cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Funktion epäoleellinen raja-arvo
Rationaalilausekkeen epäoleelliset raja-arvot
Origon oikealla puolella funktio saa positiivisia arvoja. Kuvaajan käyrän mukaan funktio on vähenevä, koska kun muuttujan arvot kasvavat, eli kun liikutaan x-akselilla oikealle, pienenevät funktion arvot. Ne eivät kuitenkaan muutu negatiivisiksi, vaan pysyvät positiivisina lähestyen nollaa. Nolla-arvoa ei kuitenkaan saavuteta tietyssä pisteessä, mutta valitsemalla yhä suurempia ja suurempia muuttujan x arvoja päästään niin lähelle nollaa kuin vain halutaan. Tässä mielessä voidaan sanoa, että kun muuttujaa x kasvatetaan yli kaikkien rajojen, suppenee funktion arvot raja-arvoksi nolla. Tämä on eräs tapa kuvailla epäolellinen raja-arvo. Silloin voidaan sanoa, että äärettömässä funktio suppenee tai tulee nollaksi. Vastaavalla tavalla voidaan todeta, että myös vasemmalla puolella lukusuoraa voidaan käydä samanlainen prosessi. Silloin funktion negatiiviset arvot lähestyvät epäoleellisesti nollaa, kun muuttuja x pienenee alle kaikkien rajojen. Silloin voidaan sanoa, että miinus äärettömässä funktiosta tulee nolla.
Epäoleellisiksi tarkasteluksi voidaan joskus katsoa myös raja-arvoa määrittelyalueen puuttuvassa pisteessä. Edellisen funktiota ei voi laskea nollassa, koska se aiheuttaisi nollalla jakamisen. Kun raja-arvoa lasketaan lähestymällä nollaa oikealta eli positiivisilla arvoilla, kasvaa funktion arvot yli kaikkien rajojen eli raja-arvo hajaantuu plus äärettömäksi. Vastaavasti, kun nollaa lähestytään negatiiviselta puolelta, hajaantuu raja-arvo miinus äärettömäksi.
Yksinkertainen polynomi on potenssifunktio joka on määritelty kaikilla reaalilukuarvoilla, ja sen kuvaajasta näkyy koordinaatistossa vain osa. Osoittautuu, että mitä suuremmilla muuttujan x arvoilla funktion arvoja lasketaan, sitä suuremmaksi funktion arvot kasvavat. Samoin, mitä pienemmillä muuttujan arvoilla funktion arvoja lasketaan, sitä pienemmiksi ne tulevat. Kummassakin tapauksessa funktion arvot hajaantuvat. Ensin mainitussa tilanteessa sanotaan myös, että funktion arvo on ääretön, kun muuttuja x on ääretön taikka äärettömässä funktio tulee äärettömäksi. Toisessa tilanteessa funktio on miinus ääretön, kun x on miinus ääretön taikka miinus äärettömässä funktiosta tulee miinus ääretön.
Suppeneminen ja hajaantuminen
Funktion epäoleellisella raja-arvolla tarkoitetaan funktion arvojen tutkimista, kun muuttujan arvo joko kasvaa tai vähenee rajatta. Tällöin sanotaan, että muuttuja on plus ääretön tai miinus ääretön. Kyseessä ei ole enää funktion käyttäytymisestä yhden pisteen lähiympäristössä, vaan sitä käytetään tutkittaessa funktion käyttäytymistä origosta katsottuna "kaukaisilla" arvoilla ja hyvin pitkillä väleillä. Tarkastelutapa poikkeaa siten tavallisesta funktion raja-arvosta.
Kun muuttujan arvo kasvaa rajatta ja funktion arvot suppenevat, se merkitään Funktion lauseke lasketaan tällöin yhä suuremmilla ja suuremmilla arvoilla (voidaan sanoa "kun x lähestyy plus ääretöntä"). Kun muuttuja vähenee rajatta ja funktion arvot suppenevat, se merkitään Funktion lauseke lasketaan yhä pienemmillä (negatiivisilla) arvoilla (voidaan sanoa "kun x lähestyy miinus ääretöntä"). Tällöin sanotaan, että "funktiolla on positiivisessa / negatiivisessa äärettömyydessä raja-arvo L".
Kun funktion arvot lähestyvät edellä kerrotulla tavalla lukua L, voidaan kuvaajaan piirtää vaakasuora y = L. Tätä suoraa kutsutaan funktion kuvaajan asymptootiksi.
Jos funktion arvot hajaantuvat eikä raja-arvoa ole olemassa, se merkitään esimerkiksi jos tulos kasvaa rajatta ja jos tulos vähenee rajatta.
Funktion arvot hajaantuvat, jos funktion arvot eivät ole rajoitettuja. Jos vähenevä funktio ei ole rajoitettu alhaalta, tulee funktion epäoleelliseksi raja-arvoksi miinus ääretön. Ellei kasvava funktio ole rajoitettu ylhäältä, tulee funktion raja-arvoksi ääretön.
Hajaantuvan funktion kulkua voi "ohjata" vino asymptoottisuora tai -käyrä. Asymptootin selvittäminen mallintaa funktion kuvaajan kulkua selvemmin.
Määritelmä
Funktion epäoleellinen raja-arvo, josta tässä otetaan esimerkkinä määritellään eksaktisti '''epsilon-M-tekniikalla eli funktion arvo f(x) on \epsilon:n etäisyydellä raja-arvosta L, kun muuttuja x on ylittänyt rajan M_\epsilon. Intuitiivisesta voidaan ajatella, että funktion arvot osuvat riittävän lähelle raja-arvoa L, kunhan muuttuja x kasvatetaan tarpeeksi suureksi.
Esimerkki suppenemisesta ja hajaantumisesta
Funktion epäoleellinen suppeneminen kohti arvoa nolla voidaan osoittaa seuraavasti. Kun x \ge 1, on aina. Valittiinpa luku kuinka pieneksi tahansa, löytyy lopulta aina sellainen muuttujan x raja x \ge M > 1, että missä. Näin ollen funktio suppenee nollaksi, kun x kasvaa rajatta.
Funktion f(x)=x^5 epäoleellinen hajaantuminen äärettömyydessä voidaan osoittaa seuraavasti. Kun x \ge 1, on aina x^5 \ge x, joten valittiinpa luku M > 1 miten suureksi tahansa, on x^5 > M heti, kun x > M. Siten funktio f(x)=x^5 hajaantuu äärettömäksi, kun muuttuja x kasvaa yli kaikkien rajojen.
Esimerkki
Esimerkiksi polynomin käyttäytyminen äärettömyyksissä voidaan päätellä yksittäisten potenssien käyttäytymisestä. Kun lasketaan ja huomioidaan, että, , ja , saadaan Polynomi hajaantuu siten kohti +\infty.
Äärettömän laskusääntöjä epäoleellisessa raja-arvossa
Seuraavien laskutoimitusten tulosta ei pystytä suoralta kädeltä määrittämään:
Kemin Lappi
Kemin Lappi oli yksi Ruotsin kuudesta lapinmaasta eli historiallisesta kauppa- ja verotusalueesta Lapissa. Muut lapinmaat olivat Tornion Lappi, Luulajan Lappi, Piitimen Lappi, Uumajan Lappi ja Ångermanlandin Lappi.
Earl Pomeroy
thumb|Earl Pomeroy Earl Pomeroy (s. 2. syyskuuta 1952) on yhdysvaltalainen poliitikko ja lakimies Pohjois-Dakotasta. Demokraattipuolueen kongressiedustaja hän oli vuodesta 1993 vuoteen 2011.
Kemin Lappi
Kemin Lappi jakautui yhdeksään lapinkylään: Inari, Kemijärvi, Kemikylä, Kitka, Kittilä, Kuolajärvi, Maanselkä, Sodankylä, Sompio.
Lounaispaikka
Lounaispaikka eli Lounais-Suomen paikkatietokeskus on vuonna 2002 perustettu alueellinen paikkatietopalvelu. Jo aiemmin, vuonna 1999, käynnistettiin Lounais-Suomen paikkatietoyhteistyön kehittämishanke, jonka aikana Lounaispaikan profiili muotoutui. Tarpeena oli lisätä alueellista paikkatietoalan yhteistyötä lounaisen Suomen alueella ja alueellisen paikkatietokeskuksen perustaminen nähtiin tärkeäksi. Perustajajäseninä olivat Turun yliopisto, Lounais-Suomen ympäristökeskus ja Varsinais-Suomen liitto.
Vuonna 2005 mukaan tulivat muut alueelliset korkeakoulut: Åbo Akademi, Turun kauppakorkeakoulu, Turun ammattikorkeakoulu ja Yrkeshögskolan Sydväst ja Lounaispaikan toiminta kehittyi uusien palveluiden ja hankkeiden myötä. Vuoden 2009 alusta mukaan liittyi myös Turku ja Satakuntaliitto. Lounaispaikan toiminta vakinaistettiin vuonna 2012. Lounaispaikan toimisto on osa Varsinais-Suomen liittoa.
Toiminta
Lounaispaikan tarjoaa alueen paikkatietoverkostolle tukea ja aktivoi hyödyntämään paikkatietoaineistoja.
Lounaispaikka kerää paikkatietoaineistoja eri tiedontuottajilta ja esittelee niitä alueellisen karttapalvelun avulla. Palvelu kattaa alueellisesti koko Lounais-Suomen eli Varsinais-Suomen ja Satakunnan maakunnat.
Karttapalvelun lisäksi Lounaispaikka kerää ja avaa Lounais-Suomea koskevaa julkista tietoa avoimena datana. Lounaispaikan keräämät avoimet aineistot ovat ladattavissa Lounaispaikan Avoin data -sivulta.
Projektit ja yhteistyö
Lounaispaikka on vuosien mittaan toteuttanut erilaisia datankeruuprojekteja. Näistä kattavin oli kaavoituksen ja vesihuoltoaineistojen keruu vuosina 2004-2008. Vuonna 2007 voimaan astuneessa eu:n innspire-direktiivissä määrätään, että tietyt julkisen hallinnon tuottamat paikkatietoaineistot on oltava yhtenäisten käytäntöjen mukaisesti kaikkien saatavilla. Lounaispaikka on ollut mukana toteuttamassa Inspire-toteutuksia lähes kaikille Suomen maakuntaliitoille sekä osalle Lounais-Suomen kunnista. Paikkatiedon opetusportaali PaikkaOppi toteutettiin Opetushallituksen oppimisympäristörahoituksella ja on suunniteltu mm. lukioiden paikkatieto-opetuksen tueksi. Varsinais-Suomen maakuntamuseon rakennusinventointitietojärjestelmää (MIP) on kehitetty puolestaan vuodesta 2010 lähtien. Sen on tarkoitus helpottaa maakunnan rakennusperintöön ja kulttuuriympäristöön liittyvän tiedon tallentamista, jakamista ja hallinnointia. Lounais-Suomen ympäristöohjelmaa ja sen seurantaa on puolestaan toteutettu yhdessä Varsinais-Suomen ely-keskuksen kanssa Ympäristö Nyt -palvelun osalta. Vuosina 2014–2017 on käynnissä datan avaamisen (6Aika) projekti yhdessä kuuden suurimman Suomen kaupungin kanssa.
Kalevan kisat 1923
Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1923 Kuopiossa 18.–19. elokuuta. Kalevan maljan voitti Helsingfors IFK.
Kalevan malja
Kalevan Malja ratkaistiin mestaruuksien lukumäärän mukaan.
Philippe Francq
Philippe Francq (syntynyt 13. joulukuuta 1961, Etterbeek) on belgialainen sarjakuvapiirtäjä. Vuodesta 1990 piirtänyt Jean Van Hammen kirjoittamaa sarjaa Largo Winch.
Allisiini
Allisiini (diallyylitiosulfinaatti) on antibioottinen yhdiste, jota esiintyy muun muassa valkosipulissa ja keltasipulissa. Valkosipuli sisältää alliinia (C6H11NO3S), jota siinä on noin prosentin verran. Kun valkosipuli leikataan tai murskataan, alkaa alliini allinaasi-entsyymin vaikutuksesta muuttua allisiiniksi. Allisiinilla puolestaan on kyky estää bakteereiden, hiivojen, sienten kasvua ja myös virusten lisääntymistä. Joidenkin tutkimusten mukaan sen on todettu estävän myös kasvainten kasvua estäessään kasvaimen mitoosin.
Tislatusta valkosipuliöljystä valmistetuissa tuotteissa ei ole allisiinia. Allisiini säilyy murskatussa valkosipulissa vajaan vuorokauden, jonka jälkeen se alkaa hajota muiksi rikkiyhdisteiksi kuten diallyylidisulfidiksi (C6H10S2). Myös kuumentaminen hävittää allisiinin.
Allisiinin kemiallinen kaava on C6H10OS2 ja CAS-numero 539-86-6.
Pauli Poranen
Pauli Poranen (s. 24. huhtikuuta 1958 Rautio) on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt ja työskennellyt useissa suomalaisissa elokuvissa. Lisäksi Poranen on näytellyt Helsingin kaupunginteatterissa 1990–1996 ja KOM-teatterissa 1984–1989. Teatterikiinnitysten jälkeen hän on toiminut freelancerina ja yrittäjänä paitsi teattereissa ja elokuvissa myös televisiosarjoissa ja radiokuunnelmissa.
Nykyään Poranen työskentelee Voionmaan opistolla elokuvanäyttelijälinjan (osa Voionmaan Elokuvakoulua) vastaavana opettajana. Koulutukseltaan Poranen on teatteritaiteen maisteri. Hän on asunut lapsuutensa ja käynyt kansakoulun Ykspihlajassa.
Bananadine
Bananadine on kaupunkitarinan mukaan psykoaktiivinen aine, jonka väitetään löytyvän banaanin kuoresta. Sen eristäminen banaanista julkaistiin alun perin Berkeley Barb -nimisessä lehdessä. "Bananadinea" on käytetty päihteenä, ja sen on väitetty aiheuttavan hallusinaatioita ja euforiaa. Todellisuudessa kyse on kuitenkin plasebo-efektistä.
Urologiset sairaudet
Urologisiin sairauksiin kuuluvat naisten ja miesten virtsaelinsairaudet sekä miesten sukupuolielinten sairaudet. Urologisia sairauksia ovat esimerkiksi munuais- ja kivessyövät, eturauhassyövät, eturauhasen hyvänlaatuinen liikakasvu sekä virtsakivitauti ja virtsarakon toiminnan häiriöt.
Virtsainkontinenssi on sairaus, jossa virtsa karkailee tahattomasti. Virtsainkontinenssi huonontaa hygieniaa ja aiheuttaa ongelmia sosiaalisissa tilanteissa. Se on yleinen sairaus, sillä jopa noin 5–8 prosenttia suomalaisista kärsii siitä.
Hoito
Erilaisia urologisia sairauksia hoidetaan eri tavoin. Esimerkiksi eturauhassyöpää hoidetaan leikkauksella ja seurannalla. Leikkaus soveltuu hyväkuntoisille, alle 70-vuotiaille potilaille. Sädehoito sopii paremmin niille, joiden kohdalla leikkaus ei tule kyseeseen. Virtsainkontinenssia hoidetaan esimerkiksi leikkauksella, lääkkeillä ja hormonihoidolla. Virtsakivet poistetaan kehonulkoisella kivenmurskauksella eli ESWL-hoidolla.
Toisen asteen oppilaitos
Toisen asteen opinnot johtavat ylioppilastutkinnon ja/tai ammatillisen perustutkinnon suorittamiseen. Näiden opintojen jälkeen opiskelijalla on oikeus hakea jatkokoulutukseen yliopistoon ja ammattikorkeakouluun. Ammatillinen perustutkinto antaa myös suoraan ammattipätevyyden opiskeltuun ammattiin.
Perusasteeksi katsotaan peruskoulu ja korkea-asteeksi korkeakouluopinnot.
Alankomaat
Alankomaiden koulutusjärjestelmässä perusasteen jälkeen on opiskelijalla mahdollisuus valita yksi neljästä oppikokonaisuudesta. Eripituiset tutkintokokonaisuudet kestävät opintosuunnitelman mukaisesti suoritettuna 4–6 vuotta. Perustason tutkinto on nimeltään voorbereidend middelbaar beroepsonderwijs eli VMBO, joka vastaa ammattikoulua ja kestää neljä vuotta.
Viisi vuotta kestävä HAVO eli hoger algemeen voortgezet onderwijs on ammattikorkeakouluun valmistava yleissivistävä tutkinto. VWO eli voorbereidend wetenschappelijk onderwijs on kuusivuotinen yliopisto-opintoihin valmistava tutkinto.
Ruotsi
Ruotsissa toisen asteen koulutusta uudistettiin 1970-luvulla, jolloin lukio- ja ammattikoulutus yhdistettiin uudeksi koulumuodoksi nimeltä gymnasieskola. Nykyään koulun käy valtaosa ikäluokasta.
Suomi
Suomen koulujärjestelmässä peruskoulun jälkeen opiskelija voi valita yleissivistävän tai ammattiin valmistavan opiston eli yleensä lukion tai ammattioppilaitoksen. Lisäksi toisen asteen oppilaitoksia voivat olla esimerkiksi kansanopistot ja aikuiskoulutuskeskukset. Lukio-opinnot kestävät useimmiten kolme vuotta ja koostuvat kaikille yhteisten kurssien lisäksi vapaavalintaisista kursseista.
Useimpiin toisen asteen oppilaitoksiin haetaan toisen asteen yhteishaussa. Toisinaan hakuprosessiin voi sisältyä valinta- tai soveltuvuuskoe.
Toisen asteen tutkinnoiksi tai keskiasteen tutkinnoiksi kutsutaan Suomessa ylioppilas- sekä ammattikoulututkintoja. Aiempi nimitys ammattikoulututkinnoille oli kouluasteen tutkinto.
1. elokuuta 2021 alkaen toisen asteen opinnot ovat opiskelijoille maksuttomia. Saman uudistuksen myötä oppivelvollisuusikä nousee 18 vuoteen.
Yhdysvallat
Yhdysvalloissa toisen asteen oppilaitokseksi luetaan muun muassa lukiota vastaava high school.
Haapajärven tekoallas
Haapajärven tekoallas on Raahessa entisen Saloisten kunnan alueella sijaitseva järvi. Tekoallas on rakennettu vuonna 1966 turvaamaan Rautaruukin terästehtaan makean veden saantia patoamalla Haapajärvi ja kohottamalla sen pintaa. Vesi tekojärveen saadaan Pattijoesta kevättulvien ja sateiden aikana ja vesi johdetaan Haapajokea pitkin Kuljunlahteen. Haapajärven rannat ovat muutamia kesämökkejä lukuun ottamatta asumattomat. Järven rannalla on myös lintutorni ja kota sekä Saloisten jahtimiesten jahtimaja. Saloisten kirkonkylälle järveltä on matkaa noin 4 km.
John Paxson
John MacBeth Paxson (s. 28. elokuuta 1960 Dayton, Ohio) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Hänen veljensä Jim Paxson ja isänsä Jim Paxson Sr. pelasivat myös NBA-tasolla.
Jadar Radom
thumb|Jadar Radomin joukkue tammikuussa 2010. Jadar Radom on puolalainen huippulentopalloon keskittyvä lentopalloseura. Sen lentopalloylpeys on Puolan korkeimmalla sarjatasolla pelaava Jadar Radomin miesten edustusjoukkue. Seura on perustettu vuonna 2003. Sen kotikaupunkina toimii Radomin kaupunki.
John Paxson
Ura
Paxson pelasi yliopistokoripalloa Notre Damen yliopistossa vuosina 1979–1983. Viimeisellä yliopistokaudellaan hän teki keskimäärin 17,7 pistettä ja antoi 3,9 syöttöä ottelua kohden. Paxson osallistui NBA:n vuoden 1983 varaustilaisuuteen, jossa hän oli San Antonio Spursin 19. varaus. Hän pelasi seurassa myös kaksi ensimmäistä NBA-kauttaan. Lokakuussa 1985 Paxson siirtyi vapaana pelaajana Chicago Bullsiin. Tilastollisesti hänen paras Bulls-kautensa oli kausi 1986–1987, jolloin hän teki ottelua kohden 11,3 pistettä. Paxson voitti seuran paidassa kolme NBA-mestaruutta vuosina 1991–1993. Hän lopetti NBA-koripallon vuonna 1994.
Pelaajauransa jälkeen Paxson toimi Chicagon apuvalmentajana kaudella 1995–1996. Myöhemmin hän on ollut seuran toimitusjohtaja ja toiminut Bullsin taustajoukoissa.
Chemik Bydgoszcz
thumb|Chemik Bydgoszcz (valkoinen ja punainen) Chemik Bydgoszcz on puolalainen huippulentopalloon keskittyvä lentopalloseura. Sen edustusjoukkue Łuczniczka Bydgoszcz pelaa maan korkeimmalla sarjatasolla Puolan lentopalloliigassa. Chemik Bydgoszczin seura perustettiin vuonna 1949 ja se onkin yksi Puolan vanhimmista lentopalloseuroista.
Henrik Grönroos
Henrik Grönroos (21. tammikuuta 1908 – 5. elokuuta 2007) oli suomalainen kirjastonhoitaja ja kunniatohtori.
Ura
Grönroos aloitti Helsingin yliopiston kirjaston palveluksessa vuonna 1931. Seuraavana vuonna hän sai määräyksen amanuenssiksi. Grönroos oli keskeinen tekijä evakuoitaessa kirjaston aineistoa toisen maailmansodan takia, ja myös sen palauttamisessa sodan jälkeen. Hän jäi eläkkeelle 1971.
Grönroosin puoleen käännyttiin usein, kun jotain tietoa ei kerta kaikkiaan löytynyt. Hän tunsi kirjaston kokoelmat perin pohjin ja harjoitti tutkimusta, mutta ei koskaan väitellyt tohtoriksi. Koko Suomen kirjastotoimea Grönroos avitti opettamalla Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän kirjoitti suomalaisten bibliografioiden bibliografian, Finlands bibliografiska litteratur, joka julkaistiin 1975. Grönroos vihittiin kunniatohtoriksi 1973.
Grönroosin kirjahistoriallisia artikkeleita on koottu teokseen ''Cognitio librorum. Retkiä kirjojen maailmaan. Utflykter i böckernas värld''.
Orcus
Orcus tarkoittaa seuraavia:
Mirja Illikainen
Mirja Illikainen (s. 1978) on suomalainen professori ja tekniikan tohtori, joka tutkii Oulun yliopistossa yhdessä työryhmänsä kanssa kiertotaloutta. Illikainen on työryhmänsä kanssa kehittänyt uusiokäyttöä teollisuuden ylijäämämateriaaleille.
Illikainen haluaa, että heidän tutkimuksensa avulla autetaan suomalaisia yrityksiä ja luodaan työpaikkoja. Huhtikuussa 2020 rajallisten luonnonvarojen säästäminen ja ympäristön kuorman pienentäminen sai tiedemaailmassa lisää painoarvoa, kun Illikainen nimitettiin ensimmäiseksi kiertotalouden professoriksi Oulun yliopistolle.
Saara Kankaanrinta
Saara Kankaanrinta (s. 1978, Joensuu) on suomalainen ympäristövaikuttaja, luonnonsuojelija ja yrittäjä, joka on perustanut Itämeren tilaa edistävän säätiön sekä kaksi yritystä. Lisäksi hän istuu useiden yhtiöiden hallituksessa.
Mirja Illikainen
Illikaisen johtama kuitu- ja partikkelitekniikan tutkimusryhmä Oulun yliopistossa kehitti masuunikuonaa raaka-aineena käyttävän geopolymeeribetonin.
Tekniikan opiskeleminen on Illikaisen mukaan mielenkiintoista, sillä joka päivä voi tehdä työtä sen eteen, että maailma olisi tulevaisuudessa parempi paikka elää.
Saara Kankaanrinta
Kankaanrinta on opiskellut poliittista historiaa ja valtio-oppia Turun yliopistossa. Ratkaiseva askel oman vahvan eetoksensa toteuttamisessa tapahtui opintojen jälkeen, kun Kankaanrinta pääsi töihin yhteiskuntasuhde- ja viestintäjohtajaksi John Nurmisen Säätiöön, Itämeren suojelun pariin.
Vuonna 2008 Ilkka Herlin, Anna Kotsalo-Mustonen ja Kankaanrinta perustivat Baltic Sea Action Groupin, viralliselta nimeltään Elävä Itämeri -säätiön, ja säätiön tarkoitukseksi kirjattiin ihmisen ja luonnon hyvinvoinnin edistäminen.
Kankaanrinta omistaa yhdessä puolisonsa Ilkka Herlinin kanssa Qvidjan koetilan Paraisilla. Tilalla tutkitaan uudistavaa maataloutta, jonka tärkein tavoite on maaperän kunnon parantaminen.
Vuonna 2019 Kankaanrinta palkittiin The Globe Energy Award -palkinnolla ympäristötekojensa ansiosta.
Linnéa Mynttinen
Linnéa Mynttinen on palkittu Punaisen Ristin Ennakkoluuloton Edelläkävijä -tunnustuksella. Punainen Ristin tunnustuksen voi saada yhteisöt tai ihmiset, jotka ovat edistäneet ihmisten yhdenvertaista kohtelua. Punaisen Ristin mukaan Mynttinen on toiminut rohkaisevana esimerkkinä ja on murtanut turvapaikanhakijoihin liittyviä stereotypioita. Hän on antanut turvapaikanhakijalle mahdollisuuden oppia kieltä ja edistänyt tämän kotoutumista. Tärkeää on ollut myös toivon antaminen ja mahdollisuus kuulua suomalaiseen yhteiskuntaan.
Mynttinen otti tammikuussa 2016 irakilaisen pakolaisen, Ali Kemil al-Sammarnaien, henkilökohtaiseksi avustajakseen. Kirkkonummelainen Mynttinen nousi julkisuuteen osallistumalla paljon porua herättäneeseen Ylen A2-illan turvattomuuskeskusteluun maaliskuun alussa. Keskustelussa hän arvosteli suorin sanoin muukalaisvastaisuutta.
Maria Pennanen
Maria Pennanen (s. Ruotsi) on Frankfurtissa toimivan finanssiteknologian startup-kiihdyttämön perustaja, startup-neuvonantaja ja yksityissijoittaja.
Joulukuussa 2020 Pennanen julkaisi kirjan How to f*ck up your startup, joka kertoo start-up-yrittäjyyden sudenkuopista ja siitä, miten siinä onnistua. Vuonna 2021 eurooppalaisia startup-uutisia kertova EU-startups -sivusto listasi 50 vaikutusvaltaisinta naispuolista startup-yrittäjää ja sijoittajaa. Ainoa suomalainen nimi listalla oli Maria Pennanen.
Kuljunlahti
Kuljunlahti on Saloisissa nykyisen Raahen kaupungin alueella sijaitseva entinen merenlahti, joka padottiin 1960-luvun alkupuolella Rautaruukin (nyk. SSAB) terästehtaan makeavesialtaaksi. Saloisten joet Haapajoki ja Piehinkijoki laskevat vetensä kanavan kautta Kuljunlahteen. Aikoinaan Kuljunlahti on jatkunut pitkälle sisämaahan Salonlahtena, joka on maankohoamisen johdosta kuivunut viimeistään 1700-luvulla kokonaan. Kuljunlahdessa elää rapuja, lahden rannalle on rakennettu tuulivoimaloita.
Västerbottenin lääni
thumb|300px|Västerbottenin lääni ja Ruotsin Lapinmaat vuonna 1796.
300px|thumb|Västerbottenin läänin nykyiset kunnat.
thumb|300px|Västerbottenin läänin kuntajako vuonna 1952. Läänin rajat eivät ole tämän jälkeen muuttuneet.
300px|thumb|Västerbottenin läänin vanhoja rajoja. Arvidsjaur ja Arjeplog (violetilla) kuuluivat lääniin vuoteen 1837 asti. Malå (keltaisella) oli aiemmin osa Arvidsjauria ja liitettiin takaisin lääniin vuonna 1869. Nordmaling ja Bjurholm (vaaleansinisellä) siirrettiin Västernorrlandin läänistä vuonna 1810.
thumb|250px|Maakäräjäkuntavaaleissa käytettävä vaalipiirijako.
Västerbottenin lääni (joskus myös Länsipohjan lääni, ruots. Västerbottens län) on Pohjois-Ruotsissa sijaitseva lääni. Lääniin kuuluu koko Västerbottenin maakunta, Lapin eteläosa sekä pienet osat Koillis-Ångermanlandia ja asumaton alue Pohjois-Jämtlandista. Pohjoisessa rajanaapurina on Norrbottenin lääni, etelässä taas Jämtlandin lääni ja Västernorrlandin lääni. Läänin pääkaupunki on Uumaja. Uumajan lisäksi Skellefteå on suurehko kaupunkitaajama läänin pohjoisrannikolla. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Västerbottenin läänin vaalipiirin.
Pinta-alaltaan Västerbottenin lääni on Ruotsin toiseksi suurin. Läänin luonto vaihtelee karusta rannikkomaisemasta mahtavaan tunturiluontoon lännessä Norjan vastaisella rajalla. Näiden välissä sisämaassa on laajoja metsiä ja suoalueita. Läänissä sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto Åselen kunnassa ja 180 luonnonsuojelualuetta. Luonnonsuojelualueet kattavat noin 800 000 hehtaaria eli 13 % läänin pinta-alasta. Vindelfjällenin suojelualue Sorselen ja Storumanin kunnissa on 560 000 hehtaarillaan Pohjois-Euroopan suurin suojeltu alue.
Vuonna 2007 läänissä oli 716,21 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 1,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys
Västerbottenin lääni muodostettiin vuonna 1638 Västernorrlandin läänin pohjoisosasta, koska Nasan hopeakaivoksen vuoksi katsottiin tarvittavan maaherra lähemmäksi. Silloinen läänin pääkaupunki Hudiksvall sijaitsi kaukana Norjan rajalla sijainneesta kaivoksesta. Tämän jälkeen on lähes koko ajan ollut olemassa Västerbotten-niminen lääni. Vuosina 1654–1660 ja 1664–1674 alue kuului Västerbottenin ja Pohjanmaan lääniin ja vuosina 1660–1664 Västernorrlandin lääniin. Läänin pääkaupunkina on koko ajan ollut Uumaja.
Seuraavassa on lueteltu lääniin eri aikoina kuuluneita alueita:
Vaakuna
Vaakunaselitys: Jaetun kilven ylemmässä kentässä Västerbottenin vaakuna, alempi kenttä jaettu kahtia, Lapin vaakuna oikealla ja Ångermanlandin vaakuna vasemmalla. (Ruotsiksi Delad sköld, i övre fältet Västerbottens vapen, undre fältet kluvet, med Lapplands vapen till höger och Ångermanlands vapen till vänster.)
Västerbottenin lääni koostuu kokonaan Västerbottenin sekä osittain Lapin ja Ångermanlandin maakunnista, ja nämä vaakunat muodostavat yhdessä läänin vaakunan.
Suurimmat taajamat
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
Valtiopäivävaalit
Västerbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västerbottenin läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 9 kiinteää paikkaa (ruots. fasta mandat) valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. utjämningsmandat), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Vuonna 2018 vaalipiiristä valittiin yhteensä 9 edustajaa, jotka jakautuivat puolueiden kesken seuraavasti:
Alue
Västerbottenin lääni kuuluu kokonaisuudessaan Västerbottenin alueeseen. Ruotsissa alueet vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi alue huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Alueita edelsivät maakäräjäkunnat, jotka perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Aluevaltuusto (ruots. regionfullmäktige) valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Västerbottenin lääni on jaettu seuraaviin 3 vaalipiiriin: Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. fasta mandat) ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. utjämningsmandat). Aluevaltuustossa on yhteensä kaikkiaan 71 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
Läänin kunnat
Västerbottenin läänin kuntajakoa ei muutettu lainkaan vuoden 1952 kuntauudistuksessa. 1970-luvun kuntauudistuksen jälkeen lääniin jäi vain 12 kuntaa. Kuitenkin jo vuonna 1980 Dorotean kunta sekä vuonna 1983 Bjurholmin kunta ja Malån kunta erotettiin jälleen omiksi kunnikseen. Nykyisin Västerbottenin lääniin kuuluu 15 kuntaa:
Väestönkehitys
Vuoden 2011 lopussa 9,2 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 7,8 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 3 427 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,1 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 4 005 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia läänin väestöstä.
Väestö maakunnittain
Västerbottenin läänissä oli vuoden 2020 lopussa yhteensä 273 192 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti :
Västerbottenin maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta muut maakunnat kuuluvat lääniin vain osittain.
Rengashäntäleguaani
Rengashäntäleguaani (Callisaurus draconoides) on heimoon Phrynosomatidae kuuluva liskolaji. Se elää laajalla alueella Yhdysvaltojen lounais- ja Meksikon luoteisosien tasangoilla ja aavikoilla. Rengashäntäleguaani kasvaa noin 15–23 senttiä pitkäksi. Se on nopea juoksija, jolla on litteä, hoikka ruumis sekä pitkät, kapeat jalat. Liskon vatsassa ja hännässä on mustavalkoista raidoitusta, josta se on saanut nimensä. Lisäksi koiraalla on rinnassaan turkoosinvärinen suikale. Rengashäntäleguaani on aktiivinen päiväsaikaan ja hakeutuu varjoon vain aivan kuumimpana aikana. Se pystyy myös hyppämään ylös maasta monta kertaa oman pituudensa verran napatakseen lentäviä hyönteisiä.
Płomień Sosnowiec
Płomień Sosnowiec on puolalainen huippulentopalloon keskittyvä lentopalloseura. Seura perustettiin vuonna 1992 Etelä-Puolassa sijaitsevaan Sosnowiecin kaupunkiin. Miesten edustusjoukkue pelaa Puolan korkeimmalla sarjatasolla, Puolan lentopalloliigassa, jossa se on voittanut vuonna 1996 liiganmestaruuden. Muita saavutuksia joukkueella on Puolan Cupissa kaksi mestaruutta kausilla 2002–2003 sekä 2003–2004. Lisäksi joukkue on esiintynyt Cupin finaalissa kausilla 1992–1993, 1995–1996 sekä 2004–2005 häviten finaalit.
Uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuennätykset
Tämä artikkeli sisältää kaikki uinnin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuiden ennätykset, sekä miehiltä ja naisilta että sekakilpailuista.
Annamari Heikinheimo
Annamari Heikinheimo on zoonoottisen mikrobilääkeresistenssin urapolkuprofessori Helsingin yliopiston Helsinki One Health -verkostossa. Työssään hän yhdistää tieteellistä tutkimusta viranomaistyöhön. Heikinheimo tutkii zoonoottista mikrobilääkeresistenssiä eli sitä, mikä on eläinten rooli bakteerien muuttumisessa vastustuskykyisiksi antibiooteille. Hän toimii myös tutkimusprofessorina Ruokavirastossa.
Heikinheimo uskoo, että HOH-verkoston monitieteisyys luo tutkimuksille uusia tulokulmia ja ratkaisumahdollisuuksia, jotka voivat synnyttää tieteen läpimurtoja. Uusia ratkaisuja tarvitaan Heikinheimon tutkimusalan, mikrobilääkeresistenssin selvittämiseksi. Heikinheimon mukaan mikrobilääkeresistenssi on eräs ihmiskuntamme suurimmista terveysuhkista.
Heikinheimon väitöstutkimuksen tarkoituksena oli kehittää menetelmiä, joilla ruokamyrkytyksiä aiheuttava Clostridium perfringens -bakteeri voidaan tunnistaa.
Sammonkatu
thumb|Sammonkadun raitiotiekiskoja syksyllä 2019. <mapframe latitude="61.496" longitude="23.79952" zoom="13" width="300" height="250" > { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [           23.82222175598145,            61.49329691386643          ],          [            23.819003105163578,            61.49294872056026          ],          [            23.813381195068363,            61.4942800268767          ],          [            23.80664348602295,            61.495795598581466          ],          [            23.78814697265625,            61.498908433247934          ]        ]      }    }  ] } Sammonkatu on Tampereen Kalevassa kulkeva leveä puistokatu. Se alkaa Itsenäisyydenkadun (ent. Puolimatkankatu) ja Teiskontien (ent. Teiskonkatu) risteyksestä. Katu on osa Kalevan valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä. Sen varrella sijaitsee muun muassa Sampola.
Nimi Sammonkatu perustuu Kalevalaan, kuten moni muukin alueen kadunnimistä. Kalevalan muinaisrunoissa sampo on varallisuutta tuottava ihmeellinen esine.
Historiaa
thumb|[[Kalevanrinne|Kalevanrinteen kaupunginosaa Sammonkadun varrella. Kuva vuodelta 2017.]] Kalevan alueen suunnittelusta järjestettiin vuonna 1922 kilpailu, jossa jaetulle toiselle sijalle ylti Helsingin asemakaava-arkkitehti Birger Brunila. Brunilan ehdotuksessa oli jo näkyvissä Sammonkadun ja Teiskontien nykyinen linjaus. Brunila teki Kalevaan yleiskaavan vuonna 1924, ja myöhemmin alueen suunnittelua jatkoi Tampereen ensimmäinen asemakaava-arkkitehti Elis Kaalamo. Sammonkatu merkittiin asemakaavaan vuonna 1940, mutta vuoteen 1948 mennessä siitä oli tehty vain pieni alkuosa. Kadun rakentaminen alkoi varsinaisesti vasta 1950-luvun puolivälissä. Vielä 1940-luvulla kadun paikalla oli kaupunkilaisten kasvimaita.
Tampereen viimeinen johdinautolinja liikennöi Sammonkatua pitkin. Se oli toiminnassa vuoteen 1976 asti.
Raitiotie
Tampereen keskustasta Hervantaan vievä raitiotie kulkee nurmiradalla keskellä Sammonkatua. Raitioliikenne alkoi vuonna 2021.
Eteläiset Orkneysaaret
Eteläiset Orkneysaaret on Eteläisessä jäämeressä Etelä-Amerikan eteläkärjestä kaakkoon sijaitseva antarktinen saariryhmä. Se muodostuu neljästä pääsaaresta: Coronation Island, Laurie Island, Powell Island ja Signy Island. Vaatimuksia alueen suhteen ovat esittäneet Yhdistynyt kuningaskunta ja Argentiina, mutta saaristo kuuluu Antarktiksen sopimuksen piiriin.
Maantiede
thumb|vasen|Saarten rannikkoa. Eteläiset Orkneysaaret sijaitsevat Atlantin valtameren eteläosassa Weddellinmeren ja Scotianmeren välissä. Saarien yhteenlaskettu pinta-ala on noin 620 km². Saaristoon kuuluu neljä pääsaarta, Coronation Island, Laurie Island, Powell Island ja Signy Island. Coronation Island on saarista suurin ja sillä sijaitsee myös saariston korkein kohta Mount Nivea (1 266 m). Laurie Island on saarista itäisin ja toiseksi suurin. Powell Island ja Signy Island ovat kahta suurempaa saarta pienempiä. Signy Island on saarista tieteen kannalta tunnetuin. Saarista huomattavaa osaa peittää jäätikkö.
Luonto
thumb|vasen|[[Jääpingviini|Jääpingviinejä.]] Luonnoltaan mahdollisesti rikkain saarista on Signy Island, jolta lämpivät Föhntuulet ovat sulattaneet suuren osan jääpeitteestä. Saarien kasveista runsaslajisimpia ovat sammalet ja jäkälät. Jäkäliä on noin 120 ja sammalia noin 50 lajia. Koppisiemenisiä on kaksi lajia ja maksasammalia noin 12. Sammalia esiintyy etenkin matalammilla kosteilla alueilla ja jäkälät hallitsevat korkeampia seutuja.
Saarten suurimpia maaeläimiä ovat punkit. Punkit syövät hyppyhäntäisiä. Hämähäkkejä tai kotoperäisiä lentäviä hyönteisiä saarilla ei ole lainkaan. Saarilla tavattavat lajit ovat kehittyneet selviämään jäätymisestä ja kuivumisesta. Jäätiköiden sulamisvesistä muodostuneiden makean veden ympäristöjen lajeja ovat vesisammalet ja syanobakteerit. Boeckella poppei on eläinplanktoni ja suurin kasvinsyöjä on katkarapu Branchinecta gainii.
Saarilla pesiviä lintulajeja on 16 ja niistä 4 on pingviinejä. Pingviinilajeja ovat jääpingviini, myssypingviini, valkokulmapingviini ja kultatöyhtöpingviini. Kesäisin saarilla lisääntyvät etelänmerinorsut ja talven lopulla ympäröivällä merijäällä lisääntyy weddellinhylkeitä. Kesäisin saarille kokoontuu tuhansia kergueleninmerikarhuja Alueella tavataan myös krillihylkeitä, merileopardeja.
Historia
Saaristo ei sittemmin juuri kiinnostanut esimerkiksi hylkeenpyytäjiä ja niillä vierailtiin vain harvoin. William Speirs Brucen johtama Scotialla purjehtinut Skotlannin naparetkikunta vieraili saarilla vuonna 1903 ja perusti sääaseman Laurie islandille. Vuonna 1908 Eteläisistä Orkneysaarista tehtiin osa Falklandinsaarten kruununsiirtomaata. Saaria on vaatinut itselleen myös Argentiina, mutta vuodesta 1959 niitä on hallittu Antarktiksen sopimuksen mukaan.
Tønsberg Hvalfangeri perusti 1920-luvun alussa pienen valaanpyyntiaseman Signy Islandille, joka oli saariston ainut hyvä ankkuripaikka. Aseman toiminta loppui, kun valaita alettiin käsitellä asemien sijaan tehdaslaivoilla. Falkland Islands Dependencies Survey eli FIDS perusti tutkimusaseman entiselle valaanpyyntiasemalle vuonna 1947. FIDS on edelleen toimiva British Antarctic Survey. Argentiina on käyttänyt entistä sääasemaa Laurie Islandilla vuodesta 1904.
Taravai
Taravai on Gambiersaarten toiseksi suurin saari Ranskan Polynesiassa. Sen pinta-ala on runsaat kahdeksan neliökilometriä. Taravai sijaitsee noin 1,5 kilometriä Mangarevan saaresta lounaaseen ja noin 300 metriä Angakauitain saaresta pohjoiseen. Taravain suurin kylä on saaren itärannikolla.
ENF
ENF tarkoittaa seuraavia asioita:
Tuomas Celanolainen
pienoiskuva|Tuomas CelanolainenTuomas Celanolainen (, n. 1200 Celano, Abruzzo – 1270 Tagliacozzo) oli italialainen fransiskaanimunkki, joka tunnetaan erityisesti kolmen Fransiskus Assisilaisen elämää käsittelevän kirjan kirjoittamisesta, jonka paavi Georgius IX tilasi häneltä. Häntä pidetään myös "Dies irae" -runon, eli requiem-messun sequentia-osan, kirjoittajana.
Tom yam
thumb|Tom yam kung -keitto (tom yam katkaravuilla) Tom yam on tulinen ja hapan, kirkas keitto, joka kuuluu thaimaalaiseen ja laosilaiseen keittiöön. Siitä on monia versioita, joissa voidaan käyttää esimerkiksi katkarapuja (tom yam kung), kanaa (tom yam kai) tai vaikkapa naudanlihaa (tom yam nua (tun)). Esimerkiksi Singaporessa, Malesiassa ja Indonesiassa tarjottava tom yam voi poiketa huomattavasti thaimaalaisista tai laosilaisista versioista. Keitosta voidaan tehdä myös kasvisversio.
Tuomas Celanolainen
Tuomas Celanolainen oli yksi ensimmäisistä fransiskaaniveljistä ja liittyi järjestöön jo vuoden 1215 tienoilla ja tunsi Fransiskus Assisilaisen henkilökohtaisesti. Tuomas Celanolainen lähetettiin Saksaan edistämään liikettä ja hänestä tuli 1223 "Wormsin, Mentzin ja Kölnin luostareiden kustos ja myöhemmin Reinin piirien ainoa kustos" "ainoa vartija"  alueella. Hän palasi joidenkin vuosien päästä takaisin Italiaan, missä vietti elämänsä viimeiset vuodet klarissalaisluostarin rippi-isänä Tagliacozzossa.
Tom yam
Tom yamissa käytetään tyypillisesti sitruunaruohoa, kafferilimetin lehtiä, galangalia, limettimehua, kalakastiketta ja murskattua chilipippuria. Joissain nykyisissä versioissa keittoon sisältyy myös sieniä, kevätsipulia ja tomaattia. Keiton mausteena käytetään tavallisesti myös suolaa ja korianteria, joskus myös valkosipulia ja sokeria.
Renault Twingo
Renault Twingo on Renault’n vuodesta 1993 lähtien valmistama pieni, hatchback-tyyppinen nelipaikkainen henkilöauto.
Carl Scarborough
Carl Scarborough (3. heinäkuuta 1914 Benton, Illinois – 30. toukokuuta 1953 Indianapolis, Indiana ) oli yhdysvaltalainen kilpa-ajaja. Hän osallistui kahdesti Indianapolis 500 -kilpailuun (1951 ja 1953), joka oli tuolloin osana Formula 1 -sarjaa, joten Scarborough kuuluu F1-ajajiin.
Renault Twingo
Renault Twingo I (1993–2012)
Ensimmäisen sukupolven Twingo esiteltiin vuoden 1992 Pariisin autonäyttelyssä ja tuli markkinoille 1993 hieman suuremman Clion rinnalle. Auto koki kasvojenkohotuksen vuonna 1998, jolloin sen kolariturvallisuutta parannettiin. Ensimmäisen sukupolven Twingoa ei koskaan valmistettu oikeanpuoleisella ohjauksella, minkä vuoksi sitä ei ole koskaan myyty Britanniassa.
Carl Scarborough
Hänen toinen Indianapolis 500 -kilpailunsa jäi hänen viimeisekseen, sillä hän keskeytti kuumuuden aiheuttaman uupumuksen takia kahdenneltatoista sijalta kun kilpailua oli ajamatta enää kymmenen kierrosta, ja kuoli samana päivänä sairaalassa lämpöhalvaukseen.
Renault Twingo
Renault Twingo I (1993–2012)
Vuoden 2003 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Renault Twingo II (2007–2014)
Toisen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2007.
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä. vasen|pienoiskuva|Toisen sukupolven facelift-malli.
Renault Twingo III (2014–)
Kolmannen sukupolven Twingo tuli myyntiin vuonna 2014. Erikoinen piirre autossa on se, että Twingo on takavetoinen ja -moottorinen. Malli kehitettiin yhteistyössä Daimlerin kanssa, ja sillä on suuri osa tekniikasta yhteistä uusien Smart Fortwo- ja Forfour-mallien kanssa.
Vuoden 2014 Euro NCAP -kolaritestistä Twingo sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Helsingin lentoasema
Helsingin lentoasema voi tarkoittaa seuraavia lentoasemia:
Zemfira Meftəhəddinova
Zemfira Meftəhəddinova (s. 28. toukokuuta 1963) on azerbaidžanilainen ampuja ja olympiavoittaja. Hän on voittanut skeetin olympiakultaa vuonna 2000 ja pronssia vuonna 2004. Hän jää myös historiaan naisten skeetin ensimmäisenä olympiavoittajana, koska se oli ensimmäisen kerran ohjelmassa Sydneyn kisoissa. MM-kisoissa Meftəhəddinova on voittanut kultaa Kairossa 2001.
90482 Orcus
90482 Orcus (symboli: 16px|🝿) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kohde, joka kuuluu Kuiperin vyöhykkeeseen. Ennen virallisen nimen hyväksymistä 90482 Orcus tunnettiin nimellä 2004 DW. Sen löysivät Michael Brown (Caltech), Chad Trujillo (Gemini Observatory) ja David Rabinowitz (Yale University) kuvista, jotka oli otettu 17. helmikuuta 2004. Orcuksen suhteellinen magnitudi on 18,5, mikä on sama kun toisen Kuiperin vyöhykkeen kappaleen Quaoarin. Jos albedoarvoksi arvioidaan 0,09 saadaan kappaleen halkaisijaksi 1 600 kilometriä. Tämä tekisi Orcuksesta neljänneksi suurimman Kuiperin vyöhykeen kohteen, Eriksen, Pluton ja Sednan jälkeen. Orcuksella on myös kuu nimeltä Vanth.
Koska Orcuksen kiertorata muistuttaa Pluton rataa, on sille annettu nimi Orcus-jumalan mukaan. Orcus oli kreikkalaisen mytologian Haadeen toinen nimi, ja Orcus oli myös erillinen jumala roomalaisessa mytologiassa.
Ulla Håkansson
Ulla Håkansson (syntynyt 9. marraskuuta 1937) on ruotsalainen entinen kouluratsastaja. Hän oli voittamassa ensimmäistä olympiamitaliaan Münchenissä vuonna 1972, kun Ruotsin joukkue saavutti pronssimitalin. Toisen olympiamitalinsa hän saavutti joukkuekilpailussa Los Angelesissa 1984, jäälleen pronssia. Håkanssonilla on lisäksi yksi MM-pronssi sekä kaksi EM-pronssia.
Malaijanpiikkisika
Malaijanpiikkisika (Hystrix brachyura) on piikkisikojen heimoon kuuluva jyrsijä. Laji elää kaakkoisessa Aasiassa Nepalista Indonesiaan. Malaijanpiikkisika on yöeläin, joka asuu päivät maanalaisisissa koloissa.
Malaijanpiikkisikaa voi tavata levinneisyysalueellaan kaikenlaisista metsistä, joissa se yöaikaan etsii syötäväksi juuria, kaarnaa ja hedelmiä metsän aluskerroksesta. Malaijanpiikkisika on muiden piikkisikojen tapaan piikkien peitossa. Ruumiin etuosan piikit ovat lyhyitä ja ruskeita, mutta ne muuttuvat selkäpuolella pitkiksi ja teräviksi. Hännän alueella nämä ontot piikit muodostavat helistimen, jota heiluttamalla eläin voi osoittaa ärtyisyyttään ja antaa varoituksen ennen hyökkäystä.
Malaijanpiikkisian alalajia himalajanpiikkisikaa (Hystrix brachyura hodgsoni, aiemmin oma lajinsa Hystrix hodgsoni) on istutettu Isoon-Britanniaan.
Välttämätön rasvahappo
Välttämättömät rasvahapot (, EFA) ovat sellaisia elimistön tarvitsemia rasvahappoja, joita se ei kykene valmistamaan itse. Välttämättömiä rasvahappoja tai niiden esiasteita pitää saada siksi ravinnosta.
Omega-3-rasvahappojen rungon muodostavaa linolihappoa (LA) sekä omega-6-rasvahappojen rungon muodostavaa alfalinoleenihappoa (ALA) on pidetty ihmiselle välttämättöminä rasvahappoina. Myös arakidonihappo kuuluu välttämättömiin rasvahappoihin kissoilla ja muilla eläimillä, jotka eivät pysty tuottamaan sitä linolihapoista.
Yhdysvaltalainen tutkijaryhmä julkaisi vuonna 2017 tutkimuksen, jonka mukaan esimerkiksi äidinmaidon sisältämät arakidonihappo ja DHA olisivat ensisijaisia linolihappoon ja alfalinoleenihappoon nähden, minkä vuoksi olisi perusteltua pitää niitä välttämättöminä rasvahappoina. Aivojen ja immuunijärjestelmän kehitykselle välttämätön arakidonihappo on välttämätön rasvahappo ainakin pikkulapsille, koska niiden elimistö ei kykene muodostamaan sitä linolihaposta.
Joidenkin ihmisten elimistö pystyy tuottamaan alfalinoleenihaposta DHA:ta, mutta hyötysuhde jää vain 1–9 prosenttiin. Muunnos saattaa lisäksi jäädä tapahtumatta, jos elimistössä on runsaasti linolihappoa suhteessa alfa-linoleenihappoon.
Välttämättömät rasvahapot luokiteltiin aikaisemmin F-vitamiiniksi, kunnes havaittiin niiden kuuluvan rasvahappoihin.
Otto Preminger
Otto Ludwig Preminger (5. joulukuuta 1905 Wien, Itävalta-Unkari – 23. huhtikuuta 1986 New York) oli yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -tuottaja ja -näyttelijä.
Preminger oli huomattavaa juutalaista itävalta-unkarilaista sukua. Hänen isänsä oli Itävalta-Unkarin oikeusministeri, ja hän itsekin suoritti oikeustieteellisen loppututkinnon, samoin hänen veljensä Ingo, josta myöhemmin myös tuli elokuvatuottaja. Hänen poikansa on tuottaja, käsikirjoittaja, näyttelijä Erik Lee Preminger.
Otto Preminger esitti toisinaan natsiupseerin tai roiston rooleja. Erikoinen tällainen rooli oli "vierailevan erikoiskonnan" Mr. Freezen rooli televisiosarjan Batman jaksoissa "Green Ice" ja "Deep Freeze" vuonna 1966. Sarjan camp -henkisyydestä huolimatta Premingerin ammattitaitoinen työskentely teki näistä jaksoista omanlaisensa.
Otto Preminger kuoli keuhkosyöpään ja Alzheimerin tautiin.
Chicago Stadium
Chicago Stadium oli Chicagossa vuosina 1929–1994 ollut monitoimihalli. Rakennus purettiin vuonna 1995, kun seurat siirtyivät uuteen United Centeriin. Nykyisin Chicago Stadiumin paikalla on parkkialue.
Historia
Areena rakennettiin alun perin jääkiekon takia, sillä Chicago Black Hawksille piti rakentaa kotihalli. Chicagolainen Paddy Harmon käynnisti hankkeen sijoittamalla omaa rahaa sekä hankkimalla muita sijoittajia. Areena avattiin vuonna 1929 Tommy Loughranin ja Mickey Walkerin välisellä nyrkkeiluottelulla. Black Hawks pelasi areenalla ensimmäisen kotiottelunsa loppuvuonna 1929. Chicago Stadium oli valmistuessaan maan suurin urheiluhalli.
Ampumahiihdon maailmancup 2013–2014
Ampumahiihdon maailmancup 2013–2014 alkoi 24. marraskuuta 2013 Ruotsin Östersundissa ja päättyi 23. maaliskuuta 2014 Norjan Oslossa.
Kilpailukalenteri
Ampumahiihdon maailmancupiin kuului yhdeksän kilpailutapahtumaa. Yhteensä kilpailuja oli miehillä 26, joista 22 oli yksilökilpailuja ja neljä viestejä. Naisilla kilpailuja oli 25, joista 22 oli yksilökilpailuja ja kolme viestejä. Lisäksi ohjelmassa oli kaksi sekaviestiä, joista toinen oli aikataulumuutosten vuoksi Sotšin olympialaisten sekaviesti, muuten olympialaiset eivät kuuluneet kauden maailmancup-ohjelmaan. Lisäksi Holmenkollenilla kilpailtiin päätöspäivänä uudessa kokeiltavassa lajissa sprinttisekaviestissä, josta ei kuitenkaan jaettu maailmancup-pisteitä.
Farsta strand
thumb|300px|Dagaborgin huvila Farsta strandissa.
Metroaseman lisäksi Farsta strandin kaupunginosassa sijaitsee Tukholman paikallisjunan asema.
Ludvig Wennervirta
Ludvig Wennervirta (vuoteen 1926 Wennerström; 6. syyskuuta 1882 Porvoo – 18. toukokuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen taidehistorioitsija ja kriitikko. Hänet tunnetaan modernin taiteen vastustajana.