cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koutajärvi (järvi Keiteleellä)
Maantietoa
Järven rantaviivan pituus on 23 kilometriä. Sen rannat ovat pääasiassa metsämaata, mutta välissä on pitkiäkin peltorantoja. Peltomaiden yhteydessä on kiinteää asutusta, mutta niiden välissä sijaitsee lähes 50 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet Keiteleen keskustaajamasta tulevalta seututieltä 552, yhdysteiltä 16009 tai 16015. Vaikka Keiteleen kirkonkylä on varsin lähellä, ei sen taajama-alue ylety järven rantaan. Sen sijaan järven luoteisrannassa sijaitsee Koutajärven kylä, sen kaakkoispäässä Leppäselän kylä ja itärannassa Ikälänkylän kulmakunta.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Rautalammin reitin latvoilla ja järvi saa kaiken veden omalta valuma-alueeltaan. Koutajärven alueella on kolme yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat Saarijärvi (1 ha), joka laskee järven pohjoispäähän yhdeksän kilometrin päästä, Hetejärvi (156 ha), jonka luonnonsuojelualueelta laskee lyhyt Myllypuro länsirantaan, ja lopuksi Haapalampi (2 ha), jonka laskupuro lamminpuro laskee järven itärantaan.
Järven laskujoki Koutajoki lähtee järven kaakkoispäästä ja siihen yhtyy alussa Etelälammen (5 ha) lyhyt laskuoja. Koutajoki laskee Nilakkaan Tukiaisselän Jokilahteen. Rautalammin reitti laskee Rautalammin kautta Laukaaseen ja sieltä Jyväskylässä Päijänteeseen.
Magnus Hellberg
Magnus Hellberg (s. 4. huhtikuuta 1991 Uppsala, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa NHL-liigassa pelaavaa Pittsburgh Penguinsin organisaatiota. Hän on aiemmin pelannut Nashville Predatorsissa, New York Rangersissa ja Detroit Red Wingsissä.
Ura
Hellberg on Almtuna IS:n kasvatti. Hän pelasi juniorina myös Wings HC Arlandan joukkueessa, jossa Hellberg teki debyyttinsä miesten peleissä kaudella 2008–2009, jolloin hän pelasi kaksi ottelua I-divisioonassa.
Kaudeksi 2009–2010 Hellberg palasi kasvattajaseuraansa Almtuna IS:ään. Hän pelasi lähes koko kauden sen J20-joukkueessa. Hellberg pelasi siellä 22 ottelua ja hänellä oli runkosarjan päätyttyä J20 Elitin paras torjuntaprosentti (92,9) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1,97). Hellberg pelasi kauden aikana myös yhden ottelun lainalla I-divisioonajoukkue Vallentuna BK:ssa. Kesäkuussa 2010 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Almtunan kanssa.
Hellberg nousi HockeyAllsvenskanin tulokaskaudellaan 2010–2011 Almtunan miesten joukkueen ykkösmaalivahdiksi. Hän pelasi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 31 runkosarjaottelua torjuntaprosentin ollessa 93,6. Hellberg kantoi Almtunan torjuntavastuun myös kevään 2011 putoamiskarsinnoissa, joiden päätteeksi Almtuna säilytti sarjapaikkansa. Hellberg pelasi kauden aikana myös kolme ottelua lainalla I-divisioonajoukkue IFK Kumlassa. Tammikuussa 2011 hän teki yksivuotisen jatkosopimuksen Almtunan kanssa, mutta se sisälsi option Elitserieniin siirtymisestä.
Hellberg käytti Almtuna-sopimuksessa olleen optionsa ja teki 20-vuotissyntymäpäivänään 4. huhtikuuta 2011 kaksivuotisen sopimuksen Frölunda HC:n kanssa. Nashville Predators varasi hänet toisella kierroksella 38. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2011. Kauden 2011–2012 aikana Hellberg pelasi 17 ottelua Frölundassa. Hän jätti joukkueen kuitenkin kesällä 2012 ja teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Predatorsin kanssa. Frölundassa olisi ollut neljä sopimusmaalivahtia, ja Hellberg päätti jatkaa uraansa Pohjois-Amerikassa.
Huhtikuussa 2022 KHL-kauden päättymisen jälkeen Hellberg teki yksivuotisen sopimuksen NHL-seura Detroit Red Wingsin.
Hellberg oli mukana voittamassa maailmanmestaruutta Ruotsille vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuissa.
Pink Triangle Park
pienoiskuva|Pink Triangle Park on natsi-Saksan tappamille homoille rakennettu muistomerkki. Pink Triangle Park on natsi-Saksan tappamien homoseksuaalien muistoksi rakannettu muistomerkki San Franciscossa Kaliforniassa.
Puistossa on viisitoista graniitista tehtyä pylvästä. Jokainen pylväistä edustaa 1000 keskitysleirillä kuollutta vainon uhria. Pylväät ovat kolmikulmaisia, ja niiden ylöspäin osoittavat sivut ovat vaaleanpunaisia. Keskellä puistoa on iso, ruusukvartsin palasista kasattu kolmio, joka symboloi rakkautta, paranemista ja ylpeyttä (pride). Puiston vierailijat voivat ottaa palan ruusukvartsia mukaansa kaatuneiden homojen muistolle, ja levittääkseen sanaa toivosta ja rakkaudesta ympäri maailmaa. Puisto avattiin 10. joulukuuta 2001.
Puiston vaaleanpunaiset kolmiot viittaavat Natsi-Saksan keskitysleirien tapaan erottaa homomiehet muista vangeista merkitsemällä heidät vaaleanpunaisella kolmiolla. Mustaa kolmiota natsit käyttivät puolestaan "epäsosiaalisten" ihmisten, kuten lesbojen merkitsemiseen. Juutalaisten homojen merkitsemiseen käytettiin puolestaan vaaleanpunaista kolmiota, jonka taustalla on keltainen kolmio. Seksuaalivähemmistön edustajat ovat sittemmin omineet symbolit itselleen, ja käyttävät niitä nykyään voimaannuttavina muistutuksina aktiivisesta taistelusta. Vaaleanpunainen kolmio oli myöhemmin myös osa AIDSin vastaisen taistelun symboliikkaa.
Harlekiininuolimyrkkysammakko
Harlekiininuolimyrkkysammakko (Oophaga histrionica) on nuolimyrkkysammakoiden heimoon kuuluva sammakkoeläin. Lajin väritys on vaihtelevan kirjava, useimmin tummalla pohjalla on punaisia tai keltaisia läikkiä.
Harlekiininuolimyrkkysammakkoja tavataan Kolumbiasta vain Risaraldan departementistä. Sen levinneisyysaluetta pidettiin aiemmin laajempana, mutta monet populaatiot on siirretty 2010-luvulla omiin lajeihinsa. Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto pitää lajia äärimmäisen uhanalaisena.
Matti Rauma
pienoiskuva|Matti Rauma Jyväskylän Kalevan kisoissa vuonna 2018.Matti Antero Rauma (s. 14. maaliskuuta 1982 Oulu) on suomalainen kestävyysjuoksija. Hän edustaa Turun Urheiluliittoa ja hänen valmentajanaan toimii Pekka J. Lehtinen.
Kalevan kisoista Rauma saavutti pronssia 10 000 metrin juoksusta vuonna 2017. Lisäksi hän on voittanut aikuisten SM-hopeaa maratonilta vuonna 2014. Viestijuoksun SM-kilpailuissa Rauma on ollut mukana voittamassa kultaa 4 × 1 500 metrin viestijuoksusta vuonna 2017. Maastojuoksun SM-kilpailuista hän on saavuttanut pitkän matkan joukkuekilpailusta kultaa vuonna 2019 ja hopeaa vuosina 2016, 2017 ja 2018 sekä lyhyen matkan joukkuekilpailusta hopeaa vuonna 2017.
Ennätyksikseen hän on juossut 1 500 metrillä ajan 4.03,80, 3 000 metrillä 8.33,89, 5 000 metrillä 14.42,26, 10 000 metrillä 30.48,67, puolimaratonilla 1.08.18 ja maratonilla 2.25.42.
Orangen piirikunta (Vermont)
Orangen piirikunta on Yhdysvaltojen Vermontin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 28 892 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Chelsean kunta. Piirikunta perustettiin vuonna 1781.
.ee
.ee on Viron Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten, jota hallinnoi Estonian Internet Foundation.
Historia
Tunnus otettiin käyttöön 1992 ja sitä hallinnoi EENet heinäkuuhun 2010 asti. Verkkotunnuksen ylläpitäjänä toimi Endel Lippmaa. Aiemmin verkkotunnuksen saatavuus oli rajoitettu yhteen jokaista yhteisöä kohti ja niillä ei ollut tavaramerkkiasemaa. Tunnus määriteltiin aiemmin tunnistetiedoksi kuten esimerkiksi kaupparekisterinumero. Poikkeuksellista tunnuksen käytössä oli se, että sen rekisteröiminen on ilmaista.
Nykyinen toimintamalli
Uusi säännöstö verkkotunnuksille tuli voimaan 5. heinäkuuta 2010, samalla Estonian Internet Foundation otti hallintaansa .ee-maatunnuksen. Kaikki aiemmin rekisteröidyt tunnukset tuli rekisteröidä uudelleen 6 kuukauden siirtymäaikana, joka päättyi 5 tammikuuta 2011. Verkkotunnuksia voi rekisteröidä akkreditoitujen rekisteröijien kautta.
DNSSEC
DNSSEC tuli saataville .ee-alueelle tammikuussa 2014.
Kansankäräjät
Kansankäräjät on Tanskan yksikamarinen parlamentti. Parlamenttirakennus sijaitsee Christiansborgin linnassa Kööpenhaminassa.
Kansankäräjien puhemieheksi valittiin Søren Gade 12. marraskuuta 2022.
Edustajat
Edustaksi valittavan tulee olla äänioikeutettu (vähintään 18-vuotias Tanskan kansalainen, joka asuu maassa), jota ei ole erikseen julistettu vaalikelvottomaksi.
Tanskassa on käytössä listavaali, johon on kuitenkin lisätty mahdollisuus äänestää yksittäistä ehdokasta listalta. Myös sitoutumattomat ehdokkaat voivat osallistua, mutta heidän pitää kerätä vaalipiiristä riippuen 150–200 allekirjoitusta ehdokkuuden vahvistamiseksi. Toistaiseksi modernin historian aikana (1953–) vain yksi itsenäinen ehdokas on tullut valituksi: Jacob Haugaard vuoden 1994 vaaleissa.
Viimeisimmät vaalit
Viimeisimmät vaalit pidettiin vuonna 2022. Sosiaalidemokraatit säilyttivät paikkansa suurimpana puolueena. Venstrestä irtuatuneet moderaatit nousivat ensimmäisissä vaaleissaan heti kolmanneksi puolueeksi.
Hallituksen muodostivat sosiaalidemokraatit, venstre ja moderaatit. Pääministerinä jatkoi Mette Frederiksen. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun hallitus muodostetaan yli perinteisten oikeisto-vasemmisto -rajojen.
Hi-Hat
Hi-Hat on vuonna 1975 suurella Musiikki-Fazerilla perustettu levymerkki Finndiscin alaisuuteen. Tuottajaksi nimitettiin Ilta-Sanomien musiikkitoimittaja Tommi Liuhala. Vuonna 1978 Hi-Hat siirrettiin Scandian alaisuuteen. Hi-Hat teki tuotantoa vuoteen 1986 asti. Omistajatahostaan huolimatta levy-yhtiö toimi itsenäisenä yksikkönä harjoittaen itsenäistä julkaisupolitiikkaa.
Hi-Hatin toimintamaisema
1970-luvun puoliväliin tultaessa Love Recordsista oli kehittynyt myynnillisesti ja julkaisumäärällisesti Suomen merkittävin rock-levyjen julkaisija. Hi-Hat Recordsin tavoitteena olisi pystyä luomaan vahva kilpailija nimenomaan Lovelle. Perinteisen iskelmän rinnalle oli siis noussut Suomi-rock. Pian vuonna 1978 Toivo Kärki jäi kaihoisana eläkkeelle Fazerin Finnlevyltä. Hi-Hatin alkuaikojen julkaisut liittyivätkin lähinnä progressiiviseen rockiin ja jazziin. Hi-Hatin alkuaikojen julkaisuja olivat muun muassa Marun & Mikaelin, Matti Järvisen, Kalevalan, Unisonon ja Fantasian albumit. Tasavallan Presidentin solistina toiminut brittiläinen laulaja Frank Robson julkaisi toisen sooloalbuminsa Stay Awhile Hi-Hatilla 1976. Tommi Liuhala kehitti yhdessä Upi Sorvalin kanssa salaperäisen laulajasolisti Urpon, jonka ura kiihtyi rock-sävyisen singlen Teryleeniä menestyksestä vuoden 1977 alussa.
Hi-Hat menestyy
Top Teniin nousi myös lauluntekijöiden Esa Kaartamo ja Edu Kettunen yhtyeen debyytti Broadcast vuonna 1981. Kolmas albumi myi kultaa. Myös vuoden 1982 Tapani Kansan toinen Hi-Hat -albumi Muuttuvat laulut kuuluu uran parhaisiin. Kaija Koon sooloalbumidebyytti Kun savukkeet on loppuneet ilmestyi vuonna 1986 ja sitä on pidettävä viimeisenä varsinaisena Hi-Hat -albumina.
Hi-Hat -merkillä menestyneitä ovat muun muassa Mikko Alatalo, Juice Leskinen, Urpo (Upi Sorvali), Kaija Koo, Puolikuu, Kalevala, Seppo Närhi, Heikki Sarmanto, Broadcast, Pave Maijanen, Tapani Kansa, Kassu Halonen ja Vanha Isäntä. Hi-Hatilla on vajaa 70 albumia ja reilut 100 singleä sisältävä katalogi.
Ivanov
Ivanov (venäjäksi yleensä Ивано́в, harvemmin Ива́нов), naisilla Ivanova (Ива́но́ва) on yleisimpiä venäläisiä sukunimiä. Sitä esiintyy myös muilla slaavilaisilla kansoilla. Nimi perustuu raamatulliseen Ivan (Ива́н) -etunimeen (suomeksi Johannes ym.). Se voi viitata seuraaviin henkilöihin tai asioihin:
Ivanov
Ivanova
Muita
Sthenurinae
Sthenurinae on kenguruiden (Macropodidae) heimoon kuuluva alaheimo. Ainoastaan yksi alaheimon lajeista on nykyisin elossa; muut lajit elivät pleistoseenikaudella.
Liivesjärvi
Liivesjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuukuu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,3 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee Karttianvuoren juurella sen luoteispuolella. Vuoren jyrkät rinteet laskeutuvat järven lounaisosan rannassa suoraan veteen. Vuoren huippu kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,7 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven luoteisrantojen rantaviivaa seuraa Orivesi–Jyväskylä-rautatie niin, että se leikkaa osan järven lounaisrantaa alleen. Järven äänimaisemaan vaikuttaa myös valtatie 9, joka kulkee rautatien suuntaisena alle 200 metrin päässä järvestä. Järven kaakkoisrannassa on kaksi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet valtatieltä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,3 metriä mpy. Siihen on johdettu muutama lyhyt kuivatusoja, mutta tärkein tulo-oja laskee Karttianjärvestä, joka sijaitsee 200 metrin päässä. Järvi laskee Liivesojaa myöten Sulunjärveen, jolloin ojalle tulee pudotusta metrin verran. Järvi kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa rannoilla ei ollut rakennuksia, mutta seuraavassa vuoden 1986 kartassa on piirretty molemmat mökit.
Tupolev ANT-16
pienoiskuva|ANT-16 ANT-16 oli neuvostoliittolainen raskas pommikone. Tyypin ensilento tapahtui 3. kesäkuuta 1933. Aseistuksena oli kaksi 20 mm:n tykkiä ja 10 konekivääriä, ja koneen suurin pommikuorma oli 10 000 kg. Koneen kärkiväli oli 54 metriä ja suurin lentonopeus 200 km/h. Koneen voimalaitteina oli kuusi M-34-lentokonemoottoria. ANT-16 oli ANT-20:n edeltäjämalli.
Saitanpuut
Saitanpuut (Alstonia) on laajalle levinnyt ainavihantien puiden ja pensaiden suku oleanterikasvien heimossa (Apocynaceae). Sen nimesi Robert Brown vuonna 1811 Charles Alstonin (1685–1760) mukaan, joka oli kasvitieteen professori Edinburghissa vuosina 1716-1760. Suvun tyyppilajin Alstonia scholaris (L.) R.Br. oli Linné kuvannut jo vuonna 1767 nimellä Echites scholaris.
Levinneisyys
Saitanpuiden suku koostuu eri lähteiden mukaan noin 40–60 lajista, jotka ovat kotoisin trooppisesta ja subtrooppisesta Afrikasta, Keski-Amerikasta, Kaakkois-Aasiasta, Polynesiasta ja Australiasta suurimman osan lajeista kasvaessa Malaijien saaristossa.
Saitanpuulajit ovat laajalle levinneitä ja enimmäkseen yleisiä eivätkä vaarantuneita. On kuitenkin muutamia hyvin harvinaisia lajeja, kuten A. annamensis, A. beatricis, A. breviloba, A. stenophylla ja A. guangxiensis.
pienoiskuva|vasen|[[Alstonia spectabilis -saitanpuun kukinto ja hedelmiä (vas.)]]
Tuntomerkit
Saitanpuiden mehevät, ruodittomat ja yksinkertaiset lehdet ovat soikeita, tasasoukkia tai keihäsmäisiä ja tyvestään kiilamaisia. Lehtilapa on litteä, keskikokoinen tai suuri, ehytlaitainen. Lehtiasento on vastakkainen tai kiehkurainen. Lehdet ovat sulkasuonisia, ja sivusuonet yhtyvät reunasuoneksi. Kukinto sijaitsee oksan päätteenä tai lehtihangassa ja koostuu röyhymäisistä viuhkoista tai kertosarjoista. Pienet, enemmän tai vähemmän tuoksuvat kukat ovat valkoisia, keltaisia, vaaleanpunaisia tai vihreitä ja suppilomaisia ja sijaitsevat kukkaperän päässä kukinnon ylälehtien tukemina. Kukissa on viisi verho- ja viisi terälehteä. Fertiilit kukat ovat kaksineuvoisia. Yhdislehtisessä vihreässä verhiössä on soikeat liuskat ja verhiö on yksikiehkurainen. Rengasmainen pohjuskehrä on sikiäimen tyvellä. Yhdislehtisen teriön liuskat ovat pitkänomaisia tai soikeita ja sijaitsevat yhtenä kiehkurana. Nuppuasennossa teriöliuskat ovat limittäin vasemmalle (esim. A. rostrata) tai oikealle ( esim. A. macrophylla). Emiöstä kehittyy kaksi erillistä tuppiloa, joissa on karvattomia tai karvaisia pitkänomaisia siemeniä. Tuppilot kasvavat sinisiksi ja palkomaisiksi ja muodostavat lohkohedelmämäisen hedelmistön, jolla voi olla pituutta 7–40 cm. Kasveissa on maitomaista maitiaisnestettä, jossa on runsaasti myrkyllisiä alkaloideja. Laji A. macrophylla tunnetaan Sri Lankassa yleisesti nimellä Havari Nuga, 'peruukkibanianviikuna', koska sen erikoinen kukka näyttää pitkähiuksiselta peruukilta.
Käyttö
Monet saitanpuut ovat kaupallisesti merkittävää puutavaraa, jota kutsutaan nimillä pule tai pulai Indonesiassa ja Malesiassa. Sektion Alstonia puuaines on kevyttä, kun taas sektioiden Monuraspermum ja Dissuraspermum puuaines on painavaa.
Luokittelu
Saitanpuiden suvussa on viisi sektiota, joista kukin muodostaa monofyleettisen ryhmän: Alstonia, Blaberopus, Tonduzia, Monuraspermum, Dissuraspermum.
Lajeja
Lajeja:
1659 Punkaharju
Punkaharjun likimääräinen läpimitta on 39 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,78 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 8 kuukautta.
Paul Brown (australialaisen jalkapallon pelaaja)
Brown siirtyi Echucasta Geelongiin vuonna 1990. Hän debytoi AFL:ssä Geelongin paidassa vuonna 1990 North Melbourne Football Clubia vastaan Kardinia Parkilla. Hän pelasi Geelongin riveissä vuosina 1990-1998 yhteensä 84 ottelua, joissa Brown teki 66 maalia. Brown pelasi kahdesti AFL:n finaaleissa, vuosina 1994 ja 1995, häviten molemmilla kerroilla. Hän lopetti uransa vuonna 1998 polvilumpiovamman takia.
Kynsijärvi (suo Kokemäellä)
Kynsijärvi on kuivatettu järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Karhiniemen alueeseen. Järvi sijaitsi Kokemäen Kynsikankaalla eli Kokemäenjoen Säpilän mutkan pohjoispuolella ja kuuluu nykyäänkin Satakunnan Kokemäkeen. Järven kuivatus aloitettiin 1811 ja saatiin päätökseen 1812. Kuivatuksen seurauksena saatiin tilalle lisää heinäniittyä laiduntamiseen ja karjan rehuksi. Nykyisissä kartoissa on entisen järven paikalla avosuota ja metsäistä suota, jonka itäisimpään reunaan on muodostettu luonnonsuojelualue.
Maantieto
Vaikka järvi on kokonaan kuivatettu, voidaan vanhoista Kalmbergin kartoista päätellä järven mittoja ja muotoa. Järvellä oli etelässä 350 metriä leveä avoveden alue, josta erkani V-kirjaimen tavoin kaksi 550 metriä pitkää lahtea. Toinen lahti, joka oli vain 100 metriä leveä, osoitti suoraan pohjoiseen ja toinen 200 metriä leveä lahti osoitti luoteeseen. Luoteisen lahden päässä oli vielä erillinen 300 metriä pitkä lampi. Kynsijärven yhdisti pikkulampeen lyhyt laskuoja ja lammen pohjoispäästä laski Kokemäenjokeen 3,5−4,0 kilometriä pitkä luonnollinen oja tai puro.
Kuivatuksen alettua laskuojan paikka siirrettiin Kynsijärven eteläpäähän, mistä kaivettiin alla mainittu laskuoja, joka yhtyi vanhaan laskuojaan nykyisen Kynsimyllynkallion alla.
Kuivatus
Rusthollari Henrik Thuresson, Kakkulaisten Hyytin talosta, haki lupaa kuivattaa Kynsijärveä. Hankkeen katselmus suoritettiin syksyllä 1810, josta toimitettiin katselmuspaperit maaherralle vuonna 1811. Näillä selvityksillä hän sai kuivatusluvan saman vuoden syksyllä. Laskuojasta tuli 144 syltä eli noin 256 metriä pitkä. Oja kaivettiin pääosin lapiolla ja kivet raivattiin käsin, mutta 43 1/3 syltä eli noin 77 metriä piti raivata räjäyttämällä (ainakin Kynsimyllynkallion pohjoispäässä). Idea räjäytyksille oli ilmeisesti saatu Leistilänjärven työmaalta tai läheisen Kokemäen Kravin kanavan räjäytystyömaalta. Järven kuivattamisesta syntyi 48 tynnyrinalaa eli 22 hehtaaria heinäniittyä, jotka jaettiin osakkaille 1859.
Tomás Bretón
Bretón syntyi ja aloitti opintonsa Salamancassa. Hän muutti 16-vuotiaana Madridiin ja pääsi opiskelemaan konservatorioon Emilio Arrietan johdolla. Hän suoritti lisäopintoja Roomassa, Milanossa, Wienissä ja Pariisissa.
Bretón sai vuonna 1872 yhdessä Ruperto Chapín kanssa konservatorion ensimmäisen palkinnon ja nousi myöhemmin sen johtajaksi. Hän kuoli Madridissa 72-vuotiaana. Hänen tuotantoonsa kuuluu mm. lukuisia zarzueloja, kuten La verbena de la paloma, mutta myös erinäisiä kamarimusiikkiteoksia.
Kiinan talous
Kiinan talous oli vuonna 2009 bruttokansantuotteella mitattuna maailman toiseksi suurin talous. Sen ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2014 oli 18,1 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria, ja se oli ostovoimakorjatulla BKT:lla mitattuna vuonna 2017 maailman suurin talous. Kuitenkin Kiinan ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2014 asukasta kohden oli alhainen, 13 224 Yhdysvaltain dollaria.
Kiinan talous on kasvanut voimakkaasti vuoden 1978 talousuudistusten jälkeen. Kiinan vientitulot ovat maailman suurimmat. Valtava kasvu jatkuu edelleen lähes 7 prosentin vauhtia, joka on aiheuttanut myös lukuisia ongelmia. Kiinasta tuli joulukuussa 2001 Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen.
Noin 70 prosenttia Kiinan taloudesta koostuu yksityisestä sektorista ja loput 30 prosenttia on julkisella sektorilla. Yksityisen ja julkisen sektorin raja on hämärä, sillä maassa toimii lukuisia valtion osaksi omistamia yrityksiä.
Kiina on maailman kolmanneksi suurin raakaöljyn ja öljynjalostustuotteiden maahantuoja.
Vuodesta 2009 alkaen Kiina on ollut maailman suurin automarkkina-alue. Monet maailman autovalmistajista, kuten BMW, Volkswagen ja GM, pyrkivät laajentamaan markkinaosuuksiaan siellä kasvattamalla paikallisia tehtaitaan ja yhteisyrityksiään. Vuonna 2004 Kiinassa oli tuhatta asukasta kohti 21 autoa, vuonna 2014 jo 105 autoa. Yhdysvalloissa vastaava luku pysyi koko ajan 820 auton paikkeilla ja oli hienoisessa laskussa.
Talouspolitiikka
Kiinan valuuttayksikkö on Renminbi ja sen rahayksikkö on juan. Kansainvälinen valuuttarahasto IMF päätti ottaa perusyksikkö juanin osaksi kansainvälistä valuuttakoriaan muiden reservivaluuttojen joukkoon lokakuussa 2016. Se merkitsee IMF:n tunnustusta, että renmimbin rooli kansainvälisessä kaupassa on merkittävä, ja valuutta on aidosti vapaasti vaihdettavaa.
WTO-jäsenyys saatiin vuonna 2001. Vuonna 2007 hyväksyttiin laki, joka takaa lainsuojan yksityiselle omaisuudelle.
Yritykset
Kiinassa toimii noin 150 000 valtion omistamaa yritystä, jotka työllistävät noin puolet maan 750 miljoonasta työntekijästä. Niiden osuus bruttokansantuotteesta oli 18% vuonna 2012. Tämä on suuri pudotus vuoden 1978 noin 80 prosentista.
Pysyäkseen maassa kansainväliset yritykset edellyttävät voittomahdollisuuksien lisäksi tekijänoikeuksia, piraattikopioinnin ehkäisyä ja patenttien ja tavaramerkkien yritysvarkauksien ehkäisyä.
Vuonna 2017 Kiinassa toimi noin 350 suomalaista yritystä tai niiden toimistoa, edustustoa, tytäryhtiötä tai yhteisyritystä. Suurin osa niistä on sijoittunut Pekingin, Shanghain ja Guangdongin alueille sekä Hongkongiin.
Shanghain pörssi (SSE) on markkina-arvolla mitattuna manner-Kiinan suurin ja maailman viidenneksi suurin pörssi. Kiinassa toimivat myös Shenzhenin pörssi ja Hongkongin pörssi. Vuosina 2014 ja 2016 niiden välille avattiin linkit, joiden avulla ulkomaiset sijoittajat pääsevät osallistumaan aiempaa avoimemmin Kiinan osakemarkkinoille Hongkongin pörssin kautta.
Maatalous
Kiinan maatalous on ollut tiheästi asutuilla alueilla hyvin tiheässä käytössä jo tuhansia vuosia. Viimeaikainen väkiluvun kasvu on johtanut myös vuoristoalueiden hyödyntämiseen maanviljelyssä. Pengerviljelyksiä on lisätty huomattavasti kastelun avulla. Valtion pinta-alasta vain 10 prosenttia on viljelty.
Kiina on maailman suurin viljan, puuvillan, hedelmien, vihannesten, lihan, siipikarjan, munien ja kalatuotteiden tuottaja. Viinintuotannossa Kiina on yksi suurimmista.
Kaivostoiminta ja teollisuus
Maassa on lukuisia kivihiilikaivoksia, joista tärkeimmät tuotantokeskukset ovat Hebei, Shanxi, Jilin ja Anhui. Kiinalla on myös suuria metallikaivoksia, ja se on yksi maailman suurimmista volframin tuottajista. Teollisuus on pääosin vanhaa, fossiilisia polttoaineita käyttävää teollisuutta, jolle maan kivihiili ja öljy ovat elintärkeitä. Maan merkittävimpiä teollisuuden tuotteita ovat rauta, teräs, kivihiili, aseet, koneet ja polttoaineet.
Kiinan osuus maailman teräksentuotannosta oli vuonna 2013 puolet, kun vuonna 2004 se oli neljäsosa. Rautamalmin jalostaminen raakateräkseksi kuluttaa suuren osan kivihiilestä.
Ulkomaankauppa
lang=fi|thumb|250px|Kiinan [[bruttokansantuote|bruttokansantuotteen kehitys vuosina 1952–2012]] Kiinan ulkomaankaupan arvo nousi vuonna 2013 yli 3 000 miljardiin euroon ohittaen Yhdysvaltain ja nousten maailman suurimmaksi kauppamahdiksi. Maan ulkomaan vienti oli arvoltaan 1 630 miljardia euroa ja tuonti 1 400 miljardia ja tärkeimmät kauppakumppanit Euroopan unioni sekä Yhdysvallat.
Kiinan tärkeimmät vientituotteet ovat raaka-aineet, tekstiilit, öljy, öljytuotteet, kemikaalit ja kevyen teollisuuden tuotteet. Kiinan viennille on kehitysmaiden tavoin vielä tärkeää alkutuotannon tuotteet, eli raaka-aineet. Monet länsimaiset yritykset ovat vieneet tuotantonsa Kiinaan (ns. Kiina-ilmiö), jossa saadaan halvemmalla valmistettua hyödykkeitä, kuten mm. leluja, vaatteita ja elektroniikkaa. Alhainen palkkataso ja verotus ruokkivat Kiina-ilmiötä, ja maa onkin vetänyt puoleensa suuren osan kyseisestä tuotannosta.
Yhdysvallat ja Kiina kävivät keskenään Yhdysvaltain presidentti Donald Tumpin valtakaudella vuodesta 2018 lähtien "kauppasotaa". Ensimmäisen vaiheen sopu ,"välirauha", kauppasodassa saavutettiin tammikuussa 2020, jolloin Kiina sitoutui 200 miljardin dollarin lisäostoihin Yhdysvalloista seuraavan kahden vuoden aikana. Vastatoimena Kiinan myönnytyksille Yhdysvallat luopui tullikorotuksista, joita se oli suunnitellut muun muassa kulutuselektroniikkatuotteille. Suurin osa tulleista jäi kuitenkin voimaan.
Afrikka
Vuonna 2014 Kiinan ja Afrikan välisen kaupan arvo oli 220 miljardia Yhdysvaltojen dollaria. Se oli kasvanut 10 vuodessa yli 20-kertaiseksi.
Kiinan tuontituotteita Afrikasta ovat öljy, malmit, kupari, puuvilla, timantit ja puu. Vienti on pääasiassa vaatteita ja tekstiilejä. Vuoden 2005 lopussa Kiinan investoinnit Afrikkaan olivat 650 miljoonaa euroa ulkomaisten 19 miljardin kokonaisinvestoinneista. Vuonna 2006 Kiinan suorat investoinnit Afrikkaan olivat viisi miljardia euroa. Summan odotetaan yhä kasvavan, sillä Kiina on perustanut 3,2 miljardin euron kehitysrahaston helpottamaan investointeja. Vuoteen 2006 mennessä Afrikassa oli 800 kiinalaisyritystä, joista 100 oli keskisuuria tai suuria valtio-omisteisia yhtiöitä. Kiinasta on tullut lyhyessä ajassa Afrikan kolmanneksi suurin kauppakumppani Yhdysvaltojen ja Ranskan jälkeen. Investointien ja kaupan lisäksi on paisunut Kiinan kehitysapu Afrikalle. Länsimaiden tavoin Kiina suunnittelee avun tukemaan omia kauppa- ja investointitavoitteitaan. Kohteita on infrastruktuuri, koulutus, lainojen anteeksianto, tekninen apu ja tullivapaus nyt jo 442 tuotteelle.
Monet afrikkalaiset johtajat ajattelevat, että Kiina tarjoaa vaihtoehtoisen tavan luoda suhteita ulkomaailmaan. Vastikkeeton avustuspolitiikkaa herättää monissa Afrikan maissa suurempaa innostusta, kuin länsihallitusten ehdollinen apu. Kiinaa on arvosteltu Zimbabwen ja Sudanin kaltaisten ihmisoikeuksia polkevien maiden suojelusta, ehtoja asettamattomasta avustuspolitiikasta, kansainvälisten pelisääntöjen loukkauksista, kiinalaisten suuryritysten työterveys- ja työturvallisuuden tasosta ja nälkäpalkasta.
Työvoima
Kiinassa on viisipäiväinen työviikko. Vuosilomia ei juuri ole, mutta usein kiinalaisen uuden vuoden aikaan saa lomaa. Kansainvälisen ammattiyhdistyksen mukaan yritysten aloitteesta lähteneet sopimukset ovat usein yksipuolisia, sitovuus heikko ja seuranta ja auditointi (todentaminen) ongelmallista. Kiinasta puuttuu kansalais- ja ammattiyhdistysoikeudet (2007). Ammatillinen järjestäytyminen on sallittua vain yhteen keskusammattiliittoon All-China Federation of Trade Unions, ACFTU, jossa puoluekomitea nimittää ammattiyhdistyksen edustajat. Työlaki 1995 velvoittaa yrityskohtaisiin työehtosopimuksiin. Pyrkimykset vaihtoehtoisen ammattiliittojen perustamiseen ovat johtaneet pidätyksiin ja vangitsemisiin.
Työntekijöiden on raportoitu vaativan parempia työehtoja eri puolilla Kiinaa lakkojen ja työnseisausten muodossa. Tämä on luonut paineita keskusammattiliitto ACFTU:lle työntekijöiden edunvalvontatyön parantamiseen. Vakavia puutteita on todettu olevan esimerkiksi järjestäytymisen, ylitöiden, työturvallisuuden sekä palkkojen osalta. On esitetty että ostajayritysten pitäisi vaatia tavarantoimittajiltaan parannuksia kiinalaistyöntekijöiden työehtoihin ja ihmisoikeuksiin.
Hongkongissa perustettiin 1980-luvun demokratialiikkeen aikana yhä toimiva Hongkongin ammattiliittojen keskusjärjestö. Asia Monitor Resource Center on mm. Ruotsin ammattiliiton, sosiaalidemokraattien ja kansainvälisen metalliliiton IMF perustama riippumaton kansalaisjärjestö, joka rahoittaa tutkimuksia Aasiassa. China Labour Bulletin on ay-aktiivi Han Dongfan vuonna 1994 perustama vaihtoehtojärjestö, joka kampanjoi itsenäisen ammattiliiton puolesta. Oxfam:lla on työelämäongelmien projekteja ja koulutusta.
Ympäristötuhot
Maan talous on kasvanut luonnon hinnalla, ja monin paikoin saasteet ovat tuhonneet ekosysteemin. Aavikoituminen on Kiinassa tällä hetkellä maailman nopeinta, ja vesipulan on arveltu uhkaavan maata ennemmin tai myöhemmin. Kriitikoiden mukaan Kolmen rotkon pato on vaarantanut joidenkin uhanalaisten lajien elinympäristön.
Byrokratia
Kommunistisen hallinnon keskusjohto on pitänyt kiinni isosta julkisesta sektorista, ja ohjaillut tietyin määrin taloutta. Maata vaivaa byrokratia sekä inflaatio. Myös heikko verotusjärjestelmä ja kehittymätön valtiontalous ovat haaste.
.tj
.tj on Tadžikistanin Internet-maakoodi verkkotunnuksia varten. Tunnus otettiin käyttöön vuonna 1995.
Toisen asteen tunnukset
Seuraavat toisen asteen verkkotunnukset ovat käytettävissä:
Aiheesta muualla
Toppdomän
Nopola
Nopola on muun muassa seuraavien tunnettujen henkilöiden sukunimi:
Loiskasvi
Loiskasvit ovat toisenvaraisia kasveja, jotka ottavat ravinteita muilta kasveilta. Loiskasvit voidaan jakaa suoriin loisiin tai mykoheterotrofeihin. Nämä hankkivat ravintoa isäntäkasveilta joko suoraan isäntäkasvista imujuurilla eli haustorioilla tai sienijuuren avulla. Loisivat kasvit voivat olla holoparasiitteja (kokoloisia, lehtivihreättömiä) tai hemiparasiitteja (puoliloisia, lehtivihreällisiä).
Loiskasvilajeja
Eniten loiskasveja on koppisiemenisissä, kaikkiaan jopa 4 000 lajia. Ne jakaantuvat useisiin heimoihin, runsaasti loiskasveja on esimerkiksi näivekasvien, santelikasvien ja rafflesiakasvien heimoissa. Mykoheterotrofisia kasveja on esimerkiksi kanerva- ja kämmekkäkasveissa. Ainoa paljassiemeninen loiskasvi on vain Uudessa-Kaledoniassa kasvava podokarpuskasveihin kuuluva havupuulaji podori (Parasitaxus usta), joka elää epätavallisessa juuristoyhteydessä saman heimon lajin siipipodokin (Falcatifolium taxoides) kanssa.
Esimerkkejä Suomessa kasvavista lois- ja mykoheterotrofikasveista:
Dolj (piirikunta)
Dolj on piirikunta Romanian Olteniassa. Piirikunnan pääkaupunki on Craiova. Sen pinta-ala on 7 414 km² ja siellä on noin 650 548 asukasta (vuonna 2014).
Maantiede
Piirikunnan pinta-ala on yhteensä 7 414 km². Alueen läpi virtaa Tonava ja 6 % sen pinta-alasta on aavikkoa.
Doljin piirikunta rajautuu idässä Oltin piirikuntaan, lännessä Mehedinţin piirikuntaan, pohjoisessa Gorjin ja Vâlcean piirikuntiin sekä etelässä Bulgarian Vidinin, Montanan ja Vratsan alueisiin.
Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan piirikunnassa oli 618 335 asukasta ja sen väestötiheys oli 99 asukasta neliökilometrillä.
Piirikunnan asukkaista romanialaisia on 96 %, romaneja 3 % sekä serbejä ja bulgarialaisia 1 %.
Karttianjärvi
Karttianjärvi on Keski-Suomessa Jämsän Länkipohjan lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Ilmavoimien teknillinen koulu
Ilmavoimien teknillinen koulu (ILMAVTK, aik. IlmavTK) oli Suomen ilmavoimien koulu, jonka päätehtävänä oli lentoteknillisen koulutuksen antaminen varusmiehille sekä ilmavoimien henkilökunnalle. Koulu sijaitsi Kuorevedellä Hallin taajamassa, Jämsän kaupungissa, sotilaslentokentän välittömässä läheisyydessä. Joukko-osaston palveluksessa oli noin 120 henkilöä. Vuosittain asevelvollisuutensa ILMAVTK:ssa suoritti noin 350 varusmiestä.
Karttianjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Karttianvuoren jyrkän luoteisrinteen juurella. Vuoren rinteet laskevat suoraan järven kaakkoisrannan veteen. Vuoren rinteen yläpäässä sijaitseva laki kohoaa 65 metriä järven vedenpintaa korkeammalle. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Yli 350 metriä pohjoisempana kulkevien valtatien 9 ja Orivesi–Jyväskylä-rautatien liikenne kuuluu järvelle asti.
Ilmavoimien teknillinen koulu
Päätös lakkautuksesta
8. helmikuuta 2012 julkistettujen puolustusvoimien säästösuunnitelmien mukaan Hallin varuskunta lakkautettiin vuoden 2013 lopussa ja koulutus siirrettin Ilmasotakouluun Tikkakoskelle. Viimeiset 347 vuorokautta palvelleet varusmiehet pääsivät reserviin 20. kesäkuuta 2013.
Karttianjärvi
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueella (35.7) Längelmäveden alueeseen (35.72), jonka Koljonselän alueeseen (35.722) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kaivettu oja Vähän Valkeajärven ja Karttianjärven väliseltä suolta. Vähästä Valkeajärvestä tulee myös luontainen tulo-oja, joka laskee Karttianjärven koillispäähän. Karttianjärvi laskee Liivesjärveen, joka kuuluu samaan vesireittiin, jonka muodostuu peräkkäisten järvien ketjusta: Valkeajärvi, Vähä Valkeajärvi, Karttianjärvi, Liivesjärvi, Sulunjärvi, mikä laskee lopuksi Koljonselän Säkin Oinaspohjan lahteen.
Historiaa
Vuoden 1986 peruskartassa järven ja rinteen väliin on rakennettu tie Liivesjärvelle. Tietä ei ollut olemassa vielä vuoden 1965 kartassa.
Ilmavoimien teknillinen koulu
Organisaatio
- Lentoteknillinen aliupseerikomppania (ent. 2.K)
- Koulutuskomppania
- Koulutusosasto
- Suunnittelu- ja kehittämisosasto
Lentotekninen aliupseerikurssi
Lentoteknillisen aliupseerikurssi oli ILMAVTK:n erikoiskoulutus, jonka Hallissa aloittavista varusmiehistä yli puolet suoritti. Lentoteknilliselle aliupseerikurssille varusmiehet valittiin ennen varusmiespalveluksen alkamista pääsykokeiden kautta.
Lentoteknillisen aliupseerikurssin koulutus tapahtui 2. Komppaniassa (2.K). AUK:sta oli mahdollisuus edetä Ilmavoimien reserviupseerikurssille Ilmasotakouluun. AUK:n suorittaneista suurin osa lähti komennukselle apumekaanikon tehtäviin eri ilmavoimien ja maavoimien joukko-osastoihin. Lentoteknillisellä aliupseerikurssilla opiskeltiin muun muassa aerodynamiikkaa, lentokone-elektroniikkaa, mäntä- ja suihkumoottorioppia, lentokoneaseoppia sekä ilmavoimien taktiikkaa. Lisäksi Lentotekniseen aliupseerikurssiin kuului jalkaväkiryhmänjohtajakoulutus sekä sissileiri yms. Sodankäynnin taitoja kehitettiin myös joukko-osastoissa, joihin aliupseerit siirtyivät kurssin jälkeen.
Muu asevelvollisten koulutus
thumb|Lääkintä-au toimissaan Kutsuntojen kautta saapuvat varusmiehet palvelivat Koulutuskomppaniassa (1.K), ja toimivat mm. seuraavissa tehtävissä:
Koulutuskomppaniassa palvelevista varusmiehistä suurin osa koulutettiin muissa joukko-osastoissa, esimerkiksi lentosääaliupseerit, sotilaskuljettajat ja ilmavalvonta-aliupseerit Ilmasotakoulussa Tikkakoskella sekä sotilaspoliisialiupseerit Lentosotakoulussa Kauhavalla. Em. komppaniat muodostivat yhdessä Koulutuspataljoonan.
Historiaa
Joukko-osaston toiminnan voidaan katsoa alkaneen Ilmailuvoimien Mekaanikkokoulusta vuonna 1923.
Aiheesta muualla
61.86167°N, 24.75861°W
Terrorismi Suomessa
Terrorismi Suomessa on suunniteltuja ja toteutettuja terroritekoja Suomen alueella.
Suomen historiasta tunnetaan joitakin tekoja, jotka nykyään tulkittaisiin terrorismiksi. Esimerkkejä siitä ovat vuosina 1929–1932 toimineen Lapuanliikkeen poliittinen väkivalta sekä Verikoiriksi nimitetyn nationalistisen poikaporukan attentaatit 1900-luvun alussa.
Sitä, millaista toimintaa Suomessa nykyään pidetään terrorismina, määritää terrorismirikoksia koskeva rikoslain luku 34 a, joka on ollut voimassa vuodesta 2003. Tammikuuhun 2021 mennessä tämän lain perusteella oli annettu yksi lainvoimainen tuomio terrorismirikoksesta. Se koski Turun puukotusiskua (2017), jossa marokkolaissyntyinen mies tappoi kaksi ihmistä. Suomen historian toinen tuomio terrorismirikoksesta annettiin huhtikuussa 2023, kun Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 22-vuotiaan espanjalaismiehen kouluttautumisesta terrorismirikoksen tekemistä varten neljän kuukauden ehdolliseen vankeuteen. Kolmessa muussa tapauksessa syyte on edennyt oikeudenkäyntiin asti, mutta loppujen lopuksi nämä syytteet ovat kaatuneet.
Terrorismi on kuitenkin tulkinnanvarainen ja kiistanalainen käsite. Myös Jokelan koulusurmiin (2007) liittyi terrorismin elementtejä, mutta poliisi ja media käsittelivät tapausta pelkästään murhina eivätkä terroritekona. Kuopion kouluhyökkäys (2019) täytti erään terroriteon määritelmän, mutta tekoa ei silti tutkittu saati syytetty terroristisena rikoksena. Terrorismiksi olisi voitu nimittää myös 1990-luvun kettutarhaiskuja ja vuoden 2015 polttopulloiskuja vastaanottokeskuksiin. Terrorismintutkija Leena Malkki on selittänyt tätä taipumusta monilla syillä, joita ovat esimerkiksi osallisten poliittiset pyrkimykset, viranomaisten tavoitteet ja kyvyt sekä tekoihin syyllistyneiden kansalaisuus.
Suojelupoliisin mukaan pääasiallisen terrorismin uhan Suomessa muodostavat äärioikeistolaiset tai radikaali-islamistiset henkilöt ja ryhmät. Supon terrorismin torjunnalla on kohteena noin 350 henkilöä vuodenvaihteessa 2022–2023. Useimmat heistä ovat radikaali-islamisteja, mutta äärioikeistolaisten kohdehenkilöiden osuus on kasvanut merkittävästi vuoden 2018 jälkeen.
Äärioikeistolainen terrorismi
Ennen vuotta 2019 Suomessa ei esiintynyt sellaista äärioikeistolaista toimintaa, jota olisi pidetty terrorismina. Siihen asti keskeisimpiä äärioikeisto­toimijoita oli uusnatsiliike Pohjoismainen vastarintaliike, joka lakkautettiin 2020. Maan ensimmäinen äärioikeistoon liittyvä terrorismirikosepäily koskee Kankaanpään seudulla toiminutta akselerationistien ryhmää, joka tuli yleiseen tietoisuuteen vuonna 2021.
Kankaanpään uusnatsiryhmä
Vuoden 2021 lopulla viisi kantasuomalaista miestä vangittiin Kankaanpään seudulla ja Tampereella. Epäiltynä ovat kaksi 25-vuotiasta, kaksi 26-vuotiasta ja yksi 23-vuotias mies. Poliisin mukaan kyseessä on radikaali äärioikeistolainen ryhmittymä, joka edustaa akselerationismiksi kutsuttua ideologiaa. Ideologian mukaan yhteiskunta on vihollinen, ja sen romahduttamista on kiihdytettävä terroriteoilla ja väkivallalla. Kotietsinnöissä poliisi takavarikoi ryhmältä aseita ja räjähteitä. Poliisi epäilee, että miehet olivat opetelleet aseiden ja räjähdysaineiden käyttöä tehdäkseen räjähdeiskun Niinisalon vastaanottokeskukseen. Rikosnimikkeinä esitutkinnassa ovat terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä ampuma-aserikos, terroristisessa tarkoituksessa tehty tahallinen räjähderikos, kouluttautuminen terrorismirikoksen tekemistä varten ja terroristisessa tarkoituksessa tehty törkeä varkaus.
Lahden tapaus
Jäätyään kiinni ja menetettyään aseensa terroriepäillyt julkaisivat vielä netissä vanhoja videoita toiminnastaan. Videoilla miehet ampuvat FGC-9-konepistoolilla.
Ryhmän rikosten epäillään tapahtuneen vuosina 2022–2023 pääosin Lahden seudulla. Esimerkiksi 26. maaliskuuta 2022 epäillyt räjäyttivät tummaihoisen perheen omakotitalon postilaatikon ja 21. toukokuuta 2022 epäilty ampui saman omakotitalon postilaatikkoa FGC-9-konepistoolilla.
Poliisin mukaan ryhmä valmistautui väkivaltallantekoihin muun muassa varustautumalla aseellisesti ja suunnittelemalla iskuja. Ryhmän jäsenten epäillään käyneen harjoittelemassa ampumista maastossa.
Poliisin käsityksen mukaan suunniteltujen iskujen kohteet olivat valikoituneet kohteeksi ihonvärinsä, poliittisten tai muiden ideologisten näkemystensä perusteella. Henkilökohteiden lisäksi epäillyt suunnittelivat iskuja muun muassa sähköverkkoon ja raideliikenteeseen.
Poliisi epäilee, että miehet keräsivät henkilöiden ja yhdistysten yhteystietoja. Vuonna 1957 syntynyt epäilty sai haltuunsa sisäministeri Maria Ohisalon ja valtakunnansyyttäjä Raija Toiviaisen kotiosoitteet vuonna 2020. Miehet keskustelivat ainakin kahdesta nimeltä mainitusta poliittisesta päättäjästä mahdollisen iskun kohteina. Miesten kohteina olleet poliitikot olivat lähinnä vasemmiston edustajia. Ohisalon ja Toiviaisen kotiosoitteiden jakamisen vuoksi KRP:ssä tehtiin uhka-arvio, jonka mukaan sisäministeriin ja valtakunnansyyttäjään saattoi kohdistua vakavan väkivallan uhka.
Poliisi epäilee miesten valmistaneen FGC-9-konepistooleja 3D-tulostamalla. Poliisi takavarikoi neljä tulostettua asetta. Epäiltyjen valmistamat aseet olivat toimintakuntoisia. Niillä pystyi ampumaan kertatulta, mutta epäillyt olivat myös yrittäneet hankkia osaa, jolla aseen saisi muunnettua sarjatuliaseeksi. Kukin ryhmän jäsenistä osallistui osaltaan 3D-tulostettujen aseiden rakentamiseen ja suunnitteluun. Ryhmä aloitti aseiden valmistamisen yhden jäsenen kerrostaloasunnossa ja myöhemmin he vuokrasivat tarkoitusta varten autotallin. Tarkoituksena oli rakentaa 15 konepistoolia.
Poliisi takavarikoi etsinnöissä myös lukuisia tulostettuja aseen osia sekä 1 500 kappaletta patruunoita, jotka sopivat valmistettuihin aseisiin. Lisäksi poliisi takavarikoi yhden kiväärin, omavalmisteisen kynäpistoolin, ampuma-aseeksi muutetun kaasuaseen sekä 3D-tulostimia. Etsinnöissä löytyi lisäksi kolme kannabis kasvattamoa.
Epäiltyjen motiivit pohjautuivat poliisin mukaan akselerationistiseen ideologiaan. Suoraa yhteyttä Lahden ryhmän ja Kankaanpään uusnatsiterroristiryhmän välillä ei paljastunut. Epäillyt ovat olleet tekemisissä muiden äärioikeistolaisten toimijoiden kanssa muun muassa äärioikeistolaisissa musiikkitapahtumissa sekä keskustelupalstoilla kuten Ylilaudalla ja Telegramissa.
Rikosepäilyt siirtyvät syyteharkintaan mahdollisesti elokuussa.
Lahden ryhmän jäsenet
28-vuotias epäilty on äärioikeistolaista ideologiaa kannattava entinen perussuomalaisten kunnallisvaaliehdokas.
Ensimmäisen tutkintavankeuden jälkeen 28-vuotias mies vangittiin uudelleen epäiltynä kahdesta terrorismirikoksesta, sillä hänen epäillään ainoana nelikosta jatkaneen terrori-iskuun kouluttautumista ja aseiden valmistamista.
Muita äärioikeistolaisen terrorismin tapauksia
Supon erityisasiantuntijan mukaan Lahden ja Kankaanpään ryhmien lisäksi vuodesta 2018 lähtien on ilmennyt muitakin epäilyjä äärioikeistolaisesta terrorismista. Ne tapaukset ovat kuitenkin päätyneet rikostutkintaan jollakin muulla kuin terrorismirikoksen nimikkeellä.
Vuoden 2023 kesällä 33-vuotiasta miestä syytettiin Helsingin rautatieasemalle suunnitellun törkeän henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelusta. Mies oli aiemmin tappanut veljensä veitsellä. Hän oli kertonut tuttavalleen väkivaltaisista ajatuksista ulkomaalaisia kohtaan. Vapauduttuaan vankilasta hän osti kaupasta puukkosahan, sahanteriä, kaksi kirvestä, mattoveitsen, vesurin, kommandopipon sekä hansikkaat. Lähettämissään viesteissä hän kertoi hankkineensa rikoksentekovälineitä ja palaavansa vankilaan. Kun poliisi 6. kesäkuuta 2023 otti miehen kiinni, hänellä oli repussaan muun muassa kirves ja puukko. Syyttäjän mukaan hän oli valmistellut ulkomaalaisiin kohdistuvaa vakavaa väkivaltarikosta Helsingin Rautatientorin läheisyydessä päästäkseen takaisin vankilaan. Mies kiisti rikoksen. Hän kertoi olleensa juuri lähdössä nuotiolle. Kirves olikin puiden pilkkomista varten, kommandopipo ja hansikkaat metsästysharrastusta varten. Käräjäoikeus hylkäsi syytteet, sillä teräaseet soveltuvat myös muuhun tarkoitukseen kuin toisten vahingoittamiseen.
Radikaali-islamistinen terrori 2010-luvulla
Suojelupoliisin mukaan terrorismin uhka on kasvanut Suomessa, muun muassa siksi, että Suomeen on saapunut radikalisoituneita henkilöitä. Osalla näistä henkilöistä on vierastaistelijakokemusta tai he ovat muuten ottaneet osaa vakavaan terroristiseen toimintaan. Isis on poliisin mukaan soluttanut Eurooppaan suuntautuneeseen pakolaisvirtaan. Suojelupoliisin tietoon tuli vuoden 2016 aikana uskottavia vihjeitä Suomeen saapuneista terroristitaustaisista henkilöistä. Suomen viranomaiset ovat käynnistäneet tällaisten vihjeiden johdosta rikostutkintoja ja erilaisia tiedusteluoperaatioita. Tämänkaltaisten rikosten tutkimukset ovat usein haastavia kansalliselle oikeusjärjestelmälle. Syynä ovat ongelmat jotka liittyvät rikosten vakavuuteen, tekopaikkaan ja muihin olosuhteisiin. Suojelupoliisi on myös kertonut, että rikoksiin syyllistyneiden saattaminen vastuuseen on vaikeaa. Vakaviinkin rikoksiin syyllistyneiden poistaminen Suomesta on osoittautunut suureksi haasteeksi. Suomeen saapuneita turvapaikanhakijoita on myös kadonnut.
Lisäksi Suojelupoliisi kertoo, että terroristiseen toimintaan liittyviin henkilöihin kohdistuva tiedonhankinta on entisestään vaikeutunut Suomessa. Syynä on se, että terroristiryhmät suojaavat operatiivista toimintaansa entistä taitavammin. Suomen vastainen jihadistinen propaganda on lisääntynyt. Sekä suomalaisia että suomen kieltä on käytetty muun muassa Isisin propagandassa.
On myös mahdollista, että kansainvälisiin kriisinhallinta- ja koulutusoperaatioihin osallistuminen on nostanut Suomeen kohdistuvaa terroristista uhkaa. On kuitenkin huomionarvoista, että Suomi ei edelleenkään ole terroristijärjestöjen tärkeimpiä kohteita, mutta yksittäisten tekijöiden väkivaltaisten tekojen uhka on kuitenkin edelleen kohonnut.
Terrorismi-lainsäädäntöä on 2010-luvulla muokattu Suomessa, ja nykyään myös terroristijärjestön rahoittaminen on Suomen lain mukaan rikos. Suojelupoliisin päällikkö Antti Pelttari totesi huhtikuussa 2017 Tukholman iskun jälkeen, että terrorin uhka Euroopassa ehkä suurempi kuin koskaan. Kesäkuussa Suojelupoliisi nosti Suomen uhka-arviota ja totesi, että myös Suomessa terrori-iskun uhka on korkeampi kuin koskaan aikaisemmin. Suojelupoliisin päällikön Antti Pelttarin mukaan terrori-iskun uhkaa ovat nostaneet Suomen profiilin vahvistuminen radikaali-islamistisessa propagandassa ja terrorismintorjunnan kohdehenkilöiden yhä vakavammat kytkökset terroristiseen toimintaan. Samassa yhteydessä Helsingin Sanomat uutisoi, että Suojelupoliisi on ottanut käyttöön uuden asteikon, jolla terrori-iskun uhkaa arvioidaan. Neliportaisessa asteikossa Suomen uhka-arvio oli kesäkuussa 2017 portaalla kaksi, eli uhka oli kohonnut. Samaan aikaan Suojelupoliisin tietoon oli tullut myös aiempaa vakavampia terrorismiin kytkeytyviä hankkeita ja suunnitelmia Suomessa.