cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tabrizin basaari
Tabrizin basaari on basaari Tabrizin kaupungissa luoteisessa Iranissa. Se on yksi Lähi-idän vanhimpia basaareita ja maailman suurin katettu basaari. Se listattiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2010.
Golden Greats (Tehosekoittimen albumi)
Golden Greats on Tehosekoittimen kokoelma-albumi vuodelta 2002. Sitä myytiin Suomessa kultalevyyn oikeuttava määrä. Levyllä julkaistiin kokoelman lisäksi muutama uusi kappale, joista kenties tunnetuin on aikaisemmin singlenäkin julkaistu ”Hetken tie on kevyt”.
Tabrizin basaari
Tabrizin basaari on muodostunut useista toisiinsa yhdistetyistä ja katetuista tiilirakennelmista ja suljetuista aukioista, joilla on monia eri käyttötarkoituksia. Basaari on jaettu moniin osioihin, kuten Amirin basaari (kulta ja korut), kenkäbasaari ja Mozzafarieh (matot). Kaupat ja työpajat reunustavat basaarin käytäviä. Kaupat ovat usein kaksikerroksisia, ja niiden ensimmäisessä kerroksessa on yleensä työ- ja kauppatila ja toisessa kerroksessa on varasto tai toimisto. Kauppojen pinta-ala on 10–25 neliömetriä. Kaupat on erotettu käytävistä pienellä rappusella.
Golden Greats (Tehosekoittimen albumi)
Albumi nousi Suomen virallisen listan kolmannelle sijalle, ja se pysyi listalla yhteensä 24 viikkoa.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Matti Mikkola, ellei toisin mainittu.
Verkkokerikääpä
Verkkokerikääpä (Ceriporia reticulata) on koko Suomessa kosteissa metsissä viihtyvä kääpälaji, joka elää pitkälle lahonneilla lehtipuiden ja pensaiden maapuilla ja oksilla. Isäntäpuulajien tunnistaminen onkin oikeastaan mahdotonta. Itiöemän löytää usein puoliksi irronneen kuoren sisäpinnalta.
Manfred Mann (muusikko)
Manfred Mann (oik. Manfred Sepse Lubowitz, s. 21. lokakuuta 1940 Johannesburg, Etelä-Afrikka) on kosketinsoittaja, joka perusti yhtyeet Manfred Mann ja Manfred Mann's Earth Band.
Lubowitz opiskeli musiikkia ja aloitti uransa Etelä-Afrikassa, mutta muutti 1961 Britanniaan, koska vastusti kotimaansa apartheidia. Hän kirjoitti brittiläiseen jazzlehteen nimimerkillä Manfred Manne, mutta pian nimi lyheni muotoon Manfred Mann. Hän tutustui kosketinsoittaja ja rumpali Mike Huggiin, jonka kanssa hän perusti 1962 yhtyeen blues-jazzyhtyeen Mann Hugg Blues Brothers. Yhtye teki 1963 levytyssopimuksen EMIn kanssa ja muutti nimensa Manfred Manniksi. Yhtye hajosi 1969, mutta Manfred Mann ja Mike Hugg perustivat saman tien kokeellisen jazz-rockyhtyeen Manfred Mann Chapter Three. Lyhytikäinen yhtye ehti julkaista kaksi albumia. 1971 syntyi Manfred Mann's Earth Band, joka on yhä elossa ja levyttää. Hän on julkaissut myös omia levyjä nimellä Manfred Mann's Plain Music.
Verkkokerikääpä
pienoiskuva|Nuori kerikääpä, jolla pillien välialueet ovat kuohkeampaa rihmastoa kuin pillien sisäreunat. Verkkokerikääpä on Suomessa tavattavista yleisistä kerikäävistä ohuin, hennoin ja väriltään valkoisin. Yksivuotinen itiöemä on resupinaattinen ja reunaltaan epäselvä, varsinaista reunusta ei ole. Koko itiöemä on maltoa myöten pumpulimainen tai harsomainen. Pillipinta on läpikuultava ja pillit matalia, mikä luo verkkomaisen ulkonäön. Nuorena pillien välitilat ovat harsumaista rihmastoa. Pillikoko on 1–4 millimetrillä, mutta vanhoista rosoreunaisista ja sokkeloisiksi revenneistä pilleistä tarkka laskeminen ei onnistu.
Manfred Mann (muusikko)
Vierailut Suomessa
Manfred Mann’s Earth Band on vieraillut usein Suomessa. Helsingissä yhtye on esiintynyt ainakin Tavastialla 10.10.1973. Kulttuuritalon konsertti oli 29.11.1976, ja Finlandiatalossa yhtye esiintyi 2.4.1979. Konsertti Tavastialla oli jälleen vuorossa 11.10.1996.
Vuonna 1974 Manfred Mann’s Earth Band esiintyi Yleisradion tuottamassa Plyysiä ja hyvää musiikkia -Pohjoisvisiosarjan osassa 3. Ohjelma kuvattiin TV1:n Pasilan televisiostudiossa ja lähetettiin Yle TV:1:ssä 5.12.1974. Ohjelma lähetettiin myös Ruotsin, Norjan ja Tanskan televisioissa.
Christian Andreasen
Christian Andreasen (s. 18. toukokuuta 1988 Aalborg, Tanska) on tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Andreasen edusti juniorina Gistrupia, AaB Fodboldia ja Randersia. Ensimmäisen ammattilaissopimuksensa hän teki Randersin kanssa kesällä 2007. Kaudella 2009 hän pelasi lainasopimuksella kahdeksan ottelua Veikkausliigaa Turun Palloseurassa, ja teki otteluissa viisi maalia. Lainan päätyttyä heinäkuussa 2009 Andreasen allekirjoitti kaksivuotisen sopimuksen Thistedin kanssa. Syksyllä hän sai jännevamman, jonka vuoksi hän ei voinut pelata ennen lokakuuta 2010. Tammikuussa 2012 Andreasen tuli Veikkausliigan Kuopion Palloseuran testattavaksi. Hän pelasi ensimmäisen virallisen ottelunsa KuPS:ssa 20. tammikuuta, kun se kohtasi Liigacupissa JJK Jyväskylän, ja teki ottelussa joukkueensa ainoan maalin tasoittaen ottelun muutamaa minuuttia ennen pelin päättymistä.
Kansainvälinen geodeettis-geofysikaalinen unioni
Kansainvälinen geodeettis-geofysikaalinen unioni (lyh. IUGG, ) on kansainvälinen geofysiikan ja geodesian alojen yhteistyöjärjestö. Sen tavoite on edistää Maan ja lähiavaruuden tutkimusta. IUGG on perustettu vuonna 1919, mutta jotkin siihen kuuluvista järjestöistä ovat vanhempia. Se koostuu kahdeksasta alajärjestöstä: (suluissa pääasiallinen tieteen ala ja perustamisvuosi) Sekä neljästä komissiosta:
Suomi
Suomea IUGG:ssä edustaa Suomen geodeettis-geofysikaalinen kansallinen komitea, jonka puheenjohtajana kaudella 2009-2011 toimi tohtori Jarkko Jokinen Geologian tutkimuskeskuksesta.
Ilari Kaila
Ilari Kaila (s. 1978) on suomalainen säveltäjä. Kaila opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa vuosina 1998–2003 opettajinaan Olli Kortekangas ja Eero Hämeenniemi. Hän opiskeli vuosina 2004-2010 Stony Brook -yliopistossa New Yorkissa valmistuen musiikin tohtoriksi, ja on opettanut musiikkia New Yorkin Columbia-yliopistossa. Tällä hetkellä (2017) hän on composer-in-residence Hong Kongin HKUST-yliopistossa. Vuonna 2018 Ilari Kailalla oli sävellyskonsertti Mata-festivaalilla New Yorkin kaupungissa.
Kaila on myös politiikkaan, ihmisoikeusasiohin, ja musiikkiin keskittyvä vapaa toimittaja. Hän on tehnyt musiikkiaiheisia radiodokumentteja Yleisradiolle.
CLEEN
CLEEN Oy (Cluster for Energy and Environment) on energia- ja ympäristöalan yritysten sekä tutkimuslaitosten vuonna 2008 perustama SHOK eli strategisen huippuosaamisen keskittymä. CLEEN:in tehtävänä on koota suomalaista energia- ja ympäristöalan huippuosaamista entistä kilpailukykyisemmiksi kokonaisuuksiksi. CLEEN:in osakkaina on kansainvälisiä yrityksiä, jotka harjoittavat Suomessa huomattavaa energia- ja ympäristöalan tutkimus- ja kehitystoimintaa sekä kansallisesti merkittävimmät tutkimusyhteisöt. CLEEN on voittoa tavoittelematon osakeyhtiö.
Perustaminen
Tutkimus- ja innovaationeuvosto (ent. Tiede- ja teknologianeuvosto) lanseerasi strategisen huippuosaamisen keskittymät kesällä 2006. Tavoitteeksi asetettiin suomalaisen vientiliiketoiminnan lisääminen uudenlaisen yritysten ja yliopistojen ja tutkimuslaitosten muodostaman yhteenliittymän avulla. Vuoteen 2011 mennessä kyseisiä keskittymiä on Suomessa perustettu kuusi kappaletta.
Osakasyritykset ja tutkimusosapuolet
CLEEN:illä on 45 osakasta, joista 28 on alalla toimivia teollisuusyritysosapuolta ja 17 tutkimusosapuolta.
Teollisuusyritysosapuolet ovat ABB, Andritz, Ekokem, FCG Planeko, Fortum, Foster Wheeler Energia Oy, Gasum, Helsingin Energia, Hollming Oy, Kemira, Kumera Oy, Kuusakoski, Lassila & Tikanoja, Metso, Neste, Outokumpu, Outotec, Pohjolan Voima, Rautaruukki, Stora Enso, The Switch Engineering, UPM-Kymmene, Vaisala, Vantaan Energia, Vapo, Vattenfall Verkko, Wärtsilä Finland, ÅF-Consult Oy.
Tutkimusosapuolia ovat Aalto-yliopisto,Geodeettinen laitos (GL) Geologian tutkimuskeskus (GTK), Helsingin yliopisto, Ilmatieteen laitos, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lappeenrannan teknillinen yliopisto, Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Metsäntutkimuslaitos (Metla), Mittatekniikan keskus (MIKES), Oulun yliopisto, Suomen ympäristökeskus (SYKE), Tampereen teknillinen yliopisto, Vaasan yliopisto, VTT, Åbo Akademi.
Tavoitteet
Toiminnan lähtökohtana on uudenlainen elinkeinoelämän tarpeista lähtevä teknillinen tutkimus ja tuotekehitys. Siihen kuuluu strateginen tutkimus, sovellettu tutkimus sekä uuden teknologian pilotointi ja demonstrointi. Tavoitteena on yritysten, tutkimustahojen sekä julkisten rahoittajien, joista tärkeimpänä Tekes, yhteistyön tiivistyminen ja tehostuminen. Tuloksena on suomalaisen tutkimuksen kansainvälistyminen ja kansainvälisen kilpailukyvyn kehittyminen.
CLEEN:in julkistamat strategiset tutkimuksen teema-alueet vuosille 2012-2014 ovat
Tavoitteiden saavuttamiseksi CLEEN organisoi, koordinoi ja hallinnoi tutkimushankkeissa tapahtuvaa tutkimusyhteistyötä ja sen rahoitusta.
Tutkimusohjelmat
Tällä hetkellä CLEEN koordinoi seitsemää eri tutkimusohjelmaa:
TUI fly Netherlands
TUI fly Netherlands (aiemmin TUI Airlines Netherlands ja Arkefly) on alankomaalainen vuonna 2005 perustettu lentoyhtiö. Se kuuluu TUI Airlinesiin, joka on maailman suurin charter-lentoyhtiökonserni.
Yhtiön nimi oli alun perin Arkefly. 1. lokakuuta 2015 TUI yhdisti omistamansa lentoyhtiöt yhdeksi kokonaisuudeksi, ja samalla Arkefly nimettiin uudelleen TUI Airlines Netherlandsiksi. Myöhemmin nimi muuttui vielä nykyiseen muotoonsa.
Punaruohokaija
Punaruohokaija (Neophema splendida) on eteläaustralialainen värikäs kaija.
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on noin 19 cm ja paino 36–44 g. Sen höyhenpuku on selästä ja päälaelta vihreä, naama ja osa siivistä ovat turkoosinsiniset, rinta on punainen ja vatsa keltainen. Nokka on tummanharmaa, iiris ruskea ja koivet ruskehtavan harmaat. Naaras on himmeämmän värinen ja nuori lintu muistuttaa naarasta.
Esiintyminen
Punaruohokaijat elävät sisämaassa Australian eteläosassa. Kannan suuruus on noin 10 000 yksilöä. Ne ovat vaelluslintuja, jotka eräinä vuosina voivat esiintyä yli sadan yksilön parvina, vaikka tavallisesti elävät pareittain tai perhekunnittain. John Gould kuvaili lajin holotyypin Länsi-Australiasta.
Elinympäristö
Punaruohokaijat asuvat kuivilla eukalyptusta ja akasiaa kasvavilla harvapuustoisilla ruohostomailla, pikku metsiköissä ja pensaikoissa.
Antonio Puchades
pienoiskuva|Antonio Puchades (oikealla) vuonna 1950. Antonio Puchades Casanova (4. kesäkuuta 1925 – 24. toukokuuta 2013) oli espanjalainen jalkapalloilija. Hän pelasi Valencia CF:ssä vuosina 1946–1958.
Alpua
Alpua on kylä Raahen kaupungissa Pohjois-Pohjanmaan maakunnassa. Alpua kuului aikaisemmin Vihannin kuntaan, kunnes Vihanti liitettiin osaksi Raahea vuoden 2013 alussa. Kylä sijaitsee kantatien 88 varrella noin 15 kilometriä Vihannin taajamasta Pulkkilan suuntaan.
Alpua valittiin valtakunnalliseksi vuoden kyläksi 2015, 6. heinäkuuta 2015. Edellisvuonna Alpua oli Pohjois-Pohjanmaan vuoden kylä 2014.
Yingtan
Yingtan (, pinyin: Yīngtán Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Jiangxin maakunnan itäosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 124 kilometriä maakunnan pääkaupungista Nanchangista kaakkoon. Prefektuurin pinta-ala on 3 557 neliökilometriä ja väkiluku 1,125 miljoonaa (2010). Suomeksi yīngtán tarkoittaa kotkalampea.
Prefektuuri rajoittuu pohjoisessa ja idässä Shangraon, etelässä Nanpingin, sekä etelässä ja lännessä Fuzhoun prefektuureihin. Piirikuntatasolla prefektuuri jakautuu Yuehun kaupunkipiiriin (月湖区), Guixin piirikuntatason kaupunkiin (贵溪市) ja Yujiangin piirikuntaan (余江县).
Longhushan (suomeksi lohikäärmeen ja tiikerin vuori) sijaitsee Guixin kaupungissa, noin 20 kilometriä Yingtanin keskustasta. Se on yksi taolaisuuden synnyinsijoista. Se tunnetaan yhtenä neljästä taolaisuuden pyhästä vuoresta. Lisäksi Longhushan on osa Kiinan Danxian pinnanmuodostusta Unescon maailmanperintöluottelossa.
Anni Lahtinen
Anni Lahtinen (2. helmikuuta 1914 Kuhmalahti – 21. heinäkuuta 2009 Tampere) oli suomalainen kirjailija. Hän julkaisi romaaneja, novelleja, radiokuunnelmia, lehtikirjoituksia ja arvosteluja.
Lahtinen oli entinen sosiaalipäällikkö. Hänen ensimmäinen teoksensa Ystäväni Elviira, mustalaistyttö ilmestyi vuonna 1973. Hänelle myönnettiin Valtion kirjallisuuspalkinto 1981 sekä Tampereen kaupungin kirjallisuuspalkinto 1989.
Lahtinen antoi 90-vuotispäivänsä alla 2004 Aamulehdelle haastattelun, jossa hän ilmoitti, ettei halua kirjoittaa rajatulle lukijakunnalle.
James Gunn (kirjailija)
James Edwin Gunn (12. heinäkuuta 1923 Kansas City, Missouri – 23. joulukuuta 2020 Lawrence, Kansas ) oli yhdysvaltalainen tieteiskirjailija.
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1951
Vuoden 1951 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin kolmimaaotteluna Tanskan kanssa Göteborgissa 8. syyskuuta.
Ignacio Eizaguirre
Ignacio Eizaguirre Arregui (7. marraskuuta 1920 San Sebastián, Guipúzcoa – 1. syyskuuta 2013 ) oli espanjalainen jalkapallomaalivahti. Hän voitti Espanjan pääsarjan parhaan maalivahdin tittelin (Zamora) kausilla 1943–1944 ja 1944–1945.
Viivästynyt unijakso
Viivästynyt unijakso (diagnoosikoodi G47.21) (VUJ) eli myöhästyvän univaiheen oireyhtymä on harvinainen neurologinen sairaus, josta kärsii noin puolitoista promillea (tuhannesosaa) väestöstä.
VUJ-potilaat eivät pysty vaikuttamaan itse sisäiseen kelloonsa, sillä heillä on poikkeuksellisen huonosti siirrettävissä oleva rytmi. Kyseessä ei siten ole haluttomuus herätä, eikä viivästynyt unijakso johdu siitä, että ihminen menisi liian myöhään nukkumaan. Häiriö aiheuttaa sen, että potilaiden on äärimmäisen vaikea nukahtaa ja herätä sosiaalisesti hyväksyttävään kellonaikaan. .
Iltavirkkuun kronotyyppiin kuuluvilla on aamuvirkkuihin verrattuna kaksinkertainen riski kärsiä alentuneesta työkyvystä. Suurin riski on kaikkein iltavirkuimmilla. Iltavirkut sairastuvat aamuvirkkuja useammin esimerkiksi aikuistyypin diabetekseen ja verenpainetautiin ja kuolevat keskimäärin nuorempina kuin aamuvirkut.
Viivästyneeseen unijaksoon kuuluu elimellisiin uni-valverytmin häiriöihin (G47.2), jotka aiheutuvat joko elimistön keskuskellon toiminnan häiriintymisestä (sirkadiaaninen häiriö) tai aikavyöhykkeen ylittämisestä (aikaerorasitus eli jet lag).
Taustaa
Kehon lämpötila ja vireystila vaihtelevat suunnilleen samalla tavalla joka vuorokausi. Elimistön sisäinen kello säätelee kehon lämpötilaa ja melatoniinin tuotantoa. Nämä kaksi tekijää vaikuttavat olennaisesti siihen, miten ja milloin ihminen nukkuu. Nukahtamistaipumus on terveillä henkilöillä suurimmillaan aamuyöllä kello 2 ja 6 välillä, jolloin kehon lämpötila on alimmillaan ja melatoniinin tuotanto suurimmillaan. Ihmisen biologinen vuorokausirytmi on yli 25 tunnin pituinen, mutta päivänvalon säätelemä melatoniinintuotanto tahdistaa yleensä sisäistä kelloa niin, että vuorokausirytmi kutistuu keskimäärin 24 tuntiin ja kymmeneen minuuttiin. Sisäisen kellon joustokyky heikkenee iän myötä. .
Uni ei virkistä parhaalla mahdollisella tavalla, jos nukkumisen ajankohta ei sijoitu ihanteellisesti suhteessa elimistön biologiseen unijaksoon. Jos lääkkeiden avulla keinotekoisesti tapahtuva nukahtaminen osuu väärään aikaan, uni ei ole samanarvoista kuin elimistön oma, luonnollinen uni.
Oireet
Viivästyneen unijakson oireet alkavat usein jo koulu- tai murrosikäisenä. VUJ-potilaiden sisäinen uni-valvesykli on viivästynyt verrattuna muihin, "tavallisen" rytmin omaaviin. VUJ-potilailla melatoniinineritykseen liittyvät vaiheet tapahtuvat vasta usean tunnin viiveellä. Kyseessä on pysyvä häiriö, joka aiheuttaa selvää sosiaalista haittaa ja vaikeuttaa potilaiden elämässä selviytymistä.
Viivästyneestä unijaksosta kärsivät työskentelevät tehokkaimmin myöhään illalla ja yöllä, ja heillä on poikkeuksellisen huonosti siirrettävissä oleva rytmi. Tämä johtuu ehkä siitä, että elimistön sisäisen kellon toimintaa säätelevät niin monet tekijät.
Jos potilaan ei tarvitse noudattaa tiettyä aikataulua, on uni laadultaan ja kestoltaan normaalia, potilas herää itsestään ja uni-valvesykli on pituudeltaan 24 tuntia.
Diagnosointi
Viivästynyt unijakso voidaan diagnosoida vuorokauden pituisella ruumiinlämmön mittauksella, käden liikkeitä mittaavalla aktigrafilla tai analysoimalla vuorokauden aikana tuotetun virtsan melatoniinipitoisuudet.
Syyt
Noin puolella prosentilla väestöstä on mutaatio sisäistä kelloa säätävässä cry1-geenissä, jolloin unijakson keskikohta siirtyy kello seitsemäksi.
Elimistön sisäinen kello voi häiriytyä myös esimerkiksi epäsäännöllisten työaikojen tai sairauden vuoksi. Lisäksi on todettu, että keinovalon käyttäminen myöhentää ihmisen luontaista unirytmiä etenkin iltavirkuilla henkilöillä. Myös eräät psyykenlääkkeet saattavat laukaista uni-valverytmin häiriön.
Hoito
Viivästyneeseen unijaksoon ei ole löydetty parantavaa hoitoa, mutta unijaksoa voidaan varhentaa tilapäisesti ja vähäisessä määrin osalla VUJ-potilaita melatoniinilisän, kronoterapian, kirkasvalohoidon tai B12-vitamiinin avulla taikka edellä mainittujen hoitojen yhdistelmällä. Aamuun sekä varhaisiltaan ajoittuva liikunta saattaa parantaa edellä mainittujen hoitojen tehoa.
Melatoniinilisä on osoittautunut tehokkaimmaksi yksittäiseksi hoitomuodoksi, ja kuuden viikon pituinen melatoniinikuuri auttaa 97 prosenttia potilaista nukahtamaan jonkin verran nopeammin. Melatoniini normalisoi potilaan unirytmin kuitenkin vain siinä tapauksessa, että on kyse lievästä häiriöstä, sillä melatoniinia nauttineet VUJ-potilaat nukahtavat vain noin 40 minuuttia nopeammin kuin lumelääkettä nauttineet. Melatoniinin teho katoaa lisäksi yleensä pitkäaikaiskäytössä. Kolmen kuukauden käytön jälkeen pitkävaikutteinen melatoniini nopeuttaa nukahtamista enää 10 prosentilla tutkittavista, ja kuuden kuukauden kuluttua kukaan ei enää hyödy melatoniinilisästä. Unilääkkeidenkin avulla voidaan saavuttaa ainoastaan oireiston hetkellistä lievittymistä. Vuorokausirytmin tahdistamisessa lähemmäs muiden ihmisten rytmiä on huomioitava myös se, että rytmin siirtäminen tunnilla eteenpäin aiheuttaa unen laadun heikkenemistä viikoksi eteenpäin.
Osalla potilaita nukahtaminen ei aikaistu hoitojen avulla edes väliaikaisesti. Tämä saattaa liittyä siihen, ettei esimerkiksi melatoniinilisä tahdista elimistön vuorokausirytmin säätelyyn liittyvää lämpötilakäyrää.
Viivästyneeseen unijaksoon liittyvää päiväaikaista väsymystä voidaan lievittää hiukan kirkasvalohoidon ja ilta-aikaisen valoaltistuksen rajoittamisen yhdistelmällä. Kahden tunnin pituinen aamuinen kirkasvalohoito yhdistettynä aurinkolasien käyttöön klo 16 jälkeen sekä iltojen viettämiseen korkeintaan kahden lukulampun valossa vähentää viivästyneestä unijaksosta kärsivien potilaiden päiväaikaista väsymystä siten, että he nukahtavat neljä minuuttia hitaammin, mikäli he käyvät päiväunille kello 11.
Jos kyseessä on tilapäinen kaamosmasennuksesta johtuva vuorokausirytmin häiriö, kirkasvalohoito aikaistaa potilaan vuorokausirytmiä keskimäärin 1,5 tunnilla. Lisäksi on havaittu, että kahden viikon pituinen telttailu ympäristössä, jossa ei ole lainkaan keinovaloa, aikaistaa terveiden koehenkilöiden nukahtamista keskimäärin 70 minuutilla.
Viivästynyt unijakso saattaa normalisoitua joissain harvinaisissa tapauksissa B12-vitamiinilla. Syytä tähän ei tunneta, mutta on arveltu, että B12-vitamiini saattaisi esimerkiksi parantaa okulaarireseptorin valoherkkyyttä.
Liitännäissairauksia
Jatkuva ja voimakas ristiriita oman luontaisen vuorokausirytmin ja työn edellyttämän uni-valverytmin kanssa on selvä terveysriski. Myöhästyvän univaiheen oireyhtymä lisää riskiä sairastua ahdistukseen, masennukseen, diabetekseen, sydän- ja verenkiertoelinten sairauksiin, vatsa- ja suolistosairauksiin, hengityselinsairauksiin, neurologisiin sairauksiin ja aineenvaihdunnan häiriöihin. Vuonna 2019 julkaistussa tutkimuksessa huomattiin, että iltavirkkuus lisää ylipainoisuuden ja kakkostyypin diabeteksen riskiä vain silloin, kun iltavirkut eivät pysty noudattamaan sisäisen kellonsa määräämää luontaista vuorokausirytmiään.
Viitteet
Døgnrytmeforstyrrelse
Anund Gardarikilainen
Anund Gardarikilainen (Anund Gårdske) oli Ruotsin kuningas noin vuonna 1070. Hänet mainitaan vain Adam Bremeniläisen kronikassa Gesta Hammaburgensis Ecclesiae Pontificum. Kronikka kertoo että Anund kutsuttiin valtaistuimelle Gardarikista eli Kiovan Rusista, mistä johtuu hänen perinteinen liikanimensä Gårdske. Anund jo syrjäytettiin pian valtaistuimelle nousun jälkeen, kun hän kieltäytyi toimittamasta veriuhreja.
Insolaatio
thumb|220px|Vuosittainen insolaatio väreinä, keltainen hyvin runsaasti, punainen runsaasti, valkoinen ja sininen vähemmän. Yläkuvassa ilmakehän yläosiin tuleva insolaatio, alakuvassa Maan pinnalle tuleva insolaatio. Ilmakehä suodattaa suurimman osan Maan pinnalle tulevasta insolaatiosta pois. thumb|220px|Euroopan insolaatiokartta. Huomaa [[Alpit|Alppien huippujen suuri insolaatio, kun pilvet eivät estä Auringon säteilyä.]]
Insolaatio on Auringon Maan pinnalle tietyssä ajassa säteilemän energian määrä. Se riippuu muun muassa leveysasteesta, vuodenajasta ja vuorokauden ajasta. Yöllä insolaatio on nolla, jos ei oteta huomioon pientä ilmakehästä siroavaa säteilyä. Aamulla insolaatio on pieni, koska Aurinko paistaa matalalta ja sen säteily jakautuu Maan pinnalle suurelle pinta-alalle. Keskipäivällä insolaatio on suurin. Päiväntasaajalla insolaatio on suuri, koska Aurinko paistaa siellä kaikkina vuodenaikoina korkealta. Kaukana päiväntasaajasta insolaatio vaihtelee huomattavasti vuodenaikojen mukaan. Navoilla Aurinko ei paista talvella lainkaan, koska Maan akseli on kallellaan.
Insolaatiota pienentävät muun muassa pilvet ja ilmakehässä leijuva pöly sekä muu pieni pisaramainen tai hiukkasmainen aines. Osa maan pinnalle tulevasta insolaatiosta heijastuu suoraan pois, koska esimerkiksi lumi heijastaa hyvin säteilyä eli sillä on suuri albedo. Toisaalta kohtisuoraan tulevalle säteilylle on veden albedo pieni. Kokonaissäteily on insolaation ja ilmakehästä sironneen hajasäteilyn summa, johon ei kuitenkaan lasketa kiinteistä pinnoista heijastunutta säteilyä. .
Maahan tuleva Auringon säteily eli insolaatio
Maa kiertää Aurinkoa, jonka säteily on elämän edellytys. Maan pinnalle tulevaa Auringon säteilyä sanotaan insolaatioksi. Tropiikissa päiväntasaajan lähellä on lämmintä, koska siellä Aurinko paistaa suuresta kulmasta, miltei pään päältä. Napojen lähellä Aurinko paistaa matalalta, auringon säteily jakautuu suuremmalle alalle kuin tropiikissa ja lämmittää maata vähemmän. Napojen lähettyvillä onkin kylmää ympäri vuoden.
Insolaatio vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Vuodenaikojen pääsyy on se, että Maan akseli on kallellaan. Maan akseli säilyttää suunnilleen suuntansa, kun Maa kiertää aurinkoa. Silloin Aurinko lämmittää välillä enemmän pohjoista, välillä eteläistä pallonpuoliskoa. Silloin kun pohjoisnapa on Aurinkoon päin, on pohjoisella pallonpuoliskolla kesä ja eteläisellä talvi. Niinpä eri leveyksille tuleva insolaatio vaihtelee eri tavoin vuodenaikojen mukaan.
Päiväntasaajan seudulla insolaatio vaihtelee melko vähän napoihin verrattuna, koska siellä akselikallistuman vaihtelulla ei ole niin suurta merkitystä. Eri leveysasteille olevan eri suuruisen insolaation vaikutusta tasaavat jonkin verran eri leveyksien välillä liikkuvat merivirrat ja tuulet.
Insolaatioon vaikuttaa myös Maan etäisyys auringosta. Maa kiertää aurinkoa jossain määrin soikealla radalla, mutta tällä ei nykyään ole suurta vaikutusta insolaatioon. Nykyään maa on lähinnä aurinkoa pohjoisen pallonpuoliskon talvella. Silloin Maan radan soikeus leudontaa hieman talvea.
Insolaation yksiköitä
Insolaation yksiköinä käytetään muun muassa
Maksimi-insolaation määrää aurinkovakio
Maan ilmakehän ulkorajoille saapuu neliömetriä kohden 1 350–1 390 W, keskimäärin 1 368 W. Tämä 1 368 W/m² vaihtelee muun muassa Maan radan soikeuden mukaan 3,5 W/m² kumpaankin suuntaan. Lisäksi aurinkovakioon vaikuttaa Auringon aktiivisuus. Ilmakehä imee ja heijastaa Auringon säteilyä, ja sen takia Maan pinnalle pääsee korkeintaan 1 000 W/m², käytännössä pilvettömällä välillä 800–1 000 W/m² eli noin 60 % aurinkovakioista. .
Kokonaissäteilyn määrä Suomessa
Insolaatio eli auringon kokonaissäteily koostuu suorasta pinnalle saapuvasta säteilystä ja hajasäteilystä. Suoraa Auringon säteilyä sanotaan suoraksi insolaatioksi. Ilmakehän, pilvien, maan jne. kautta siroavaa ja heijastuvaa Auringon hajasäteilyä sanotaan myös diffuusiksi säteilyksi.
Helsingissä kokonaissäteily on korkeimmillaan keskipäivällä toukokuun lopusta heinäkuun puoliväliin, jolloin se ylittää 600 W/m². Kesäkuun puolivälin tienoilla saadaan yli 30 W/m² kolmelta 250 W/m² jo aamukuudelta, ja aamuyhdeksältä maahan säteilee Helsingissä 450 W/m².
Jos horisontti varjostaa 10 astetta, niin päivää kohti tulee Helsingin tienoilla 60 leveysasteella kesäkuussa pystypinnalle ikkunaan etelästä noin 3 107 W/m²/päivä ja nollavarjostukselle ikkunaan noin 13,2 MWs/m².
Talvella marras-joulu- ja tammikuussa kokonaissäteily on reippaasti yli 30 W/m², mutta alle 100 W/m². Kun kokonaissäteily laskee alle 30 W/m², on hämärää. Maaliskuussa keskipäivän kokonaissäteily nousee 250 W/m²:stä noin 400 W/m²:iin.
Aurinko paistaa Etelä-Suomessa Helsingissä hieman yli 2 000 tuntia vuodessa, mutta Utsjoella noin 1 600 tuntia vuodessa.
HMS Hector
HMS Hector voi tarkoittaa seuraavia Britannian kuninkaallisen laivaston sotalaivoja:
Insolaatio
Kokonaissäteilyn määrä Suomessa
Kokonaissäteily on Helsingissä kesäkuussa keskimäärin 177,8 kWh/m² ja hajasäteily 61,3 kWh/m². Vuotta kohti kokonaissäteilyä tulee 950,5 kWh/m² ja hajasäteilyä 378,3 kWh/m². Sodankylässä kesäkuun kokonaissäteily on 157,2 kWh/m², ja hajasäteily 70,6 kWh/m², ja vuoden kokonaissäteily 800,9 kWh/m² ja vuoden hajasäteily 401,7 kWh/m².
Insolaation vaihtelu eri leveysasteilla vuodenajan mukaan
Päiväntasaajalla Auringon säteilyä saadaan melko tasaisesti vuodenaikojen vaihdellessa, esimerkiksi Librevillessä ja Singaporessa tulee vähimmillään keskikesällä hieman alle 3 200 joulea neliösenttimetrille päivässä, mutta talvella hieman yli 3 600 J/cm²/päivä. Kääntöpiirien välissä, esimerkiksi Mumbaissa ja Méxicossa 20. pohjoisella leveysasteella on kaksi suurta Auringon säteilyn maksimia, toinen toukokuun lopulla, toinen heinäkuun lopulla. Siellä säteilyteho nousee maksimissaan lukuun 4 000 J/m²/päivä, ja laskee lukuun 2 600 J/m²/päivä. Napaseudulla vaihtelut ovat suurimpia. Kesällä napa-alueet kylpevät Auringon säteilyssä, ja Aurinko ei napapiirien pohjoispuolella laske kesällä. Napa-alueiden Aurinko ei juuri lämmitä, sillä ilmaan lämpöä sitovaa kosteutta on siellä hyvin vähän ja luminen maa heijastaa suuren osan lämpösäteilystä pois häikäisten silmiä. Näin 80. pohjoisella leveysasteella olevat Huippuvuoret saavat kesäkuun lopulla jopa 4 500 J/cm²/päivä, ja tammikuussa säteilytase on voimakkaasti negatiivinen. Positiiviseksi tase muuttuu vasta helmikuun lopulla. Keskileveysasteilla 40. leveysasteella Madridissa ja New Yorkissa säteilyn vaihtelut ovat kohtalaisia. 40. leveysasteella tulee tammikuun alussa 1 350 J/m²/päivä, ja kesäkuun lopussa 4 000 J/m²/päivä. Korkeilla pohjoisilla leveyksillä, Helsingin ja Anchoragen leveyksillä eli 60. leveysasteella tammikuun alkupäivinä tulee noin 0 J/cm²/päivä, ja kesäkuun lopussa 4 300 W/m². Napapiirin pohjoispuolella on talvella kaamos, ja säteilyn tase on silloin negatiivinen. Lappia lämmittävät silloin varastoitunut lämpö ja merivirtojen ja ilmakehän virtaukset.
Maan akselikallistuman vaikutus Auringon paikkaan
Maan akselikallistuma on 23,5 astetta, minkä määrää vuodenajat. Maan kiertäessä radallaan Aurinko näyttää meistä katsottuna kiertävän rataansa taivaalla tähtien keskellä. Auringon rataa sanotaan ekliptikaksi. Ekliptika eli eläinrata on hieman kallellaan taivaanpallon päiväntasaajaan nähden, koska Maa pyörii kallellaan rataansa nähden.
Kun Aurinko näyttää meistä liikkuvan ekliptikaa pitkin, sen pituusaste eli longitudi muuttuu. On sovittu, että kevätpäiväntasauksena Auringon longitudi on nolla. Auringon longitudin muuttuessa myös Auringon kulmaetäisyys taivaanpallon päiväntasaajasta muuttuu. Tätä Auringon leveysastetta taivaanpallolla sanotaan Auringon latitudiksi tai deklinaatioksi.
Pohjoisella pallonpuoliskolla kevätpäiväntasauksella Auringon deklinaatio on nolla, eli Aurinko on silloin taivaanpallon päiväntasaajalla ja paistaa Maan päiväntasaajalla korkeimmillaan suoraan pään päältä 90 asteen kulmassa. Tällöin Auringon longitudi on nolla, ja myös deklinaatio on nolla. Kesäpäivänseisauksena auringon deklinaatio on +23,5 eli sama kuin Maan akselikallistuma ε. Aurinko paistaa silloin hyvin korkealta. Kesäpäivän seisauksena Aurinko on ehtinyt kiertää ekliptikaa 90 astetta. Silloin Auringon longitudi 90 astetta eli π/2 radiaania.
Talvipäivänseisauksena Auringon deklinaatio on negatiivinen Maan kaltevuus eli ε, ja Auringon longitudi on silloin 3/2π radiaania eli 270 astetta.
Auringon deklinaatio δ lasketaan kaavasta
jossa
eli Maalle likimain kaavasta
missä n on vuodenpäivänumero. Tässä ei oteta huomioon Maan radan soikeutta.
Auringon korkeuden laskenta
Auringon korkeus riippuu sen deklinaation lisäksi myös leveysasteesta. Päiväntasaajalla Aurinko paistaa aina korkealta. Auringon korkeus horisontista kesäpäivän tasauksena Auringon ollessa korkeimmillaan kello 1 kesäaikaa on
jossa
missä
Auringon säteilemä energia maanpinta-alayksikköä kohden on
Jos oletetaan, että maahan pääsee Helsingissä ilmakehän läpi 1 000 W/m2, niin silloin kesäpäivän tasauksena Aurinko paistaa vaakasuoralle maanpinnalle 53,5 asteen korkeudesta noin teholla 594 W/mx.
Ilmakehän vaikutus Auringon säteilyyn
Ilmakehän vaikutusta Auringosta maan pinnalle tulevan säteilyn heikkenemiseen sanotaan optiseksi paksuudeksi τ (tau). Sitä merkitään monesti myös k:lla ja se on 0,62 pilviselle ja 0,74 kirkkaalle.
Optisen paksuuden täsmällinen määritelmä on
Jos Aurinko paistaa alempaa, sen säteet joutuvat kulkemaan ilmakehässä pidemmän matkan ja himmentyvät enemmän.
Näin ollen korkeuseksponentti taulle on
ja
Erään kokemusperäisen kaavan mukaan τ riippuu pohjoisella pallonpuoliskolla vuodenajasta seuraavasti
tauvaikutus = τ ^(1 / sin (a))
jossa a on Auringon korkeus.
Tällöin suurin mahdollinen teoreettinen Auringon säteily on
yksikössä W/m2
Suora Auringon säteily on kuitenkin
Isuora= 1367 * sinφ / π* tauvaikutus
Taivaan hajasäteilyn vaikutus
fhaja = (1 - tauvaikutus) / (1 + tauvaikutus) fpilvi = pilvikerroin * fhaja c = 1 - auringonpaistetunteja / päivänvaloaika
Päivänvaloaika on pidempi kuin auringonpaistetuntien luku, koska valo siroaa vielä horisontin altakin.
Jolloin kokonaissäteily on Auringon ollessa horisontin yläpuolella
HMS Hercules (1868)
Valmistus
Alus tilattiin Chathamin telakalta ja sen köli laskettiin 1. helmikuuta 1866. Alus laskettiin vesille 10. helmikuuta 1868 ja se valmistui 21. marraskuuta.
Insolaatio
Ilmakehän vaikutus Auringon säteilyyn
(auringonpaistetunteja * suora + paivanvaloaika * Iteormax *(fhaja * (1 - c) + fpilvi * c)) / paivanvaloaika
HMS Hercules (1868)
Palvelus
Alus nimettiin vuonna 1904 uudelleen HMS Calcuttaksi ja se palveli varastolaivana Gibraltarilla vuoteen 1914. Alus hinattiin Britteinsaarille, koska höyrykone ei ollut toimintakuntoinen ja siitä tehtiin Portsmouthiin koululaiva nimellä HMS Fisgard II. Alus romutettiin vuonna 1932.
Insolaatio
Insolaatio vaihtelee Maan radan soikeuden mukaan
Aurinkovakio vaihtelee Maan radan soikeuden takia. Maa on pohjoisen talvella hieman lähempänä Aurinkoa kuin kesällä. Aurinkovakio alenee talveen verrattuna tällöin muutaman prosentin. Vuodenaikojen kannalta tällä ei ole suurta merkitystä, koska vuodenajat johtuvat pääosin Maan akselikallistumasta. Maan aurinkovakion arvo vaihtelee Maan radan soikeuden mukana 3,3 %.
Maanhan tuleva insolaation vaihtelu eri vuodenaikoina riippuu maan rataelementeistä. Niitä ovat muun muassa soikeus e=0,0167, nouseva solmu ω=282 astetta ja Maan akselin kaltevuus ε=23°27' (nykyiset arvot).
Keskimääräinen vuosisäteily päiväntasaajalla vaihtelee Maan radan soikeuden takia näin
missä
Maan paikka soikealla radallaan lasketaan seuraavasti, kun tunnetaan päivän numero
keskianomalia = ((paiva - periheliaika) / vuosi) * 2*pii
Alussa eksentrinen anomalia asetetaan keskianomalian arvoon
eksentrinen_anomalia = keskianomalia + eksentrisyys * sin(keskianomalia)
Tämän jälkeen toistetaan laskutoimitusta
eksentrinen_anomalia = keskianomalia + eksentrisyys * sin(eksentrinen_anomalia)
Kunnes on päästy siihen, että eksentrisen anomalian arvo ei enää muutu esim. yli 0,001 verran, jos halutaan tarkkuus 0,001.
Lasketaan Maan paikka radallaan
paikkax = cos(eksentrinen_anomalia) - eksentrisyys paikkay = neliöjuuri(1 - (eksentrisyys * eksentrisyys)) * SIN(eksentrinen_anomalia)
Lasketaan maan todellinen anomalia eli ratakulma radiaaneina
nu = arctan(paikkay / paikkax)
Korjataan kulman arvo
Jos Maan perihelin longitudi on 282,9189, niin Maan longitudi on
longitudi = nu + aste_radiaaneiksi(12,9189) - pii/2
Lasketaan Maan etäisyys Auringosta
r=neliöjuuri(paikkax*paikkax+paikkay*paikkay)
Näin saadaan Maan aurinkovakioksi Sa kysyttynä numeroituna päivänä
Sa=So*a/(r*r)
Vuorokauden kokonaissäteilyn vaihtelu eri leveyksillä
Vuorokauden aikana saadun kokonaissäteilyn laskennassa tarvitaan puolen päivän pituutta H, joka on
Jolloin saadaan keskimääräinen säteily päivällä
kokonaissäteily päivää kohden saadaan kertomalla S_päivä kertoimella 2*h, eli
Insolaatio vaihtelee Auringon säteilymuutosten takia
On melko vahvoja todisteita siitä, että Auringon säteily vaihtelee satojen tai tuhansien vuosien jaksoissa. Esimerkiksi pieni jääkausi johtui auringonpilkkuminimistä, johon liittyi Auringon säteilyn väheneminen.
Insolaation vaihtelu pilvisyyden mukaan
Pilvisenä päivänä jopa 80–100 % valosta voi olla hajasäteilyä, ja kirkkaana kesäpäivänä vaakasuoralle pinnalle saapuvasta valosta noin 20–30 % on hajasäteilyä. . Puolipilvisellä ilmalla 70 % Auringon maahan saapuvasta säteilystä on hajasäteilyä.
Insolaation määrä vaihtelee. Kääntöpiirin tienoilla noin 23,5 leveysasteella insolaatio on Saharassa yli 2 200 kWh/m², kun pilvisemmillä Filippiinien itäpuolisilla merillä noin 800–1 100 kWh/m².
Insolaation yleinen vaihtelu
Insolaatio on Maalle noin 1 368 W/m² eli vuodessa noin 120 000 kWh/m².
Insolaatio riippuu myös korkeudesta ja leveysasteesta. Korkealla oltaessa on vähemmän Auringon ja havaitsijan välissä olevaa sameata ilmaa, samoin auringon korkeuskulman ollessa suuri. Muun muassa vesihöyry, happi ja hiilidioksidi imevät säteilyä.
Ilmamassa vaikuttaa kertoimella AM. On sovittu, että ilmamassa vaikuttaa Auringon ollessa pään päällä eli 90 asteen kulmassa kertoimella AM = 1. Mutta 500 m korkeudessa AM = 0,94 ja 1 000 m korkeudessa 0,89. Jos aurinko on 30 asteen kulmassa, kertoimet ovat 2, 500 metrille 1,88 ja 1 000 metrille 1,78. 10 asteen kulmassa olevalla Auringolle kerroin on 5,60, 5,28 ja 4,99 olinkorkeuksissa 0, 500 m ja 1 000 m.
Ilmakehässä sironnut säteily saapuu osin hajasäteilynä Maahan. Kirkkaalla ilmalla hajasäteily on noin 30 %, puolipilvisellä 70 % ja pilvisellä 100 %.
TUI Airways
TUI Airways (aiemmin Thomson Airways) on vuonna 1962 perustettu britittiläinen tilauslentoyhtiö. Yhtiö kuuluu saksalaiseen TUI-konserniin. TUI Airways on maailman suurin tilauslentoyhtiö ja Britannian kolmanneksi suurin lentoyhtiö.
Yrityksen nimi oli aiemmin Britannia Airways. Nykyinen lentoyhtiö perustettiin, kun First Choice Airways ja Thomsonfly yhdistyivät. Molemmat yritykset olivat kuuluneet TUI-konserniin jo aiemmin. TUI Airways operoi myös TUI Finlandin lentoja.
Yrityksen päämaja sijaitsee Wigmore Housessa Lutonissa, ja sitä johtaa John Murphy.
Historia
Thomson Airways perustettiin vuonna 1962 (nimi oli tuolloin Britannia Airways). Yhtiö on tällä hetkellä Ison-Britannian suurin charterlentoyhtiö. TUI Airwaysin pääkonttori on Lutonin lentoasemalla. Yhtiön 57 lentokonetta lentävät yli 80 kohteeseen eri puolilla maailmaa. Thomson oli Ison-Britannian ensimmäinen lentoyhtiö, jonka laivastoon kuuluu Boeing 787 Dreamliner. Thomsonin nimi vaihdettiin TUI-nimeen vuonna 2017.
Laivasto
thumb|TUI Airwaysin Boeing 787-8. Heinäkuussa 2021 TUI Airwaysin laivastoon kuului 67 lentokonetta, joiden keski-ikä oli 8,6 vuotta.
Hans Edmund Wolters
Hans Edmund Wolters (11. helmikuuta 1915 Duisburg – 22. joulukuuta 1991) oli saksalainen lintutieteilijä.
Wolters vietti lapsuutensa Geilenkirchenissä. Toisen maailmansodan jälkeen hän toimi opettajana, kunnes vuonna 1960 sai viran Bonnin Alexander Koenigin eläintieteellisestä tutkimuslaitoksesta ja museosta, jossa hän toimi vapaaehtoisena lintutieteen osastolla. Vuonna 1966 Wolters nimitettiin lintuosaston kuraattoriksi ja myöhemmin ylikuraattoriksi. 1973 hänet nimitettiin lintutieteen osaston johtajaksi professori Günther Niethammerin kuoltua. Vuosina 1974–1979 Wolters toimitti Alexander Koenig Instituten julkaisuja Bonner zoologisce Beiträge ja Bonner zoologische Monographien. Jäätyään eläkkeelle 1980 Wolters jatkoi lintuosaston avustajana.
Woltersin ensisijainen tutkimusala oli lintujen luokittelu eli taksonomia. Hän tutki pääasiassa varpuslintuja ja etenkin loistopeippojen (Estrildidae), kutojien (Ploceidae) ja medestäjien (Nectariniidae) heimoja. Hänen pääteoksensa oli vuosina 1975–1982 kirjoitettu Die Vogelarten der Erde. 1983 hän julkaisi teoksen Die Vögel Europas im System der Vögel, jossa hän esitti joitakin korjauksia edelliseen teokseen.
Wolters valittiin Kansainvälisen lintutieteen komitean (International Ornithological Committee) nimistökomitean (Standing Committee on Ornithological Nomenclature) jäseneksi 1982, jossa hän toimi kuolemaansa saakka. 1971 Bonnin yliopisto myönsi Woltersille kunniatohtorin arvonimen. Hänet valittiin American Ornithologists' Unionin kunniajäseneksi 1991.
Wolters nimesi linnuista tainkutojan (Malimbus ballmanni) 1974.
Tiililä
Tiililä on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Copa del Rey
Copa del Rey (koko nimeltään Copa de Su Majestad el Rey Juan Carlos I, ) on vuosittain Espanjassa pelattava cup-muotoinen jalkapallokilpailu. Sen järjestää Espanjan kuninkaallinen jalkapalloliitto. Kilpailuun ottavat osaa kaikki joukkueet Primera ja Segunda Divisiónista, Segunda División B:n parhaat sekä Tercera Divisiónin lohkovoittajat.
Copa del Reyn voittaja on oikeutettu paikkaan Eurooppa-liigassa (ennen vuotta 1999 Cup-voittajien cupissa). Voittaja pelaa myös Supercopa de Españassa liigamestaria vastaan. Cupin menestynein seura on Barcelona, jolla mestaruuksia on 31.
Kilpailu on tunnettu myös nimillä Copa del Presidente de la República vuosina 1933–1936 ja Copa del Generalísimo vuosina 1939–1976.
Loppuottelut
* Vuosina 1910 ja 1913 pelattiin kaksi erillistä kilpailua jalkapalloliittojen (Federación Española de Fútbol ja Unión Española de Clubes de Fútbol) riitannuttua.
Amine Rzig
Amine Rzig (, s. 25. elokuuta 1980 Nabeul) on tunisialainen koripalloilija. Isona laitahyökkääjänä pelaava Rzig edustaa Egyptin pääsarjassa pelaavaa Al-Ahlia.
Ura
Rzig vietti ensimmäiset kymmenen vuotta kotimaansa pääsarjassa ja voitti tuona aikana kaksi Tunisian mestaruutta vuosina 2006 ja 2008. Mestaruus kauden jälkeen Rzig matkasi Egyptiin, jossa hän pelasi armeijan koripallojoukkueessa Talaa Jaiechissa. Yhden kauden jälkeen Rzig palasi takaisin kotimaahansa ja voitti saman tien Tunisian mestaruuden.
Maajoukkueura
Rzig oli voittamassa kapteenin roolissa Tunisialle Afrikan mestaruus pronssia vuoden 2009 Afrikan kisoissa. Samassa turnauksessa hänet valittiin tähdistöjoukkueeseen. Rzig valittiin myös Tunisian joukkueeseen Turkissa pidettyihin vuoden 2010 MM-kisoihin, jossa hän toimi toistamiseen maansa kapteenina.
Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmä
Unioni kansakuntien Euroopan puolesta -ryhmä (UEN, ) oli vuosina 1999–2009 toiminut Euroopan parlamentin oikeistolainen ja euroskeptinen ryhmä. Ryhmä liittyy eurooppalaiseen kansalliskonservatiivien Allianssi kansakuntien Euroopan puolesta (AEN) -yhteistyöelimeen. Ryhmän seuraajaksi tuli vuonna 2009 Vapaa ja demokraattinen Eurooppa -ryhmä, johon liittyivät myös entisen Itsenäisyys/demokratia-ryhmän jäsenet.
Ettore Arrigoni degli Oddi
pienoiskuva|upright=0.8|Ettore Arrigoni degli Oddi vuonna 1919. Ettore Arrigoni degli Oddi (1867–1942) oli italialainen kreivi ja lintutieteilijä.
Arrigoni oli Italian 1900-luvun alun johtava lintutieteilijä. Hän ajoi myös lintujen suojelua ja vaikutti 1920-luvulla Italian metsästyslakeihin ja -asenteisiin.
Arrigoni julkaisi vuonna 1902 teoksen Atlante ornitologico (Ulrico Hoepli, Milano), 1926 Testo esplicativo ed illustrativo delle disposizioni vigenti in materia venatoria (Tip. Seminario, Padova) ja 1929 Ornitologia Italiana (Ulrico Hoepli, Milano).
Arrigoni nimesi linnuista tikliin (Carduelis carduelis) alalajin tschusii ja käpytikan (Dendrocopos major) alalajin harterti vuonna 1902.
Ratavartijan kaunis Inkeri
Ratavartijan kaunis Inkeri on suomalainen elokuva vuodelta 1950. Sen on ohjannut Hannu Leminen ja tuottanut Mauno Mäkelä Fennada-Filmistä. Kyseessä oli yhtiön ensimmäinen pitkä elokuva, jota on kiittäen mainittu Lemisen parhaaksi ohjaustyöksi. Sen ensi-ilta oli 20. lokakuuta 1950 Helsingissä Rexissä ja Tuulensuussa.
Elokuva perustuu Jussi Kukkosen kriitikkojen arvioissa tylytystä saaneeseen viihderomaaniin Ratavartijan kaunis Inkeri vuodelta 1947. Se on nuoren vaimon, häntä vanhemman ratavartijana toimivan aviomiehen ja nuoren komean veturinkuljettajan välinen melodramaattinen kolmiodraama.
Veturinkuljettaja (Erkki Viljos) suutelee kaunista ratavartijan vaimoa Inkeriä (Helena Kara, ohjaajan puoliso) tietämättä, että tämän mies on ratavartija. Inkeri on solminut avioliiton kiitollisuudesta ja joutuu houkutusten edessä omantunnonkriisiin.
Taustaa
Elokuvatarkastamo paheksui erästä kuvaleikkausta, jossa Inkerin ja Ilmarin rakkauskohtaus vaihtuu lähikuvaan höyryveturin kiivaasti edestakaisin liikkuvasta kiertokangesta. Tämän katsottiin herättävän katsojissa epäsiveellisiä mielikuvia.
Arviot
Aikalaiskriitikkojen näkemykset tiivistää Olavi Veistäjä (Aamulehti) kritiikkinsä otsikossa: "Hyvin ohjattua ja näyteltyä kehnoa viikkolehtiromantiikkaa." Muun muassa Juha Nevalainen (Ilta-Sanomat) ihmettelee arviossaan, "että tästä kertomuksesta on saatu aikaan elokuva, joka hämmästyttävän vankasti liikkuu arjen realistisella peruskalliolla". Kiitosta saavat ohjaaja Lemiseen lisäksi niin kuvaaja Esko Töyri kuin säveltäjä Ahti Sonninen (Jouko Tyyri, Ylioppilaslehti). Myös näyttelijät saavat kiitosta monelta kriitikolta.
Eräässä myöhemmässä arviossa elokuvaa on sanottu Lemisen parhaaksi melodraamaksi, jossa limittyvät toisiinsa rakkauden poltteessa riutuvat ihmiset, veturin mäntien voima ja kesäinen luonto.
Murha 3. kerroksessa
'''Murha 3. kerroksessa' (Stranger on the Third Floor'') on Boris Ingsterin vuonna 1940 ohjaama rikoselokuva, jota pidetään yhtenä varhaisimmista film noir -elokuvista. Kyseessä on vain 64 minuuttia pitkä b-elokuva, joka kuvattiin pikaisesti RKO Pictures -studion suojissa.
Arvioita
Iltalehden Jyrki Laelma piti Nicholas Musuracan kuvausta komeana ja elokuvan unijaksoa upeana. Elokuva on hänen nähdäkseen hyökkäys amerikkalaista oikeusjärjestelmää vastaan.
Boltyš-kraatteri
thumb|270px|Kraatterin sijainti Ukrainan keskiosissa. Boltyš-kraatteri on kraatteri Ukrainassa. Kraatterin ikä on noin 65,17±0,64 miljoonaa vuotta ja sen läpimitta on 24 kilometriä. Kraatteri havaitaan vain mittauksilla; sitä ei näy pinnassa, sillä se on niin vanha, että se on peittynyt kivikerrosten alle.
Kraatterin aiheutti melko kookas asteroidi törmätessään Maahan. Kraatterin arvioidaan syntyneen samalla aikakaudella kun hirmuliskot tuhoutuivat ja Maahan törmäsi muitakin suuria kappaleita, muun muassa Chicxulub-kraatterin ja Shiva-kraatterin synnyttäneet kappaleet. Nämä kraatterit kuitenkin syntyivät eri aikoihin.
Superyhtye
Superyhtye on musiikkiyhtye, jonka jäsenet ovat jo aiemmin saavuttaneet arvostusta tai menestystä muissa yhtyeissä tai yksittäisinä artisteina. Suomessa ilmiö ei ole koskaan ollut kovinkaan yleinen, mutta maailmalla superkokoonpanoja esiintyy paljon, useimmiten progressiivisen rockin piirissä.
Superyhtye-nimitystä ei yleensä käytetä yhtyeistä, jonka yksittäiset jäsenet ovat saavuttaneet kuuluisuutta yhtyeen perustamisen jälkeen.
Superyhtyeet ovat usein lyhytikäisiä, monesti niiden ura kestää vain albumin tai kaksi. Usein superyhtyeet ovat myös sivuprojekteja, joiden ei ole tarkoituskaan olla pysyviä.