cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Krooninen väsymysoireyhtymä
Iso-Britannia
Britannian hoitosuosituksessa kehotetaan terveys- ja sosiaalialan ammattilaisia huomioimaan myös se, että osa ME-potilaista on menettänyt uskonsa muihin ihmisiin tai esimerkiksi terveys- ja sosiaalijärjestelmän edustajiin, koska he ovat saaneet osakseen ennakkoluuloista kohtelua. Tämä saattaa johtaa esimerkiksi siihen, että he ovat lakanneet hakemasta apua, ja uuden luottamuksen jälleenrakentaminen saattaa vaatia tavallista runsaampaa ajakäyttöä. Hoitosuositukseen on myös kirjattu se huomio, että on hyvin epätodennäköistä, että ammattilainen tapaisi potilaan silloin, kun hänen oireensa ovat pahimmillaan, esim. koska hän ei kykene saapumaan paikalle.
PEM-oireen ennaltaehkäisemisessä voidaan hyödyntää sykevälivaihtelun omatoimimittauksia. Niiden avulla määritetään kunkin potilaan anaerobinen kynnys, jonka alapuolella pitäisi koettaa pysytellä relapsien välttämiseksi ja ennusteen parantamiseksi.
Yhdysvallat
Yhdysvaltain lääketieteellisen akatemian laatimat hoitosuositukset muistuttavat Iso-Britannian vastaavia. Liikunnasta todetaan, ettei se paranna ME:tä ja että tavanomaiset liikuntasuositukset saattavat vahingoittaa ME-potilaiden terveyttä. Lisäksi varoitetaan erikseen, ettei reipas aerobinen liikunta sovi ME-potilaille.
Eurooppalainen konsensussuositus
Euroopan ME-verkosto EUROMENE julkaisi vuonna 2020 kansainvälisen asiantuntijapaneelin laatimat konsensussuositukset. Niiden mukaan ME-potilaita on ohjeistettava välttämään itsensä liiallista rasittamista ja henkistä stressiä. Potilasta pitää lisäksi opastaa aktiivisuuden rytmittämisessä (engl. pacing), jossa potilas lepää jo ennen kuin väsyy liiaksi. Rytmittämisen tarkoitus on vähentää relapseja eli sairauden pahenemisvaiheita. Nyrkkisääntönä on toimia korkeintaan 2/3-osalla omasta maksimiaktiivisuuden tasosta, joka perustuu sairaudesta saatuun omakohtaiseen kokemukseen sekä mahdollisesti myös sykemittariin ja oireseurantapäiväkirjaan.
Vasta-aine- eli plasmahoito
Immunoglobuliini G on tärkein sekundaarisen immuunivasteen vasta-aine, joka muodostaa 70–80 prosenttia immunoglobuliinien kokonaismäärästä. Kyseessä on immuunijärjestelmän B-lymfosyyttien erittämä ihmisen yleisin vasta-ainetyyppi. Se tehostaa makrofagien- ja neutrofiilisten granulosyyttien suorittamaa virusten, bakteerien, haitallisten vierasaineiden ja elimistön tuottamien kuona-aineiden hajotusta sitomalla veri- ja imusuonistoon päätyneitä haitallisia hiukkasia. Immunoglobuliinia annostellaan kolmen viikon välein joko suonensisäisesti sairaalassa (engl. intravenous immunoglobulin, IVIg) tai siten, että potilas annostelee sen itse kotona (subkutaani eli ihonalainen annostelu, SCIg).
Immunoglobuliini G:n tehosta ME-tautiin on tehty vain kaksi kaksoissokkotutkimusta. Niissä testattiin annosta 2 grammaa/painokilo, mutta interventioryhmän koko oli vain 23 potilasta. Hoito käsitti kolme kuukauden välein toteutettua suonensisäistä lääkeinfuusiota, ja tuloksia tarkasteltiin kolmen kuukauden kuluttua kuurin loppumisesta. Ensimmäinen tutkimus julkaistiin vuonna 1990. Oireet vähenivät merkittävästi 43 prosentilla immunoglobuliini G:tä saaneista mutta vain 12 prosentilla lumehoitoa saaneista. Etenkin alhaisen CD4-positiivisten lymfosyyttien määrän omaavien havaittiin hyötyvän hoidosta. Lymfosyytteihin kuuluvien CD4-positiivisten T-solujen erilaistuminen Th1-, Th2- tai Th17-efektori- tai säätelijä-T-soluiksi ohjaa keskeisellä tavalla koko immuunijärjestelmän toimintaa.
Operaatio Sandstone
Ydinkoetta edelsi Operaatio Crossroads, ja lineaarisella aikajanalla sitä seurasi Neuvostoliiton tekemä Joe-1 vuonna 1949. Kokeiden nimet olivat: X-ray, Yoke sekä Zebra. Niiden tehot olivat 37, 49 ja 18 kilotonnia. Ydinkokeiden laukaisusarja liittyi läheisesti Mark 4 -ydinpommin kehittelyyn. Yoke-ydinkoe oli maailman voimakkain vuoteen 1951 saakka.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Vasta-aine- eli plasmahoito
Vuonna 1997 toteutettiin uusi tutkimus, jossa ei havaittu kuitenkaan mitään hoitovaikutusta kolmen kuukauden kuluttua infuusiosta, vaikka hypogammaglobulinemiasta kärsivien osanottajan IgG1-pitoisuudet olivat palanneet viitearvojen sisään. Erot tuloksissa saattoivat johtua tutkimusotosten pienen koon aiheuttamasta satunnaisvaihtelusta.
Operaatio Sandstone
Kaikki räjäytykset toteutettiin kokeisiin valmistelluista laukaisutorneista. Operaation komentoalus eli lippulaiva oli USS Mount McKinley. Operaatioon osallistui 10 200 henkilöä, suurin osa heistä sotilaita. Vuodesta 1948 vuoteen 1949, kasvoi USA:n ydinasearsenaali 56 ydinräjähteeseen. thumb|right|Kuva Operaatio Sandstonen X-ray -ydinkokeesta.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Itsesuggestio (tietoisuustaito- eli mindfullnessharjoitteet)
Englantilainen Ashok Gupta on markkinoinut CFS-potilaille aivojen "uudelleenkoulutukseen" perustuvaa hoito-ohjelmaa vuodesta 2001. Uudelleenkoulutuksessa on kyse aivokudoksen tulehduksen parantamisesta itsesuggestion avulla. Yksi Guptametodin tekniikoista on tiedostamattomien ajatusten aiheuttamien kielteisten tunteiden peittäminen positiivisilla tunteilla. Guptan mukaan oireet lievittyvät vuoden kestävän hoitojakson aikana 80-100 prosenttisesti 66 prosentilla ME-potilaita. Guptan mukaan hänen ohjelmansa tehokkuus olisi todistettu satunnaissokkoutetulla tieteellisellä kokeella. Brittiläinen markkinointialan säätelyelin ASA totesi kuitenkin vuonna 2018, ettei ole olemassa tieteellistä näyttöä, jonka perusteella Guptan markkinoima hoito lievittäisi CFS/ME-taudin tai fibromyalgian oireita. ASA totesi Guptan yrityksen syyllistyneen siten harhaanjohtavaan markkinointiin.
Myös kanadalainen ydinuskomuskonsultti ja hypnoterapeutti Annie Hopper markkinoi vuonna 2008 kehittämäänsä DNRS itsesuggestiohoitoa (Dynamic Neural Retraining System) kroonisen väsymysoireyhtymän hoitoon. Senkin tavoitteena on saattaa elimistö pois kroonisesta stressitilasta. NDRS:n hoitovaikutus perustuu Hopperin mukaan aivojen neuroplastisuuteen eli muovautumiskykyyn. Tämä tarkoittaa sitä, että hoitona käytettävä uusien ajatusmallien ja asenteiden opettelu perustuu aivojen hermoyhteyksien muuttumiseen samalla tavalla kuin kaikki muukin oppiminen.
DNRS-menetelmästä laadittiin yksi seurantatutkimus vuonna 2016, mutta tieteelliset julkaisusarjat eivät hyväksyneet sitä julkaistavaksi. Tutkimuksen tuloksia on pidetty epäluotettavina muun muassa sen vuoksi, että lähes kolmannes DNRS-kurssille osallistuneista kieltäytyi osallistumasta tutkimukseen. Lisäksi yli kolmannes jätti vastaamatta vuoden kuluttua toteutettuun seurantakyselyyn. Jos keskeyttäneiden joukko oli huonokuntoisempi kuin tutkimusta jatkaneiden joukko, tutkimuksessa saatu positiivinen tulos saattoi selittyä poikkeuksellisen suurella vastauskadolla.
Muu hoito
Pieniannoksista naltreksonia (LDN) käytetään oireiden lievittämiseen. Lääke auttaa noin 74 prosenttia potilaista. Yli puolet saa LDN:stä apua alhaiseen vireystasoon, neljännes fyysisen suorituskyvyn ongelmiin ja viidennes kognitiivisiin vaikeuksiin.
Osa ME-potilaista hyötyy myös väsymystä vähentävästä ja keskittymiskykyä parantavasta armodafiniilista, jota myydään esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Isossa Britanniassa nimellä Nuvigil.
Vuonna 2021 julkaistun retrospektiivisen tutkimuksen mukaan pieniannoksinen (0,2 - 2 mg/vrk) aripipratsoli (Abilify) auttaa osaa ME-potilaista. Kyseinen lääke vähentää tavanomaisilla annoksilla aivojen dopamiinipitoisuutta, mutta ME:n hoitoon käytettävät pienet annokset päin vastoin lisäävät dopamiinin määrää aivoissa.
Kognitiivisia häiriöitä vähentämään käytetään mitokrondrioiden toimintaa, solujen ATP-tuotantoa ja aivoverenkiertoa parantavaa pirasetaamia pieniannoksisena eli 800–4 800 mg:n vuorokausiannoksella, mikä saattaa lievittää myös uupumusta. Myös kalsiumestäjä nimodipiini tehoaa osalla potilaita kognitiivisten vaikeuksien lievittämisessä. Nimodipiini tehostaa veren virtausta ja vähentää kudosten hapenpuutetta etenkin aivoissa estämällä verisuonten supistumista. Myös useissa maissa käytetyt B12-vitamiinipistokset voivat hälventää aivosumua eli muisti- ja keskittymishäiriöitä sekä muita kognitiivisia ongelmia.
Vuonna 2017 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan lidokaiinipistokset lievittävät ME-potilaiden uupumusta, ja korealainen tutkimusryhmä havaitsi edellisenä vuonna, että kolme kertaa viikossa annettavalla Istukkauutepistoksella on samanlainen vaikutus
Vuonna 2011 julkaistun norjalaistutkimuksen mukaan kaksi kolmesta potilaasta koki merkittävää hyötyä syöpälääke rituksimabista ja kaksi viidestätoista kykeni palaamaan työelämään. Tähän asti laadukkain kaksoissokkotutkimus rituksimabin tehosta tuotti kuitenkin negatiivisen tuloksen.
Myös viruslääkkeet auttavat monia. AIDSin hoitoon kehitetty viruslääke rintatolimodi (kauppanimi Ampligen) on auttanut osaa potilaista. Rintatolimodi on kuitenkin erittäin kallis, eikä se siksi ole päätynyt yleiseen käyttöön. Lääke ei sovellu myöskään kroonisista kivuista kärsiville, koska se saattaa pahentaa kipuja pysyvästi.
Kofeiini ja muut piristeet eivät yleensä ole avuksi, mutta narkolepsialääkkeenäkin käytetty piriste modafiniili saattaa helpottaa uupumuksen tunnetta. Oireenmukaiseen hoitoon käytetään esimerkiksi särkylääkkeitä, unilääkkeitä ja masennuslääkkeitä. Kortikosteroideja on kokeiltu vaihtelevin tuloksin. Koska ortostaattinen hypotensio saattaa itsessäänkin aiheuttaa väsymystä, saattaa ortostaattisen hypotension hoitaminen etilefriinillä helpottaa myös potilaan yleistilaa.
Tiettyjen ruoka-aineiden välttäminen voi olla eduksi, etenkin, kun sairauteen liittyy usein allergioita ja yliherkkyyksiä. Väsymysoireyhtymää sairastavat sietävät yleensä hyvin huonosti alkoholia. Jotkut potilaat kokevat saavansa apua vitamiineista ja hivenaineista, etenkin magnesiumista. Niiden tehosta kuitenkaan ei ole kuitenkaan saatu näyttöä kontrolloiduissa tutkimuksissa.
Väärät väitteet liikunnan hoitovaikutuksesta
CFS:n hoitoon on suositeltu joidenkin tutkimusten perusteella liikuntaa ja kognitiivista käyttäytymisterapiaa. Kyseiset tutkimukset on tehty kuitenkin kroonista uupumusta eikä kroonista väsymysoireyhtymää sairastavilla.
ME-potilaita hoidetaan esimerkiksi Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin toiminnallisen häiriöiden klinikalla tieteellisestä näytöstä huolimatta kehotuksella lisätä liikuntaa. Britannian virallisessa hoitosuosituksessa taas korostetaan, ettei ME-potilasta tule ohjeistaa harrastamaan mitään liikuntaa, joka ei ole sairauden hoitoon perehtyneen asiantuntijatiimin kyseiselle potilaalle erikseen hyväksymää. ME-potilaita ei saisi esimerkiksi harrastamaan enemmän liikuntaa tai kehottaa käymään kuntosalilla. Liikuntaa suunnittelevalle ME-potilaalle on lisäksi kerrottava, ettei hän voi parantua sairaudestaan liikunnan avulla, ja häntä on tiedotettava tasapuolisesti liikuntaan liittyvistä riskeistä ja hyödyistä. Hoidon alussa liikunnan määrä on oltava reilusti alle sen tason, joka lisää oireita ja pysyteltävä jatkossakin koko ajan oirekynnyksen alapuolella.
Kun tutkijoiden aineistoa ruvettiin tarkastelemaan lähemmin, osoittautui, että väitetyissä paranemistapauksissa ei ollut kyse toipumisesta sairastumista edeltävään kuntoon eikä edes työkyvyn palaamisesta vaan siitä, että osa liikuntaa lisänneistä potilaista koki kokonaisterveytensä verrokkeja paremmaksi. Vuonna 2015 julkaistussa seurantatutkimuksessa näillä potilailla ei kuitenkaan raportoitu enää olevan kokemusta paremmasta kokonaisterveydestä. Liikuntaa harjoittaneiden toimintakykyindeksin raportoitiin kasvaneen kahden ja puolen vuoden aikana enemmän kuin muihin ryhmiin kuuluneilla osanottajilla, mutta se ylsi silti keskimäärin vain yli 75-vuotiaiden vanhusten tasolle, vaikka potilaiden keski-ikä oli 40 vuotta. Tulos ei ollut myöskään tilastollisesti merkitsevä, eli ryhmien välinen ero saattoi johtua sattumasta.
Vuonna 2015 kävi ilmi, että tutkijat olivat julkaisseet PACE-tutkimuksen tuloksia valikoivasti siten, että potilaiden fyysisen kunnon muutoksia kuvaavien kuntotestien tulokset oli jätetty kokonaan pois vuosina 2010–2014 julkaistuista tutkimusraporteista. Kuntotestien tuloksista kävi ilmi, että niiden potilaiden fyysinen kunto, joita oli neuvottu sopeuttamaan oman aktiivisuuden määrä mahdollisimman tarkkaan sairauden aiheuttamaan toimintakyvyn alenemiseen, oli kasvanut seurannan lopussa neljä kertaa enemmän kuin niiden potilaiden kunto, joita oli neuvottu harjoittamaan säännöllisesti varovaista ja asteittain lisättyä liikuntaa. Liikuntaa harrastaneiden kunto kasvoi kahden ensimmäisen kuukauden aikana mutta kääntyi myöhemmin selvään laskuun, kun taas sopeuttajien kunto oli alun lievän notkahduksen jälkeen tasaisella kasvu-uralla. . Aiemmissakaan kokeellisissa tutkimuksissa ei ole kyetty saavuttamaan objektiivisilla mittareilla havaittavia tuloksia liikunnan tai liikunnan lisäämiseen tähtäävän psykoterapian avulla.
Lukuisat tutkijat sekä potilasjärjestöjen edustajat ovat syyttäneet PACE-tutkimuksen tekijöitä tutkimustulosten manipuloinnista. Esimerkiksi määritellessään, ketkä olivat parantuneet kliinisesti, tutkijat muuttivat omavaltaisesti diagnostisia kriteereitä siten, että jos yksikin diagnoosiin vaadittava oire oli ollut poissa mittausta edeltäneen viikon aikana, potilaan katsottiin parantuneen, vaikka virallisten diagnoosikriteereiden tarkastelujaksona käytetään kuutta kuukautta. Diagnostisia kriteereitä tulkittiin lisäksi siten, että keski-ikäisen potilaan katsottiin parantuneen, jos hänen toimintakykynsä ylsi keskimääräisen 74-vuotiaan vanhuksen tasolle.
Tutkimusasetelmasta löytyi muitakin tuloksia vääristäviä menetelmäongelmia. Esimerkiksi potilaiden kokonaisterveyttä mittaavassa kyselylomakkeessa ei ollut yhtään kysymystä, joka olisi mitannut sitä, oliko huonokuntoisimpien potilaiden vointi heikentynyt hoidon aikana. Lisäksi ne koehenkilöt, joiden kunto heikkeni hoidon aikana niin paljon, että he joutuivat keskeyttämään tutkimuksen, jätettiin kokonaan pois tulosten analyysistä.
Tutkimusaineisto oli myös sillä tavoin valikoitunut, ettei tutkimus ole yleistettävissä CFS-potilaisiin eikä varsinkaan CFS-potilaiden enemmistöön. Tutkimukseen rekrytoitiin osanottajia vuodelta 1991 peräisin olevien, psykiatriseen käyttöön kehitettyjen äärimmäisen väljien Oxfordin diagnoosikriteereiden pohjalta, jotka eivät kyenneet erottelemaan CFS-potilaita kroonista väsymystä tai masennusta sairastavista ja jotka rajasivat osan CFS-potilaista kokonaan tutkimuksen ulkopuolelle. Lähes kolmanneksella tutkimuksen osanottajista täyttyivät esimerkiksi kliinisen masennuksen diagnostiset kriteerit. Lisäksi tutkimuksen osanottajien sairastumisesta oli kulunut keskimäärin vain 2,5 vuotta, mikä oli ongelmallinen rajaus, koska CFS-diagnoosin saaminen kestää keskimäärin seitsemän vuotta.
Yli sata lääkäriä, tutkijaa ja potilasjärjestöä luovutti maaliskuussa 2017 PACE-tutkimuksen julkaisseelle Psychological Medicine -lehdelle vetoomuksen, jossa vaadittiin tutkimusraportin poistoa potilasturvallisuuden nimissä. Vertaisarvioitu tiedelehti Journal of Health Psychology omisti vuoden 2017 koko elokuun numeron PACE:lle, jota pidettiin malliesimerkkinä huonosti tehdystä tutkimuksesta. Tässä yhteydessä paljastui myös, että PACE-tutkimuksen tekijät ovat työskennelleet eläkevakuutusyhtiöissä ja Ison-Britannian hallituksen eläkepoliittisina neuvonantajina.
Oikeusturvaongelmat ja toimeentulo
ME-potilaiden oikeusturvaa edistävät järjestöt viettävät vuosittaista maailman ME-tietoisuuden päivää aina toukokuun 12. päivänä.
Diagnoosin ja hoidon saatavuus
CFS:ää sairastavia ei diagnosoida Suomessa säännönmukaisesti, minkä vuoksi potilaiden määrää ei voida myöskään tilastoida. Julkisessa terveydenhuollossa ei tarjota CFS-potilaille Suomen CFS-yhdistyksen mukaan asiaan kuuluvaa hoitoa, vaikka lainsäädäntö velvoittaisi siihen. Koska ME/CFS ja POTS määritellään Suomessa toiminnallisiksi häiriöksi eikä neurologisiksi sairauksiksi, potilaat jäävät Suomen lääketieteellisen ME/CFS-yhdistyksen edustajan mukaan vaille oikeanlaista hoitoa. Kuntien sosiaalitoimi saattaa lisäksi erottaa CFS:ää sairastavia lapsia perheistään pakkosijoittamalla heitä lastenkotiin, jossa heille annetaan toiminnallisen häiriön diagnoosi, heidän oireita lievittävä hoitonsa keskeytetään ja heidän oikeutta tavata läheisiään rajoitetaan.
Norjan terveydenhuollosta vastaava viranomainen on pyytänyt CFS-potilailta julkisesti anteeksi, ettei heille tarjottu aiemmin asiaankuuluvaa hoitoa.
Sosiaaliturvan saatavuus
Suomalaisilta CFS-potilailta puuttuu perustuslain takaama oikeus sairausperustaiseen sosiaaliturvaan, koska suomalaiset vakuutusyhtiöt eivät myönnä sairauslomaa tai työkyvyttömyyseläkettä kroonisen väsymysoireyhtymän perusteella ja koska Suomen vakuutusoikeus hyväksyy pääsääntöisesti vakuutusyhtiöiden kielteiset päätökset. ME on kansainvälisen ICD-tautiluokituksen määrittelemä sairaus. Vakuutusyhtiö Varman ylilääkäri Jan Schugkin mukaan suomalaiset vakuutusyhtiöt ovat kuitenkin päättäneet, ettei kyseessä olisikaan sairaus vaan "toiminnallinen häiriö". Schugkin mukaan edes niillä ME-potilailla, joiden työkyky on hyvin voimakkaasti alentunut, ei olisi juridista oikeutta sairauspäivärahaan tai työkyvyttömyyseläkkeeseen, koska heidän työkyvyttömyytensä johtuu toiminnallisesta häiriöstä eikä "sairaudesta, viasta tai vammasta". Yksityiset vakuutusyhtiöt saattavat myös katkaista esimerkiksi koronaa ammattitautina sairastavien korvaukset, vaikka heidän työkykynsä ei olisi palautunut. Tapaturma-asioiden korvauslautakunnan lääkärijäsenten puheenjohtajan mukaan pitkäaikaista koronaa sairastaville voidaan maksaa ammattitautikorvauksia vain jos, olisi olemassa menetelmiä, joilla pystyttäisiin todentamaan pitkittyneiden oireiden työkyvyttömyyden johtuvan koronasta. . Vakuutus- ja vahingonkorvausoikeuden professori Olli Norroksen mukaan ei ole kuitenkaan olemassa juridista estettä sille, että vakuutusyhtiöt katsoisivat vähäisemmätkin todisteet riittäviksi todisteeksi sairauden olemassaolosta tilanteessa, jossa pitkittyneiden oireiden taustatekijöitä ei tunneta kunnolla. Suomalaisen lääkäriseura Duodecimin vuonna 2021 julkaisemassa hoitosuosituksessa todetaan lisäksi, ettei ME-taudissa ole kyse toiminnallisista oireista.
Kelan tehtäviin kuuluu myöntää kansaneläkelaissa mainittuja työkyvyttömyyseläkkeitä pitkäaikaissairaille tai vammaisille henkilölle, joiden työkyky on alentunut siten, etteivät he kykene elättämään itseään ammattitaidolleen sopivalla työllä. Se ei tästä huolimatta myönnä työkyvyttömyyseläkettä tai kuntoutusutukea eikä edes sairauslomaa CFS-diagnoosin perusteella. CFS-potilas voi saada kuntoutustukea tai sairauseläkkeen ainoastaan siinä tapauksessa, että sairaus nimetään keskivaikeaksi tai vaikeaksi masennukseksi. Toisena ehtona on, että potilas suostuu toimintakykyään alentavien masennuslääkkeiden jatkuvaan käyttöön. Kela ei myöskään korvaa pääsääntöisesti CFS:n hoidossa käytettäviä apuvälineitä eikä CFS:n oireita lievittäviä hoitoja eikä myönnä myöskään omaishoidon tukea ME:tä sairastavia omaisia hoitaville.
Vuonna 2019 toteutetun suomalaisen kyselytutkimuksen mukaan yli puolet työttömyyskorvauksella elävistä ME-potilaista kokee tavanomaisten arjen menojen kattamisen erittäin vaikeaksi. Myös yli puolella työssäkäyvistä ME-potilaista oli eriasteisia toimeentulovaikeuksia, mikä saattoi liittyä sairauskuluihin ja siihen, että osa oli joutunut siirtymään osa-aikaisiin tai vähemmän kuormittaviin työtehtäviin. Vain 14 prosenttia vastaajista osallistui säännöllisesti työelämään. Kyselyssä selvisi myös, että monia työkyvyttömiä ME-potilaita juoksutetaan luukulta toiselle ja heidät velvoitetaan toimimaan työkykyisen tavoin, mikä aiheuttaa lisäkuormitusta.
Suomen CFS-yhdistyksen edustajat vierailivat jo vuonna 2015 sosiaali- ja terveysministeriössä valtiosihteeri Ulla-Maija Rajakankaan ja lääkintöneuvos Timo Keistisen luona kertomassa CFS-potilaiden hoitoon ja oikeusturvaan liittyvistä ongelmista. Yhdistys luovutti sosiaali- ja terveysministeriötä ja peruspalveluministeri Susanna Huovista varten laatimansa kirjelmän, jossa vaadittiin ministeriötä muun muassa turvaamaan CFS-potilaiden toimeentulon yhdenvertaisesti muiden potilasryhmien kanssa sekä ohjeistamaan lääkärikuntaa sairauden asianmukaisesta diagnosoinnista ja hoidosta.
Ratkaisuyrityksiä
Vasemmistoliiton kansanedustajat Aino-Kaisa Pekonen, Matti Semi ja Hanna Sarkkinen tekivät vuonna 2018 kirjallisen kysymyksen, jonka mukaan suomalaisten CFS-potilaiden on vaikea saada asianmukaista diagnoosia ja hoitoa ja että heidät leimataan usein psykiatrisesti sairaiksi, vaikka krooninen väsymysoireyhtymä on todistettu lääketieteellisesti elimelliseksi eli fyysiseksi sairaudeksi. Välikysymyksessä tuotiin lisäksi esiin se, että monilla CFS-potilailla on ongelmia toimeentulon kanssa, koska sosiaalietuuksien saaminen heidän diagnoosillaan on vaikeaa tai mahdotonta. Välikysymyksen kysymysosa kuului ”Mihin toimiin hallitus ryhtyy, jotta kroonista väsymysoireyhtymää sairastavat henkilöt saavat parempaa kohtelua ja hoitoa?” Keskustapuoluetta edustava perhe- ja peruspalveluministeri Annika Saarikko vastasi välikysymykseen 15. maaliskuuta 2018 kertomalla, että sosiaali- ja terveysministeriö on antanut asiantuntijaryhmälle toimeksiannon laatia suositus "niin sanottujen toiminnallisten häiriöiden hoidon järjestämisestä". Vastauksessa ei käsitelty lainkaan CFS-potilaiden sosiaaliturvaan ja toimeentuloon liittyviä ongelmia.
Israel Yritys
Israel Yritys (18. toukokuuta 1887 Kurikka – 11. joulukuuta 1964 Seinäjoki) oli eteläpohjalainen teollisuusmies, joka tunnetaan Seinäjoen kauppalan ja maalaiskunnan teollistajana, monipuolisena kehittäjänä ja kunnallispoliitikkona. Hän toimi perustamiensa Seinäjoen Saha Oy:n ja Kehruu- ja Kutomotehdas Oy:n toimitusjohtajana.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Ratkaisuyrityksiä
Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus ja sosiaali- ja terveysministeriö hylkäsivät vuonna 2022 Suomen ME/CFS-yhdistyksen hakemuksen avustukseksi, jonka käyttötarkoituksena oli muun muassa edesauttaa ME-taudin tunnettuutta ja edistää ME-potilaiden yhdenvertaista kohtelua.
Muissa maissa
Norjan terveydenhuollosta vastaava viranomainen on pyytänyt CFS-potilailta julkisesti anteeksi, ettei heille tarjottu aiemmin asiaankuuluvaa hoitoa.
Israel Yritys
Tausta ja koulutus
Kurikan Lusankylässä maanviljelijä Juho-Jaakko Jussilan pojaksi syntynyt Israel Yritys menetti isänsä jo kaksivuotiaana. Hän kävi kolme luokkaa oppikoulua Kokkolan yhteiskoulussa vuoteen 1906 saakka ja opiskeli sitten Vaasan kauppakoulussa vuoteen 1908 saakka. Hän toimi vuoden verran Kurikan Osuuskaupan Kankaankylän sivuliikkeen myymälänhoitajana, sitten puutavaraliike Jörgen Burudin lautatarhan hoitajana Vaasassa ja Kristiinankaupungissa sekä puutavaraliike Slotte & Lerbackin metsäpiiripäällikkönä Pohjois-Satakunnassa 1912–1917.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Muissa maissa
Yhdysvaltojen senaatti hyväksyi vuonna 2021 lain, jonka mukaan Yhdysvaltain viranomaisten on ryhdyttävä toimiin, jotta pitkäkestoisen koronataudin (PASCK) ja siihen läheisesti liittyvien ME-taudin, fibromyalgian, POTS:in ja muiden dysautonomian (autonomisen hermoston säätelyhäiriö) muotojen, muiden virusperäisten autoimmuunisairauksien, virusinfektioihin liittyvien sidekudossairauksien sekä MCAS-syöttösolusairauden esiintyvyydestä, oirekirjosta ja oireisiin kokeiltujen hoitojen tehokkuudesta saadaan tutkimus- ja tilastotietoa sekä myös toimiin, joiden avulla kyseinen tieto leviää yhteiskunnassa.
Israel Yritys
Toiminta Seinäjoella
Kun Slotte & Lerback muutti Seinäjoelle 1917, Yritys osti Kivistön tilan läheltä Huhtalaa, jonka peltoja hänen sukunsa esi-isät olivat viljelleet. Tilaan kuului 40 hehtaaria peltoa ja 400 hehtaaria metsää.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Liitännäissairaudet ja kohonnut kuolleisuus
Vuonna 2007 julkaistun yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan CFS-potilaiden yleisimmät kuolinsyyt olivat sydänkohtaus, itsemurha ja syöpä.
Israel Yritys
Toiminta Seinäjoella
Yritys aloitti sahaliiketoiminnan vuonna 1919 ostamalla liikekumppaniensa kanssa Koskelan sahan Seinäjoen Sahalammen kohdalta ja muuttamalla sen Seinäjoen Saha Oy:ksi, jonka toimitusjohtajaksi hän ryhtyi. Joen ja Vapaudentien välissä sijainneen sahan tontille rakennettiin vuonna 1926 kuivaamo ja höyläämö. Saha siirtyi kokonaan Yrityksen omistukseen 1930 ja uudistettiin kokonaan vuoteen 1937 mennessä. Saha työllisti 130–150 työntekijää, ja tuotannosta meni vientiin 75 prosenttia.
Sahan rinnalle Israel Yritys perusti vuonna 1923 Seinäjoen Kehruu- ja Kutomotehdas Oy:n yhdessä Juho ja Kalle Hakasen kanssa, mutta veljekset myivät koko omistuksen Yritykselle 1931. Tekstiilitehdas työllisti noin 150 työntekijää, etupäässä naisia. 1930-luvun alun pula-aikana tehdas jouduttiin hetkeksi sulkemaan.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Liitännäissairaudet ja kohonnut kuolleisuus
Erilaiset sydänvauriot, kuten sydänlihastulehdus, kuuluvat CFS:n mahdollisiin komplikaatioihin. Osa potilaista kuolee sydämen vajaatoimintaan tai sydänlihastulehdukseen.
Israel Yritys
Toiminta Seinäjoella
Israel Yritys oli mukana perustamassa Seinäjoelle myös Osuusteurastamo Itikkaa ja kahta virvoitusjuomatehdasta. Hän perusti myös Seinäjoen Kivimurskaamo Oy:n ja Seinäjoen Vesijohto Oy:n ja toimi niidenkin toimitusjohtajana 1920–1930-luvuilla.
Kuuluttuaan aluksi Vaasan kauppakamariin Yritys perusti Seinäjoelle Etelä-Pohjanmaan kauppakamarin. Hän toimi aktiivisesti myös Seinäjoen Yksityisyrittäjissä ja Etelä-Pohjanmaan maakuntaliitossa. Lisäksi hän oli yksi Etelä-Pohjanmaa-lehden perustajista. Muita yrityksiä, joiden perustamisessa Yritys oli mukana olivat Neptun-laivayhtiö, Seinäjoen Sanoma Oy, Lakeuden Auto Oy, Lakeuden Konepaja Oy, Etelä-Pohjanmaan Urheiluliike Oy, Seinäjoen luontaishoitola, Vaasan Puutavara Oy ja Suomen Puuliiton Myynti Oy.
Krooninen väsymysoireyhtymä
Liitännäissairaudet ja kohonnut kuolleisuus
Kroonista väsymysoireyhtymää sairastavilla on lähes seitsenkertainen riski kuolla itsemurhaan 0–7 vuoden kuluessa diagnoosista. Vuonna 2018 julkaistun tutkimuksen mukaan niillä ME-potilailla, jotka kohtaavat sairautensa vähättelyä, esiintyy muita enemmän masennusta ja itsemurha-ajatuksia.
Krooninen väsymysoireyhtymä CFS lisää myös syöpäriskiä, kuten riskiä sairastua leukemiaan, imusolmukesyöpään ja mahdollisesti myös aivosyöpään. Tämä saattaa selittyä immuunipuutoksilla, kroonisilla infektioilla tai hormonaalisilla puutoksilla. ME-potilaat myös kuolevat syöpään muita useammin, mikä selittynee osaksi sillä, että syövän oireita pidetään helposti krooniseen väsymysoireyhtymään kuuluvina. Syöpään kuolleet CFS-potilaat ovat keskimäärin vain 48-vuotiaita muiden syöpään kuolleiden potilaiden ollessa keskimäärin 72 vuoden ikäisiä. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa ei kuitenkaan havaittu lisääntynyttä syöpäkuolleisuutta, mutta potilaiden kuolleisuutta ehdittiin seurata vain keskimäärin 3,5 vuotta diagnosoinnin jälkeen.
Aivoperäinen uupumus ja muistihäiriöt lisäävät kivun kroonistumisriskiä. Tämä saattaa johtua norepinefriinin, GABA:n tai serotoniinin alhaisista pitoisuuksista sekä glutamaatin tai substanssi P:n korkeista pitoisuuksia.
Osa ME-potilaista kuolee munuaisten vajaatoimintaan tai opportunistisiin infektioihin. Muita mahdollisia komplikaatioita ovat makuuhaavat, osteoporoosi, munuaisten vajaatoiminta ja ennenaikaiset vaihdevuodet. Suurella osalla CFS-potilaita esiintyy myös fibromyalgiaa. CFS-potilailla esiintyy myös muita enemmän kilpirauhasen ja lisämunuaisen vajaatoimintaa, ärtynyttä paksusuolta, levottomia jalkoja, monikemikaaliyliherkkyyttä, migreeniä, allergioita ja gynekologisia sairauksia.
Israel Yritys
Toiminta Seinäjoella
Israel Yritys sai talousneuvoksen arvonimen lokakuussa 1948 ja teollisuusneuvoksen arvon joulukuussa 1949.
Seinäjoen Sahan toiminta päättyi 1958 ja Kehruu- ja Kutomotehtaan 1963. Israel Yritys kuoli 1964.
Antidora
Antidoraa voidaan erään tulkinnan mukaan jakaa jälkiviinin kanssa ehtoolliseen osallistumattomallekin, mutta vain kastetuille kristityille. Toisen käytännön mukaan antidoraan ja jälkiviinin voivat osallistua vain palveluksessa ehtoolliseen osallistuneet ortodoksit.
Kasvimaito
thumb|Mantelimaitoa. Kasvimaidoksi tai kasvijuomaksi kutsutaan useita maidon näköisiä kasvijuomia, joita käytetään juotavaksi tai maidon, kerman tai munamaidon tapaan ruoanvalmistuksessa.
Ravintoarvot
Kasvimaidot eivät sisällä eläinperäisiä ainesosia, joten ne eivät sisällä myöskään maitorasvaa tai maitosokeria.
Kasvimaitoihin lisätään yleensä kalsiumia ja eräitä lehmänmaidon sisältämiä vitamiineja, jotta päästäisiin lähemmäs lehmänmaidon ravintokoostumusta. Myös jodia voidaan lisätä.
Kasvimaidot
Raaka-aineesta riippuen kasvimaitojen koostumus, maku, hinta sekä soveltuvuus eri käyttötarkoituksiin vaihtelee. Suomessa on saatavissa ainakin soijasta, kaurasta, riisistä, pähkinöistä, kookoksesta ja hampunsiemenistä valmistettua kasvimaitoa. Myös mantelista, hasselpähkinästä, herneistä ja kvinoasta tehdään maidon kaltaisia juomia.
Kookosmaito
Kookosmaito on koostumukseltaan kermaista, ja sitä voi käyttää ruoanlaitossa sekä leivonnassa. Maito valmistetaan kookospähkinän valkoisesta raastetusta mallosta veteen liuottamalla. Tuloksena on maidon näköinen neste, joka voi olla hyvinkin paksua.
Teollisessa kookosmaidossa on kookospähkinäuutteen lisäksi 25 prosenttia vettä ja lisäaineena stabilointiainetta.
Rasvaista kookosmaitoa kutsutaan joskus kookoskermaksi. Kookosmaitoa voidaan helposti tehdä itse liottamalla kookoshiutaleita pienessä vesimäärässä ja puristamalla ne sitten lujasti siivilässä. Voimakkaan ominaismakunsa vuoksi sen käyttöä kannattaa suosia silloin, kun haluaa saada ruokaan kookoksen makua. Kookosmaitoa myydään myös kuivattuna, jolloin siitä saa maitoa sekoittamalla jauheen veteen.
Soijamaito
Soijamaito valmistetaan vedestä ja soijapavuista. Kaupallisessa soijamaidossa on lisäksi pieniä määriä sokeria, trikalsiumfosfaattia, happamuudensäätöainetta, stabilointiainetta ja aromia. Soijamaitoa saa luomuna, A-, D- ja B12-vitaminoituna, kalsiumrikastettuna sekä fruktoosilla makeutettuna. Soijajuomia valmistetaan myös mansikan, vaniljan ja suklaan makuisena. Maustamatonta soijamaitoa voi käyttää mihin tahansa ruokalajeihin ja leivontaan, sekä esimerkiksi puuron, murojen tai kaakaon kanssa. Soijamaitoa voi valmistaa myös itse. .
Soijamaidossa on yhtä paljon proteiinia ja vähemmän hiilihydraatteja kuin lehmänmaidossa, mutta se sisältää kevytversiota lukuun ottamatta enemmän rasvaa. Soijamaidon rasva koostuu kuitenkin pääosin terveydelle suotuisista monityydyttymättömistö rasvahappoista.
Kauramaito
Teollisesti valmistettu kauramaito on vedestä, kaurasta, ruokaöljystä ja kalsiumfosfaateista valmistettu juoma. Se soveltuu myös ruoanlaittoon ja leivontaan. Kauramaito on ravintoarvoiltaan heikompaa kuin soijamaito. Kauramaitoa saa luomuna, D- ja B12-vitaminoituna ja kalsiumrikastettuna. Kaurajuomaa on saatavilla myös suklaan makuisena.
Kauramaidon glykemia-indeksi on 69 eli sen sisältämä hiilihydraatti aiheuttaa melko paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Riisimaito
Kaupallinen riisimaito valmistetaan vedestä, riisistä, ruokaöljystä, suolasta, trikalsiumfosfaatista, maltodekstriinistä, stabilointiaineesta ja happamuudensäätöaineesta. Riisimaito on koostumukseltaan ohutta, ja riisin tärkkelys tuo siihen hiukan makean maun. Riisimaitoa saa myös luomuna, kalsiumrikastettuna sekä vaniljalla maustettuna. Riisimaito sopii ruoanlaittoon, leivontaan, muroihin ja puuroihin ja ohuen koostumuksensa ansiosta se sopii myös kahvimaidoksi.
Svein Byhring
Svein Byhring (5. helmikuuta 1932 – 25. heinäkuuta 2007) oli norjalainen näyttelijä. Hänet muistetaan muun muassa komediasarjasta Fleksnes fataliteter, joka keräsi laajan katsojakunnan Norjan ohella Ruotsissa ja Tanskassa.
Balettipaletti
BalettiPaletti on Suomen Kansallisbaletin ja Suomen Tanssioppilaitosten Liiton (STOPP ry) yhdessä järjestämä tanssikatselmus loppukeväisin. Ensimmäinen BalettiPaletti järjestettiin toukokuussa 2009 Suomen Kansallisoopperan suurella näyttämöllä.
Svein Byhring
Näyttelijä Carsten Byhring oli Svein Byhringin isoveli.
Kasvimaito
Riisimaito
Riisimaidon glykemia-indeksi on 86 eli se aiheuttaa huomattavan paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Mantelimaito
Kaupallinen mantelimaito sisältää veden lisäksi noin kaksi prosenttia manteleita, fosfaattia, suolaa, johanneksenleipäpuujauhetta, gellaanikumia ja auringonkukkalesitiiniä.
Balettipaletti
Suomen tanssioppilaitokset saavat lähettää videotaltiointeja baletti- ja karakterinumeroista, joista raati valitsee edustajat katselmukseen.
BalettiPaletin rinnalle on tullut myös NykytanssiPaletti.
Cándido Carrera
Cándido Carrera (s. 1980, Salvatierra de Miño ) on espanjalainen kartanlukija.
Ura
Carrera aloitti vuonna 2010 kartanlukijana José Antonio Suárezille WRC Academyssa. Hän osallistui kolmeen WRC3-sarjan kilpailuun Pepe Lópezin kanssa ja hän on osallistunut myös historic-ralleihin. Vuonna 2021 hän aloitti Dani Sordon kartanlukijana rallin MM-sarjassa.
Perlos
Perlos Oyj oli suomalainen yhtiö, joka valmisti teknisiä muoviosia, komponentteja telekommunikaatio- ja elektroniikkateollisuudelle. Yhtiöllä oli tuotantoa usealla paikkakunnalla Suomessa, mm. Joensuussa, Kontiolahdessa, Nurmijärvellä ja Ylöjärvellä. Tuotanto Suomessa päättyi vuosien 2005–2007 aikana.
Vuonna 2008 taiwanilainen elektroniikkayhtiö Lite-On osti yhtiön. Sen toiminta sulautettiin emoyhtiöön.
Historiaa
Perlos Oy sai alkunsa kolmen insinöörin – Carl-Johan Timgren, Kyösti Viljakainen ja Niilo Tiainen – ryhtyessä vuonna 1952 kokeilemaan pienten teknisten muoviosien tekoa täysautomaattisilla ruiskuvalukoneilla. Ensimmäinen kone rakennettiin itse Helsingin Yrjönkadun kellariverstaassa. Seuraavana vuonna yritys siirtyi Pitäjänmäelle 40 neliömetrin puuparakkiin, johon mahdutettiin puolen tusinaa ruiskuvalukonetta. Vuonna 1958 vuokrattiin uudet toimitilat Herttoniemestä, jossa päätuotteena olivat putkiloiden eli "tuubien" muovitulpat, joita toimitettiin putkilovalmistajille kuten Lyijytyö ja Hermetik, sittemmin Printal ja G. W. Sohlberg. Teknisiä muoviosia Perlos valmisti vuodesta 1955 alkaen muun muassa Helvarille ja silloiselle Valtion Sähköpajalle, josta myöhemmin tuli Televa ja Telenokia.
Vuonna 1961 Perlos rakensi omat toimitilat Pitäjänmäelle, mutta jatkuva laajennustarve pakotti hankkimaan lisätilaa 1964 Nurmijärveltä. 1960-luku oli nopean kasvun aikaa: vuonna 1960 Perlos työllisti 17 henkilöä ja vuonna 1973 jo 240. 1970-luvun alussa yrityksellä oli käytössään yli sata konetta, joista puolet oli yhä itse suunniteltuja ja valmistettuja täysautomaattisia ruiskupuristuskoneita. Eri tuotteiden tekoon tarvittavia muotteja oli tuohon mennessä valmistettu jo 2000. Vuonna 1975 valmistui tehdas Joensuuhun. Perloksen italialaiset muottijyrsinkoneet ohjelmoitiin kutakin tehtävää varten satelliittiteitse Honeywellillä Yhdysvalloissa. 1970-luvun keskivaiheilla Perlos teki osia muun muassa toimistolaitteisiin, viihde-elektroniikkaan, kosmetiikkapakkauksiin, LVI-tuotteisiin ja kalastusvälineisiin. .
1980-luvun lopussa G. W. Sohlbergin omistukseen siirtyneellä GWS Perloksella oli tehtaat Nurmijärven ja Joensuun lisäksi myös Kontiolahdella ja Englannissa. Liikevaihto oli 175 miljoonaa markkaa, ja päätuotteina kestomuoviset tarkkuusosat, puhdastilatuotteet, liittimet ja meisto-osat elektroniikkateollisuudelle. Yhtiö oli ryhtynyt myös myymään laiteosaamistaan toimittamalla automaatiolaitteita ja ruiskuvalumuotteja muille muoviyrityksille.
Kännykänkuoret ja kansainvälistyminen
Ensimmäiset matkapuhelinosat Perlos valmisti Mobira Oy:lle, joka oli siirtynyt Nokian omistukseen vuonna 1982. Vuonna 1995 Perlos perusti tehtaan Ylöjärvelle, ja samoihin aikoihin toimintaa laajennettiin eri puolille maapalloa. Ylöjärven tehtaalla alettiin valmistaa matkapuhelinten muoviosia ja tehdä osakokoonpanoja. Vuonna 1999 Perlos listautui Helsingin pörssiin.
2000-luvun alussa Perlos avasi tehtaita ainakin Unkariin, Kiinaan, Hongkongiin ja Brasiliaan. Vuonna 2006 aloitti tehdas Meksikossa sekä jälleen uusi tehdas Kiinassa. Keväällä 2006 Perlos ilmoitti siirtävänsä tuotantoaan halvempien työvoimakustannusten ja markkinoiden perässä Kiinaan ja aloittavansa Suomessa yt-neuvottelut henkilöstön vähentämiseksi ja tuotannon alasajamiseksi. Neuvottelujen tuloksena yhtiö ilmoitti vajaan 600 henkilön vähennyksestä, Nurmijärven tehtaan sulkemisesta ja matkapuhelinten muovi- ja metalliosien valmistuksen keskittämisestä Suomessa Joensuun ja Kontiolahden tehtaille. Vuoden 2006 lopussa Perlos työllisti Suomessa yhteensä 1600 henkilöä.
Tammikuussa 2007 Perlos ilmoitti aikovansa lopettaa tuotannon Suomessa. Yhtiö aloitti yt-neuvottelut, joissa se tavoitteli jopa 1200 työntekijän vähennystä. Yt-neuvottelujen piiriin kuului 1400 henkilöä, valtaosin Joensuussa ja Kontiolahdessa. Maaliskuussa 2007 yt-neuvottelut päättyivät. Perlos ilmoitti lopullisesti, että tuotannollinen toiminta Suomessa päättyy ja että henkilöstön vähennystarve on noin 1200 henkilöä.
Elokuussa 2007 ilmoitettiin, että taiwanilainen elektroniikkayhtiö Lite-On teki tarjouksen yhtiöstä, ja vuonna Lite-On sai omistusoikeuden kaikkiin Perloksen osakkeisiin. Seurauksena OMX Helsinki poisti yhtiön osakkeen ja optiot pörssilistalta 17. maaliskuuta 2008 alkaen. Näin syntyneen tytäryhtiön nimeksi vaihdettiin myöhemmin Lite-On Mobile. Nimenvaihdos toteutettiin vuosina 2008- 2011.
NykytanssiPaletti
NykytanssiPaletti on Suomen Kansallisbaletin ja Suomen Tanssioppilaitosten Liiton järjestämä tanssikatselmus, joka järjestetään loppusyksyisin Suomen Kansallisoopperan Alminsalissa. Ensimmäistä kertaa katselmus järjestettiin marraskuussa 2011.
Tanssioppilaitokset saavat lähettää videotaltiointeja nyky-, jazz- ja modernin tanssin numeroista, joista raati valitsee edustajat katselmukseen. Katselmuksessa esiintyy tanssioppilaita ympäri Suomea.
BalettiPaletti järjestetään samalla konseptilla, mutta keväisin suurella näyttämöllä.
Aspen Shortsfest
Aspen Shortsfest on vuosittainen lyhytelokuvafestivaali, joka järjestetään Aspenissa, Coloradossa.
Maahanlaskujoukot
pienoiskuva|oikea|Laskuvarjojoukkojen maahanlasku. Maahanlaskujoukot on aselajihaara, jonka muodostavat yleensä kevyttä jalkaväkeä olevat sotilasyksiköt, jotka siirretään kohteeseensa lentokoneilla ja ”pudotetaan” taisteluun. Täten ne voidaan sijoittaa vihollisen selustaan tai lähes kaikkialle antamatta viholliselle pitkää varoitusaikaa. Käytettävien yksiköiden kokoa rajoittaa vain käytettävissä oleva ilmakuljetuskapasiteetti, joten riittävällä kuljetuskapasiteetilla suuriakin yksiköitä voidaan siirtää nopeasti taisteluun.
Toisaalta laskuvarjojoukoilla on yleensä vähän varusteita ja huoltotarvikkeita, joten ne eivät pysty käymään pitkiä taisteluja ja joukkoja onkin syytä käyttää etujoukkoina. Edelleen laskuvarjo-operaatiot ovat erittäin riippuvaisia sääoloista. Kehitys helikopteriteknologiassa toisen maailmansodan jälkeen on lisännyt maahanlaskuoperaatioiden mahdollisuuksia ja helikopterit ovat laajalti korvanneet suuren mittakaavan laskuvarjo-operaatiot. Laskuvarjosotilaita on kuitenkin edelleen useiden maiden armeijoissa.
Yleistä
Maahanlaskujoukot voidaan jakaa kolmeen eri luokkaan:
Perusedellytys maahanlaskujoukoille on niiden saapuminen kohteeseensa niin nopeasti, ettei niitä vastaan pystytä järjestämään yhtenäistä puolustusta vähään aikaan. Oletetaan myös ettei tällaista taktista etua pystytä pitämään kovin kauan, joten hyödylliset maahanlaskuoperaatiot vaativat tukevien joukkojen nopeaa etenemistä.
Aselajin alkuajat
Ensimmäinen oikea laskuvarjoilla tehty joukkojen pudotus tapahtui Italiassa marraskuussa 1927. Muutaman vuoden kuluessa perustettiin useita pataljoonia ja ne ryhmitettiin eliittidivisiooniin Folgore ja Nembo. Kuitenkin vaikka nämä osastot taistelivat toisessa maailmansodan, niin niitä ei koskaan käytetty laskuvarjopudotuksiin.
Suunnilleen samoihin aikoihin Neuvostoliitossa tehtiin myös kokeiluja, suunnitelmissa oli jo pudottaa kokonaisia yksiköita ajoneuvoineen. Venäjän maahanlaskujoukkojen katsotaan saaneen alkunsa 2. elokuuta 1930, kun Moskovan sotilaspiirissä ilmavoimien harjoituksessa laskettiin maahan laskuvarjoilla 12 sotilasta. Ensimmäinen yksikkö, joukkueen vahvuisena osastona muodostettiin 1931. Operaatio Barbarossaan mennessä Neuvostoliitolla oli noin 10 000 sotilaan vahvuiset maahanlaskujoukot.
Neuvostoliitossa ensimmäiset suuret laskuvarjoharjoitukset pidettiin 1932, josta saksalaiset saivat vaikutteita.
Kouluttaakseen tarpeeksi kokeneita hyppääjiä ympäri Neuvostoliittoa perustettiin laskuvarjokerhoja, joista sitten tarvittaessa voitiin siirtää osaavat jäsenet armeijaan. Suunnitelma edistyi niin, että jo vuonna 1936 suuria pudotuksia esiteltiin ulkomaisille tarkkailijoille.
Myös muut valtiot, kuten Japani, muodostivat maahanlaskujoukkoja samaan aikaan.
Saksalaisten operaatiot
Saksan asevoimissa yritettiin aluksi muodostaa useissa eri paikoissa omia laskuvarjoyksiköitä, mikä aiheutti sekaannusta. Tähän tuli muutos, kun Luftwaffen kenraali Kurt Student määrättiin komentamaan joukkojen muodostamista ja voimat saatiin keskitettyä Fallschirmjäger-joukkojen luomiseen. Nämä joukot suorittivat useita operaatioita sodan aikana.
Operaatio Weserübung
Norjan ja Tanskan valtauksessa, operaatio Weserübungissä, Luftwaffe pudotti laskuvarjosotilaita useisiin kohteisiin. Tanskassa pieni osasto pudotettiin pienelle Masnedøn saarelle Masnedøfortiin valtaamaan Storstrømin silta, joka yhdistää Falsteria ja Själlantiia. Laskuvarjo-osasto pudotettiin myös Aalborgin lentotukikohtaan, mikä oli ratkaisevaa Luftwaffen operoinnille Norjassa. Komppania laskuvarjosotilaita pudotettiin Oslon lentokentälle, jossa ei ollut puolustusta. Saksalaiset lennättivät vahvistuksia paikalle ja 9. huhtikuuta 1940 iltapäivän alkupuolella oli paikalle kuljetettu tarpeeksi joukkoja pääkaupungin valtaukseen, jolloin Norjan hallitus oli jo jättänyt kaupungin.
Fall Gelb
Operaatio Fall Gelbissä, hyökkäyksessä Alankomaihin, Belgiaan, Luxemburgiin ja Ranskaan, Brandenburg-rykmentin sotilaita laskettiin kevyillä Fieseler Storch -tiedustelukoneilla ottamaan haltuun siltoja, jotka olivat 10. panssaridivisioonan marssireitillä läpi eteläisten Ardennien. Belgiassa pieni joukko saksalaisia maahanlaskusotilaita laskeutui liitokoneilla suoraan Eben-Emaelin linnoituksen päälle 10. toukokuuta 1940 ja valtasi sen nopeasti. Tämä avasi Belgian puolustuksen Saksan armeijaryhmä B:n hyökkäykselle. Alankomaihin tehtiin kaksi yhtäaikaista maahanlaskuoperaatiota. Saksalaiset laskuvarjosotilaat laskeutuivat lentokentälle lähellä Haagia toivoen saavansa vangiksi Alankomaiden hallituksen. Hyökkääjät kuitenkin ajettiin pois kentältä ennen kuin vahvistusjoukot tuotiin paikalla Ju-52 -kuljetuskoneilla. Tämä oli yksi harvoja tapauksia, jossa maahanlaskujoukkojen valtaama lentokenttä on vallattu takaisin. Samaan aikaan saksalaiset laskuvarjo-osastot hyökkäsivät Leydenin ja Rotterdamin välisille silloille, joiden kautta 9. panssaridivisioona pääsisi hyökkäämään keskelle maata. Alankomaalaisten tilanne oli jo päivän kuluttua toivoton. Kenraali Student, 7. ilmadivisioonan komentaja, haavoittui vakavasti operaatiossa.
Kreikka
Saksalaiset hyökkäsivät huhtikuussa 1941 Kreikkaan, jonka valtauksen aikana 2. jääkärirykmentti valtasi Korintin kanavan ylittävän sillan laskuvarjo-operaatiolla.
Kreeta
Saksalaisten maahanlaskusotilaiden suurin voitto ja pahimmat tappiot syntyivät Kreetan taistelussa, jossa saksalaiset joukot valtasivat saaren liittoutuneilta. Operaation osallistui Studentin johtaman XI ilma-armeijakunnan johtamana 7. ilmadivisioona ja 5. vuoristodivisioona, joka kuljetettiin vallatulle Malemen lentokentälle ilmateitse. Väitetään että Adolf Hitler olisi kauhistunut laskuvarjojoukkojen tappioita ja kieltänyt maahanlaskuoperaatiot jatkossa. Tämä ei tunnu todennäköiseltä, sillä operaation jälkeen perustettiin uusia laskuvarjodivisioonia ja suunniteltiin maahanlaskuja Maltalla ja Kyprokselle sekä suoritettiin maahanlaskuoperaatioita. Todennäköisempää on, että maahanlaskujen yllätysmomenttiin ei enää uskottu ja Saksan ilmakuljetuskapasiteetti oli rajallinen.
Operaatio Colossus
Brittien ensimmäinen maahanlaskuhyökkäys tapahtui 10. helmikuuta 1941, kun 2. brittiläinen kommando hyppäsi Italiaan ja räjäytti akveduktin operaatio Colossuksessa. Pian havaittiin, että tarvitaan enemmän kuin 500 laskuvarjosotilasta ja 2. kommandorykmentin miehistä muodostettiin perusta laskuvarjorykmentille.
Operaatio Biting
Würzburg-tutka-asema Ranskan rannikolla oli brittiläisten laskuvarjojoukkojen kohteena operaatio Bitingissa 27. helmikuuta 1942. Iskussa kaapattiin tutkajärjestelmän osia ja ne tuotiin tutkittaviksi Isoon-Britanniaan vastatoimien kehittämiseksi.
Operaatio Soihtu: Pohjois-Afrikka
Ensimmäinen laajamittainen laskuvarjo-operaatio tehtiin operaatio Soihdussa Pohjois-Afrikassa. Yhdysvaltain 509. laskuvarjopataljoona lensi 1 500 mailia Isosta-Britanniasta yli Espanjan tarkoituksenaan hypätä lähelle Orania ja vallata kaksi lentokenttää. Pudotus epäonnistui täysin. Navigointi ja viestiongelmat levittivät joukot Gibraltarista Tunisiaan. Pataljoonalla ei ollut vaikutusta maihinnousun alkuvaiheissa.
Operaatio Husky: Sisilia
Osana operaatio Huskya tehtiin neljä maahanlaskuoperaatiota 9–10. heinäkuuta välisenä yönä: kaksi brittien ja kaksi yhdysvaltalaisten. Yhdysvaltalaiset joukot kuuluivat Yhdysvaltain 82. maahanlaskudivisioonaan, joka teki ensimmäisen taisteluhyppynsä. Kovan tuulen takia kuljetuskoneet ajautuivat väärälle kurssille ja joukot levisivät laajalle alueelle, minkä tuloksena noin puolet yhdysvaltalaisista laskuvarjosotilaista ei löytänyt kokoontumispaikkaansa. Brittiläiset liitokoneilla laskeutuneet joukot pärjäsivät vain hiukan paremmin, ainoastaan 12 liitokonetta 144:stä laskeutui kohteeseen, useat laskeutuivat mereen. Hajaantuneet joukot kuitenkin toimivat ja aiheuttivat sekaannusta vihollisen selustassa. Jonkin verran reservissä olleita 82. divisioonan joukkoja pudotettiin myöhemmin Sisiliaan, mutta operaatiota varjosti raskaat tappiot, kun Yhdysvaltain laivaston maihinnousualus ampui alas 23 konetta niiden lentäessä ylitse kohti pudotusaluetta.