cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalevankankaan koulu
Kalevankankaan koulu on Mikkelissä toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulua käy noin 620 oppilasta ja oppilasmäärältään se on eräs kaupungin suurimmista peruskouluista.
Imperium Galactica II
Pelissä eri kansat yrittävät valloittaa avaruutta itselleen rakentamalla suuria laivastoja, armeijoita ja valtaamalla niiden avulla planeettoja itselleen. Pelissä voi suunnitella omia aluksia ja tankkeja tai ostaa niitä toisilta kansoilta, luoda diplomaattisia suhteita muihin kansoihin, vakoilla toisia kansoja ja kehitellä uusia keksintöjä.
Vastaanotto ja palkinnot
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8.4/10.
Peli on voittanut BAFTA Interactive Entertainment Awards -palkinnon musiikistaan.
Sarah Morton
Sarah Morton (s. 28. elokuuta 1998) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä seitsemän ottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. MM-kilpailuissa hän ei päässyt pelaamaan.
Korruptio Haitissa
200px|right|thumb|Haitin sijainti
Haiti on yksi maailman korruptoituneimmista maista. Haiti oli Transparency Internationalin korruptioindeksissä vuonna 2009 jaetulla sijalla 168 viiden muun maan kanssa ja vuonna 2008 sijalla 177 arvioiduista 180 maasta. Haiti on esimerkki maasta, jossa korrelaatio lahjuspyyntöjen ja maan korruptionäkemysten välillä on pieni, vastaten lähes Kanadan tasoa. Haitilaisten kokevat maansa korruption vähäiseksi, vaikka lahjuksia on vastaanottanut 10 % väestöstä, joka toista on syytetty korruptiosta edellisen vuoden aikana ja kunnalliset viranomaiset, koulut ja terveydenhuolto on pyytänyt lahjuksia noin 60 %:lta kyselyyn vastanneista.
Vesi
Pääkaupungissa Port-au-Prince on vesipula. Vesiventtiileitä suljetaan ja avataan päivittäin alueittain ja katu kadulta. Rikkaammat ihmiset lahjovat vedenjakelijoita saadakseen enemmän vettä. Samanaikaisesti slummivesijärjestöt lahjovat vedenjakelijoita omien tankkiensa täyttämiseksi, joista he myyvät vettä asukkaille. Lopullinen lahjuksista kärsijä on slummiasukas, joka todennäköisesti joutuu maksamaan vedestä lahjusten vuoksi enemmän. Yleisesti kehitysmaissa arvioidaan korruption nostavan vesihuoltokustannuksia 30 %.
Duvalier
Haitin diktaattori Jean-Claude ‘Baby Doc’ Duvalier (1971-1986) kavalsi 515 miljoonaa dollaria julkisia rahoja. Duvalier siirsi tupakkaveroja, kaivostuloja, ajoneuvojen vakuutustuloja ja kansallisia rahapelituloja valvomaansa ”sosiaalirahastoon”. Hän perusteli rahastoa hyvällä isänmaallisuudella, mutta käytti rahastoa yksityisenä tilinä. Hän sai ystävineen myös lainoja valtion omistamalta pankilta ilman takaisinmaksua. Duvalier pakeni Ranskaan vuonna 1986. Duvalier oli siirtänyt varoja Sveitsin tileille, mutta Haitilla oli vaikeuksia hankkia kaikkia Sveitsin vaatimia todisteita riittävän nopeasti saadakseen varat Sveitsiltä palautettua. Kansainväliset, Haitin ja Sveitsin kansalaisjärjestöt olivat tyrmistyneitä, kun Sveitsi halusi palauttaa rahat diktaattori Jean-Claude Duvalier:lle vuonna 2007. Asiaa kommentoi myös YK ja maailmanpankki. Haitin presidentti kirjoitti vetoomuksen Sveitsin presidentille 13.8.2007, joka antoi vuoden lisäaikaa.
PIK-27
PIK-27 on yksipaikkainen purjekoneiden hinauskone.
Suomessa on paljon kokemusta ja näkemystä hinauskoneen suunnittelusta ja sellaisten kerhotyönä tapahtuvasta rakentamisesta. PIK-27:n on lahtelaisen Windcraft Oy:n tuote. Ensimmäinen kone (OH-XYA) on Lahden ilmailukerho (LIK) r.y. valmistama. Suunnittelija on DI Aki Suokas. Ensilento tapahtui 21. joulukuuta 2006.
Koko maailmassa ei tämänkaltaista pelkästään purjekoneiden hinaamiseen suunniteltua konetta ole ollut kuin kolme yritystä. USA:ssa Schweizer 1-30 (noin 1956),Tanskassa Polyt 5 1970 ja Saksassa FVA-19 (tai ESS-641) noin 1971. Mikään näistä ei päässyt prototyyppiastetta pidemmälle.
Suorituskyky
550 kg kaksipaikkaista purjelentokonetta hinattaessa:
Schermer
Schermer on entinen kunta ja polderi Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Kunnan pinta-ala oli 64,44 km², josta vesialuetta 2,9 km². Sen asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 5 365.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Schermerin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Marian Oprea
Marian Oprea (s. 6. kesäkuuta 1982 Pitești) on romanialainen kolmiloikkaaja.
Oprea loikki 1999 alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuskilpailuissa pronssille tuloksella 15,98 ja alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa neljänneksi tuloksella 15,70. Seuraavana vuonna hän voitti Santiago de Chilessä nuorten maailmanmestaruuden tuloksella 16,41. Vuonna 2001 hän karsiutui Edmontonin MM-kisoissa, mutta voitti alle 20-vuotiaiden EM-kultaa tuloksella 16,65 ja sijoittui Pekingin universiadeissa toiseksi loikittuaan 17,11. Lisäksi hän voitti kolmiloikan Euroopan cupin ykkösliigassa. Hän voitti 2002 sisäratojen EM-hopeaa tuloksella 17,22, mutta karsiutui Münchenin ulkoratojen EM-kisoissa. Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 2003 Oprea loikki kahdeksanneksi. Samana vuonna hän voitti alle 23-vuotiaiden EM-hopeaa tuloksella 17,28 sekä karsiutui Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa. Vuonna 2004 hän sijoittui viidenneksi Budapestin sisäratojen MM-kisoissa ja voitti olympiahopeaa Ateenan olympialaisissa tuloksella 17,55. Hän voitti Euroopan cupin ykkösliigan kolmiloikkakilpailun. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli kahdeksas.
Oprea voitti 2005 Euroopan cupin ykkösliigan pituushypyssä ja kolmiloikassa. Helsingin MM-kisoissa hän voitti pronssia tuloksella 17,40. Samana vuonna hänet valittiin Romanian vuoden urheilijaksi. Seuraavana vuonna hän oli neljäs Moskovan sisäratojen MM-kisoissa ja kolmas Göteborgin EM-kisoissa. Kauden lopussa hän sijoittui kahdeksanneksi IAAF:n yleisurheilufinaalissa ja kolmanneksi yleisurheilun maailmancupissa. Pekingin olympialaisissa 2008 hän oli viides. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui toiseksi tuloksella 17,51 m. Hän voitti maanosien cupin kolmiloikkakilpailun tuloksella 17,29. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui kolmanneksi tuloksella 17,62 m. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen ykkösliigan kolmiloikan, mutta karsiutui myöhemmin samana vuonna Daegun MM-kilpailuissa. Hän karsiutui myös Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 ja Helsingin EM-kilpailuissa. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui kuudenneksi ja Sopotin sisäratojen MM-kilpailuissa 2014 neljänneksi. Hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen ykkösliigan 2014 ja oli Zürichin EM-kilpailuissa viides.
Oprea saavutti Prahan EM-hallikilpailuissa 2015 pronssia kolmiloikassa tuloksella 16,91. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän sijoittui kuudenneksi ja Portlandin sisäratojen MM-kilpailuissa 2016 kymmenenneksi. Hän karsiutui loppukilpailusta Amsterdamin EM-kilpailuissa ja Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 sekä Berliinin EM-kilpailuissa 2018.
Oprea on voittanut kolmiloikan Romanian-mestaruuden ulkoradoilla 2003–2008, 2013, 2017 ja 2018 sekä sisäradoilla 2001–2003, 2006, 2011–2016 ja 2018. Balkanin-mestaruuden hän voitti ulkoradoilla 2002, 2013 ja 2014 sekä sisäradoilla 2002, 2003 ja 2006. Balkanin kisoissa hän sai kultaa 2003. Pituushypyssä hän voitti 2014 ulkoradoilla sekä Romanian että Balkanin-mestaruuden.
Stede Broec
Stede Broec on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa, Länsi-Frieslandin alueella. Sen pinta-ala on 16,42 km² (josta vettä 1,64 km²). Kunnan asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 21 259.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Stede Broecin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Seasons End
Seasons End on Marillionin viides studioalbumi ja ensimmäinen, jossa laulajana toimii Steve Hogarth. Lähes koko albumi oli jo valmis kun Steve liittyi yhtyeeseen, joten vain muutamassa kappaleessa on hänen kirjoittamaansa materiaalia. Seasons End Tour on Marillionin suurin Hogarthin aikainen kiertue.
Albumin kannessa on viittauksia Marillionin aiempiin kansiin. Kameleontti, joka on esiintynyt myös kaikissa aiemmissa kansikuvissa, tavataan Seasons Endillä viimeistä kertaa. Kannen teemana on käytetty neljää elementtiä: maata, ilmaa, tulta ja vettä.
Kappaleet
Vuoden 1997 uudelleenjulkaisulla on lisäksi seuraavat kappaleet toisella CD:llä:
Daisy Cleverley
pienoiskuva|Daisy Cleverley Daisy Grace Wilson Cleverley (s. 30. huhtikuuta 1997) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa ennen vuoden 2023 MM-kilpailujen alkua 31 ottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Hän kuului vuoden 2019 MM-kisajoukkueeseen mutta ei päässyt turnauksessa pelaamaan.
Cleverley on vuodesta 2022 edustanut tanskalaisseura Køgeä. Hän pelasi aiemmin Yhdysvalloissa Kalifornian yliopiston Golden Bears -joukkueessa ja Georgetownin yliopiston Hoyas-joukkueessa.
Hayden Christensen
Hayden Christensen (s. 19. huhtikuuta 1981 Vancouver, Kanada) on kanadalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa Anakin Skywalkerina Tähtien sota -elokuvissa Kloonien hyökkäys ja Sithin kosto. Hänet on myös liitetty digitaalisesti Jedin paluun loppukohtaukseen, jossa Anakinin, Yodan ja Obi-Wan Kenobin henget ilmestyivät Luke Skywalkerille. George Lucas valitsi Christensenin Anakiniksi tuhansien ehdokkaiden joukosta, joihin kuului esimerkiksi Leonardo DiCaprio. Lucas kertoi halunneensa vähemmän tunnetun näyttelijän Tähtien sotaan.
Hayden Christensen syntyi Vancouverissa ja kasvoi Torontossa. Hän esiintyi 1990-luvulla kanadalaisissa televisiosarjoissa, kuten Higher Groundissa. Hänet huomattiin, kun hänen vanhempi siskonsa Hejsa, entinen trampoliinikisan voittaja, oli etsimässä itselleen agenttia, koska hän oli saanut roolin Pringles-perunalastumainoksesta. Nykyisin hän asuu Ontarion Richmond Hillissä.
Yksityiselämä
Hayden Christensenin isä David Christensen on puoliksi tanskalainen ja puoliksi englantilainen. Hänen äitinsä Alie Nelson on puoliksi italialainen ja puoliksi ruotsalainen. Christensenillä on kolme sisarusta: isoveli Tove sekä siskot Kaylen ja Hejsa. Hayden, Tove ja Hejsa Christensen osallistuivat vuoden 2002 Eco Challenge -kilpailuun, joka oli Fidžillä. Jääkiekkoilija Erik Christensen on hänen serkkunsa. Hayden Christensen on myös harrastanut Gumball 3000:ta.
Christensen pitää yksityiselämänsä yksityisenä. Hän on seurustellut muun muassa Natalie Portmanin ja Sienna Millerin kanssa. Joulukuussa 2008 Christensen kihlautui pitkäaikaisen tyttöystävänsä Rachel Bilsonin kanssa. Heille syntyi lapsi vuonna 2014. Christensen ja Bilson erosivat vuonna 2017.
Stephanie Skilton
pienoiskuva|Stephanie Skilton Stephanie Skilton (s. 27. lokakuuta 1994) on uusiseelantilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja mutta on uransa alkupuolella pelannut hyökkääjänä. Hän on pelannut Uuden-Seelannin naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä kymmenen ottelua. MM-kilpailuissa hän ei päässyt kentälle. Hän pelasi ensimmäisen aikuisten maaottelunsa vuonna 2014.
Skilton edustaa seuratasolla Papakura Cityä.
MGP Nordic 2007
MGP Nordic 2007 oli kolmas MGP Nordic -laulukilpailu. Se järjestettiin Oslo Spektrumissa Oslossa, Norjassa. Kilpailun voitti Norjan edustaja Celine kappaleella Bæstevænna. Suomi osallistui MGP Nordiciin ensimmäistä kertaa.
Dave Pybus
Dave Pybus (s. 4. kesäkuuta 1970) on Cradle of Filthin basisti. Hän on soittanut myös yhtyeissä Anathema ja Dreambreed.
Jean-Charles de Borda
thumb|right|Jean-Charles de Borda Jean-Charles de Borda (4. toukokuuta 1733 Dax – 19. helmikuuta 1799 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, fyysikko, politiikan tutkija ja laivaston upseeri. Hänen kehittämänsä äänestyssääntö tunnetaan nimellä Bordan menetelmä. Hän oli Ranskan tiedeakatemian jäsenenä vuodesta 1764.
Digimon Adventure (PSP)
Digimon Adventure (デジモンアドベンチャー Dejimon Adobenchā) on vuonna 2013 julkaistu videopeli PlayStation Portable -käsikonsolille. Pelin on kehittänyt Yūji Nakan perustama Prope ja julkaisijana toiminut Bandai Namco Games. Pelin tarina pohjautuu saman nimiseen animesarjaan, uudelleenkertoen koko ensimmäisen tuotantokauden tapahtumat.
Pelin tarina
Peli alkaa samalla tavalla kuin itse animesarjassa; Seitsemän lasta lähtevät vuoden 1999 elokuun 1. päivänä kesäleirille, tutustuakseen samalla toisiinsa vähän paremmin. Nuo lapset ovat Taichi Yagami, Yamato Ishida, Sora Takenounchi, Koushiro Izumi, Takeru Takaishi, Joe Kido ja Mimi Tachikawa. Aivan yhtäkkiä alkaakin satamaan lunta keskellä kesää. Kun lapset kummastelevat äkillistä säänmuutosta, taivaalta alkaakin putoamaan meteorien tapaan jonkin sortin esineitä, jotka näyttävät ihan virtuaalilemmikkipeleiltä. Pian sen jälkeen lapset näkevät taivaalla revontulia, joita ei tavallisesti pitäisi Japanissa näkyä. Todella pitkään eivät lapset voi katsoa revontulia, koska samalla hetkellä jättiläismäinen hyökyaalto imaisee heidät sisäänsä, saapuen näin omituiseen maailmaan jota tunnetaan nimellä Digimaailma, täynnä mitä omituisempia otuksia, digitaalihirviöitä eli digimoneja. Lapset kerääntyvät yhteen ja näin alkaa heidän seikkailunsa tässä Digimaailmassa.
Vetyfluoridi
Vetyfluoridi eli fluorivety (HF) on vedyn ja fluorin muodostama molekyyliyhdiste. Muista halideista poiketen vetyfluoridin kiehumispiste on hyvin lähellä huoneenlämpötilaa. Fluorivety on väritön kaasu kiehumispistettä korkeammassa lämpötilassa ja alemmassa lämpötilassa höyryjä helposti muodostava savuava neste. Fluorivedyllä on voimakas ja ärsyttävä haju. Aine on heikko happo. Fluorivety reagoi veden kanssa vapauttaen myrkyllisiä ja syövyttäviä höyryjä. Aineen liuetessa veteen syntyy lämpöä, joka voi aiheuttaa roiskevaaran. Fluorivety syövyttää lasia, nahkaa ja useita metalleja. Aineen reaktiossa metallien kanssa voi muodostua helposti syttyvää vetykaasua. Vetyfluoridin vesiliuosta kutsutaan fluorivetyhapoksi, joka on vain heikosti hapan, mutta vahvasti korrosoiva. Ainetta käytetään laajasti petrokemianteollisuudessa, ja se on tärkeä yhdiste niin kutsuttujen superhappojen valmistuksessa.
Digimon Adventure (PSP)
Pelattavuus
Aluksi vain seitsemän hahmoa on pelattavana. Kahdeksas hahmo, Hikari Yagami, tulee pelattavaksi kolmannen arkin aikana. Yleensä yhden jakson aikana vähintään yksi hahmo on johtaja ja korkeintaan kaksi voi olla mukana. Tiimin johtajaa ei randomisti valittu vaan tämä jää pelaajalle itselleen päätettäväksi.
Vetyfluoridi
Vetyfluoridin rakenne
Vetyfluoridikiteet koostuvat siksakmaisista molekyyliketjuista. Molekyylien sisäiset kovalenttiset sidokset ovat noin 95 pikometriä pitkiä. Molekyylit ovat kiinni toisissaan sähköisellä vetovoimalla, vetysidoksilla. (Merkitty kuvaan katkoviivoilla.)
Digimon Adventure (PSP)
Pelattavuus
Kun vähintään yksi pelin pääepisodeista, johon sisältyy Digimonien evoluutio/kehittyminen, Digimonit voivat digivoitua otteluissa Champion (Adult), Ultimate (Perfect) tai Mega (Ultimate) muotoihinsa. Tämä nostattaa arvoja suuresti. Evoluutio kuluttaa erikoispisteitä (Special Points), mutta ei käytä pelaajan vuoroa loppuun.
Vetyfluoridi
Vetyfluoridin rakenne
Myös nestemäisessä olomuodossa vetyfluoridimolekyylit muodostavat ketjuja, tosin lyhyempiä, noin viiden tai kuuden molekyylin mittaisia. Vetyfluoridin korkeampi kiehumispiste muihin halideihin verrattuna johtuu pitkälti vahvoista vetysidoksista.
Käyttö ja valmistus
Vetyfluoridia käytetään muun muassa polymeerien fluorauksessa, maaöljyn jalostuksessa, lasinvalmistuksessa ja etsauksessa, alumiinin tuotannossa ja uraaniheksafluoridin syntetisoinnissa. Vetyfluoridin vesiliuos myös syövyttää oksideja, joten sitä käytetään teräksen valmistuksessa ja puolijohdeteollisuudessa piin epäpuhtauksien poistossa.
Vetyfluoridia valmistetaan kalsiumfluoridista ja rikkihaposta. Ainetta myydään yleensä anhydridinä tai 70- tai 49-prosenttisina vesiliuoksina eli fluorivetyhappona. Voimakkaan reaktiivisuutensa ja syövyttävyytensä takia vetyfluoridia ja sen vesiliuosta säilytetään yleensä teflon-astioissa. Fluori ei reagoi teflonin kanssa, joka itse on fluoriyhdiste.
Kaarin Taipale
thumb|Kaarin Taipale Kaarin Hanna Irene Taipale (s. 22. heinäkuuta 1948 Helsinki) on suomalainen tekniikan tohtori sekä kestävän kehityksen, kaupunkipolitiikan ja kaupunkitutkimuksen asiantuntija.
Elämä ja ura
Taipale valmistui ylioppilaaksi Alppilan yhteislyseosta 1966 ja suoritti musiikkiopintoja Sibelius-Akatemiassa 1964–1967. Vuonna 1972 hän valmistui arkkitehdiksi Zürichin teknillisestä korkeakoulusta ja suoritti vuonna 1983 rakennussuojelun maisterintutkinnon New Yorkissa Columbian yliopistossa. Vuonna 2009 Taipale väitteli tekniikan tohtoriksi kaupunkitutkimuksen alalta Teknillisestä korkeakoulusta.
Taipale toimi 1993–2003 Helsingin kaupungin rakennusvalvontaviraston päällikkönä. Vuosina 2000–2003 hän oli kuntien kestävän kehityksen maailmanjärjestö ICLEI:n puheenjohtaja ja toimi vierailevana tutkijana Helsingin kauppakorkeakoulussa 2005–2012. Taipale veti 2006–2010 ympäristöministeriön toimeksiannosta YK:n Marrakech-työryhmää.
Vuosina 1988–1991 Taipale oli Arkkitehti-lehden päätoimittaja. Hän on toiminut kolumnistina muun muassa Uudessa Suomessa (1989–1990), Helsingin Sanomissa (1990–1993) ja Yle Radio 1:ssä (2007–2010). Hänellä oli oma arkkitehtitoimisto Helsingissä 1985–1988.
Taipale oli SDP:n ehdokas Helsingin vaalipiirissä vuoden 2015 ja 2019 eduskuntavaaleissa. Taipale oli SDP:n varavaltuutettu Helsingin kaupunginvaltuustossa 2009–2021, Uudenmaan maakuntaliiton hallituksen jäsen 2009–2021 sekä SDP:n puoluevaltuuston 2. varapuheenjohtaja (2017–2020).
Wyndham Deedes
pienoiskuva|175px|Wyndham Deedes Wyndham Henry Deedes (10. maaliskuuta 1883 – 2. syyskuuta 1956) oli Britannian armeijan upseeri ja siviilivirkamies. Hän toimi muun muassa Palestiinan brittiläisen mandaatin korkeana edustajana (Chief secretary).
Deedesin perustama Anglo-Israel Association myöntää vuosittain hänen kunniaksi opiskelustipedenjä brittiläisistä yliopistoista valmistuneille henkilöille jatko-opiskeluun Israelissa.
Jaksollinen ilmastonmuutos
Jaksollisia ilmastonmuutoksia tapahtuu eri lämpötila- ja aika-asteikoilla. Myös sademäärät vaihtelevat jaksollisesti tai valejaksollisesti. Jaksollisessa muutoksessa voi tapahtua toistuvasti äkillinen ilmastonmuutos.
Jaksollisten muutosten syyt ovat moninaisia:
Tunnettuja jaksollisia muutoksia ovat
Aubrey Conerly
Aubrey Conerly (s. 3. heinäkuuta 1983) on yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelaa pelintekijänä.
Jacksonvillen yliopiston kasvatti Conerly pelasi valmistumisensa jälkeen Yhdysvaltain piensarjoissa ja on pelannut tämän jälkeen pääosin Suomessa miesten I-divisioonassa/I-divisioona A:ssa. Hänen edustamansa joukkue on noussut useasti Korisliigaan ja kerran II-divisioonasta I-divisioonaan. Kaudella 2010–2011 Conerly pelasi Korisliigaa Porvoon Tarmossa 15,2 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Kaudella 2015–2016 hän pelasi Korisliigaa lapualaisessa Kobrissa. Helmikuussa 2016 Conerlylle langetettiin kahden ottelun pelikielto vastustajan fyysisen koskemattomuuden loukkaamisesta. Syyskuussa 2016 Conerly teki jatkosopimuksen Kobrien kanssa. Lapuan jälkeen Conerly pelasi puolikkaan kauden Turun Kristikassa. Hän pelaa edelleen Lappeenrannan NMKY:ssä sekä valmentaa Namika Lappeenrannan junioreita menestyksekkäästi.
Conerly asuu perheensä kanssa Suomessa, Lappeenrannassa. Hänet on rinnastettu ns. kotimaisiin pelaajiin kaudesta 2015–2016 lähtien kunnes sääntö kumottiin 2017 ja hänet laskettiin taas Amerikkalaiseksi pelaajaksi
Saksan Grand Prix 2005
Saksan Grand Prix 2005 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 24. heinäkuuta 2005 Hockenheimringilla Saksassa. Kilpailun voitti Renault'lla ajanut Fernando Alonso, jolle voitto oli kauden kuudes.
Sherri Shepherd
Sherri Evonne Shepherd (s. 22. huhtikuuta 1967, Chicago, Illinois Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten rooleistaan televisiosarjoissa Melkein täydellinen ja Kaikki rakastavat Raymondia sekä keskusteluohjelma The Viewin panelistina. Hän on myös näytellyt muutamissa elokuvissa, kuten Guess Who, Beauty Shop ja Cellular. Hänet on palkittu Daytime Emmy -palkinnolla.
Hän oli naimisissa koomikko Jeff Tarpleyn kanssa vuoteen 2010 saakka ja heillä on yksi poika. Avioeron jälkeen Shepherd tapaili tv-käsikirjoittaja Lamar Sallya, jonka kanssa meni naimisiin vuonna 2011 ja josta erosi vuonna 2014. Pariskunta oli hakenut sijaissynnyttäjää ennen eroa, mikä johti huoltajuuskiistaan ja ratkesi tuomioistuimen päätöksellä Sallyn yksinhuoltajuuteen ja asetti Shepherdin elatusmaksajan rooliin.
Shepherd on diabeetikko, minkä seurauksena hän nautti ennen suuria annoksia makeutusaineita, kunnes löysi vaihtoehtoisen ruokavalion.
Mary Hopkin
Hän nousi kuuluisuuteen 18-vuotiaana ensimmäisen singlensä, ”Those Were the Days” (1968), myötä. Laulusta tuli hitti muun muassa Isossa-Britanniassa ja Yhdysvalloissa. Hän levytti laulun myös saksaksi nimellä ”An jenem Tag”, mikä menestyi Saksan liittotasavallassa.
Hopkin valittiin sisäisesti edustamaan Isoa-Britanniaa Eurovision laulukilpailussa 1970. Hopkin esitti 7. maaliskuuta pidetyssä karsinnassa kuusi kappaletta, joista postikorttiäänestyksellä edustuskappaleeksi valittiin ”Knock Knock Who’s There”. Kansainvälisessä Eurovision laulukilpailussa Hopkin sijoittui toiseksi. Hän lopetti musiikin tekemisen vuonna 1971 mennessään naimisiin Tony Viscontin kanssa. He saivat kaksi lasta, Delaneyn joka syntyi 1972 (muutti myöhemmin nimensä Morganiksi) ja Jessican vuonna 1976. Liitto päättyi eroon vuonna 1981.
Hopkin on laulanut ja levyttänyt myöhemminkin, muun muassa joululauluja.
2010 Hopkinin tytär Jessica Lee Morgan julkaisi ensimmäisen CD:nsä nimeltään I Am Not, jolla myös Mary Hopkin oli joissakin kappaleissa mukana laulamassa.
Lokakuussa 2010 Hopkin julkaisi kokoelmalevyn You Look Familiar, joka sisälsi Hopkinin säveltämiä, sanoittamia ja esittämiä kappaleita hänen poikansa Morgan Viscontin uudelleen sovittamina versioina.
Nurmitatar
Nurmitatar (Bistorta vivipara) on niityillä kasvava matala valkokukkainen ruohokasvi.
Vadstenan kunta
Vadstenan kunta on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Vadstena.
Nurmitatar
Ulkonäkö ja koko
Nurmitatar kasvaa 10–30 senttimetriä korkeaksi. Sen kukat muodostavat valkoisen tähkän, jonka alaosassa on punertavia itusilmuja.
Uitgeest
Uitgeest on kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 22,31 km² (josta vettä 3,13 km²). Sen asukasluku oli syyskuun 2009 lopussa 12 621.
Vadstenan kunta
Kunnan maapinta-ala on 191,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 7 528 henkeä (31.12.2021).
Nurmitatar
Elinympäristö
Nurmitatar on tyypillinen perinnebiotooppien laji ja viihtyy mm. niityillä, hakamailla ja tienpientareilla. Pohjoisessa nurmitatarta on yleisesti myös tuntureilla.
Vadstenan kunta
Vätternin itärannalla sijaitsevan Vadstenan nähtävyyksiä ovat muun muassa Vadstenan linna, Vadstenan birgittalaisluostari, jonka abbedissa oli Pyhä Birgitta, sekä luostarikirkko, sairaala ja Mårten Skinnaren talo. Vadstenan ja eteläpuolisen naapurikunnan Ödeshögin rajalla on Omberg-niminen 264 metriä korkea horsti. Vadstenassa toimii yli 600 yritystä.
Nurmitatar
Käyttö
Nurmitattaren meheviä juuria, kukkia ja siemeniä on keitetty ravinnoksi.
Vadstenan kunta
Vadstenan ystävyyskaupunkeja ovat Suomessa Naantali, Tanskassa Bogense, Norjassa Svelvik ja Islannissa Patreksfjörður.
Nurmitatar
Levinneisyys
Suomessa, Ruotsissa, Norjassa ja Virossa sekä Venäjän Karjalassa. Muulla Euroopassa se on ylänköjen laji, jota kasvaa niin Skotlannin ylämailla kuin Alpeilla, Kaukasuksella ja Pyreneilläkin. Paikoittaisia löytöjä on myös Siperiassa ja Pohjois-Amerikassa.
Vadstenan kunta
Rautakautinen asutus
Vadstenan alueelta on tehty kansainvaellus- ja viikinkiaikaisia hopea- ja kultalöytöjä. Ympäristöstä löydetty riimukivi viittaa Vadstenan erikoisasemaan myöhäisrautakaudella. Motalalaisen Askan kylän ja vadstenalaisen Hagebyhögan kylän lähistöltä sijaitsevista haudoista on löydetty muun muassa aseita, hopeakoruja ja arabialaisia hopearahoja. Hopeakoruja käyttivät soturit ja viikinkiaikaiset naiset. Askassa sijaitsevat myös todennäköisesti myöhäisrautakaudelta peräisin olevat, Itä-Götanmaan suurimmat kumpuhaudat.
Uitgeest
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Uitgeestin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Vadstenan kunta
Vadstenan kaupungin historia
pienoiskuva|vasen|Vadstenan kaupunki vuosien 1690–1710 väliseltä ajalta peräisin olevassa kaiverruksessa. Kaiverrus on julkaistu [[Svecia Antiqua et Hodierna -teoksessa.]]
Vadstena (nykyinen Vadstenan taajaman alue) alkoi kehittyä 1200-luvulla rakennetun ja 1360-luvulla birgittalaisluostariksi muutetun luostarin ympäristöön. Kuningatar Margareeta I myönsi Vadstenalle kaupunkioikeudet 8. joulukuuta 1400, ja pian sen jälkeen kaupunkiin rakennettiin raatihuone. Vadstenasta muotoutui keskiajalla tärkeä uskonnon ja kulttuurin keskus. Siellä oli muun muassa aikansa Pohjoismaiden suurin kirjasto. Ennen uskonpuhdistusta luostarin merkitys oli vähentynyt, ja vuonna 1595 se suljettiin kokonaan. Kuningas Kustaa Vaasa rakennutti 1500-luvun puolivälissä linnan suojaamaan kaupunkia smoolantilaisten ja tanskalaisten hyökkäyksiltä. Myöhemmin linna kunnostettiin Kustaa Vaasan pojan, Itä-Götanmaan ja Dalslandin herttuan Magnus Vaasan asunnoksi. Vuonna 1568 kuninkaaksi nousseen Juhana III teettiin linnalle nykyisen renessanssityylisen asun. 1770-luvulla kaupungissa asui noin 1 400 asukasta, 1800-luvun jälkipuoliskolla yli 2 000 asukasta ja vuonna 2005 5 612.
Sana Vadstena tarkoittaa kivitaloa veden vierellä. Nimen arvellaan viittaavan Birger-jaarlin veljen Elavus Maununpojan omistamaan Vadstena-nimiseen tilaan. Vadstena eli Vastenis mainitaan Elavuksen kirjoittamassa latinankielisessä kirjeessä vuodelta 1268.
Vadstenassa vietettiin vuonna 2003 Pyhän Birgitan syntymän 700-vuotisjuhlavuotta.
pienoiskuva|Vadstenan kunnan alueella sijainneet pitäjät ja Vadstenan kaupunki. pienoiskuva|Vadstenan sijainti Itä-Götanmaan läänissä. pienoiskuva|Vadstenan kunnan kartta.
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kuntauudistuksessa Vadstenan kaupungista muodostettiin kaupunkikunta. Vuoden 1862 lopussa Vadstenassa oli 2 514 asukasta, joten se oli tuolloin Ruotsin 40. suurin kaupunki.
Nykyinen Vadstenan kunta koostuu Vadstenan kaupungista ja joukosta entisiä maalaiskuntia. Nämä maalaiskunnat olivat Hagebyhöga, Herrestad, Hov, Källstad, Nässja, Orlunda, Rogslösa, Sankt Per, Strå, Väversunda ja Örberga. Vuoden 1911 aluejaossa Hagebyhöga ja Orlunda kuuluivat Askan kihlakuntaan, Hov Göstringin kihlakuntaan ja loput kahdeksan kuntaa Dalin kihlakuntaan. Vadstenan kaupunki ei kuulunut mihinkään kihlakuntaan.
Östgöta-Dal liitettiin Vadstenan kaupunkiin jo vuonna 1967. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon ja muodostettiin Vadstenan kunta yhdistämällä Vadstenan kaupunki ja osa Folkungan kunnasta. Folkungasta liitettiin Vadstenaan vain Hovin seurakunta ja muut kunnan alueet liitettiin Boxholmin ja Mjölbyn kuntiin.
Vadstenan ja Askan kunnat liitettiin vuonna 1974 vielä Motalan kuntaan. Kuitenkin jo vuonna 1980 Vadstenan kunta muodostettiin uudelleen. Ennen Motalaan liittämistä Vadstenaan kuuluneiden alueiden lisäksi siihen liitettiin myös Hagebyhögan ja Orlundan seurakunnat.
Maantiede
Vadstenan kunta sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla. Vadstenan kokonaispinta-ala on 413,26 km², josta 191,60 km² on maata ja 221,66 km² vesialueita. Vesialueista 205,20 km² kuuluu Vätterniin ja 16,46 km² on muita vesialueita, joista merkittävin on Tåkern-järvi. Vuonna 2007 kunnassa oli 142,52 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 78,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Vadstenan naapurikunnat ovat pohjoisessa Motala, kaakossa Mjölby ja etelässä Ödeshög. Lisäksi kunnalla on järvirajaa Vätternin länsipuolella sijaitsevan Karlsborgin kanssa. Kuntaan kuuluvat taajamat Borghamn ja Vadstena sekä kylistä esimerkiksi Hagebyhöga, Herrestad, Hov, Källstad, Nässja, Orlunda, Rogslösa, Strå, Väversunda ja Örberga. Kunnan keskuspaikka on Vadstena, jossa muun muassa kunnantalo sijaitsee.
pienoiskuva|Vasemmalla Vättern, keskellä Tåkern-järvi, josta pohjoiseen virtaa Mjölnajoki. Järvien välissä sijaitsee Omberg-niminen horsti.
Vadstenan eteläosassa sijaitsee Tåkern-järvi. Osa järvestä kuuluu Ödeshögiin ja Mjölbyhyn. Tåkern on tunnettu erityisesti runsaasta linnustostaan. Osa järvellä tavatuista 270 lintulajista on yleisiä ympäri vuoden, kun taas osa on erittäin harvinaisia ja on tavattu ainoastaan kerran. Yleisiä lintuja ovat muun muassa keltavästäräkki, ruskosuohaukka, viiksitimali ja sääksi. Syksyisin etelään muuttavia lintuja pysähtyy Tåkern-järvelle suurin joukoin. Lisäksi järvellä on runsas ja ainutlaatuinen kasvisto. Järvestä Vätterniin, suunnilleen keskellä kuntaa, virtaa Mjölnajoki.
Kunnan alueella sijaitsee kaksi luonnonsuojelualuetta. Toinen on 23 hehtaarin kokoinen Ruotsin valtion omistama Ombergsliden. Alueen maaperä on kalkkipitoista mutta vähäravinteista. Ombergslidenillä elää muun muassa lukuisia perhoslajeja sekä kämmeköitä, kuten ainoastaan muutamilla paikoilla Ruotsissa elävä tuoksukirkiruoho (Gymnadenia odoratissima). Myös kimalaisorho, punakämmekkä ja punakko viihtyvät alueella. Punakko on jäänne ajalta, jolloin jääpeite perääntyi alueelta. Ombergslidenillä kasvaa myös yökönlehtiä. Omberg-nimisen horstin itäisellä rinteellä on monia pieniä soita. Kostean ja kalkkipitoisen ympäristön ansiosta luonnonsuojelualueella on myös useita harvinaisia nilviäislajeja. Ombergslidenin korkeimmilta kohdilta näkee Tåkern-järvelle.
Toinen luonnonsuojelualueista on valtion omistama Kastad kulle torräng, jonka laajuus on 3,5 hehtaaria. Kastad kulle torräng on kalkkipitoinen drumliini, jolla on epätavallista kasvistoa. Luonnonsuojelualueen eteläosassa esiintyy erittäin harvinaista Astragalus inflexus -kurjenhernelajia. Sitä kasvaa Manner-Ruotsissa ainoastaan viidessä paikassa läntisellä Itä-Göötanmaalla. Muita kasveja ovat muun muassa tupsulinnunruoho, ketotörmäkukka ja pikkuluppio. Linnuista alueella elävät muun muassa pikkulepinkäinen, pensaskerttu ja mustarastas. Lisäksi alueella tavataan metsäkauriita ja jäniksiä.
Kastad kulle torrängin lähistöllä on kolme pystyssä olevien kivien ryhmää. Kivet ovat ympyränmuotoisessa asetelmassa, ja ne ovat osa rautakautista hautausmaata. Kastad kullella on aikoinaan laidunnettu, ja siellä on ollut soranottopaikka.
Ilmasto
Vadstenassa on viileät ja pilviset talvet. Kesät ovat osittain pilvisiä.
Talous
Nykyisin Vadstenassa kunnassa toimii yli 600 yritystä. Kunnan suurimmat yritykset ovat Fredriksons Verkstads AB 225 työntekijällään ja ABS Pump AB yli sadalla työntekijällään.
Maaliskuussa 2007 Vadstenan asukkaista neljä prosenttia oli työttömiä. Itä-Götanmaan läänissä ja koko Ruotsissa työttömiä oli viisi prosenttia. Maaliskuussa 2008 Vadstenassa oli edelleen neljän prosentin työttömyys. Ainoastaan miespuolisten työttömien määrä oli vähentynyt 91:stä 70:een. Naispuolisia työttömiä maaliskuussa 2008 oli 78. Itä-Götanmaan läänissä työttömyys oli edelleen viisi ja koko Ruotsissa neljä prosenttia.
Vadstenan kahdeksan tavallisinta ammattia vuonna 2006 olivat terveydenhoitohenkilö, koneenkäyttäjä mineraalin ja metallin käsittelyssä, asentaja, tuote-esittelijä, peruskoulunopettaja, myyjä (sisäänostaja, meklari), rakennustyöläinen ja insinööri (teknikko).
Taulukko Vadstenan työpaikoista vuonna 2006 aloittain:
Elinkeinot vuonna 2010
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken Vadstenan kunnassa vuonna 2010. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Väestö
pienoiskuva|Näkymä Ombergiltä Vätternille.
Vadstenan asukasluku vuoden 2008 lopussa oli 7 475 asukasta, joista naisia oli 3 812 eli 51 % ja miehiä 3 663 eli 49 %. Asukkaista 0–6-vuotiaita on 444 eli 6 %, 7–17-vuotiaita 965 eli 12,9 %, 18–24-vuotiaita 537 eli 7,2 %, 25–44-vuotiaita 1 482 eli 19,8 %, 45–64-vuotiaita 2 177 eli 29,1 %, 65–79-vuotiaita 1 267 eli 16,9 % ja yli 80-vuotiaita 603 eli 8,1 %. Vuonna 2008 kuntaan syntyi elävänä 48 lasta. Samana vuonna kuoli 104 ihmistä. Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Kunnan keskustaajamassa Vadstenassa asui vuoden 2010 lopussa 5 613 asukasta, joka vastasi 75,9 prosenttia kunnan väestöstä. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 778 asukasta. Aikaisemmin taajamana ollutta Borghamnia ei enää vuonna 2010 luokiteltu taajamaksi pienentyneen väkiluvun vuoksi. Borghamnin lisäksi Skedet on laskettu taajamaksi vuoden 1960 tilastossa.
Taajamien ulkopuolinen väestö voidaan jakaa edelleen pientaajamissa sekä taajamien ja pientaajamien ulkopuolella asuviin. Vuoden 2010 perusteella Vadstenan kunnassa oli kolme pientaajamaa: Borghamn (149 asukasta), Rogslösa (90 asukasta) ja Skedet (92 asukasta). Yhteensä niissä asui 331 henkilöä eli 4,5 % kunnan asukkaista. Taajamien ja pientaajamien ulkopuolella oli 1 447 asukasta eli 19,6 % kunnan väestöstä.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 66 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 49 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Hallinto ja politiikka
Vuonna 2010 pidetyissä kunnallisvaaleissa Vadstenan kunnanvaltuustoon valittiin 35 edustajaa. Varalla on 22 edustajaa. Vuoden 2010 vaaleissa Maltillinen kokoomus (M) sai Vadstenan kunnanvaltuustoon yhdeksän edustajaa. Keskustapuolue (c), Kansanpuolue liberaalit (fp), Kristillisdemokraatit (kd) ja Ympäristöpuolue vihreät saivat kukin kolme edustajaa. Sosiaalidemokraattinen työväenpuolue (S) sai 12 edustajaa. Vasemmistopuolue (V) ja Ruotsidemokraatit (SD) saivat kumpikin yhden edustajan. Kunnanvaltuuston puheenjohtaja on Bo Johansson (C), varapuheenjohtaja Caroline Unéus (M) ja toinen varapuheenjohtaja Lars Gunnar Karlsson (S).
Vadstenan kunnanvaltuustossa oli vuonna 1919 alkaneesta kaudesta vuoteen 1949 saakka 21 paikkaa. Vuonna 1950 alkaneella kaudella valtuuston koko kasvoi 27 paikkaan. Nykyinen koko, 35 paikkaa, otettiin käyttöön vuonna 1966 alkaneesta kaudesta lähtien. Samana vuonna Vadstena ja Östgöta-Dal päättivät yhdistyä vuoden 1967 alusta lähtien. Vuonna 1938 alkaneesta valtuustokaudesta lähtien sosiaalidemokraattinen työväenpuolue on ollut Vadstenan suurin puolue. Maltillinen kokoomus oli ennen tätä suurin puolue. Maltillinen kokoomus ja keskustapuolue olivat 1970-luvulta 1990-luvun alkuun osuneilla valtuustokausilla lähes tasavahvoja. Nykyisin maltillinen kokoomus on jälleen toiseksi suurin.
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vadstenan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vuosina 1973–1976 luvut ovat nollia, koska tuolloin Vadstena oli vielä osa Motalan kuntaa.
Koulutus
Kunnassa on kolme kunnallista peruskoulua, jotka ovat Petrus Magni skola, Katarinaskolan ja Rogslösa- och S:t Persskolans rektorsområde, johon kuuluvat Rogslösa skola ja S:t Persskolan. Vadstenassa on kaksi lukiota, yksityinen Birgitta College ja kunnallinen Vadstenagymnasiet.
Aikuiskoulutus kunnassa perustuu muun muassa työmarkkinoiden tarpeeseen. Opiskelu tapahtuu esimerkiksi Birgitta Collegen, Vadstenagymnasietin ja Vadstena Folkhögskolan tiloissa sekä etäopiskeluna.
Terveydenhuolto
pienoiskuva|Mielisairaala Asylen Vadstenassa.
Nykyisin Vadstenan kunta vastaa terveydenhuollosta sekä vammaisten ja vanhusten hoidosta. Kunnassa toimivia vanhainkoteja ovat Wasagården, Hagagården ja Vätterngården.
Vapaa-aika ja urheilu
Vadstenassa sijaitsee monia uimapaikkoja, jotka kaikki sijaitsevat Vättern-järven rannalla. Rantoja ovat esimerkiksi Vätterviksbadet pohjoiseen Vadstenan taajamasta, Tycklingebadet Vadstenan taajaman läheisyydessä, Järnevid friluftsbad Örbergan ja Nässjan välillä, länteen Vadstenan taajamasta sekä Bårstad friluftsbad Borghamnista pohjoiseen. Ombergin alueella sijaitsee laskettelukeskus.
Kungsvalla idrottsplats -liikuntapaikalla sijaitsee jalkapallokenttiä sekä jäähalli, joka on HC Wetternin A-joukkueen ja nuorisojoukkueen kotiareena. HC Wettern on vuonna 1961 IK Wasa -nimellä perustettu jääkiekkoseura. Vuonna 1972 seuran nimeksi vaihdettiin Vadstena Sportklubb. Nykyiseen muotoon nimi muutettiin vuonna 1976. Seura on pelannut korkeimmillaan 2. divisioonassa, ja nykyisin se pelaa 3. divisioonassa. Seuran eri joukkueissa on pelaajia kauden aikana yli 250.
Kahden kilometrin päässä Vadstenan taajamasta sijaitsee golfkerho Vadstena Golfklubb. Kunnassa toimii vuonna 1905 perustettu Vadstena Gymnastik och Idrottsförening eli Vadstena GIF -urheiluseura. Seuralla on muun muassa jalkapallo-, yleisurheilu- ja uimajoukkueet.
Liikenne
pienoiskuva|Vadstenan rautatieasema. Vadstenan eteläpuolella Ödeshögissä ja Mjölbyssä kulkee Eurooppatie 4. Kuntaa halkoo Ödeshögistä Söderhamniin kulkeva riksväg 50. Mjölbyn Skänningestä tuleva länsväg 206 yhtyy riksväg 50 -tiehen Vadstenan keskustan lähistöllä.
Vadstenasta on Motalaan 16 kilometriä, Mjölbyhyn 26 km, Linköpingiin 51 km, Jönköpingiin 100 km, Örebrohon 110 km, Göteborgiin 240 km ja pääkaupunkiin Tukholmaan 245 km.
Itä-Götanmaalla on ollut aikoinaan laaja kapearaiteisten rautateiden verkosto. Rautateiden raideleveys oli 891 millimetriä. Rautatiet kulkivat Ödeshögistä Vadstenan ja Linköpingin kautta Norrköpingiin. Yksi rata, jolla liikenne alkoi vuonna 1874, yhdisti Vadstenan kaupungin normaaliraiteiseen Mjölby–Hallsberg-rautatiehen. Matkustajaliikenne radalla päättyi 1963. Kun suurin osa kapearaidejunista oli lopettanut liikennöinnin, säästettiin Vadstenan ja motalalaisen Fågelstan taajaman välinen osuus tavaraliikenteelle, joka päättyi vuonna 1978. Nykyisin rautateistä on jäljellä enää yksi 9,6 kilometriä pitkä osa, jonka omistaa Vadstenan kunta ja sitä vuokraa Museiföreningen Wadstena-Fogelsta Järnväg. Rata kulkee Vadstenan taajamasta Fågelstaan.
Media
Vadstenan sekä naapurikunta Motalan alueiden uutisia käsittelee motalalainen kuudesti viikossa ilmestyvä Motala & Vadstena Tidning -lehti. Vadstenan Orlundassa sijaitsi vuonna 1961 rakennettu kuuden pitkäaaltolähetinmaston ryhmä. Nykyisin mastoja ei enää ole. Sen sijaan Orlundassa sijaitsee matkapuhelinliikennettä palveleva masto.
Vaakuna
Vadstenan vaakuna pohjautuu vuodelta 1417 peräisin olevaan sinettiin, jossa on kuvattuna Pyhä Birgitta. Se on sikäli harvinainen, että vaakunoissa esiintyy harvoin naishahmoja. Vaakuna määriteltiin ensimmäisen kerran 21. tammikuuta 1938, vaikkakin sitä oli käytetty jo aikaisemmin. Vaakuna rekisteröitiin uudelleen vuonna 1983, ja vaakunaselitys on seuraavanlainen:
Kultaisessa kentässä Pyhän Birgitan hahmo, jolla sädekehä, huntu, vaatetus ja kengät hopeaa, istuu punaisella tuolissa kirjoittamassa hanhensulalla kirjaan, molemmat hopeaa; kasvot ja kädet kultaa.
Vadstenan kuntaan kokonaan kuuluvalla Östgöta-Dalilla ja pieniltä osin siihen kuuluvalla Folkungalla oli myös omat vaakunat.
Kulttuuri
pienoiskuva|Mårten Skinnaren talo.
Vadstenassa sijaitsee muutamia taidegallerioita ja ateljeita. Museiföreningen Wadstena-Fogelsta Järnväg järjestää kesäisin Vadstenan taajaman ja Katarinaskolan-koulun välillä lyhyitä matkoja vanhoilla höyryvetureilla. Vadstenan vanhassa osuusmeijerissä toimii Teater Mitt i Maten -teatteri.
Vadstenassa toimii kaksi kotiseutuyhdistystä: Östgöta-Dals hembygdsförening sekä vuonna 1980 perustettu Hovs hembygdsförening.
Vadstenanpitsi
Vadstenasta on peräisin maailmallakin tunnettu pitsimalli Vadstenanpitsi. Vadstenanpitsiä oli ensimmäisen kerran esillä Pariisin maailmannäyttelyssä 1855 ja Tukholmassa 1866. Vuoden 1900 maailmannäyttelyssä Pariisissa Ruotsin paviljongissa oli mukana pitsinnyplääjä, joka nypläsi Vadstenanpitsiä. Käsityönä nyplätty pitsi menetti suosiotaan 1800-luvulla teollistumisen myötä, kun pitsiä alettiin tehdä koneellisesti, jolloin se oli myös halvempaa.
Raatihuoneentorin vieressä sijaitsee nypläysmuseo, joka avattiin 2005.
Nähtävyydet
Vadstenassa käy vuosittain arviolta yli kolmesataatuhatta matkailijaa.
Vadstenan linna
pienoiskuva|Vadstenan linna
Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa rakennutti vuonna 1545 Vadstenan linnan tanskalaisten hyökkäyksen varalta. Linna muutettiin vuonna 1555 asuinpalatsiksi Kustaa Vaasan pojalle, Itä-Götanmaan herttua Magnus Vaasalle. Kustaa Vaasan toiseksi vanhin poika Juhana III antoi luvan muuttaa puolustuslinnan renessanssilinnaksi. Kuninkaalliset asuttivat linnaa aina vuoteen 1716. Viimeinen linnassa asunut kuninkaallinen oli kuningatar Ulriika Eleonoora. Kuninkaallisten lähdön jälkeen linnaa on käytetty muun muassa viljamakasiinina ja kamarivuodevaatteiden kutomona. Nykyisin se toimii museona.
Luostarialue
Vadstenan luostarialueella on 1200-luvulla rakennettu nunnaluostari, joka muutettiin 1360-luvun lopulla Birgitta Birgerintyttären mukaan birgittalaisluostariksi. Luostarialueelle rakennettiin myös munkkiluostari, koska naiset eivät saaneet toimia pappeina. Birgittalaisluostari vihittiin käyttöön 1384. Luostari suljettiin 1500-luvun lopulla uskonpuhdistuksen myötä. Luostari on sen jälkeen toiminut sotilassairaalana ja mielisairaalana. Nykyisin siinä on museo.
Luostarialueella sijaitseva kirkko rakennettiin 1430 Birgitta Birgenintyttären antamien piirustusten ja ohjeiden mukaan. Kirkko toimii edelleen seurakunnan kirkkona.
Raatihuone
Vadstenan raatihuone on rakennettu 1400-luvulla, ja se on Ruotsin vanhin raatihuone. Varhaisimmat maininnat siitä ovat vuodelta 1417. Raatihuoneeseen rakennettiin 1500-luvulla torni. Tornilyhdyn lahjoitti kuningatar Hedvig Eleonoora vuonna 1691. Nykyisin raatihuone toimii kunnanvaltuuston kokoussalina ja tuomioistuimen neuvotteluhuoneena. Raatihuoneessa sijaitsee myös ravintola Rådhuskällaren.
Seurakunnat ja kirkot
Vadstenan kunnan alueella oli pitkään yksitoista seurakuntaa, mutta vuoden 2006 alussa seurakuntia yhdistettiin, jolloin kunnan alueelle jäi kokonaan kaksi seurakuntaa ja osittain yksi seurakunta.
Alueella on toteutettu seurakuntaliitoksia jo paljon aikaisemminkin. Klåstadin seurakunta liitettiin Sankt Perin seurakuntaan vuoden 1550 tienoilla. Brobyn seurakunta puolestaan liitettiin Strån seurakuntaan noin vuonna 1700. Sankt Periä sanottiin keskiajalla Vadstenan maaseurakunnaksi, ja siitä Vadstena olikin erotettu suunnilleen vuonna 1390. Vuoden 1967 alussa Sankt Per liitettiin osaksi Vadstenan seurakuntaa. Lisäksi aiempina vuosisatoina on ollut olemassa kolme muutakin seurakuntaa, jotka on sittemmin lakkautettu. Ne ovat:
Vuoden 2006 liitoksissa uuden Vadstenan seurakunnan muodostivat entiset Vadstenan, Strån ja Hovin seurakunnat. Dalin seurakunta muodostettiin Nässjan, Örbergan, Herrestadin, Källstadin, Rogslösan ja Väversundan seurakunnista. Askan seurakunta puolestaan muodostettiin Vadstenan kuntaan kuuluneista Hagebyhögan ja Orlundan seurakunnista sekä Motalan kuntaan kuuluneista Varv och Styran, Västra Stenbyn ja Fivelstadin seurakunnista.
Vadstenan seurakuntaan kuuluu kolme kirkkoa hautausmaineen. Kirkot ovat luostarikirkko, Hov ja Strå. Hovin kirkon vanhimmat osat ovat 1200-luvun alusta peräisin ja torni 1400-luvun lopulta. Kirkossa on useita hautapaasia, joissa on riimukirjoitusta. Paadet ovat peräisin 1000-luvulta. Strån kirkko on keskiajalla rakennettu. Siellä on alttarirakennelma, joka on tehty 1700-luvulla peruskorjauksessa.
Askan seurakunnan Vadstenan kuntaan kuuluvassa osassa sijaitsevat Hagebyhögan ja Orlundan kirkot. Hagebyhögan keskiajalla rakennettu kirkko on yksi varhaisimmista romaaniseen tyyliin rakennetuista kirkoista Itä-Götanmaalla. Orlundan kirkko puolestaan on valmistunut vasta vuonna 1890.
Vadstena kuuluu Linköpingin Pyhän Nikolauksen katolilaiseen seurakuntaan. Seurakuntaan kuuluvat Vadstenan lisäksi Linköpingin, Motalan ja Västervikin alueet.
Piirit
pienoiskuva|Kartta Vadstenan kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Sulokaposiipi
pienoiskuva|Heliconius erato petiveranus Sulokaposiipi (Heliconius erato) on Keski- ja Etelä-Amerikassa tavattava täpläperhosten (Nymphalidae) heimoon kuuluva päiväperhonen. Lajin siipien kärkiväli on noin 5,5–8,2 cm. Väriltään se on punamusta.
Urpolan koulu
Urpolan koulu on Mikkelissä toimiva suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulu sijaitsi alkujaan Urpolan kaupunginosassa Urpolanlammen pohjoispuolella ja valtatien 5 eteläpuolella. Koulun toiminnat siirrettiin väliaikaisesti Mikkelin ammattikorkeakoulun kampusalueen N-rakennukseen ja pihapiiriin sijoittuviin konttiluokiin vuonna 2020.
Koulua käy noin 238 oppilasta, joista 228 oli varsinaisen alakoulun ja 10 valmistavan opetuksen oppilasta. Hallinnollisesti myös Moision sairaalan alueella toimivan sairaalakoulun alakouluikäisten opetus kuuluu Urpolan kouluun.
Kesällä 2019 kaupunki päätti purkaa koulun sisäilmaongelmien vuoksi. Purku alkoi vuoden 2020 lopulla. Korvaava uudisrakennus on Saimaanportin yhtenäiskoulu, josta on suunniteltu 850 oppilaan yhtenäiskoulua (luokka-asteet 1-9) ja joka valmistuu Urpolan koulun tontille lukuvuonna 2023-2024.
Ristiinan yhtenäiskoulu
Ristiinan yhtenäiskoulu on Mikkelin Ristiinassa toimiva suomenkielinen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 1–9). Koulua käy noin 417 oppilasta.
Yhtenäiskoulu on osa syksyllä 2012 Mikkelin sivistyslautakunnan koulujen (esikoulu, Kirkonkylän koulu, Yöveden koulu ja Ristiinan lukio) yhdistämisellä luotua Ristiinan yhtenäiskoulua ja lukiota.
GP2-kausi 2016
GP2-kausi 2016 oli GP2-sarjan kahdestoista kausi. Kausi oli toiseksi viimeinen GP2/11-auton rungoilla ajettava, sekä Mecachromen vapaasti hengittävillä V8-moottoreilla. Kaudella 2017 GP2:sten korvasi FIA Formula 2 Championship -sarja.