kioski, ravintola Kasi-Blanca, työkaluliike, autokorjaamo ja parturi-kampaamoja. Myös liikuntamahdollisuuksia riittää laskettelu­keskuksen lisäksi jääkiekkokaukalon ja jalkapallokenttien muodossa.
Ruosniemen kautta on kulkenut Porin ja Haapamäen välinen rautatie. Nykyisin rautatiestä on käytössä enää muutaman kilometrin pituinen Ruosniemeen päättyvä osuus. Ruosniemessä sijaitsi laiturivaihde, jolle rakennettiin arkkitehti Thure Hellströmin suunnittelema laiturirakennus vuonna 1933. Henkilöliikenne loppui vuonna 1981 ja rataosa Ruosniemestä Kankaanpäähän poistettiin käytöstä vuonna 1985. Ruosniemestä Kullaalle menevän maantien ylittänyt rautatiesilta ja siihen liittynyt ratapenger on purettu, mutta laiturirakennus ja sivuraiteet ovat yhä jäljellä.
Comeback (kappale)
Comeback on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Ella Eyren kappale, joka julkaistiin 28. syyskuuta 2014. Kappale on artistin esikoisalbumin, Felinen, toinen singlejulkaisu. Albumi julkaistaan vuonna 2015.
Stefan Merriman
right|200px|thumb|Stefan Merriman vuonna [[2004.]]
Stefan Merriman (s. 24. maaliskuuta 1973) on australialainen endurokuljettaja ja lajin 4-kertainen maailmanmestari (250cc 2000 ja 2003, 400cc 2001 ja Enduro 1 2004). Hän ajaa tällä hetkellä UFO Yamaha Teamissa.
Merriman tunnettiin 2000-luvun alussa ainoana kuljettajana, joka todella pystyi haastamaan silloisen lajia suvereenisesti dominoineen Juha Salmisen. Kun Salminen voitti mestaruuden, Merriman oli lähes poikkeuksetta aina toinen hänen jälkeensä, kun he ajoivat samassa MM-sarjassa. Yleiskilpailussa, jossa siis lasketaan mukaan kaikkien luokkien pisteet, Merriman sijoittui parhaimmillaan toiseksi vuonna 2003, jääden vain kolme pistettä mestaruuden voittaneesta Salmisesta (269–266). Merriman johti yleiskilpailua sinä vuonna ennen viimeistä osakilpailua, mutta Salmisen ajaessa kilpailun voittoon ja australialaisen jäätyä toiseksi, Salminen nousi hänen ohi ja yleiskilpailun mestariksi jo neljännen kerran peräkkäin. Kauden 2004 kokonaiskilpailussa hän jäi sekä Salmisen että Samuli Aron taakse kolmanneksi.
Merriman on voittanut kauden 2006 jälkeen kaikkiaan 64 enduron MM-sarjan osakilpailua. Vain Kari Tiainen ja Juha Salminen on voittanut häntä enemmän niitä, Kari Tiainen (77 kpl) ja Juha Salminen (78 kpl).
Priest...Live!
Priest...Live! on Judas Priestin livealbumi vuodelta 1987. Se on nauhoitettu "Fuel For Life"-kiertueella vuonna 1986. Albumin kaikki kappaleet ovat vuosilta 1980–1986. Myös samanniminen video on julkaistu.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Glenn Tipton, Rob Halford ja K.K. Downing, ellei toisin mainita.
Remasteroidun version bonuskappaleet
Unikeonpäivä
Unikeonpäivä, monissa maissa nimeltään seitsemän nukkujan päivä, on vanha kristillinen merkkipäivä, jolla muistettiin Efesoksen seitsemää unikekoa. Legendan mukaan nuorukaiset pakenivat 200-luvulla kristittyjä vainonnutta keisari Deciusta luolaan ja heräsivät vasta 200 vuotta myöhemmin.
Tom Hagen
Tom Hagen (1910–1972) on kuvitteellinen hahmo Mario Puzon menestysromaanissa Kummisetä ja Francis Ford Coppolan ohjaamissa elokuvissa Kummisetä ja Kummisetä osa II. Elokuvassa Hagenin osaa näyttelee Robert Duvall. Hagen on italialaisamerikkalaisen rikollisperheen asianajaja.
Kummisetä Vito Corleonen vanhin poika Sonny Corleone tapaa 12-vuotiaan, asunnottoman Tomin ja vie tämän kotiinsa. Hagen otetaan epävirallisesti perheen jäseneksi. Hän kouluttautuu lakimieheksi ja palvelee Corleonen perhettä ensin lakimiehenä ja sitten consiglierinä, Donin lähimpänä apulaisena.
Unikeonpäivä
Unikeonpäivä on muun muassa Saksassa, Tanskassa, Englannissa ja Virossa 27. kesäkuuta. Sen sijaan Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa se on kuukautta myöhemmin, 27. heinäkuuta.
Nimi
Monissa kielissä unikeonpäivää nimitetään "seitsemän nukkujan päiväksi" efesolaisten marttyyrien mukaan. Englanniksi unikeonpäivä on Seven Sleepers Day, saksaksi Siebenschläfertag ja ruotsiksi sjusovardagen tai sju sovares dag. Myös suomeksi päivää nimitettiin ensin kalentereissa sju-sofvare tai 7 sofvare, mutta 1700-luvun kuluessa vakiintui kalentereissa suomenkielinen merkintä "7 unikekoa". Ensimmäisen kerran suomeksi nimi "unikeonpäivä" on merkitty almanakkoihin vuonna 1929. Sanan alkuperä viittaa todennäköisesti siihen, että kekoon "mahtuu" paljon (aamu-)unta. Unikeko onkin talossa aina se, joka nukkuu kyseisenä päivänä pisimpään.
Tom Hagen
Työssään hän joutuu olemaan tekemisissä sekä viranomaisten lahjonnassa että rikoksien tekemisessä. Laulaja Johnny Fontanen haluaman elokuvaroolin tiellä on tuottajamoguli Jack Woltz, joka henkilökohtaisten syiden takia ei halua antaa roolia Fontanelle. Kummisetä on käskenyt tehdä ”tarjouksen, josta ei voi kieltäytyä”. Vieraillessaan Woltzin luona, Hagen huomaa tuottajan rakkauden hevosia kohtaan. Huonosti päättyneiden neuvotteluiden jälkeisenä aamuna tuottaja herää sängyssään epämiellyttävään kosteuteen, joka hänen suureksi kauhukseen on verta hänen lempihevosensa irtileikatusta päästä.
Unikeonpäivä
Nimi
Legenda seitsemästä unikeosta on myös antanut nimen pienelle jyrsijämäiselle nisäkkäälle, unikeolle (Glis glis), joka on esimerkiksi saksaksi Siebenschläfer. Unikeko-eläin viettää talviunessa 7 kuukautta vuodesta ja nukkuu muulloinkin noin 20 tuntia vuorokaudessa.
Tom Hagen
Tom Hagen joutuu ylläpitämään perheen uskottavuutta Vito Corleonen haavoituttua murhayrityksessä, Sonnyn kuoltua väijytyksessä, keskimmäisen pojan Fredon saatua hermoromahduksen ja nuorimman pojan Michaelin lähdettyä maanpakoon poliisikapteenin murhasta epäiltynä. Michaelin otettua isänsä jälkeen ohjakset käteensä, Tom Hagen on olennainen apu alettaessa siirtää perheen toimintaa lailliseksi 1950-luvun puolivälissä. Perheen varat siirretään hotelli- ja viihdealalle ja New Yorkiin jää pelkästään oliivikauppayritys. Vedonlyönti-, prostituutio- ja ravintolatoiminta annetaan kummisedän caporegimeille Salvatore Tessiolle ja Pete Clemenzalle, jotka olivat Vito Corleonen parhaat ystävät 30 vuoden takaa. Nyt he saisivat perustaa omat perheensä.
Unikeonpäivä
Unikeonpäivä Suomessa
Unikeonpäivä on ollut Hemminki Maskulaisen virsikirjan kalenterissa vuodelta 1652, mutta päivää lienee Suomessa vietetty jo keskiajalla. Aikoinaan se oli Suomessakin kesäkuun lopulla, mutta siirrettiin 1720-luvulla nykyiselle päivälleen.
Tom Hagen
Hagen muuttaa vaimonsa ja lastensa kanssa Las Vegasiin, jonne Corleonen perheen toiminta jatkossa keskittyy. Corleone myös siirtää hänet pois consiglierin tehtävistä, jonka tiedon Hagen ottaa vastaan ristiriitaisesti. Tultaessa 1970-luvulle kaikki siirrot on tehty ja perhe on tunnettu enemmän hyväntekeväisyystyöstään kuin rikollisuudesta.
Unikeonpäivä
Unikeonpäivä Suomessa
Tunnetuin perinne on Naantalissa vietettävä Naantalin Unikeonpäivä, jossa valitaan valtakunnan virallinen Unikeko. Naantalissa tapahtuman juuret ulottuvat 1880-luvulle ja nykyisessä muodossaan, jossa valitaan vuosittain Unikeko, se on ollut vuodesta 1959 lähtien.
Viime vuosina myös muissakin kaupungeissa on alettu valita vuoden unikekoja. Salossa on valittu Salon vuoden unikeko vuodesta 1983 ja Heinolassa vuodesta 1995 alkaen.
Legenda seitsemästä nukkujasta
Legenda, joka kertoo seitsemän miehen pitkästä unesta, on kristillistä marttyyrihistoriaa ja siitä on useita versioita. Luola, jossa miesten kerrotaan nukkuneen, on edelleen nähtävissä Efesoksessa. Legendan mukaan keisari Deciuksen aikana 249–251 vainottiin Efesoksen kaupungissa kristittyjä. Legenda kertoo, miten keisarin vieraillessa Efesoksessa, kaikkia asukkaita kehotettiin urhaamaan temppelissä. Ne, jotka eivät tehneet niin, surmattaisiin. Kuitenkin seitsemän kristittyä meni piiloon luolaan, mutta heidät löydettiin. Rangaistukseksi luola muurattiin umpeen, ja miehet jäivät nukkumaan luolaan. Ajan kuluessa tämä tapahtuma unohtui. Kun keisaksi tuli Theodosius (379–395), muuttui kristinuskon asema, ja kristittyjä alettiin suosia. Lähelle luolaa, johon miehet olivat piiloutuneet, rakennettiin kirkko ja rakennustyön aikana luola paljastui. Siellä nukkuvat miehet heräsivät ja kun he tulivat ulos luolasta, kaikki oli muuttunut, ihmiset puhuivat Jeesuksesta ja Jumalasta. Lopulta keisarikin tuli tapaamaan unesta heränneitä miehiä ja kaikki ymmärsivät ihmeen tapahtuneen. pienoiskuva|Seitsemän unikekoa nukkumassa luolassa. Venäläinen ikoni
Tarina esiintyy Koraanissa (suura al-kahf 18:26), jossa heitä kutsutaan "luolan ihmisiksi". Islamilainen versio sisältää enemmän yksityiskohtia, kuten maininnan koirasta, joka seurasi nuoria luolaan ja vartioi nukkujia. Tässä versiossa ihmiset nukkuivat 300 vuotta (gregoriaanisen kalenterin mukaan) tai 309 vuotta islamilaisen kuukalenterin mukaan
Uskomukset
Unikeonpäivään liittyy uskomus, että jos aamulla nukkuu pitkään, niin nukuttaa koko vuoden. Myös se, joka viimeiseksi jää aamulla vuoteeseen, on talon unikeko ja laiskin koko vuoden. Lisäksi päivällä torkkuminen saattoi uskomusten mukaan ennustaa unista tulevaisuutta. Marttyyrien lukumäärään pohjautuva numero seitsemän on myös keskeinen monissa uskomuksissa:
"Jos unikeonpäivänä sataa, sataa seitsemän viikkoa yhtäperää." (Velkua)
"Semmoinen sää kuin on syysooverinpäivänä, semmoinen on seitsemän viikkoa siitä eteenpäin." (Pohjois-Norja)
"Jos unikekona nukkuu päivällä, esimerkiksi heinänteossa, niin nukkuu seitsemän vuotta." (Vanaja)
Kähönen
Kähönen on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Death Cult Armageddon
Death Cult Armageddon on norjalaisen Dimmu Borgir -yhtyeen kuudes albumi. Se äänitettiin keväällä 2003 ja julkaistiin saman vuoden loppupuolella. Levyyn sisältyvästä ”Progenies of the Great Apocalypse” -kappaleesta on julkaistu myös video. Osalla albumin kappaleista on mukana Prahan filharmoninen orkesteri. Levyn kappaleet on laulettu englannin kielellä lukuun ottamatta ”Vredesbyrdiä” ja ”Allehelgens død i Helveds Rikeä”, jotka ovat norjankielisiä.
Immortal-yhtyeen Abbath vieraili levyllä kappaleissa ”Progenies of the Great Apocalypse” ja ”Heavenly Perverse”.
Tiia
Tiia ja Tia ovat naisten etunimiä. Muodossa Tia nimi on yleinen monissa maissa, Suomessa ja Virossa se esiintyy myös muodossa Tiia. Suomalaisessa kalenterissa Tiian nimipäivä on ollut vuodesta 1984 lähtien ja se on 6. helmikuuta. Ortodoksisessa kalenterissa Tiian nimipäivä on marttyyri Concordian muistopäivä 13. elokuuta.
Suomessa nimi Tiia on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 9 245 henkilölle, jotka kaikki ovat naisia. Nimi Tia on annettu noin 1 440 naiselle ja muutamalle miehelle. Sekä Tiia- että Tia-nimisistä yli puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla.
Nimen alkuperä
Nimi on lyhennelmä nimestä Dorotea, kuten myös Tea, Teea ja Tia. Dorotea tarkoittaa kreikaksi Jumalan lahjaa. Tiia tarkoittaa hepreaksi sanottuna heprealaista asua.
Tunnettuja Tiioja
Tiiat ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Katso myös
Leevi and the Leavingsin kappaleessa "Samoissa kengissä" lauletaan Tiiasta ja Yö-nimisellä yhtyeellä on Tia Maria -niminen kappale
IV (Cypress Hillin albumi)
IV on rap-yhtye Cypress Hillin neljäs studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1998.
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1888
Yhdysvaltain presidentinvaalit 1888 järjestettiin 6. marraskuuta 1888. Vaalit voitti republikaanien ehdokas Benjamin Harrison haastajanaan istuva demokraatti presidentti Grover Cleveland. Harrison sai äänestyksessä 233 valitsijamiestä Clevelandin 168 valitsijamiesääntä vastaan.
Tariffipolitiikka oli vaalien pääkysymys, koska Cleveland oli ehdottanut dramaattista tariffien alentamista väittäen, että korkeat tariffit olivat epäreiluja kuluttajia kohtaan. Harrison otti teollisuuden ja tehtaan työntekijöiden puolen, jotka halusivat pitää tariffit korkeina. Clevelandin vastustaminen sisällissodan eläkkeille ja paisutetulle valuutalle teki myös vihollisia veteraanien ja maanviljelijöiden keskuudessa. Toisaalta hänellä oli vahva käsi etelä- ja rajavaltioissa, ja hän vetoaa entisiin republikaanien Mugwumpsiin.
Cleveland sai enemmän kansanääniä, mutta hävisi vaalit, koska Harrison voitti valitsijamiehissä.
AG 14
AG 14 oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene. Alus oli osa 1915 yhdysvaltalaisten Holland sukellusveneiden piirustusten pohjalta tehtyä Itämeren telakalta tehtyä tilausta. Aluksen osat valmistettiin Yhdysvalloissa ja ne koottiin Putilovin telakalla Pietarissa.
Valmistus
Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen vielä samana vuonna.
Palvelus
Alus upotettiin heinäkuussa 1917 Libaun edustalla.
Bolognan maakunta
Bolognan maakunta oli yksi Italian maakunnista. Vuoden 2015 alussa sen korvasi Bolognan metropolikaupunki. Maakunnan pääkaupunki oli Bologna. Maakunta sijaitsi Emilia-Romagnan alueella Italian pohjoisosissa.
Bolognan maakunnan pinta-ala oli 3 703 neliökilometriä ja asukkaita oli toiminnan päättyessä miljoona. Maakunnassa oli 55 kuntaa.
Federico Moreno Torroba
Federico Moreno Torroba (3. maaliskuuta 1891 Madrid – 12. syyskuuta 1982 Madrid) oli espanjalainen säveltäjä. Hän syntyi Madridissa ja opiskeli musiikkia aluksi isänsä José Moreno Ballesterosin, sitten Felipe Pedrellin sekä Conrado del Campon johdolla.
Jo ennen kuolemaansa 91-vuotiaana Moreno Torroba oli vakiinnuttanut asemansa yhtenä Espanjan tunnetuimmista 1900-luvun säveltäjistä.
Johann Georg Gmelin
Johann Georg Gmelin (10. elokuuta 1709 Tübingen, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta – 20. toukokuuta 1755 Tübingen, Saksa) oli saksalainen luonnontieteilijä ja Siperian tutkimusmatkailija.
Elämä
Gmelin kuului tunnettuun Tübingenista kotoisin olleeseen luonnontieteilijöiden sukuun.
Gmelin oli kemian ja luonnonhistorian professorina Pietarin yliopistossa vuosina 1731-1747 ja otti vuosina 1733-1743 osaa Venäjän hallituksen varustamaan tieteelliseen Siperian retkikuntaan. Matkan tuloksia ovat teokset Reise durch Sibirien von dem Jahre 1733 bis 1743 (4 nid., 1751-1752), joka on ensimmäinen tieteellinen esitys Siperian luonnosta ja asukkaista, ja Flora Sibirica (4 nid., 1747-1749), joka on ensimmäinen Siperian kasvio. Se sisältää selityksiä lukuisista Euroopassa siihen asti tuntemattomista kasveista. Hän työskenteli loppuelämänsä lääketieteen professorina Tübingenissä, jonne hänet nimitettiin vuonna 1749.
Mutajärvi (Kangasala)
Mutajärvi on Pirkanmaalla Kangasalla Pakkalan Isolahden kulmakunnan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kapealla Mutasuolla. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaan on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä ja sen rannat ovat soistuvaa metsämaata. Järvi on kartan mukaan ruohottunut.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 103,3 metriä mpy. Siihen on johdettu Mutasuon kuivatusoja, joka latjaa kaakkoon järven laskuojana. Oja laskee Sulkajärveen.
Kevätön
Maantiede
Kevättömän pituus kaakosta luoteeseen on neljä kilometriä. Rantaviiva mutkittelee voimakkaasti, joten järven leveys vaihtelee huomattavasti. Vain neljä prosenttia järvestä on vähintään kuusi metriä syvä. Kevättömän saariluku on kuusi. Rannat ovat pääosin kulttuurimaisemaa ja osin soistuneet. Suuri osa Kevättömästä on luonnonsuojelualuetta.
Maisenjärvi
Maisenjärvi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Kankaansyrjän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Pälkäneveden ylittävän harjujakson delta-alueen länsisivulla Syrjäharjun rinteen juurella. Harjualueen kainalossa olevaa aluetta kutsutaan Maiseksi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannoille on rakennettu kaksi vapaa-ajan asuntoa. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä ja sen rannat ovat suota. Etelässä pellot ulottuvat järven rantaan asti. Järvelle tulee tie Aitoolta.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Pälkäneveden alueeseen (35.714) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,6 metriä mpy. Järveä ympäröivää suota on ojitettu ja sen ojat on johdettu järveen. Etelän suunnasta ojiin on yhdistetty kaksi metsäojaa. Yksi oja on järven laskuoja, joka virtaa peltoaukean poikki luoteeseen, jossa se yhtyy Vimmunkulman pelloilla Vähäjärveen laskevaan johto-ojaan.
Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa Maise oli autiota suota lukuun ottamatta rajan takana olevaa niittymaata. Maisen ylitti silloin kuntaraja. Vuoden 1957 peruskartassa Maisen peltoaukea oli raivattu nykyisenlaiseksi. Pohjoispuolella sijaitsi Sikovuori, jota ei ollut silloin vielä kaivettu. Ensimmäinen sorakuoppa näkyy vuoden 1979 kartassa. Nykyään Sikovuori on kaivettu lähes kokonaan pois.
Ruuhijärvi (järvi Lahdessa)
Ruuhijärvi on Päijät-Hämeessä Lahden Nastolassa Ruuhijärvellä ja Immilässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kymijoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 573 hehtaaria eli 5,7 neliökilometriä. Se on 6,0 kilometriä pitkä ja 2,4 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin pohjois-etelä-suunnassa. Järvenselältä erottuu selvästi Isoniemi, joka on 800 metriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Niemen pohjoispuolelle jää suojaisa Sermaanpohjan lahti, joka on 1,2 kilometriä pitkä. Järven syvänne ulottuu lahteen asti. Isoniemen eteläpuolelle jää Immilänalanen, joka on lähes kaksi kilometriä pitkä. Viereisen Salajärven erottaa Ruuhijärvestä noin 700 metriä leveä kannas.
Järvessä on kahdeksan saarta. Niiden yhteispinta-ala on 6,9 hehtaaria, mikä on noin 1,2 % järven kokonaispinta-alasta. Suurin saari on Kotosaari, joka on 430 metriä pitkä ja 280 metriä leveä. Sen pinta-ala on yli 5,5 hehtaaria. Se sijaitsee järven pohjoisosassa. Matkossaari ja Paskosaari sijaitsevat järvenselän keskikohdalla Isoniemen kärjen korkeudella. Neljäs Vähäsaari sijaitsee järven eteläosassa Räimänpohjan lahdessa. Muut saaret ovat pieniä luotoja.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 32,3 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0323 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,6 metriä ja suurin syvyys on 18,7 metriä. Itärannan puolella sijaitsee laaja syvänne, joka työntyy etelässä Sermaanpohjaan. Syvin kohta sijaitsee tässä syvänteessä Paataanvuorten kohdalla.
Järven rantaviivan pituus on 26,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,3 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta Immilässä ja Ruuhijärvellä pellot ulottuvat rannoille asti. Järven haja-asutus muodostuu noin kahdestakymmenestä taloudesta, joista valtaosa on maatiloja. Lisäksi on järven rannoilla noin 300 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet yhdystieltä 3136 ja siitä haarautuvilta yhdysteiltä 14091 ja 3134 ja muilta kyläteiltä. Lahden kaupungin Iitin vastainen raja kulkee itärannan läheisyydessä.
Vedenlaatu
Järvi on luokiteltu pieniin ja keskikokoisiin vähähumuksisiin järviin (Vh). Järvestä on tutkittu vesinäytteitä ensimmäisen kerran vuonna 1966, mutta vuodesta 1977 alkaen on niitä tutkittu 1–4 vuoden välein. Nykyään näytteitä otetaan vuosittain. Veden näkösyvyys on vuosien alan heikentynyt. Vielä 1990-luvulla näkösyvyys oli talvella yli 3 metriä ja kesällä noin 2 metriä ja 2000-luvulla arvot ovat olleen kahden metrin molemmin puolin. Vesi on kuitenkin kirkastunut, sillä 2010-luvulla on näkösyvyys lievästi kohentunut talvisin keskiarvoon 2,5 metriä ja kesäisin 2,3. Vedenväriä on tutkittu harvakseltaan. Tulosten mukaan väriluku on hieman noussut ja on 2010-luvulla keskimäärin 36 mgPt/l. Sen mukaan vedessä on vähän humusta. Veden happamuustaso on lähellä neutraalia. Nyt 2010-luvulla on happamuustason keskiarvo ollut kesäisin pH 7,4 ja talvella pH 7,0. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut hyvä, joten välitöntä vaaraa järven happamoitumiselle ei ole.
Järven hoito
Ruuhijärveä on hoitokalastettu vuodesta 1996 lähtien rysillä ja nuotalla, ja 2000-luvulla enimmäkseen nuotalla. Saaliit ovat olleet vähenemään päin ja viimeisin ilmoitettu hoitokalastuskerta oli vuonna 2011.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Arrajoen valuma-alueella (14.16), jonka Ruuhijärven–Salajärven alueeseen (14.162) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 86 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Salajärvestä kannaksen ylittävästä Salajoesta, joka on vähintään 30 metriä leveä ja 1100 metriä pitkä. Tämän vuoksi järvien vedenpinnat ovat samalla korkeudella. Ruuhijärveen laskee myös joitakin pelto- ja metsäojia. Sellaisia ovat Hevossuonoja ja Lassinjoki, jotka laskevat luoteisrantaan. Lassinjoki tuo ojitetun Isosuon kuivatusvesiä järveen. Muut oja ovat lyhyitä metsäojia.
Järven laskujoki on Immilänjoki, joka laskee 2,2 kilometrin päässä Sylvöjärveen. Immilänjoelle tulee pudotusta 11,6 metriä. Sylvöjärvi laskee Arrajokea myöten Arrajärveen ja siitä Kymijokeen.
Fred Perry
thumbnail|right|200px|Fred Perryn patsas All England Lawn Tennis Clubilla, Wimbledonissa Frederick John Perry (18. toukokuuta 1909 – 2. helmikuuta 1995 Stockport, Cheshire) oli englantilainen tenniksenpelaaja ja pöytätenniksen maailmanmestari. Hän on kolminkertainen Wimbledon-voittaja. Australian avoimet hän voitti vuonna 1934 ja Ranskan avoimet vuonna 1935. Hän oli maailman ykköspelaaja vuosina 1934–1938, joista kolme ensimmäistä vuotta amatöörinä. Hänen jälkeensä vain yksi brittipelaaja on voittanut Wimbledonin, Andy Murray vuonna 2013. Vain kaksi brittipelaajaa on edennyt turnauksen finaaliin Perryn jälkeen: Bunny Austin vuonna 1938 ja Andy Murray 2012 sekä 2013.
Vaatemerkki
1940-luvulla Perry ja itävaltalainen entinen jalkapalloilija Tibby Wegner kehittivät ensimmäisen hikinauhan. He suunnittelivat myös Lacosten tennispaitoja jäljitellen lyhythihaisen, puuvillaisen Fred Perry -pikeepaidan. Vaatemerkin tunnuksena on tennispaitojen rinnan vasemmalle puolelle ommeltu laakerinlehtilogo. Perry oli tupakkamiehiä ja olisi halunnut logoksi piipun. Wegner sai hänet ylipuhuttua laakerinlehden kannalle – esimerkiksi naiset hänen mukaansa tuskin kernaasti olisivat halunneet piipunkuvaa paitaansa.
Paitaa valmistettiin aluksi vain valkoisena, kunnes uusia värejä tuli markkinoille 1950-luvun loppupuolella.
Terra incognita
thumb|Vuonna 1566 julkaistu [[Pohjois-Amerikka|Pohjois-Amerikan kartta, jossa käytetään sekä termiä ”terra incognita” että ”mare incognitum”.]]
Juha Vainio -palkinto
Juha Vainio -palkinto on vuosittain merkittävälle suomalaiselle sanoittajalle Kotkan Meripäivillä annettava palkinto. Palkintorahat luovutetaan kotkalaisen sanoittajan ja laulajan Juha Vainion nimeä kantavasta, tämän kuolinvuonna 1990 perustetusta rahastosta. Rahastoa hallinnoivat Kotkan kaupunki sekä Suomen Musiikintekijät -yhdistys. Myös Juha Vainion perikunnalla on edustajansa hallituksessa. Palkinnon rahallinen suuruus on 6 000 euroa (aiemmin 30 000 markkaa ). Palkinto on jaettu 31 kertaa (2022). Sen on saanut yhteensä 34 ihmistä, 28 miestä sekä kuusi naista.
Sanoituspalkinnon lisäksi on kahdesti jaettu myös erityinen elämäntyöpalkinto mittavasta urasta sanoitusten parissa. Sen ovat saaneet Sauvo ”Saukki” Puhtila (2002) ja Jukka Virtanen (2008).
Terra incognita
Terra incognita on historiallinen latinankielinen termi kartan tutkimattomille alueille. Tuntemattomat merialueet merkittiin vastaavasti sanoilla mare incognitum, tuntematon meri.
Kartanpiirtäjät sijoittivat tutkimattomille seuduille joskus myyttisiä olentoja ja arvailivat siellä esiintyviä pinnanmuotoja. Tyhjiin kohtiin kehiteltiin jopa kokonaisia mantereita. Eräs tunnettu hypoteettinen manner on Aristoteleen esittämä Terra australis incognita tai lyhyemmin Terra Australis, joka esiintyi eurooppalaisissa kartoissa 1400-luvulta 1700-luvulle saakka.
Terra incognita hävisi kartoista 1800-luvulla, kun mantereiden kaikissa osissa oli käyty. Nykyään fraasia käytetään metaforana puhuttaessa aiheesta, josta ei vielä tiedetä paljoa.
1757 Porvoo
1757 Porvoo on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1939 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty suomalaiskaupungin mukaan.
Porvoon likimääräinen läpimitta on 9 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,35 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 7 kuukautta.
Tribeca (täsmennyssivu)
Tribeca (tai TriBeCa) voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Käkelä (täsmennyssivu)
Käkelä voi tarkoittaa:
Hakunilan keskus
Hakunilan keskus (alkuperäiseltä nimeltään Hakunilan ostoskeskus) on Vantaan Hakunilassa sijaitseva ostoskeskus. Sen on suunnitellut arkkitehti Erkki Karvinen, ja se valmistui kahdessa osassa vuosina 1981 ja 1986. Hakunilan keskuksessa on noin 25 liikettä kolmessa kerroksessa: luoteisosan alakerroksessa, toritasossa sekä ylemmässä 2. kerroksessa. Hakunilan ostoskeskuksen nimi lyhennettiin vuonna 2005 Hakunilan keskukseksi.
Palvelut
Hakunilan keskuksen liikkeisiin ja palveluihin kuuluvat apteekki, ruokakauppa, kioski, kuntosali, parturi-kampaamo, kukkakauppa, valokuvausliike, useat baarit ja ravintolat sekä kaksi kirpputoria. Kunnallisia toimitiloja ovat Hakunilan terveysasema ja HUSLabin toimipiste, neuvola, nuorisotila ja päivätoimintakeskus. Myös Hakunilan kirjasto sijaitsee keskuksen tuntumassa. Vuoteen 2018 asti ostoskeskuksen yhteydessä oli Kelan toimipiste.
Hakunilan keskuksen keskellä olevaa ulkotilaa vuokrataan torikäyttöön. Sisäpihalla myydään esimerkiksi kesäisin marjoja.
Rakennuksen kunto ja tulevaisuus
Hakunilan keskus on määritelty rakennushistorialliselta arvoltaan paikallisesti merkittäväksi kohteeksi, ja sen kokonaiskunnon on pitkään katsottu säilyneen hyvin. Peruskorjaus on tehty vuonna 1995. Arvoluokituksessa ostoskeskus kuuluu luokkaan 3. Remontointi- ja uudistussuunnitelmia on kuitenkin tehty vuosien varrella paljon, ja ostoskeskuksen on jopa suunniteltu muuttavan Hakunilan keskusta kantakaupunkimaisemmaksi kahviloineen ja kivijalkakauppoineen. Vantaan kaupungin hybridikortteliehdotuksessa keskukseen kuuluisi päivittäistavarakauppa, erikoiskauppoja, asuntoja, vanhustenkeskus sekä muita julkisia ja yksityisiä palveluita. Päivittäistavarakauppoja on suunniteltu rakennettavan keskuksen alle. Torialuetta on kaavailtu siirrettäväksi näkyvämmäksi Hakunilantien ja Kyytitien risteykseen.
Kaavailtujen hankkeiden toteuttamista hankaloittaa keskuksen hajanainen omistajapohja. Kansainvälinen kiinteistösijoitusyhtiö Citycon myi omistamansa Hakunilan Keskus Oy:n rakennukset kesällä 2015 suomalaiselle kiinteistörahastolle osana laajempaa, yhteensä 76 miljoonan euron toimitilakauppaa. Ostoskeskuksen suurimmat omistajat ovat Sirius Capital Partners -sijoitusyhtiö sekä Vantaan kaupunki, joka on laajentanut osuuttaan. Asukasmäärältään voimakkaasti kasvava Kaskelan asuinalue ostoskeskuksen lähellä sekä Hakunilan läpi kulkeva suunniteltu Vantaan pikaraitiotie lisäävät painetta kehittää ostoskeskusta.
Hämeenkyrö
Hämeenkyrö on Suomen kunta, joka sijaitsee Pirkanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 0 ihmistä, ja sen pinta-ala on 0 km2, josta 0 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km2. Hämeenkyrö siirrettiin Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin 1. tammikuuta 1993. Hämeenkyrön naapurikunnat ovat Ikaalinen, Nokia, Sastamala ja Ylöjärvi. Entisiä naapurikuntia ovat Ikaalisten maalaiskunta, Mouhijärvi, Suodenniemi, Suoniemi ja Viljakkala.
Hämeenkyrö, silloin Kyrön pitäjä, erottautui Suur-Sastamalasta varhaisella keskiajalla. Kyrön pitäjä ulottui Etelä-Pohjanmaan Kyrönjoen suistosta aina nykyisen Hämeenkyrön etelälaidoille. Tämä Suur-Kyrö hajosi vähitellen. Ensin erottautui Pohjan Kyrö (nyk. Etelä-Pohjanmaa) ja vuonna 1641 Ikaalisten Kyrö sis. nykyiset kunnat: Ikaalinen, Parkano, Kankaanpää, Kihniö, Karvia ja Honkajoki.
Hämeenkyrön vaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers ja se on vahvistettu vuonna 1954. Hämeenkyröön asutettiin viime sotien jälkeen Pyhäjärven (Vpl) siirtoväkeä.
Maantiede
Hämeenkyrön jakaa pohjois-etelä-suunnassa keskeltä kahtia Kyrösjärven, Pappilanjoen, Kirkkojärven ja Mahnalanselän muodostama vesireitti, joka laskee Nokian puolella Siuronkoskea myöten Kuloveteen. Tämän vesistön varrelle on sijoittunut suurin osa kunnan asutuksesta ja viljelysmaista. Muut osat kunnasta ovat vähäjärvistä, enimmäkseen metsien peittämää ylänköaluetta. Kunnan kaakkoiskulmassa lähellä Nokian rajaa sijaitsevat korkeimmat mäkien huiput, Kaitajärvenvuori (180 m mpy.) ja Seinävuori (188,7 m mpy.). Näistä edellinen ulottuu lähes 130 metriä Mahnalanselän pintaa ylemmäksi. Mahnalanselkään laskee koillisesta Sarkkilanjoki, jonka alkulähteenä on entisen Viljakkalan puolella sijaitseva Karhejärvi.
Hämeenkyrön pohjoisosan poikki kulkee harjujakso, joka jatkuu Hämeenkankaana Ikaalisten puolelle ja edelleen Kankaanpään suuntaan. Kyrösjärvestä lähtevä Pappilanjoki puhkaisee harjun muodostaen Kyröskosken, jonka putouskorkeus on 21,5 metriä. Harjun liepeillä Hämeenkyrön länsiosassa on laajoja soita. Ylöjärven puolella aivan Hämeenkyrön rajan tuntumassa sijaitsee kaksi toimintansa lopettanutta kaivosta, Haverin kultakaivos ja Paroisten kuparikaivos, mutta Hämeenkyrön alueelta ei ole löytynyt malmeja.
Liikenne
pienoiskuva|Tampereen ja Seinäjoen välistä rautatietä Majajärven liikennepaikan eteläpuolella. pienoiskuva|Hämeenkyrön rajakyltti. Hämeenkyrön kautta kulkee valtatie 3 Tampereelta Vaasaan. Toinen tärkeä yhteys on valtatiehen Kyröskoskella yhtyvä, Sastamalasta tuleva seututie 249. Vanhastaan tärkeä kulkureitti oli kunnan poikki kulkeva vesistö, jolla toimi vilkas höyrylaivaliikenne toisen maailmansodan jälkeisiin vuosiin saakka. Kunnan koilliskulmaa sivuaa 1970-luvun alussa valmistunut Tampere–Seinäjoki-rata, jolla ei kuitenkaan ole liikennepaikkoja Hämeenkyrön alueella eikä siten merkitystä paikallisten liikenneolojen kannalta. Suunniteltaessa rautatieyhteyttä Tampereelta Pohjanmaalle 1870-luvulla yhtenä vaihtoehtona oli reitti Kyröskosken kautta, mutta lopulta Pohjanmaan rata linjattiin kulkemaan kaukaa idästä, Keuruun Haapamäen kautta.
Historiaa
Hämeenkyrön alueella on ollut asutusta jo kivikaudella. Kyröskoskea perattaessa vuonna 1865 sen partailta löydettiin parikymmentä esihistoriallista kiviesinettä. Paikkakunnan nykyinen asutus on saanut alkunsa todennäköisesti jo vuoden 400 tienoilla ajanlaskun alun jälkeen, jolloin Kyrösjärven laskureitin varrelle syntyi pysyviä asuinsijoja. Hämeenkyrön alueelta tehtiin keskiajalla vilkkaasti pyyntiretkiä pohjoisiin erämaihin aina Pohjanmaalle saakka. Tähän viittaavat monet eteläpohjalaiset paikannimet, joiden juuret ovat Hämeenkyrön vanhassa nimistössä. Vielä 1500-luvulla kyröläisten hallussa oli erämaita nykyisten Siikaisten, Kauhajoen, Parkanon, Kihniön, Ruoveden ja Virtain kuntien alueilla, kunnes kuningas Kustaa Vaasa lakkautti eräomistukset 1500-luvun puolivälissä.
Vuoden 1540 maakirjan mukaan Kyrössä oli 396 taloa, mikä lienee merkinnyt noin 2 500 asukasta. Vuoden 1571 hopeaveroluettelon mukaan taloja oli jo 481. Seuraavalla vuosisadalla Kyrön laaja pohjoisosa erosi itsenäiseksi Ikaalisten seurakunnaksi eikä emäpitäjän väkiluku noussut pitkään aikaan entiselle tasolle kulkutautien, vuosien 1696–1697 nälänhädän ja isonvihan vuoksi. Vuonna 1749 Hämeenkyrön asukasmäärä oli 2 019, mutta 1800-luvun alussa yli kaksinkertainen, 4 408. Vuonna 1850 asukkaita oli 6 801 ja 1900-luvun alussa jo 10 712. Sittemmin Viljakkalan itsenäistyminen pienensi asukasmäärää, joka oli 8 624 henkeä vuonna 1920.
Pitäjän ensimmäisistä kirkoista ei ole tietoja, mutta vuonna 1644 valmistui torniton pitkäkirkko, johon kuului erillinen kellotapuli. Nykyinen kirkko rakennettiin Tukholman intendenttikonttorin piirustusten mukaan vuosina 1780–1782. Vanha kirkko jäi tämän jälkeen pois käytöstä ja ränsistyi sekä purettiin maaherran määräyksestä vuonna 1842. Hämeenkyrön kirkkoherrana toimi 1800-luvun puolivälissä Georg Jakob Forsman, jonka poika Yrjö Sakari Yrjö-Koskinen kirjoitti – opeteltuaan suomen kielen – esikoisteoksensa, kertomuksen Hämeenkyrön pitäjästä, vuonna 1851. Yrjö-Koskinen vietti myöhemmin kesiään Hämeenkyrössä läheltä Kyröskoskea omistamallaan mökillä.
Kyröskosken partaille alkoi syntyä teollisuutta 1800-luvun puolivälin jälkeen; vuosina 1860–1877 paikalla toimi pienehkö puuvillatehdas. Tamperelaiset liikemiehet L. J. Hammaren, G. O. Sumelius ja A. Nyberg ostivat tehtaan ja perustivat vuonna 1870 puunjalostusyhtiön, joka sai myöhemmin nimen Hammaren & Co ja joka aloitti paperin tuotannon vuonna 1878. Vuonna 1912 perustettiin saha, vuosina 1912–1916 rakennettiin vesi- ja höyryvoimalaitos, ja vuonna 1937 aloitettiin kartongin valmistus. Yhtiö hankki vuodesta 1897 alkaen höyrylaivoja, jotka kuljettivat tehtaiden tuotteita ja niiden ohella myös matkustajia Porin radan Siuron rautatieasemalle. Yhtiön nimi muutettiin Oy Kyro Ab:ksi vuonna 1941.
Vuonna 1865 pidetyssä pitäjänkokouksessa päätettiin aloittaa kunnallishallinto seuraavan vuoden alussa, ja kunnanvaltuusto tuli kuntakokouksen tilalle vuoden 1919 kunnallislain nojalla. Hämeenkyrön ensimmäinen varsinainen kansakoulu aloitti toimintansa kirkonkylässä vuonna 1873, mutta jo vuonna 1847 Adam Sasslin perusti omistamalleen Kärjen tilalle Jumesniemen kylään koko Suomen oloissa erikoislaatuisen yksityiskoulun. Sasslinin koulun esikuvana lienevät olleet Tampereen ympäristössä 1800-luvun alkupuolella toimineet niin kutsutut Ahlmanin koulut, ja sen ensimmäisenä opettajana oli kotipitäjästään Tyrväästä pitäjänkertomuksen vuonna 1853 laatinut Antero Warelius. Osaran kartanoon perustettiin vuonna 1886 maanviljelyskoulu, joka oli toiminnassa vuoteen 1909. Nykyinen Osaran maatalousoppilaitos perustettiin puolestaan vuonna 1923. Hämeenkyrön yhteiskoulu (nykyisin yläasteen koulu ja lukio) aloitti toimintansa vuonna 1949.
Hämeenkyrön vahvan teollistumisen ansiosta kunnan väkiluku pysyi voimakkaan maaltamuuton vuosina 1960- ja 1970-luvuilla vakaana huolimatta melko lähellä sijaitsevien suurten väestökeskusten imusta; tosin kunnan sisäinen muuttoliike suuntautui melko suurena kunnan reuna-alueilta kirkonkylään ja Kyröskoskelle. Viimeisten vuosikymmenien aikana myös Hämeenkyrö on Tampereen ja sen naapurikuntien ohella päässyt hyvien kulkuyhteyksien ansiosta osalliseksi koko Pirkanmaan maakunnan väestönkasvusta.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Hämeenkyrössä oli 10 599 asukasta, joista 6 412 asui taajamissa, 4 100 haja-asutusalueilla ja 87:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenkyrön taajama-aste on 61,0 %. Hämeenkyrön taajamaväestö jakautuu kahden eri taajaman kesken.
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Hämeenkyrön keskuspaikka (Pappila) ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on kasvanut yhteen Kyröskosken taajaman kanssa. Kyröskosken taajama sijaitsee pääosin Hämeenkyrössä, mutta pieneltä osin myös Ylöjärvellä.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Hämeenkyrössä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenkyrössä toimii Hämeenkyrön helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenkyrön alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Kulttuuri
Hämeenkyrön pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla pernaloora, ohrakakko ja siansivusta tehty kyrönkäristys.
Pekka Nousiainen
Pekka Evert Juhani Nousiainen (s. 8. heinäkuuta 1945 Hanhijärven kylässä, Enonkoskella) on suomalainen poliitikko ja kuntajohtaja.
Hämeenkyrö
Teollisuus
Metsä Board Kyro, Kyro Power vesivoimalaitos, Kyrel Oy
Pekka Nousiainen
Koulutus ja työura
Nousiainen on koulutukseltaan ylioppilasmerkonomi ja kunnallissosionomi. Hän toimi vuosina 1972–1977 kunnansihteerinä Liperissä, 1977–1986 kunnanjohtajana Polvijärvellä ja 1986–2010 Punkaharjulla. Sotilasarvoltaan hän on reservin kapteeni.
Poliittinen toiminta
Nousiainen toimi Suomen keskustan kansanedustajana Etelä-Savon vaalipiiristä vuosina 1999–2007. Vuosina 2012–2017 hän toimi Savonlinnan kaupunginvaltuutettuna.
2194 Arpola
2194 Arpola on tähtitieteilijä Yrjö Väisälän vuonna 1940 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Väisälän kesäpaikan mukaan.
Arpolan likimääräinen läpimitta on 13 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,33 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 7 kuukautta.
AG 15
Valmistus
Alus tilattiin 1915 Pietarista Itämeren telakalta, missä köli laskettiin vielä samana vuonna. Alus laskettiin vesille 1916 ja otettiin palvelukseen 15. marraskuuta 1916.
Sanduri
pienoiskuva|300px|Ilmakuva sandurista Murchison-jäätikön edustalla [[Uusi-Seelanti|Uudessa-Seelannissa. ]] Sanduri (myös sandur) on kuivalla maalla oleva, jäätikön sulamisvesien kuljettaman hiekan tuottama jokisuistoalue. Sandurialue on yleensä leveä ja lievästi loiva, ja siinä mutkittelee joen uomia sekalaisesti rinnakkain.
Sandureita on muun muassa Islannissa, Huippuvuorilla ja Kerguelenissa. Maailman laajin sanduri on Islannin Skeiðarársandur (1 300 km²).
Jäätikön sisäiset vulkaaniset purkaukset saattavat tuottaa rajuja vesiryöppyjä sanduriin. Vuonna 1996 Skeiðarársanduriin tulvi vettä 50 000 m³/s, mikä on valtavasti verrattuna normaaliin kesävirtaukseen 200–400 m³/s.
Jääkaudella sandureita on esiintynyt laajoilla alueilla jäätiköiden nykyisen esiintymisalueen ulkopuolella. Jääkauden aikaisia vanhoja sandureita on Suomessakin, esimerkiksi Sairakkalan nummi Hollolassa ja Hyrtiälänkangas Asikkalan ja Heinolan rajalla.
Oksijärvi (Pälkäne)
Oksijärvi, lyhyemmin myös Oksjärvi , on Pirkanmaalla Pälkäneellä Salmentaan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Pankkisalaisuus
Pankkisalaisuus on eri pankeissa käytännössä oleva tapa suojata tilinomistajien tietoja. Eri maissa on eriasteiset pankkisalaisuudet. Kaikkein vahvin salauskäytäntö on Sveitsillä, jonka pankkitileiltä ei perinteisesti ole saanut luovuttaa tietoja edes viranomaisille.
Oksijärvi (Pälkäne)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Pitkonnotkon pohjoispäässä ja järven länsipuolella kulkee Köykkälän–Eskolanharjun harjujakso, jota kutsutaan Oksijärven kohdalla Köykkäänharjuksi. Järven itärannassa kohoaa vielä kallioinen Markkinaistenvuori 35 metriä järvenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rannat ovat rakentamattomia. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Harjun päällä sijaitsee maatila ja sen pellot. Myös notkossa järven molemmilla puolilla on peltoa.
Pankkisalaisuus
Sveitsin pankkisalaisuus
Sveitsiläispankkeja on perinteisesti käytetty verosuunnittelun ja veronkierron apuvälineinä. Sveitsin vuonna 1934 säädetty vahva pankkisalaisuuslaki on mahdollistanut anonyymit talletukset. Anonyymejä pankkitilejä ovat käyttäneet usein erilaiset rikolliset, joten Sveitsin pankkisalaisuuslakia on maailmalla kritisoitu jyrkästi. Sveitsin lain mukaan on kiellettyä paljastaa tilinomistajan nimeä.
Oksijärvi (Pälkäne)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Joutteselän alueeseen (35.715) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,4 metriä mpy. Järveen on johdettu vain ykso oja ja sen laskuoja Pitkonoja virtaa Pitkonnotkoa myöten kaakkoon ja se laskee 1,4 kilometrin päässä Pälkäneveteen Jouttenselän Ahvenanlahteen.
Pankkisalaisuus
Sveitsin pankkisalaisuus
Sveitsi on hyväksynyt periaatteessa uuden käytännön, jolla sen pankkisalaisuuksien verhoja raotetaan vuodesta 2015 alkaen. Sveitsi suostui myös siirtymään yhä avoimempaan pankkipolitiikkaan vuoteen 2018 mennessä, mikäli pankkitietojen jakaminen muuttuisi muutenkin kansainväliseksi standardiksi. Ensimmäiset tietojenvaihdot sveitsiläispankeista tapahtuisivat aikaisintaan vuonna 2018.
Kotakari (Haukipudas)
Kotakari on asumaton laaja ja matala saari Oulun kaupungin alueella Perämerellä, noin kaksi ja puoli kilometriä Virpiniemen merivartioasemalta etelään. Muut läheiset saaret ovat Hietakari, Kellon Kraaseli, Munakari ja Mustakari. Saari on pääosin lehtimetsän peitossa. Saaren keskiosassa on vanhoja kuusi-sekametsiä ja muutamia katajaniittyjä.
Saaressa kulkeminen on varsinkin saaren sisäosissa ja ruovikkoisella sekä rämeikköisellä koillisrannalla hankalaa. Saaren luonnonympäristön vuoksi saari ei houkuttele retkeilyyn.