cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lu Yong
Lu voitti olympiakultaa 85 kilogramman painoluokassa 2008 Pekingin olympialaisissa yhteistuloksella 394 (180+214). MM-kisoista hän saavutti hopeaa 2005 Dohasta, missä hän sijoittui tempauksessa neljänneksi (200) ja pronssille työnnössä (210), yhteistuloksella 385. 2006 hän saavutti hopeaa niin ikään Dohassa pidetyissä Aasian kisoissa.
Kiinan mestaruuden 173 senttimetriä pitkä ja 85 kilogramman painoinen Lu on voittanut vuosina 2004, 2007 ja 2008, ja saavuttanut hopeaa 2005, jolloin hän voitti maansa nuorten mestaruuden. Hänen valmentajanaan toimii Wang Guoxin.
Suodenniemen vaakuna
thumb|150px|Suodenniemen vaakuna (1955–2006). Suodenniemen kunnanvaakuna on saanut aiheensa alueen metsätaloudesta. Sahakoro ja tukinuitossa käytetyt uittohaan terät viittaavat molemmat metsänhoitoon ja metsätalouden tuotteisiin.
Vaakunan on suunnitellut Olof Eriksson, ja se vahvistettiin käyttöön 24. lokakuuta 1955. Vaakunan selitys on ”sahakoroisesti sini-hopeahalkoisessa kilvessä kaksi paaluittaista uittohaan terää selätysten vuorovärisinä”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2007, kun Suodenniemen kunta yhdistyi Vammalan kaupunkiin. Vuonna 2009 perustettu Suodenniemi-Seura ry otti samana vuonna vaakunan omaksi tunnuksekseen.
Gaslighting
Gaslighting on harhauttamisesta käytetty termi, joka on saanut alkunsa Patrick Hamiltonin näytelmästä Kaasuvalo ja sen elokuvaversioista vuosilta 1940 ja 1944. Tarkemmin siinä pyritään saattamaan kohdehenkilö pois tolaltaan tai uskottelemaan, että hän on mieleltään sekaisin, niin ettei kohdehenkilö ymmärrä harhauttajan toimivan häntä vastaan.
Alkuperäisessä näytelmässä kaasuvalot vilkkuivat päähenkilön toiminnan takia, ja hän vakuutti vastanäyttelijälle ilmiön olevan tämän itse keksimää harhaa.
Random 1–8
Random 1-8 on brittiläisen rockyhtyeen Musen kolmas EP-julkaisu vuodelta 2000. Vain Japanin markkinoille julkaistulla EP:llä on b-puolia yhtyeen aiemmilta singleiltä ja kaksi live-kappaletta.
EP sisältää kolme piilotettua kappaletta, jotka ovat kaikki uudelleenmiksauksia yhtyeen Sunburn-kappleesta. Kappaleet on piilotettu EP:n viimeisen raidan loppuun.
Luettelo NHL:ssä jäädytetyistä numeroista
thumb|[[Wayne Gretzky]]
Tämä artikkeli on luettelo jääkiekkoliiga NHL:n jäädytetyistä numeroista.
Epävirallisesti jäädytetyt numerot
Näitä numeroita ei ole virallisesti jäädytetty, mutta poistettu käytöstä
Kunnianumerot
Nämä numerot on julistettu kunnianumeroiksi jäädyttämisen sijaan
Aleksandr Jakovlev (täsmennyssivu)
Aleksandr Jakovlev voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Kiikalan koulut
Kiikalan koulut ovat vuoteen 2009 Kiikalan kunnassa Varsinais-Suomen maakunnassa, aiemmin Turun ja Porin läänissä, ja vuonna 2009 tapahtuneen Salon seudun kuntaliitoksen jälkeen Kiikalassa Salossa toimineita perusopetuksen tai muita kouluja. Lisäksi käsitellään muutkin Kiikalassa toimineet oppilaitokset sekä kiikalalaisten koulunkäynti muualla.
Kansakoulut
Ennen peruskoulu-uudistusta 1976 Kiikalassa toimivat seuraavat kansakoulut:
Peruskoulun ala-asteet ja alakoulut
Kiikalassa vuoden 1976 peruskoulu-uudistuksen jälkeen ja Kiikalassa Salossa vuoden 2009 Salon seudun kuntaliitoksen jälkeen ovat toimineet seuraavat peruskoulun ala-asteet ja myöhemmin alakoulut:
Kansalaiskoulu
Vuosina 1964-1967 Kiikalassa toimi Kiikalan kansalaiskoulu Yltäkylän koululta sen lakatessa vapautuneissa tiloissa Kiikalan Yltäkylässä. Vuodesta 1967 peruskouluun siirtymiseen asti vuonna 1976 Kiikalasta käytiin kansalaiskoulua Somerolla Someron kansalaiskoulussa.
Keskikoulu ja lukio
Yhteiskoulujen ja lukioiden ollessa yksityisiä, eräs koulupaikkakunta Kiikalan oppilaille oli ollut naapurikunta Somero. Kun Someron yhteiskoulu vuonna 1968 jaettiin kunnalliseksi keskikouluksi ja lukioksi, Kiikalan kunta tuli mukaan perustetun Someron-Kiikalan kunnallisen keskikoulun toimintaan ja koulunkäynti Kiikalasta tuli sekä kansalaiskoulun että keskikoulun osalta suuntautumaan Somerolle.
Peruskoulun yläaste ja lukio
Siirryttäessä peruskouluun vuonna 1976 peruskoulun ylempien luokkien koulunkäynti Kiikalasta jatkui Someron–Kiikalan peruskoulun yläastella ja Someron lukiossa. Tämä päättyi Salon seudun kuntaliitokseen 2009.
Erityisopetus
Erityisopetusta Kiikalan oppilaille tarjosi vuodesta 1967 Someron kunnan kanssa yhteinen Someron–Kiikalan erityiskoulun, myöhemmin vuodesta 1976 Härkätien koulu, joka toimi Somerolla ensin entisen Joensuun kansakoulun tiloissa Hämeen Härkätien varrella Someron keskustaajamassa Joensuussa ja myöhemmin Someron Joensuun koulun yhteydessä. Vuonna 1998 erityisopetus Somerolla integroitiin muuhun opetukseen.
Kansalaisopisto
Kiikala kuului vuodesta 1968 Somerolla toimineen Someron kansalaisopiston toiminta-alueeseen. Tämä yhteistyö päättyi Kiikalan liityttyä Saloon vuonna 2009.
Luettelo vuoden 1964 miehittämättömistä avaruuslennoista
Tämä on luettelo vuoden 1964 miehittämättömistä avaruuslennoista. Vuonna 1964 tehtiin 127 laukaisuyritystä, joista osa oli usean satelliitin yhteislaukaisuja. Ainakin 13 epäonnistui. Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton ohella satelliitteja toteutti Italia.
Eino Virtanen (jalkapalloilija)
Tukimiehenä jalkapalloa pelannut Virtanen edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1931 ja 1933–1949. Kauden 1932 hän vietti Helsingin Kullervossa. Virtanen voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1936 ja 1938. Kaikkiaan hän pelasi 15 kauden aikana 182 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki viisi maalia. Virtanen pelasi Suomen maajoukkueessa vuosina 1934–1941 neljä maaottelua.
Jääpallossa Virtanen voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1937.
Stróvolos
pienoiskuva|vasen|Stróvoloksen kaupunkia. Stróvolos on Kyproksen kreikkalaisen puolen kolmanneksi suurin kaupunki. Se on nykyisin Nikosian esikaupunki ja sijaitsee noin neljä kilometriä etelään Nikosian keskustasta. Kunnan naapureita ovat Aglantziá, Lakatámeia, Latsiá ja Égkomi.
Stróvolos on ollut olemassa kylänä viimeistään keskiajalla nimellä Strovilos. Alueen väkiluku kasvoi huomattavasti Turkin miehitettyä Pohjois-Kyproksen vuonna 1974, jolloin alueelle muutti evakkoja. Stróvoloksen kunta on perustettu vuonna 1986.
Ville Eskelinen
Ville Eskelinen (s. 27. maaliskuuta 1986 Kuopio) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksassa neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla alueellisen Bayernligan ECDC Memmingenissä. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Isokokoisen Eskelisen vahvuuksiin kuuluu ulottuvuus, koon käyttäminen, pelikäsitys, pelisilmä ja aloittaminen. Hänen heikkouksiinsa kuuluu ajoittainen varovaisuus osaksi Eskelisen loukkaantumishistorian vuoksi.
Ura
Eskelinen on Kalevan Pallon kasvatti. Hän voitti joukkueen A-nuorten sisäisen pistepörssin kaudella 2005–2006 tehoilla 11+20=31, jolloin Eskelinen toimi KalPan kapteenina. Hänet nostettiin kaudeksi 2006–2007 KalPan SM-liigarinkiin ja pelasi kauden aikana viisi liigaottelua ilman tehopisteitä. Lähes koko kauden vielä A-nuorissa pelannut Eskelinen oli joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin kolmas tehoilla 9+16=25.
Syksyllä 2007 Eskelinen siirtyi try-outille Hämeenlinnan Pallokerhon riveihin. Hän sai syyskuussa vuoden mittaisen sopimuksen. Noin kaksi viikkoa myöhemmin HPK kuitenkin lainasi Eskelisen loppukaudeksi Mestis-joukkue KooKoohon. Hän pelasi siellä lopulta vain 19 ottelua tehoin 2+9=11, kun HPK kutsui hänet marraskuun 2007 lopulla joukkueeseensa paikkaamaan loukkantumisia. Eskelisen oli tarkoitus palata yhden siellä vietetyn viikon jälkeen KooKoohon, mutta hän HPK:ssa koko loppukauden 2007–2008 tehden 30 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5. Eskelisen liigauran avausmaali syntyi 12. tammikuuta 2007 ottelussa Jokereita vastaan.
Eskelinen jatkoi HPK:ssa myös kaudella 2008–2009, mutta hän pelasi koko sopimuskauden Mestiksessä, eikä otteluakaan SM-liigassa. Eskelinen palasi syyskuussa 2008 lainalle KooKoohon, jossa hän pelasi seitsemän ottelua tehden yhden syöttöpisteen, kunnes loukkaantui. Eskelinen palasi marraskuun 2008 lopulla kaukaloihin ja siirtyi lainalle Savonlinnan Pallokerhoon aluksi kuuden ottelun mittaisella sopimuksella. Joulukuussa 2008 hän jatkoi joukkueessa toistaiseksi voimassa olevalla vuokrasopimuksella ja tammikuussa 2009 Eskelinen jatkoi sopimustaan kauden loppuun. Heinäkuussa 2009 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen SaPKon kanssa.
Kaudella 2009–2010 Eskelinen muodosti SaPKon tehoketjun Kalle Konstin ja Oskar Essénin kanssa. Hän teki 31 ottelussa tehot 6+35=41, joilla Eskelinen sijoittui SaPKon sisäisessä pistepörssissä toiseksi Konstin jälkeen sekä koko Mestiksen syöttöpörssissä kolmanneksi TuTon Tuukka Pulliaisen ja Jokipoikien Antti Kerälän jälkeen. Eskelisen kausi päättyi kuitenkin jo tammikuussa 2010 polven ristisidevamman takia.
Toukokuussa 2010 Eskelinen teki vuoden mittaisen sopimuksen Jokipoikien kanssa. Hänet hankittiin joukkueen ykkössentteriksi. Eskelinen teki runkosarjassa tehot 8+29=37, joilla hän sijoittui Jokipoikien sisäisessä pistepörssissä toiseksi ja koko Mestiksen syöttöpörssissä seitsemänneksi.
Kaudeksi 2011–2012 Eskelinen palasi SaPKoon. Hän oli tehoilla 8+23=31 joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin toisen sijan Niko Laakkosen kanssa. Kauden 2012–2013 kynnyksellä, syyskuussa 2012 Eskelinen teki vuoden mittaisen sopimuksen Kajaanin Hokin kanssa. Hänen kautensa jäi jälleen rikkonaiseksi loukkaantumisten takia ja Eskelinen pelasi kauden aikana vain 31 runkosarjaottelua. Kaudeksi 2013–2014 hän palasi taas SaPKoon.
Eskelinen teki kaudeksi 2014–2015 sopimuksen Romanian pääsarjajoukkue CSM Dunărea Galațin kanssa. Joulukuussa 2014 hän siirtyi sieltä MOL Ligaan unkarilaiseen Dunaújvárosi Acélbikákiin. Kaudeksi 2015–2016 Eskelinen siirtyi Saksan neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle alueellisen Bayernligan ECDC Memmingenin riveihin.
Córdoban marttyyrit
Córdoban marttyyrit viittaa 850-luvulle ajoitettuun tapahtumasarjaan, joka tunnetaan Córdoban vapaaehtoisena marttyyriliikkeenä. Siitä on kertonut Eulogius –niminen munkki kirjassaan Memoriale Sanctorum. Eulogius kertoo, että liike sai alkunsa, kun munkki Perfectus taivuteltiin ilmaisemaan todellinen mielipiteensä profeetta Muhammed ista. Perfectuksen mielipide tulkittiin sen jälkeen profeetan herjaamiseksi. Hänet vietiin uskonnolliseen oikeuteen (qadi), joka antoi teloittaa hänet. Tämän jälkeen kymmenet muut uskonveljet ja -sisaret avasivat vastarinnan osoituksena suunsa, koska halusivat vapaaehtoisesti jakaa Perfectuksen marttyyrikohtalon. Teloitettuja oli kaikkiaan 49. Myös Eulogius itse lopulta teloitettiin.
Kertomuksen arviointia
Tarina marttyyreista näyttäisi puhuvan al-Andalus in muslimien oletettua suvaitsevaisuutta vastaan. Islamin suvaitsevaisuutta korostavat norjalaiset tietokirjailijat Aukrust ja Skulstad selittävät kirjassaan ”Espanjan kulta-aika”, että marttyyrit olisivat todellisuudessa olleet itse syypäitä tuomioonsa. Tuomioistuimen oli noudatettava lakia, ja kun keskustelut eivät johtaneet tulokseen, pilkkaajien kaulat jouduttiin katkaisemaan.
Historiantutkimus on toisaalta suhtautunut myös epäillen koko tapaukseen, sillä vapaaehtoisen marttyyriliikkeen olemassaolosta löytyy aikalaistietoa vain Eulogiukselta ja hänen ystävältään Alvarilta. Muun vahvistuksen puuttuessa on herännyt arvelu, että tarina voisi olla Eulogiuksen omaa keksintöä. Ainakin se vastaa tuon ajan marttyyrikertomusten yleistä rakennetta ja henkeä.
Muhammedin elämäkerta 848
Eulogiuksen uskottavuutta kronikoitsijana heikentää sekin, että hänen tiedetään vuonna 848 julkaisseen sävyltään pilkallisen profeetta Muhammedin elämäkerran, jonka hän väitti löytäneensä navarralaisesta Leiren luostarista, mutta jonka hän yhtä hyvin on voinut itse kirjoittaa. Lyhyt elämäkerta päättyy siihen, että Muhammed tuntee kuolemansa lähestyvän ja pyytää opetuslapsiaan valvomaan kolme päivää hänen ruumiinsa äärellä, kunnes enkeli Gabriel saapuu korppikotkan hahmossa häntä noutamaan. Muhammedin sielu joutuu kuitenkin heti Helvettiin. Opetuslapset tekevät kuten lupasivat, kunnes mädäntymisen löyhkä pakottaa heidät poistumaan ruumiin ääreltä. Haju houkuttelee paikalle koiria, jotka syövät puolet Muhammedin ruumiista. Tämän jälkeen muslimit vannovat tappavansa vastedes kaikki näkemänsä koirat.
Túath
Túath tai tuatha merkitsee muinaisiirillä maata, maakuntaa, heimoa tai kansaa. Käsitteenä tuatha tarkoittaa muinaisen Irlannin klaaneja tai pieniä heimokuningaskuntia. Kukin tuatha oli melko itsenäinen ja sillä oli oma vaalikuningas. Monet tuathat saattoivat myös yhdistyä, ja jollakin kuninkaalla saattoi olla usean tuathan yliherruus, joka oli kuitenkin lähinnä kunniavirka, eikä merkinnyt toimeenpano- tai tuomiovaltaa. Vasta 900-luvulla oli koko Irlannin kuninkaita (árd rí Éireann). Kristillisen ajan alussa Irlanti ryhdyttiin jakamaan viiteen tuathaan, jotka tunnettiin yhteisnimellä ”viisi viidennestä”(Cuíg Cuígí). Nämä olivat Ulster (Ulaidh), Meath (Midhe), Leinster (Laighin), Munster (Mumhain) ja Connaught (Connacht).
Ýpsonas
Ýpsonas on kaupunki ja kunta (Δήμος Ύψωνα, Dímos Ýpsona) Limassolin alueella Kyproksen tasavallassa Kyproksen saarella. Sen väkiluku on (2011).
pienoiskuva|vasen|Ýpsonaksen kaupunkia. Ýpsonas on Limassolin esikaupunki ja sijaitsee noin seitsemän kilometriä Limassolin keskustasta länteen. Se on ollut olemassa kylänä viimeistään keskiajalla. Ýpsonas on itsenäinen kunta vuodesta 2012.
Matti Kurki
Matti Kurki on kansantaruissa esiintyvä pirkkalaispäällikkö. Matti Kurki -aiheisia kansantarinoita on talletettu paljon Vesilahden ja Pirkkalan ympäristössä, mutta myös kauempaa aina Lappia myöten. Ensimmäinen kirjallinen lähde Matti Kurki -aiheisista tarinoista on 1600-luvulta. Matti Kurkea on joskus pidetty todellisena historiallisena hahmona, mutta tämän tueksi ei ole mitään todisteita.
Matti Kurjen isoisä oli tarinoiden mukaan koko Satakunnan kuningas.
Erääseen tarinaan liittyy kansanomainen selitys Kurki-nimen alkuperästä. Pohto olisi lyötyään sanonut tuskaisen Matin hyppivän kuin kurki. Matti sanoi kuitenkin osaavansa myös lentää ja löi Pohdon pään poikki.
Semerkhet
Semerkhet oli muinaista Egyptiä 1. dynastian aikaan vuoden 2900 eaa. tienoilla hallinnut faarao.
Palermon kivessä Semerkhetin mainitaan hallinneen noin yhdeksän vuotta, kun taas Manethon mukaan hän hallitsi 18 vuotta. Nykyisin Semerkhetin hallitusajan uskotaan olevan lyhyempi mainittu, sillä hänen hallituskaudeltaan ei ole säilynyt, yhtä steelaa lukuun ottamatta, juuri mitään.
Semerkhet saattoi anastaa vallan edeltäjänsä Anedjibin laillisilta perillisiltä. Semerkhet mm. turmeli edeltäjänsä haudan ja pyyhki Anedjibin nimen kirjoituksista tai korvasi sen omallaan. On kuitenkin mahdollista, että Anedjib oli anastanut vallan ennen Semerkhetiä. Tässä tilanteessa "väärän" faaraon nimi yleensä pyrittiin poistamaan mahdollisimman tehokkaasti (kuten Akhenatenin tapauksessa). Toisaalta Semerkhetiä ei merkitty Sakkaran kuningasluetteloon, mikä viittaisi siihen, että häntä ei pidetty laillisena hallitsijana.
Semerkhetin hallituskaudesta ei tiedetä juurikaan mitään, mutta Manetho mainitsee, että tuolloin oli useita katastrofeja. Semerkhet ilmeisesti kävi kauppaa palestiinalaisten kanssa, sillä hänen (ja muiden ensimmäisen dynastian kuningaiden) nimellään varustetusta rakennuksesta on löytynyt palestiinalaisia sinettejä.
Semerkhetin hauta on Abydoksessa (hauta U). Se on huomattavasti hänen edeltäjänsä hautaa suurempi (29x31m) sekä paremmin rakennettu. William Flinders Petrien suorittaessa kaivauksia haudassa, huomasi hän, että hautaan johtavan rampin kivet oli kasteltu aromaattisillä öljyillä. Öljyt tuoksuivat koko haudassa vielä noin 5000 vuoden kuluttua haudan rakentamisesta.
Outi Condit
Outi Condit (s. 15. huhtikuuta 1977 Savonlinna) on suomalainen näyttelijä.
Condit opiskeli Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella vuosina 2000–2004 valmistuen teatteritaiteen maisteriksi. Ennen opintojaan Tampereen yliopistossa hän opiskeli Lahden kansanopiston teatterilinjalla 1998–1999 sekä Stadian teatteri-ilmaisunohjaajan koulutusohjelmassa 1999–2000. Vuonna 2015 Condit aloitti teatteritaiteen tohtoriopinnot Teatterikorkeakoulussa.
Condit oli kiinnitettynä Turun kaupunginteatterissa 2004–2010. Hänen tunnetuin roolinsa teatterissa lienee Dollyn rooli Andri Žoldakin ohjaamassa Anna Kareninassa.
Condit on ollut Todellisuuden tutkimuskeskus -kollektiivin jäsen vuodesta 2023.
Celgene
Celgene Corporation on yhdysvaltalainen lääketeollisuusyritys, joka kehittää, tuottaa ja markkinoi lääkkeitä syövän sekä muiden vaikeiden immuuni- ja tulehdussairauksien hoitoon. Se on pörssiyhtiö, jonka osake kuuluu Nasdaq-100- ja S&P 500 -indekseihin.
Celgenen kliinisten tutkimusten kohteina ovat erityisesti multippeli myelooma, myelodysplastinen oireyhtymä, krooninen lymfaattinen leukemia (KLL), non-Hodgkinin lymfooma (NHL), glioblastooma sekä munasarja-, haima- ja eturauhassyöpä.
Celgenen Suomessa myytäviä valmisteita ovat syöpälääkkeet Abraxane (paklitakseli), Imnovid (pomalidomidi),  Revlimid (lenalidomidi), Thalidomide Celgene (talidomidi) ja Vidaza (atsasitidiini) sekä tulehduslääke Otezla (apremilasti).
Historiaa
Celgene syntyi vuonna 1986, kun se eriytettiin omaksi yhtiökseen vasta fuusioituneesta Hoechst Celanese -yhtiöstä. Celgene on kasvanut vuosituhannen vaihteesta lähtien monin yritysostoin. Vuonna 2000 Celgene osti Signal Pharmaceuticals -yhtiön, vuonna 2002 Anthrogenesis-yhtiön, vuonna 2008 Pharmion-yhtiön ja seuraavana vuonna Gloucester Pharmaceuticals -yhtiön. Vuonna 2010 Celgene ja Abraxis BioScience Inc. ilmoittivat fuusiostaan, ja vuonna 2012 ostettiin Avila Therapeutics.
Johan David Zander
Johan David Zander (15. lokakuuta 1752 Tukholma – 21. helmikuuta 1796 Tukholma) oli ruotsalainen säveltäjä, viulisti ja kapellimestari. Hän oli vuodesta 1772 kuninkaallisen hovin palveluksessa, vuodesta 1788 lähtien toisena konserttimestarina. Vuonna 1784 hänestä tuli myös Carl Stenborgin teatterin pääkapellimestari. Zanderista tehtiin Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäsen vuonna 1788. Hän oli monipuolinen muusikko, mutta eniten hän vaikutti koomisten oopperoiden säveltäjänä.
Muusikkoperheeseen syntynyt Zander esiintyi orkesteri- ja kamarimuusikon tehtäviensä ohella usein solistina. Vaikka hän oli taustaltaan viulisti, hän soitti välillä myös alttoviulua ja selloa. Näyttämömusiikin säveltäjänä Zander debytoi vuonna 1781 teoksella Kopparslagaren, jonka sanat ovat Carl Envallssonin käsialaa. Teos osoittautui suureksi menestykseksi.
25. tammikuuta 1784 Ruotsin ritarihuoneen suuressa salissa juhlittiin Kustaa III:n syntymäpäiviä, joiden yhteydessä hovikapellimestari Francesco Antonio Uttini johti kokonaan Zanderin töistä koostuneen konsertin, jossa säveltäjä myös itse esiintyi viulusolistina. Zander myös johti itse kapellimestarina Joseph Haydnin ja Carl Stamitzin teosten esityksiä. Haydnin vaikutus kuuluu hänen omissa sävellyksissään. Hänen uskotaan lähteneen Stenborgin teatterin palveluksesta vuonna 1794, mutta hän jatkoi työskentelyä hovikappelissa.
Ainoa Zanderin säilynyt suurimuotoinen orkesteriteos on neliosainen sinfonia B-duurissa (1785). Hänen säveltämistään konsertoista yksikään ei ole säilynyt. Pianokappaleita, kappaleita pianolle ja viululle sekä eräs harppusävellys ilmestyivät painettuina Olof Åhlströmin julkaisussa Musikaliskt tidsfördrif. Pianosäesteisiä lauluja ja aarioitakin on säilynyt; kamarimusiikkiin kuuluu kolme jousikvartettoa, jotka ovat todennäköisesti peräisin 1770-luvulta.
Simo Peura
Simo Eerik Peura (s. 15. kesäkuuta 1957 Laukaa) on Lapuan hiippakunnan entinen piispa. Hän on koulutukseltaan teologian tohtori (1990). Piispana hän toimi vuosina 2004–2022.
Liu Chunhong
Liu Chunhong (s. 29. tammikuuta 1985 Zhaoyuan, Shandong) on kiinalainen painonnostaja 69 kilogramman painoluokassa.
Simo Peura
Tutkimustyö
Väitöskirjassaan Mehr als ein Mensch? Peura tutki Martti Lutherin käsitystä jumalallistumisesta vuosina 1513–1519. Peura osoitti, että vanhurskauttaminen oli Lutherille olemuksellista, vaikka tämä ei käyttänytkään samanlaisia käsitteitä kuin skolastikot. Lutherin mukaan jumalallistuminen oli todellista mutta ei selvästi havaittavissa.
Liu Chunhong
Liu voitti olympiakultaa niin 2004 Ateenassa (yhteistulos 275) kuin myös neljä vuotta myöhemmin Pekingin kisoissa (128+158, yht. 286). 2003 Vancouverin MM-kisoissa Liu oli ykkönen sekä tempauksessa (120), työnnössä (150) että yhteistuloksessa (270). 2005 Dohan MM-kisoissa hän voitti kultaa yhteistuloksella 285 ja työnnössä tuloksella 159 ja oli toinen tempauksessa tuloksella 126. 2007 MM-kisoissa hän sijoittui yhteistuloksessa hopealle, mutta sai tempauksesta parhaan tuloksen (121). Aasian kisoissa Busanissa vuonna 2002 Liu sai tempauksesta tulokseksi 115,5 (2. sija), työnnöstä 148 (1. sija) ja oli voittaja yhteistuloksella 262,5. Aasian mestaruuden hän on voittanut molemmissa nostomuodoissa ja yhteistuloksella vuosina 2003, 2004 ja 2008.
Simo Peura
Tutkimustyö
Peura toimi Suomen Akatemian tutkimusavustajana ja tutkijana 1985–1990. Sen jälkeen hän oli Helsingin yliopiston ekumeniikan assistenttina ja vs. professorina 1989–1997. Hän on ollut Helsingin yliopiston ekumeniikan dosentti vuodesta 1994. Vuosina 1987–1995 hän oli Suomalaisen Teologisen Kirjallisuusseuran sihteeri.
Liu Chunhong
Liu on 160 senttimetriä pitkä ja painaa 69 kilogrammaa. Hän harrastaa musiikkia, lukemista ja maalaamista. Hänen valmentajanaan toimii Ma Wenhui.
Simo Peura
Tutkimustyö
Hän on julkaissut muun muassa Lutherin teologiaa käsitteleviä artikkeleita kansainvälisissä ja kotimaisissa kokoomateoksissa ja aikakauskirjoissa.
Kirkollinen ura
Vuonna 2003 Peura tuli Mikko Heikan jälkeen toiseksi uuden Espoon hiippakunnan piispanvaalissa. Seuraavana vuonna hänet valittiin Lapuan hiippakunnan piispaksi. Hän sai piispanvaalin toisella kierroksella hiukan enemmän ääniä kuin kirkkoherra Tapio Luoma. Peura aloitti piispana syyskuun alussa 2004.
Syyskuussa 2015 sanomalehti Ilkka kertoi Lapuan hiippakunnan ostaneen piispa Peuralle lähes 900 000 euron arvoisen virka-asunnon Seinäjoen keskustasta. Uutisen aiheuttaman närkästyksen vuoksi poikkeuksellisen paljon ihmisiä erosi kirkosta Eroakirkosta.fi-palvelun kautta syyskuussa.
Kansainvälinen ja ekumeeninen toiminta
Simo Peura on jäsenenä Kirkkojen maailmanneuvoston keskuskomiteassa ja eksekutiivikomiteassa sekä puheenjohtajana maailmanneuvoston yhteistyökomissiossa. Hän toimii Kirkon lähetystyön toimikunnan puheenjohtajana ja Suomen evankelis-luterilaisen kirkon edustajana Suomen Ekumeenisessa Neuvostossa. Hän on aiemmin ollut pitkään Kirkon ulkoasiain neuvoston jäsen sekä Suomen Ekumeenisen Neuvoston hallituksen jäsen ja opillisten kysymysten jaoston puheenjohtaja.
Yksityiselämä
Simo Peura on naimisissa hammaslääketieteen lisensiaatti ja filosofian tohtori Anni Peuran (o.s. Penttilän) kanssa. Heillä on kolme lasta.
New Black Panther Party
The New Black Panther Party on Yhdysvalloissa toimiva mustien nationalistien rasistinen järjestö, joka on perustettu Dallasissa, Texasissa vuonna 1989. Jotkin puoleen johtohahmot ovat ilmaisseet vihansa ja raa´at toimintatavat valkoisten vahingoittamiseksi ja jopa hävittämiseksi. Vaikka puolue käyttää itsestään nimeä Uudet mustat pantterit, ei sillä ole mitään yhtäläisyyksiä vanhan Mustat pantterit -nimisen järjestön kanssa.
Kaupungin kasvot
Kaupungin kasvot on Steel Cityn esikoisalbumi, joka ilmestyi vuonna 1981 levymerkillä Tilt Records. Levyllä solistina laulaa Kaija Koo.
Ostrovno (järvi nro 4)
Ostrovno on järvi Luoteis-Venäjällä Pihkovan alueen Sebežin piirissä.
Maantietoa
Järvi on 2,8 kilometriä pitkä, 1,0 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 1,85 neliökilometriä eli 185 hehtaaria. Järvi on pohjois-etelä-suuntainen ja se on keskeltä 50 metriä kapea. Kapeikon aiheuttavat kaksi vastaista niemeä, jotka ovat osa ilmakuvissa näkyvästä harjujaksosta. Järven pohjoisosassa on saari, jonka pinta-ala on 0,2 hehtaaria. Asutusta on vain yhden talon verran. Kumpaankin niemeen kulkee tiet.
Luontoarvoja
Järvessä elää kalalajeina ainakin hauki, lahna, ahven, pasuri, pasuri, karppi, ruutana, suutari, säyne, mutakala, törö, rantanuoliainen ja made, sekä joitakin Rutilus-suvun kalalajeja. Myös rapua tavataan järvestä.
Järvi on metsäsaari, jonka metsäistä rantaviivaa katkovat yksittäiset niityt.
Vesistösuhteita
Ostrovno sijaitsee Nevedrjankan valuma-alueella. Nevedrjanka on Velikajan sivujoki ja kuuluu Velikajan valuma-alueeseen, joka on Narvanjoen vesistöalueen eteläisin osa. Velikaja laskee Peipsijärveen, mistä Narvanjoki jatkaa pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Itämerellä Suomenlahteen. Järven valuma-alueen koko on 15,91 neliökilometriä. Siihen laskee pari ojaa kahdesta lammesta. Järvi laskee oja Pnovnon kautta Svibloon, josta on laskuoja Nevedrjankaan.
Cao Lei
Cao Lei (s. 24. joulukuuta 1983 Qinhuangdao, Hebei) on kiinalainen painonnostaja.
Cao voitti olympiakultaa 75 kilogramman painoluokassa 2008 Pekingin olympialaisissa yhteistuloksella 282 kilogrammaa. Maailmanmestaruuskilpailuista Cao saavutti kultaa molemmista nostomuodoista ja yhteistuloksesta sekä 2006 Santo Domingossa (118+145=268) että 2007 Chiang Maissa (128+158=286, Aasian ennätystulos), kuten myös Aasian kisoissa Dohassa vuonna 2006 sekä Aasian mestaruuskisoissa 2001 ja 2007.
Musiikkia ja tietokoneita harrastava Cao on 168 senttimetriä pitkä ja painaa 75 kilogrammaa. Hänen valmentajanaan toimii Ma Wenhui.
Aleksandr Jakovlev (kirjailija)
Aleksandr Stepanovitš Jakovlev (, oikealta sukunimeltään Trifonov-Jakovlev, Три́фонов-Я́ковлев; 5. joulukuuta 1886 Volsk, Saratovin kuvernementti – 11. huhtikuuta 1953 Moskova) oli neuvostovenäläinen kirjailija.
Aleksandr Jakovlev syntyi lukutaidottoman maalarin perheeseen. Hän työskenteli postivirkailijana ja opiskeli vähän aikaa Pietarin yliopiston historiallis-kielitieteellisessä tiedekunnassa. Vuoden 1905 vallankumoustapahtumissa syvästi uskonnollisesta Jakovlevista tuli sosialistivallankumouksellinen. Hän osallistui ensimmäiseen maailmansotaan lääkintämiehenä ja työskenteli toimittajana Donin Rostovissa.
Jakovlevin pienoisromaanit Povolniki (1922) ja Oktjabr (1923) olivat ensimmäisiä Venäjän vallankumoukselle omistettuja kirjoja. Kirjailija kuvasi vallankumouksellisen tietoisuuden heräämistä ja Neuvostoliiton sosialistista rakennustyötä. Monet hänen teoksistaan ovat omaelämäkerrallisia. Vuonna 1928 Jakovlev osallistui Umberto Nobilen retkikunnan ja Roald Amundsenin etsintöihin. Hän kirjoitti myös lastenkirjoja.
Suomennetut teokset
Suomennetut teokset julkaistu tekijänimellä Aleksander Jakovlev
Havukka-ahon ajattelija (televisiosarja)
Havukka-ahon ajattelija on Kaarlo Hiltusen ohjaama 11-osainen televisiosarja, joka perustuu kirjailija Veikko Huovisen samannimiseen romaaniin. Sarja esitettiin ensimmäisen kerran keväällä 1971 ja on sen jälkeen näytetty televisiossa uusintana.
Vastaanotto
Helsingin Sanomien televisiosivulla Jukka Kajava antoi sarjan kahden ensimmäisen jakson perusteella siitä melko murskaavan arvion. Hänestä aidoissa ympäristössä itsekseen höpäjävä hahmo on kovin epärealistinen verrattuna teatterimonologiin, koska teatteritilanne on jo itsessään epärealistinen. Hän moitti myös töksähtelevää kuvausta ja epäselvää ääntä: liian vaimeita repliikkejä ja liian voimakkaita äänitehosteita.
Indopasifinen merialue
thumb|Indopasifinen merialue tummansinisellä. Indopasifinen merialue on luonnonmaantieteellinen alue, johon kuuluvat Intian valtameren trooppiset osat, Tyynenmeren trooppisen osan länsi- ja keskiosa sekä niiden välissä olevat merialueet Indonesian ympäristössä. Alueeseen eivät kuulu näiden valtamerten viileämmät osat, ei myöskään Tyynenmeren itäosa.
Indopasifinen merialue on meribiologiassa yleisesti käytetty käsite, sillä monien lajien levinneisyysalue ulottuu Madagaskarilta Japaniin ja Oseaniaan, mutta sen sijaan Atlantilla on eri lajisto.
Käsitteen ovat ottaneet käyttöön myös etnografia ja geopolitiikan tutkimus käsiteltäessä indopasifisen alueen asukkaita ja poliittisia aihealueita.
Serie A (naiset)
Serie A on Italian korkein naisten sarjataso jalkapallossa. Sarja perustettiin 1968, jolloin Italiaan syntyi naisten jalkapalloliitto (FICF, ). Italian jalkapalloliiton alaisuuteen sarja siirtyi vasta 2018. Serie A on UEFA:n rankingissa Euroopan viidenneksi paras sarja.
Naisten Serie A:n menestynein joukkue on ASD Torres Calcio seitsemällä mestaruudella.
Mestarit
Lähde:
Maaginen numero
"Maaginen numero" tai "taikanumero" on tiedoston alku tai protokollan aloitus, jonka perusteella tiedon muoto voidaan määritellä. Niillä on tietotekniikassa myös muitakin käyttötarkoituksia kuten virheenjäljityksessä. Maaginen numero on yleensä heti tiedoston tai verkkoviestin alussa tai lähellä sen alkua. Nimi tulee Unix ja Unixin kaltaisten käyttöjärjestelmien  -tiedostosta, joka listaa magic-merkkijonot, jota käytetään tiedoston sisällön tunnistamiseen.
Virheenjäljityksessä
Tietomuotojen tunnistamisen lisäksi numeroita käytetään virheenjäljityksessä eri tarkoituksiin.
Microsoft Visual Studion käyttämiä arvoja:
Muistialueessa voidaan havaita arvoja kuten  tai   näistä johtuen.
Tietoliikenteessä
Esimerkkejä maagisien numeroiden käytöstä tietoliikenteessä:
Juhani Ryhänen
Juhani Ryhäsen vanhemmat olivat maanviljelijä Janne Ryhänen ja Taimi Pekkarinen. Hänen puolisonsa vuodesta 1960 on Katri Aulikki Miettinen. Ryhänen tuli ylioppilaaksi 1956 ja valmistui ekonomiksi 1961 ja diplomi-insinööriksi 1964. Hän toimi ohjelmoijana Nokian palveluksessa 1963–1965 ja Valtion tietokonekeskuksessa jaostopäällikkönä 1965–1966, toimistopäällikkönä 1966, Tampereen aluekeskuksen päällikkönä 1968–1969, käyttöosaston päällikkönä 1969–1972, tuotantojohtajana 1973–1979, ylijohtajana 1980–1988 ja toimitusjohtajana 1989–1992. Tietokonekeskuksesta muodostetun VTKK-Yhtymä Oy:n toimitusjohtaja Ryhänen oli vuodesta 1993 vuoteen 1996, jolloin se fuusioitiin Tietotehdas-yrityksen kanssa TT-Tieto Oy:ksi ja Ryhäsestä tuli uuden yhtiön varatoimitusjohtaja.
Zhang Juanjuan
Zhang Juanjuan (, s. 2. tammikuuta 1981 Qingdao, Shandong) on kiinalainen jousiampuja ja olympiavoittaja.
Zhang voitti vuoden 2008 Pekingin olympialaisissa kultaa henkilökohtaisessa kilpailussa. Finaalissa hän voitti vastustajansa Park Sung-Hyunin ainoastaan yhdellä pisteellä pistein 109-110. Pekingissä hän saavutti lisäksi pronssia joukkuekilpailussa. Neljä vuotta aikaisemmin Ateenan olympialaisissa hän saavutti joukkuehopeaa ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa viides. Maailmanmestaruuden hän voitti joukkuekilpailussa vuonna 2001. Aasian kisoissa vuonna 2006 Zhang saavutti joukkuehopeaa ja vuonna 2002 pronssia.
Zhang on 170 senttimetriä pitkä ja painaa 62 kilogrammaa. Hän harrastaa lukemista ja musiikkia. Hänen valmentajanaan toimii Tian Yuling.
Count Five
Count Five oli yhdysvaltalainen garage rockia ja psykedeelistä rockia tuottanut yhtye, joka perustettiin San Joséssa Kaliforniassa vuonna 1964. Yhtye tunnetaan parhaiten vuoden 1966 hittisinglestään ”Psychotic Reaction”, joka julkaistiin yhtyeen ainoaksi jääneeltä studioalbumilta Psychotic Reaction vuonna 1966. Kappale sijoittui Billboard Hot 100 -singlelistan viidennelle sijalle. Tämän jälkeen Count Five julkaisi vielä muutamia singlejä, kunnes yhtye hajosi vuonna 1969.
Kong
Kong on departementti ja kunta Norsunluurannikon Tchologon alueella. Siellä on 21 000 asukasta (vuonna 2014).
Kong oli senufoalueen kauppakeskuskus, jonka pohjoisesta saapuneet djulat valloittivat 1500-luvulla. Islamin omaksunut Wattara-dynastia kävi kauppaa suolalla ja kolapähkinöillä ja soti pohjoisen bambaroita ja etelän ašanteja vastaan. Samori Touré hävitti Kongin vuonna 1895, jolloin sen asukkaat pakenivat Bobo Dioulassoon. Ranskalaiset ottivat Kongin haltuunsa vuonna 1898, mutta kaupunki ei enää saanut takaisin entistä merkitystään.
Powercup
Powercup on vuotuinen suomalainen poni- ja junioriratsastajien yhdistetty kilpailu, johon kuuluu koulu- ja esteratsastuskoe. Kilpailun järjestää Ratsastajainliitto. Kesällä ratsastettavaan valtakunnalliseen loppukilpailuun, joka järjestetään vuosittain eri paikkakunnilla, karsitaan osallistujat alueittain ensin seura- (maalis-huhtikuussa) ja sitten aluetasolla (loppukeväällä tai alkukesällä). Kouluratsastuskoe on seuratasolla helppo C:1, aluetasolla helppo B K.N. Special ja finaalissa helppo B:0, estekoe puolestaan kaikilla tasoilla hevosille 90 cm ja poneille 80/70 cm. Voittaja ratkaistaan koulu- ja estekokeen yhteenlaskettujen sijalukujen perusteella siten, että tasatilanteessa koulukokeen sijoitus ratkaisee.
Kilpailu on pääpiirtein nykymuodossaan järjestetty vuosittain vuosina 1978-2016. Historiansa aikana se on tunnettu ainakin nimillä Hopeakannus (jota sponsoroi Me Naiset -lehti), Maapallocup (sponsori Yhdyspankki) , Messilä Cup , Villivarsa-cup (sponsori Villivarsa-lehti) ja Hevoshullu Powercup (sponsori Hevoshullu-lehti). Vuodesta 1992 alkaen poni- ja hevosratsukot ovat kilpailleet omissa sarjoissaan.
Vuonna 2016 ratsastettiin viimeinen Powercup-kilpailu. Sitä ei nykyisellään enää järjestetä, vaan se on muutettu Talentcup -nimiseksi kilpailuksi, joka muistuttaa Powercuppia, mutta on helpompi. Talentcupissa ei esimerkiksi ole seurakarsintoja ollenkaan, ja vasta aluekarsinnoissa ratsastetaan tasolla helppo C:1 ja finaalissa ohjelmana on helppo B K.N. Special. Estekokeiden korkeus pysyy kuitenkin edelleen samana.
Orava
Orava (Sciurus vulgaris) on jyrsijöiden lahkoon kuuluva nisäkäslaji. Oravaa esiintyy Euraasian pohjoisosien metsissä ja suurimmassa osassa Eurooppaa.
Aikuinen orava painaa keskimäärin noin 300 grammaa ja on häntineen noin 35 senttimetriä pitkä. Sen turkin vatsapuoli on vaalea, ja muualta se on tummempi, joskin väritys vaihtelee paljon yksilöiden ja populaatioiden välillä. Talvisin pohjoisten alueiden oravat kasvattavat vaaleanharmaan talviturkin.
Orava kiipeilee puunrungolla taitavasti. Orava on sekasyöjä, jonka suosikkiruokaa ovat kuusensiemenet ja muut siemenet. Orava ei horrosta talvella vaan asustaa lämpimässä talvipesässään ja syö kätköihin keräämiään siemeniä.
Orava tekee keväällä ja alkukesällä yhden tai kaksi poikuetta, joissa on keskimäärin viisi poikasta. Luonnossa oravat elävät korkean kuolleisuuden vuoksi tavallisesti korkeintaan 2–4-vuotiaiksi. Oravan luontaisia vihollisia ovat etenkin näätä ja kanahaukka. Liikenne aiheuttaa oravakuolemista noin puolet.
Etymologia
Sana orava tulee nykykäsityksen mukaan kantauralilaisen kielen sanasta ora, joka saattoi viitata myös puuhun.
Koko
Aikuinen orava painaa 200–400 grammaa, suurin alalaji iberianorava yli 500 grammaa. Koiras ja naaras ovat useimmissa populaatioissa samankokoisia. Pituudeltaan orava on nenästä hännäntyveen 18–24 senttimetriä. Oravalla on 14–19-senttinen tuuhea häntä, joka näyttää kärkikarvojensa johdosta viitisen senttiä pidemmältä.
Turkki
pienoiskuva|Oravalla on tuuhea häntä ja talvisin tupsukorvat. Oravayksilöiden ulkonäkö vaihtelee enemmän kuin useimmilla nisäkäslajeilla, etenkin karvan värin suhteen. Suomalaiset oravat jaetaan värin perusteella tummanharmaisiin ja mustahäntäisiin kuusioraviin, punertavanruskeisiin ja punahäntäisiin mäntyoraviin sekä ruskeahäntäisiin oraviin. Lisäksi esiintyy näiden värimuotojen välimuotoja. Kuusioravia on eniten Itä-Suomessa ja mäntyoravia Lapissa. Muualla Euraasiassa oravat voivat olla esimerkiksi punertavampia tai mustempia kuin Suomessa.
Laukon Kurki-suku
pienoiskuva|Vapaaherrallisen Kurck-suvun vaakuna pienoiskuva|Gabriel Kurck
Orava
Turkki
Oravan turkin vatsapuoli on kermanvärinen tai valkea. Pään, selän ja hännän väritys vaihtelee huomattavasti yksilöiden välillä. Fennoskandianorava vaihtaa talveksi paksun vaaleanharmaan talviturkin. Karvanvaihdon ajankohta vaihtelee ilmaston mukaan. Hännän karva vaihtuu vain kerran vuodessa syksyisin. Talvella oravalla on myös korvatupsut, mutta kesällä sen korvat ovat pyöreät.
Laukon Kurki-suku
Kurki-suku (myös Kurck, Korke, Kurk) on useita historian merkkihenkilöitä tuottanut suomalainen aatelissuku, joka tunnetaan 1300-luvun lopulta alkaen. Keskiaikainen Kurki-suku sammui miespuolella 1522, ja Elin Kurjesta jatkunut haara 1937.
Orava
Hampaat
thumb|left|170px|Oravalla on neljä vahvaa etuhammasta, jotka kasvavat ja pysyvät terävinä koko sen eliniän ajan. Oravalla on yhteensä 22 hammasta. Sillä on kaksi vahvaa etuhammasta sekä ylä- että alaleuassa. Etuhampaat ovat talttamaisia, ja kiille peittää niitä vain etupuolelta, joten ne pysyvät terävinä. Kulmahampaita oravalla ei ole. Maitohampaat vaihtuvat pysyviin hampaisiin 4–5 kuukauden iässä. Oravan etuhampaat kasvavat koko oravan eliniän ajan, mutta poskihampaat eivät. Orava käyttää etuhampaitaan käpyjen ja pähkinöiden avaamiseen ja poskihampaitaan ruoan hienontamiseen. Oravan puruvoima on sen kokoon nähden huomattavan suuri, lähes 500 kilogrammaa neliösenttimetriä kohti.
Laukon Kurki-suku
Kurki-suku (1570-luvulta lähtien nimeltään Kurck) omisti Laukon kartanoa ainakin 1400-luvulta vuoteen 1817.
Orava
Liikkuminen
thumb|upright|Orava pystyy laskeutumaan puunrunkoa alas ketterästi pää edellä, koska sen takajalat kiertyvät niin, että kynnet ovat suuntautuneet ylöspäin. Oravalla on vahvat jalkalihakset, ja se pystyy hyppäämään pituutta useita metrejä ja korkeuttakin puolitoista metriä. Orava on erinomainen kiipeilijä. Sen jalat kiertyvät, minkä ansiosta orava pystyy liikkumaan puunrunkoa pitkin yhtä helposti kaikkiin suuntiin niin, että varpaiden terävät kynnet ovat aina suuntautuneet ylöspäin. Orava pystyy kiipeämään paitsi puissa myös esimerkiksi kerrostalon seinää ylöspäin. Sileään pintaan se ei kuitenkaan pysty tarttumaan.
Orava käyttää häntäänsä tasapainottajana kiipeillessään ja juostessaan sekä kantopinnan kasvattajana hypätessään. Kylmällä ilmalla orava voi kietoutua häntänsä sisään. Orava myös kommunikoi häntänsä asennoilla. Esimerkiksi kiihtyessään orava heiluttaa häntäänsä nopeasti edestakaisin.
Laukon Kurki-suku
Suvun erään jäsenen sinettikuviossa jo 1400-luvun alkuvaiheilta on kurjen kuva.
Orava
Lisääntymiselimet
Oravanaaraan kohtu haarautuu emättimen jälkeen kahdeksi haaraksi, joiden päässä on kaksi munasarjaa. Rintarauhasia ja nisiä on kahdeksan.
Laukon Kurki-suku
Vaakunassa kuitenkin on miekka kolmen tähden välissä. Vaakuna muodostui vapaaherrojen vaakunaksi paroni Jönsin myötä, joka 1652 rekisteröitiin vapaaherran arvoon Ruotsin ritarihuoneeseen. Vuonna 1797 Arvid Fredrik Kurck (1735–1810) korotettiin kreiviksi, mutta hänen sukuhaaransa sammui.
Orava
Aistit
Oravan näkökenttä on laaja, ja se näkee eri suuntiin tarkasti ja pitkälle joutumatta liikuttamaan päätään. Orava näkee kuitenkin vain kaksivärisesti, eikä se erota punaista väriä. Myös oravan hämäränäkö on ilmeisesti suhteellisen heikko. Oravan silmän linssissä on kellertävää pigmenttiä, joka vähentää auringonvalon heijastuksia, voimistaa värien kontrastia ja suojaa silmää ultraviolettisäteilyltä aurinkolasien tapaan.
Laukon Kurki-suku
Laukon alkuperäissuku / Niemenpään suku
Kansantarinoiden mukaan vanhimman Kurki-suvun kantaisiin kuului 1200-luvun pirkkalaispäällikkö Matti Kurki, joka olisi saanut Laukon haltuunsa urotöistään. Tarinoiden paikannus sinänsä täsmää, sillä Laukon kartanon maat kuuluivat muinaiseen Pirkkalaan, joka on myös Matti Kurki -tarinoiden vahvinta esiintymisaluetta. Yhteyttä on kuitenkin pidettävä kyseenalaisena, koska Matti Kurjen ja ensimmäisen asiakirjoihin merkityn Kurjen (Jaakko, Jaakob, tai Jeppe Kurki, 1300-luvun loppu), Kanta-Hämeessa sijainneen Niemenpään kartanon omistajan ja Suomen alilaamannin, välissä on kokonainen vuosisata, paikkakunta ja maakunta ovat erilliset, eikä Kurki-nimi liene ollut harvinainen. Lisäksi Matti Kurki saattaa olla täysin kuvitteellinen hahmo. Keskiajalla, ennen 1500-luvun kirkkoreduktiota, kuninkaat harvoin antoivat maata perinnöllisinä lahjoituksina muuten kuin kirkolle. Lahjoitukset eli donaatiot yleistyivät vasta 1500-luvulla. Kansantarun tämä yksityiskohta lienee siis myöhäinen, tai sitten se viittaa Laukolle myönnettyyn rälssiin.
Orava
Aistit
Oravan hajuaisti on erinomainen. Se käyttää hajuaistiaan erottamaan syömäkelpoiset asiat syömäkelvottomista ja tunnistamaan toisensa. Suurten korviensa ansiosta orava kuulee tarkasti ja paljon korkeampia ääniä kuin ihminen. Oravan päässä ja muuallakin kehossa kasvaa tuntokarvoja, joilla se aistii lähiympäristöään.
Laukon Kurki-suku
Laukon alkuperäissuku / Niemenpään suku
Laukko ei liene ollut mikään suurkartano, ennen kuin nk. keskimmäinen Kurki-suku (tässä luettelossa ”keskiaikainen suku”) siitä vähitellen sellaisen kokosi.
Orava
Levinneisyys ja elinympäristö
Orava on euraasialainen laji, jonka levinneisyysalue ulottuu Atlantin rannikolta pohjoisen Euraasian yli Tyynenmeren pohjoisrannikolle Kamtšatkan niemimaalle ja Hokkaidōn saarelle. Euroopassa oravaa esiintyy luontaisesti lähes kaikkialla paitsi Pyreneiden niemimaan lounaisosissa, Italian eteläosissa, Välimeren saarilla, Ukrainan ja Venäjän eteläosissa sekä Kuolan niemimaan pohjoisosissa. Oravaa on istutettu Britteinsaarille, Kaukasukselle, Kazakstaniin, Kirgisiaan sekä Karibialle Saint Kitts ja Nevisiin. Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Italiassa amerikkalainen harmaaorava on lähes syrjäyttänyt eurooppalaisen oravan.
Laukon Kurki-suku
Keskiaikainen Kurki-suku
Niemenpään Kurkien perijätär joskus 1300-luvun loppupuolella meni naimisiin ruotsalais- tai saksalaisperäisen Svärd-lisänimeä käyttäneen Hermannin kanssa, jonka vaakunakuvio oli miekka. Heidän pojistaan ainakin Nils käytti Kurki-nimeä, joskin ilmeisesti miekka-aiheista vaakunaa, mutta yksi pojista, Peder, lienee käyttänyt Svärd-nimeä (”..wanha herra Peder Swärd..”). Pederistä polveutuu Harvialan kartanonherrain dynastia. Nils Kurjen sukulaispojasta (Useat genealogiat laittavat hänen vanhemmikseen juuri edellämainitun Nilsin sekä Cecilia Filipsdotterin, Filip Karlssonin tyttären, toiset tutkijat taas arvioineet veljen- tai sisarenpojaksi) Jepestä (Jaakob, Jesper), jonka vaimo oli Karin Klasdotter, Klaus Lydekenpoika Djäknin rikas perijätär, polveutuu lisää Kurki-sukunimeä käyttäneitä keskiajan rälssisäätyisiä, eli niin sanottu keskimmäinen Kurki-suku. Heistä viimeinen miespuolinen oli piispa Arvid Kurki (1463–1522), Turun viimeinen katolinen piispa.
Orava
Levinneisyys ja elinympäristö
Oravia elää monenlaisissa metsissä aina kolmen kilometrin korkeuteen merenpinnasta. Oravia elää havumetsien lisäksi lehti- ja sekametsissä, puistoissa, puutarhoissa ja pienissäkin havumetsiköissä.
Elinpiiri ja pesä
thumb|Maahan pudonnut oravanpesä. Oravan elinpiiri vaihtelee alueellisesti huomattavan paljon muutamasta hehtaarista yli sataan hehtaariin. Oravat elävät enimmäkseen yksin. Naaras elää kuitenkin perhekunnassa muutaman kuukauden ajan vuodesta, sillä poikaset pysyvät emonsa seurana vielä vieroituksen jälkeenkin.
Laukon Kurki-suku
Keskiaikainen Kurki-suku
Tähän aikakauteen liittyy Elinan surma -runosta kuuluisaksi tullut Klaus Kurki (1400-luvulla). Ylä-Satakunnan kihlakunnantuomari Klaus Kurki mainitaan useissa asiakirjoissa vuosina 1456–1477. Kansanrunossa Klaus on rälssimies, joka polttaa petolliseksi luulemansa Elina-vaimonsa. Runo lienee ainakin osaksi kuvitteellinen, tai sitten henkilö on sekoitettu.
Orava
Elinpiiri ja pesä
Orava rakentaa useita lähes pallon muotoisia pesiä liikkumisalueensa sisälle. Pesät sijaitsevat korkeissa puissa, yleensä kuusen tai männyn oksilla, mutta myös linnunpöntöt käyvät. Orava voi tehdä pesänsä myös rakennuksen vintille. Sisältä orava vuoraa pesät naavalla, ruoholla, sammalilla, lehdillä ja muilla täytteillä.
Laukon Kurki-suku
Keskiaikainen Kurki-suku
Piispa Arvid Kurjella oli sisar (tai sisarpuoli) rouva Elin, joka oli naimisissa laamanni Knut Erikssonin kanssa. Kumpikaan sisaruksista ei käyttänyt patronymiä. Piispa Arvid Kurjen perillinen, sekä Kurkien nimen ja miekkavaakunan seuraava kantaja oli Elinin poika Jöns Knutsson (1503 – n. 1577), laamanni ja valtaneuvos.
Orava
Elinpiiri ja pesä
Talvella orava rakentaa itselleen lämpimän ja suljettavan pesän, jossa se viettää suuren osan vuorokaudesta. Orava ei horrosta tai nuku talviunta. Ruokaa se saa syksyllä keräämistään varastoista, jotka se löytää talvella muistinsa ja hajuaistinsa avulla.
Laukon Kurki-suku
Keskiaikainen Kurki-suku
Knut Erikssonin ja Elin Kurjen tyttärestä Birgitta Knutintytär Kurckista (1500–1577) tuli Naantalin luostarin viimeinen abbedissa.
Aatelinen, sittemmin vapaaherrallinen ja kreivillinen Kurck-suku
Piispa Arvid Kurjen sisaresta Elinista, eli keskiaikaisten Kurkien perijättärestä, polveutuu seuraava mieslinjainen suku, joka ei kuitenkaan enää käyttänyt nimeä Kurki. Elin Kurjen aviomies Knut Eriksson kohosi koko valtakunnassa hyvin merkittävään asemaan. Mitään Kurki- tai Kurck-nimien muunnosta hän ei käyttänyt nimensä yhteydessä. Lisänimeä ei käyttänyt myöskään hänen poikansa Jöns Knutsson. Myöhemmin tunnetuksi tulleen Kurck-nimen otti käyttöön vasta Knut Erikssonin pojan poika Axel 1570–80-luvuilla. Silloin nimi oli vielä muodoissa Kurcki, Kurkij ja Kurk. Vaikka lukuisissa sukututkimuksissa toistetaan Knut Erikssonin polveutuvan ruotsalaisesta Erik Axelsson (Kurck) till Näsin suvusta, käsitykselle ei ole mm. Hans Gillingstamin mukaan perusteita. Kurck-nimi ei edes esiinny asiakirjoissa ennen 1500-luvun loppupuolta.
Orava
Elinkaari
pienoiskuva|Kaksiviikkoinen oravanpoikanen. Oravanaaraan kiima-aika on keväällä, mutta tarkka ajankohta riippuu ravintotilanteesta. Kiima kestää korkeintaan muutaman vuorokauden ajan. Naaras voi saada samana vuonna kaksi poikuetta. Ensimmäinen poikue syntyy Suomessa yleensä huhti–toukokuussa, toinen myöhemmin kesällä. Kantoaika on noin 38 vuorokautta. Poikasia syntyy nukkumapesää parantelemalla tehtyyn poikaspesään yleensä kolmesta kuuteen kappaletta. Keskimäärin pesueessa on viisi poikasta. Huonoina aikoina poikasia on vain yksi, mutta suurimmillaan poikueeseen voi kuulua jopa kymmenen poikasta.
Naaras voi saada noin 60 poikasta koko elämänsä aikana, jos se elää kuusivuotiaaksi ja saa viisi poikasta kerrallaan. Poikaskuolleisuus on kuitenkin suuri, ja vain neljäsosa poikasista saavuttaa lisääntymisiän.
Laukon Kurki-suku
Aatelinen, sittemmin vapaaherrallinen ja kreivillinen Kurck-suku
Koko suku sammui mieslinjalta vuonna 1937 ja kokonaan 1946. Suvun viimeinen miespuolinen jäsen oli Lundissa Ruotsissa 21. heinäkuuta 1937 87-vuotiaana kuollut vapaaherra ja filosofian tohtori Clas Kurck.
Orava
Elinkaari
Poikaset ovat syntyessään 8–12 gramman painoisia, karvattomia, sokeita ja kuuroja. Silmät ja korvat avautuvat noin 30 päivän ikäisinä, minkä jälkeen poikaset alkavat liikkua pesässään. Oravaemon maidon rasvapitoisuus on korkea, 12 prosenttia. Emo vieroittaa poikasensa 8–10 viikon ikäisinä. Uros ei osallistu poikasten hoitoon.
Raitatuulihaukka
Raitatuulihaukka (Falco zoniventris) on Madagaskarin kotoperäinen jalohaukka.
Orava
Elinkaari
Orava tulee sukukypsäksi toisena elinvuotenaan. Tavallisimmin orava elää 2–4-vuotiaaksi, ja vain prosentti oravista saavuttaa luonnossa viiden vuoden iän. Pisimmillään orava voi elää luonnossa 6–7-vuotiaaksi ja vangittuna jopa 12-vuotiaaksi.
Raitatuulihaukka
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 27–30 cm ja siipien kärkiväli 60–68 cm. Se on päältä harmaa, alapuolelta vaalea tummanharmain poikkiraidoin. Nokka, koivet, vahanahka ja paljas alue silmän ympärillä ovat keltaiset. Nuori lintu on ruskehtava ja tummasilmäinen.
Orava
Ravinto
Talvisin orava syö vuorokaudessa noin 35 grammaa ruokaa, kesäisin jopa 80 grammaa. Oravan ruokavalio on monipuolinen. Se syö kuusen ja männyn siemeniä, pähkinöitä, tammenterhoja, marjoja, hedelmiä, kukkia ja muita ravintokasveja. Se syö myös sieniä, hyönteisiä sekä lintujen munia ja poikasia. Joskus nälkäinen orava saattaa pyydystää myyrän tai jokin muun itseään pienemmän nisäkkään. Oravat nuolevat joskus puiden pihkaa ja mahlaa saadakseen suoloja. Kalsiumia orava saa jyrsimällä hirvensarvia. Hätäravintona orava voi syödä lehtipuiden kaarnaa.