cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Atlas (mytologia)
thumb|Atlas kannattelemassa [[taivaanpalloa]] Atlas on eräs kreikkalaisen mytologian titaani, Iapetoksen ja nymfi Klymenen poika ja Prometheuksen veli. Atlas johti taistelua sodassa titaanien puolella Olympos-vuoren jumalia vastaan. Voitettuaan titaanit Zeus rankaisi Atlasta antamalla taivaankannen hänen kannateltavakseen.
Yhtenä urotekonaan Herakles huijasi Atlaksen hakemaan hesperideiltä kultaisia omenoita tarjoutumalla pitämään taivaankantta sen aikaa. Kun Atlas palasi omenoiden kanssa, hän päätti, ettei ota taivasta takaisin Herakleelta. Herakles huijasi häntä taas suostumalla ottamaan tämän paikan, jos Atlas pitäisi taivaankantta vielä sen aikaa, että Herakles saisi taitettua viittansa harteidensa pehmusteeksi. Atlas suostui ja Herakles poistui paikalta. Myöhemmin kun Herakles kuoli ja hänen kuolematon puolensa pääsi Olympokselle, Atlaksen kerrottiin horjahtaneen Herakleen tuomasta ylipainosta.
Atlas-taru muistuttaa vähäaasialaista myyttiä maailman jättiläisestä Upellurista. Tarinan kaukainen lännessä sijaitseva vuori lienee Teide-tulivuori Teneriffalla.
Myöhemmässä traditiossa myytti Atlaksesta taivaankantajana sekoittui muihin tarinoihin ja konkretisoitui edelleen. Hänet esitettiin vaikutusvaltaisena ja suurikokoisena kuninkaana, jolla oli laaja tietämys tähtitieteestä. Kun Perseus saapui hänen luoksensa pyytäen suojaa päänsä päälle sitä kuitenkaan saamatta, Perseus muutti mukanaan kantamallaan Medusa-hirviön päällä Atlaksen valtavaksi vuoreksi. Näin kreikkalaiset selittivät Atlasvuorten syntyneen.
Atlas on usein käytetty voiman ja kestävyyden symboli länsimaisessa kulttuurissa. Hänet kuvataan usein polvistuneena toiselle polvelle kannattelemassa harteillaan maapalloa. Tällainen kuva on muun muassa Yrjö Karilaan laatiman tietokirjan Pikku jättiläisen tunnuksena. Atlantin valtameri on nimetty Atlaksen mukaan. Atlas on myös yritysten ja tuotteiden usein käyttämä nimi.
Landser
Landser oli saksalainen rockyhtye. Yhtyeen nimi on otettu vanhasta saksankielisestä sanasta, joka tarkoittaa jalkaväkisotilasta. Yhtyettä on pidetty rikollisena järjestönä ja se onkin Saksassa virallisesti laiton organisaatio. Yhtyeen nimi oli ennen Endlösung (Lopullinen ratkaisu) ja sen perustivat uusnatsijärjestö Die Vandalen-Ariogermanische Kampfgemeinschaftin jäsenet. Kyseinen järjestö perustettiin vuonna 1982. Muihin äärioikeistoyhtyeisiin verrattuna Landserin musikaalisia kykyjä on pidetty korkeina. Yhtye esiintyi ainoastaan kerran avoimesti yleisölle ja silloinkin käyttäen maskeja. He pitivät kuitenkin useita yksityisiä konsertteja ravintoloissa Berliinissä.
Joulukuussa 2003 yhtyeen kolme jäsentä tuomittiin rikollisen jengiorganisaation perustamisesta. Heitä syytettiin myös muun muassa rotuvihan levittämisestä. Yhtyeen basisti Andre Moehricke ja rumpali Christian Wenndorff saivat molemmat 1 vuoden ja 9 kuukauden ehdollisen tuomion, kun taas yhtyeen johtaja, Michael Regener (alias "Lunikoff", tai "Luni") tuomittiin kolmeksi vuodeksi ja neljäksi kuukaudeksi vankeuteen. Yhtyeen jäsenet tuomittiin lisäksi sakkoihin ja yhdyskuntapalveluun. Tällöin yhtye julistettiin ensimmäistä kertaa laittomaksi Saksassa ja sen jäsenet suljettiin vankilaan. 10. maaliskuuta, 2005, Saksan korkein oikeusistuin hylkäsi Regenerin valituksen tuomiostaan.
Regener perusti uuden yhtyeen vuonna 2004, jonka nimeksi tuli Die Lunikoff Verschwörung (Lunikoff-salaliitto). Tähän mennessä Die Lunikoff Verschwörung on tehnyt lukuisia albumeita. Lakimiehet ovat tarkistaneet kappaleiden sanat, ettei niistä löydy mitään Saksan lain vastaista.
21. lokakuuta, 2006, arviolta 750 uusnatsia järjestivät protestin Regenerin vankilan ulkopuolella ja vaativat tämän vapauttamista. Protesti oli väkivallaton.
500 Selinur
500 Selinur on päävyöhykkeen asteroidi eli pikkuplaneetta, joka kiertää Aurinkoa Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä. Selinurin löysi Max Wolf vuonna 1903. Pikkuplaneetta sai nimensä Selinurin mukaan, joka on henkilö saksalaisen Friedrich Theodor Vischerin romaanissa Auch Einer. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1903 LA.
Erhard Loretan
Erhard Loretan (28. huhtikuuta 1959 Bulle, Fribourg, Sveitsi – 28. huhtikuuta 2011 Fieschertal, Wallis, Sveitsi ) oli maailmankuulu sveitsiläinen vuorikiipeilijä, joka kiipesi ilman happea kymmenelle yli 8 000 metrin huipulle ja ylitti Himalajan kaikki 14 yli 8 000 metrin korkuista vuorenhuipta. Suurinta huomiota herätti hänen kiipeämisensä vuonna 1986, jolloin hän nousi Mount Everestille 40 tunnissa ilman happipulloja.
Loretan kuoli ollessaan kiipeilemässä Grünhornin huipulle Bernin Alpeilla. Hän putosi kumppaninsa, Xenia Minderin, kanssa 200 metriä ja kuoli. Xenia Minder selvisi hengissä mutta loukkaantui vakavasti.
Domme (Dordogne)
thumb|250px|Ilmakuva Dommesta Domme on kunta Dordognen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 987 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Dommen pinta-ala on 25 neliökilometriä.
Andrea Tafi
Andrea Tafi (s. 7. toukokuuta 1966 Fucecchio) on entinen italialainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 1989–2005.
Domme (Dordogne)
Vuonna 2017 brittiläinen The Telegraph -sanomalehti nimesi verkkosivuillaan Dommen Ranskan kauneimmaksi kyläksi. Domme on valittu myös kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
Andrea Tafi
Yhden päivän kilpailuihin erikoistunut Tafi saavutti useita voittoja suurissa klassikkokilpailuissa. Hän voitti Lombardian ympäriajon vuonna 1996 pitkälti hyvän mäennousutaitonsa ansiosta. Vuonna 1999 hän toteutti suuren haaveensa, saman johon hänen idolinsa Francesco Moser oli pystynyt: voitti Pariisi-Roubaix'n Italian hallitsevan maantiepyöräilymestarin paidassa ajaen. Kolme vuotta aiemmin Tafi oli joutunut tallimääräyksellä jäämään Pariisi–Roubaix'ssa kolmanneksi kolmen Mapei-joukkueen ajajan ratkaistessa voiton keskenään.
Tafi voitti vuonna 2000 Pariisi-Tours -kilpailun pitkän irtioton jälkeen. Kaksi vuotta myöhemmin hän huipensi uransa voittamalla Flanderin ympäriajon. Yritettyään useaan otteeseen irti kärkiryhmästä hän onnistui Johan Museeuwin ja Peter Van Petegemin epäröityä hieman liian pitkään – näin Tafi pääsi ajamaan yksin voittajana maaliin.
Uudenkaupungin Jää-Kotkat
Jää-Kotkat on jääkiekkoseura Uudestakaupungista. Seura syntyi vuonna 1995, kun Uudessakaupungissa oli 1990-luvun vaihteessa kaksi tasavahvaa jääkiekkoseuraa, jotka yhdistyivät. Seurat olivat Lätkä77 ja Kalannin Pallo 65. KaPalla ei tosin ollut ollut enää vuosiin junioritoimintaa. Seuran edustusjoukkue pelasi ennen Mestiksessä, mutta nykyään se panostaa lähinnä junioritoimintaan. Seuran viimeinen Mestis-kausi oli 2002–2003. Seurassa pelataan myös ringetteä.
I-divisioona aikakausi
Jääkotkat pelasi kaudella 1999–2000 I-divisioonaa, joka oli viimeinen I-divisioona kausi ennen kuin sarja muutettiin Mestikseksi. Jääkotkat sijoittui tuona kautena runkosarjassa 9. selviten täten pudotuspeleihin, jossa vastaan asettui Vaasan Sport. Sport vei ensimmäisen osaottelun nimiinsä kotihallissaan luvuin 3–1, ja toisen ottelun Uudessakaupungissa numeroin 3–4. Sport siis eteni jatkoon otteluvoitoin 2–0.
II-divisioona aikakausi
Vuodesta 2003 alkaen Jää-Kotkat pelasivat II-divisioonassa. Joukkue pelasi siellä vuoteen 2013, jolloin siirtyi pelaamaan III-divisioonaan.
Kasvatit SM-liigassa
200px|thumb|right|[[Marko Virtala siirtyi C-juniori-ikäisenä UJK:sta Rauman Lukkoon. Sittemmin hänen suurimpiin saavutuksiinsa on kuulunut Suomenmestaruus Turun Palloseurassa vuonna 2010.]]
Select Floorball Liga
Select Floorball Liga on Tanskan salibandyn korkein sarjataso.
Keeps Gettin’ Better: A Decade of Hits
Keeps Gettin’ Better: A Decade of Hits on yhdysvaltalaisen laulajan Christina Aguileran ensimmäinen kokoelmalevy. RCA Records julkaisi sen 6. marraskuuta 2008, ja se sisältää Aguileran hittejä hänen aikaisemmilta studioalbumeiltaan ja lisäksi neljä uutta kappaletta: kaksi uutta versiota hänen aikaisemmista singleistään ”Genie in a Bottle” (1999) ja ”Beautiful” (2002), sekä kaksi uutta kappaletta ”Keeps Gettin' Better” ja ”Dynamite”. Kokoelma julkaistiin Yhdysvalloissa yksinoikeudella Target-kauppaketjussa.
Albumi debytoi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listalla yhdeksäntenä. Sitä on myyty maassa noin 530 000 kappaletta.
Suomen virallisella listalla albumi oli parhaimmillaan yhdeksäntenä.
Albumin ainoa single oli ”Keeps Gettin' Better”.
Minos
Minos oli kreikkalaisessa mytologiassa Kreetan kuningas, Zeuksen ja Europen poika, sekä Ariadnen, Androgeoksen, Deukalionin, Faidran, Glaukoksen, Katreuksen, Akakalliin ja usean muun isä. Kreikkalaiset historioitsijat kuten Thukydides pitivät häntä todella eläneenä henkilönä. Ei kuitenkaan ole varmaa, oliko "minos" nimi vai kreetalainen kuningasta tarkoittava sana. Erään teorian mukaan kyseessä alkujaan oli hallitsijan nimi, mutta hänen seuraajansa käyttivät sitä arvonimenään, samaan tapaan kuin Rooman hallitsijat Caesar-nimeä. Ilmeistä kuitenkin on, että kertomukset Minoksesta pohjautuvat alkujaan Kreetan muinaista kukoistusajasta säilyneeseen perimätietoon, joskin niihin on liittynyt myös tarunomaisia piirteitä. Hänen mukaansa on annettu nimi minolaiselle kulttuurille.
Minotauros on saanut nimensä Minokselta (Minotaurus = "Minoksen härkä"). Minotauros oli Minoksen vaimon Pasifaeen ja Poseidonin merestä lähettämän valkoisen härän lapsi. Minoksen piti uhrata härkä Poseidonille, mutta ei sitä tehnyt. Rangaistukseksi Poseidon antoi härän paritella Pasifean kanssa. Minos suuttui vaimonsa suhteesta ja käski puuseppä Daidaloksen rakentaa labyrintin, jonne Minotauros vangittiin.
Minos hallitsi Kreetaa kolme sukupolvea ennen Troijan sotaa. Häntä pidettiin Kreetan merivallan perustajana. Kreikkalaisilla oli hänestä erilaisia käsityksiä. Toisten mukaan hän oli viisas lainlaatija, joka sai Zeukselta hallinnollisia ohjeita yhdeksän vuoden välein. Toisen käsityksen mukaan hän taas oli julma hallitsija, joka vaati ateenalaisia lähettämään määrävälein ihmisiä Minotaurokselle uhrattaviksi.
Minos kuoli Sisiliassa, jonne hän oli mennyt jahdatessaan Daidalosta, joka oli antanut Ariadnelle ohjeen kuinka auttaa Theseusta selviytymään labyrintista. Daidalos oli paennut kuningas Kokaloksen suojaan, ja kun Minos löysi tämän Sisiliasta ja vaati häntä luovutettavaksi, Kokalos surmasi Minoksen kiehuvan kuumassa kylvyssä.
Ryan Pini
Ryan Pini (s. 10. joulukuuta 1981 Port Moresby, Papua-Uusi-Guinea) on papuauusiguinealainen uimari.
Pini karsiutui Barcelonan MM-kilpailuissa 2003 alkuerissä 50 ja 100 metrin vapaa-, perhos- ja selkäuinneissa. Ateenan olympialaisissa 2004 hän putosi alkuerissä 100 metrin vapaa-, perhos- ja selkäuinnissa. Montrealin MM-kilpailuissa 2005 hän selviytyi 100 metrin perhosuinnissa välieriin, mutta karsiutui 50 metrin vapaa- ja perhosuinnin sekä 100 metrin vapaauinnin alkuerissä.
Sinipäämedestäjä
Sinipäämedestäjä (Cyanomitra alinae) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Ryan Pini
Ennätykset
===50 metrin rata ===
Pietari Päivärinta
thumb| Pietari Päivärinta Pietari Päivärinta (18. syyskuuta 1827 Ylivieska – 26. heinäkuuta 1913 Ylivieska) oli suomalainen kansankirjailija, lukkari ja moninkertainen valtiopäivämies.
Henkilöhistoria
Päivärinnan vanhemmat olivat itsellinen Juho Matinpoika Päivärinta ja Leena Pekantytär Rautio. Päivärinnan ensimmäinen puoliso vuodesta 1850 oli Liisa Tuomikoski (k. 1890) ja toinen vuodesta 1890 Anna Liisa Koskela (k. 1951). Avioliitoista Päivärinnalla oli yhteensä 18 lasta, joista nuorin syntyi 1906, kun Päivärinta oli jo liki 80-vuotias. Päivärinta oppi lukemaan ja kirjoittamaan kotona ja toimi 12-vuotiaasta renkinä, mutta kävi sitten lukkarinopissa. Hän toimi ensin Alavieskan lukkarin apulaisena ja lukkarina 1856–1861, sitten Oulunsalon ja lopulta kotipitäjänsä Ylivieskan lukkarina vuodesta 1868. Kirkolliskokousedustaja Päivärinta oli 1876–1893. Hän oli talonpoikaissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1882, 1885, 1888 ja 1891.
Kirjailijanura
Päivärinta ryhtyi kirjoittamaan 1850-luvulla, ensin lehtiin. Vuonna 1867 hän julkaisi pienen historiallisen kertomuksen, mutta aloitti varsinaisen kirjailijan työnsä vasta 1877. Päivärinta kuvaili kirjoissaan keskipohjalaista kansanelämää. Häntä on pidetty kirjailijana moralistina, mutta hänen teoksensa olivat aikanaan hyvin suosittuja ja niitä on käännettykin ainakin kolmelletoista eri kielelle.
The Call of the Wintermoon
Yhtye on julkisesti katunut videon tekemistä, ja videon tuottanut TV-yhtiö soimasi yhtyettä, syyttäen sitä satanistiseksi.
Kärkisten silta
thumb|250px|right| Silta pohjoisesta kuvattuna. Kärkisten silta on Jyväskylän Korpilahdella sijaitseva liittorakenteinen vinoköysisilta. Seututie 610 ylittää Päijänteen Kärkistensalmen siltaa pitkin yhdistäen valtatiet 4 ja 9. Sillan alittaa Lahden ja Jyväskylän välinen laivareitti. Kärkisten sillan avajaiset olivat 29. elokuuta 1997.
Suunnittelumaisema
Maisemallisesti ja vesiliikenteen puolesta vaativaan paikkaan sijoittuvan sillan rakentamiseksi järjestettiin avoin aatekilpailu vuonna 1990. Kilpailun voitti Insinööritoimisto Sormunen & Uuttu, pääsuunnittelijana diplomi-insinööri Raimo Sormunen ja avustajina professori Michel Virlogeux ja johtaja Claude Servant Ranskasta sekä arkkitehti Erkki Kairamo. Sormunen & Uuttu myös suunnitteli sillan. Sen urakoi YIT, ja se maksoi kaikkiaan noin 17,6 miljoonaa euroa.
Tekniset tiedot
Kärkisten sillan pääjänne on 240 metriä, se on Raippaluodon sillan jälkeen Suomen toiseksi pisin. Silta on kokonaispituudellaan 787 metriä Suomen kolmanneksi pisin silta Raippaluodon sillan ja Tähtiniemen sillan jälkeen. H-kirjaimen muotoisten pylonien korkeus vedenpinnasta on 96 ja 69 metriä. Betonisten pylonien jalkojen poikkileikkaus on kolmion mallinen. Sillan alituskorkeus on 18,5 metriä. Sillan hyötyleveys on 12 metriä, josta 9 metriä on ajorataa, loppu jää kevyelle liikenteelle.
Sillassa on kaikkiaan 15 tukea. Päijänteen itärannalla olevaa maatukea lukuun ottamatta Kärkisten silta on perustettu kallion varaan. Pyloneiden alla on kaivinpaalut, ja neljä tukea on paalutettu teräspaaluin. Sillan pääpalkit, kaksi 1,6 m korkeaa I-palkkia ovat terästä.
Kärkisten siltaa pidetään kokonaisvaikutelmaltaan virtaviivaisena ja keveän näköisenä.
Poliittinen valmistelu
Kärkisten siltahankkeen taustalla toimi aktiivisesti Ahon hallituksen sisäministeri Mauri Pekkarinen, jonka vaalipiiriin Korpilahti kuuluu.
Tulitäplämedestäjä
Tulitäplämedestäjä (Cyanomitra veroxii) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Tulitäplämedestäjää Afrikan kaakkois- ja itärannikolla. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hans Dittmar
Hans Erik Dittmar (14. marraskuuta 1902 Helsinki – 20. kesäkuuta 1967 Helsinki) oli suomalainen kilpapurjehtija ja olympiamitalisti. Hän voitti pronssia Pariisin kesäolympialaisissa 1924 12 jalan jolla -luokassa. Se oli Suomen olympiahistorian neljäs purjehdusmitali. Hän osallistui myös Helsingin olympialaisissa 5.5m-purjehdukseen. Siviiliammatiltaan hän oli varatuomari.
Dittmar oli vuosina 1934-1957 Espoolaisen pursiseuran ESF:n kommodori ja toi seuralle lukuisat palkintopokaalit, niistä yli 300 kpl Zorn-veneensä kipparina. Ansioittensa johdosta purjehduksen parissa hänelle myönnettiin vuoron perään kaikki seuran ansiomerkit sekä 1962 seuran kunniakommodorin asemaa loppuiäkseen.
Jane Colden
Jane Colden (27. maaliskuuta 1724 – 10. maaliskuuta 1766) oli amerikkalainen kasvitieteilijä. Hänet tunnetaan ensimmäisenä naisena, joka oli perehtynyt Linnén taksonomiseen järjestelmän, ja joka luetteloi ja luokitteli Pohjois-Amerikan luonnonkasveja sen mukaan.
Elämänvaiheet
Jane Colden oli kymmenlapsisen perheen viides lapsi ja toinen tytär. Hänen isänsä oli skottisyntyinen Cadwallader Colden ja äitinsä Alice Christie Colden (tai Christy Colden). Cadwallader kävi Edinburghin yliopistoa. Vuonna 1710 hän muutti Pohjois-Amerikkaan, mutta palasi Britanniaan 1715 ja avioitui Skotlannissa, josta palasi vaimonsa kanssa Amerikkaan 1716. Isä Colden toimi muun muassa New Yorkin provinssin varakuvernöörinä sekä maanmittarina. Tohtori Cadwallader Colden oli itsekin innostunut kasvitieteilijä ja oli kirjeenvaihdossa muun muassa Carl von Linnén ja Jan Fredrik Gronoviuksen kanssa.
Naiset eivät saaneet 1700- ja 1800-luvuilla opetusta latinan tai kreikan kielissä, joita oleellisesti tarvitaan kasvitieteessä. Naisten kohdalla botaniikkaa pidettiin lähinnä vain ajanvietteenä, eikä vakavasti otettavana tieteellisenä työnä. Myöskään Jane ei muodollista koulutusta saanut, vaan vanhemmat hoitivat lasten koulutuksen itse. Jane oppi kasvitiedettä isältään ja kirjoista. Isältään hän oppi Linnén järjestelmän, mutta latinaa hän ei opiskellut. Isän kirjeistä on saatu tietoa Janesta ja hänen kasvitieteellisestä osaamisestaan. Jane muun muassa löysi ja luetteloi kasveja, joita toiset eivät sitä ennen olleet löytäneet. Aktiivinen botanisti Jane oli noin 25-vuotiaasta avioitumiseensa asti.
pienoiskuva|vasen|Coldenin luonnoksia kasvien lehdistä. Usea Jane Coldenin aikalainen piti hänen työtään arvossa, kuten John Bartram, John Clayton, Peter Collinson sekä Alexander Garden. Garden julkaisi vuonna 1756 yhden Janen lajikuvauksista julkaisussa Essays and Obsevations, Physical and Literary. Kuvaus koski Gardenia-suvun kukkaa, jonka Colden nimesi Gardenin kunniaksi. Colden ja Garden olivat kirjeenvaihdossa, ja tämän seurauksena ensimmäinen julkaisi useita tieteellisiä artikkeleita. Nykyään British Museum omistaa yhden Jane Coldenin käsikirjoituksista: Flora Nov-Eboracensis, jossa on kuvaus 341 kasvista sekä satoja piirroksia. Kasveista kerrotaan niiden tieteellinen ja kansanomainen nimi, ja monesta on kerrottu perimätietoa kasvin lääkinnällisestä käytöstä. Kirjeissä Janen kuvituksia kehutaan kauniisti väritetyiksi, mutta ilmeisesti nämä piirrokset eivät ole säilyneet, vaan käsikirjoituksen piirrokset ovat yksinkertaisia viivapiirroksia.
Myöhäiset vaiheet
Vuonna 1759 Jane Colden avioitui leskeksi jääneen skotlantilaisen lääkärin William Farquharin kanssa. Pari sai yhden lapsen. Seitsemän vuotta myöhemmin, vain 42-vuotiaana, Colden kuoli. Myös hänen lapsensa kuoli samana vuonna. Ilmeisesti Jane Colden ei jatkanut kasvitieteellistä työtään avioliiton jälkeen.
Tee työ ja opi pelaamaan
Tee työ ja opi pelaamaan on vuonna 1936 valmistunut suomalainen komediaelokuva, jonka on ohjannut Kalle Kaarna. Elokuva perustuu Tiituksen samannimiseen humoristiseen romaaniin vuodelta 1915. Elokuva kuvattiin kokonaisuudessaan elokuun 1936 aikana Heinolassa.
Elokuvan ensi-ilta oli 25. lokakuuta 1936 Helsingissä, Lahdessa, Tampereella, Turussa ja Viipurissa, mutta sen yleisömenestys oli heikko. Elokuva tuhoutui Adams Filmin tulipalossa 1959, ja siitä on säilynyt vain noin kahden minuutin mittainen pätkä.
Juoni
Kirjailijana esiintyvä onnenonkija Kauno Tuulonen saapuu erääseen suomalaiseen pikkukaupunkiin mennäkseen naimisiin varakkaan kauppiaan Kurosen tyttären kanssa. Samaan aikaan kauppa-apulainen Kalle Kannas yrittää kosia vaskiseppä Grönbergin tytärtä, mutta saa äkkilähdön tytön isältä. Lopulta sotkuiset romanssit kuitenkin selviävät onnellisesti lukuun ottamatta Kauno Tuulosen hankkeita, jotka saavat nolon lopun.
Googolplex
Googolplex on googolista johdettu luku, jonka arvo on 10 potenssiin googol, eli  – desimaalimuodossa luvussa olisi numero 1 ja googol nollaa. Kymmenpotenssimuodossa kirjoitettuna googolplex on
Googolplexin nimesi Edward Kasner. Maailmankaikkeudessa olevien protonien yhteenlasketun määrän on arvioitu olevan noin 1078. Koska googolplexin nollien lukumäärä (eli googol) on tätä huomattavasti suurempi, googolplexiä ei voida edes teoriassa kirjoittaa tai tallentaa desimaalimuotoisena.
Googlen pääkonttori Googleplex on nimetty googolplexiin pohjautuen.
USS Borie (DD-704)
USS Borie (runkonumero DD-704) oli Yhdysvaltain laivaston Allen M. Sumner -luokan hävittäjä.
Valmistus
Alus tilattiin Federal Shipbuilding and Drydock Companyltä Kearnystä New Jerseystä, missä köli laskettiin 29. helmikuuta 1944. Alus laskettiin vesille 4. heinäkuuta kumminaan rouva Albert Nalle ja otettiin palvelukseen 21. syyskuuta ensimmäisenä päällikkönään N. Adair junior.
Palvelus
Alus liitettiin Yhdysvaltain Tyynenmeren laivastoon ja saapui Pearl Harboriin 4. tammikuuta 1945. Alus osallistui 24. tammikuuta Iwo Jiman tulitukeen sekä maihinnousuun 19.–23. tammikuuta. Liityttyään Task Force 38:aan alus osallistui Tokioon suunnattuihin iskuihin 16.–17. ja 25. helmikuuta, Okinawalle tehtyyn iskuun 1. maaliskuuta sekä Okinawan miehitykseen tähdänneisiin iskuihin 17. maaliskuuta – 14. toukokuuta. Alus osallistui taisteluosastonsa mukana Japanin kotisaarille tehtyihin iskuihin 9. heinäkuuta alkaen 9. elokuuta saakka, jolloin japanilainen itsemurhalentäjä osui koneineen aluksen kansirakenteisiin maston ja viiden tuuman tykkien tulenjohtotornin väliin. Alus kärsi merkittäviä vaurioita ja sen miehistöstä sai surmansa 48 ja 66 haavoittui.
Vaurioitunut alus palasi Saipanille ja tilapäiskorjauksia varten edelleen Pearl Harboriin. Alus vastaanotettiin 10. syyskuuta varsinaisia korjauksia varten kuivatelakalle Hunter's Pointissa Kaliforniassa, mistä se vapautui 20. marraskuuta. Alus lähti 4. helmikuuta 1946 San Diegosta Yhdysvaltain Atlantin laivastoon, missä se oli lukuun ottamatta yhtä palvelusrupeamaa Koreassa 6. syyskuuta 1950 – 9. kesäkuuta 1951 Task Force 77:ssä. Alus osallistui Hungnamin evakuointiin.
Alus osallistui viiteen partiomatkaan Euroopassa ja Välimerellä. Viimeisen matkansa 28. heinäkuuta – 4. joulukuuta 1956 aikana alus osallistui Yhdysvaltain kansalaisten ja Yhdistyneiden kansakuntien avustushenkilöstön evakuointiin Haifasta ja Gazasta.
ARA Hipólito Bouchard
Alus myytiin 1. heinäkuuta 1972 Argentiinalle, joka liitti sen samana päivänä laivastoonsa nimellä ARA Hipólito Bouchard. Alus osallistui Falklandin sotaan, jossa se saattoi muun muassa risteilijä ARA General Belgranoa kohtalokkaalla matkalla. Alus poistettiin alusluettelosta 1984 ja myytiin romutettavaksi vielä samana vuonna.
Christian Knaut
Christian Knaut (16. elokuuta 1656 Halle an der Saale – 11. huhtikuuta 1716 Halle an der Saale) oli saksalainen lääkäri, kasvitieteilijä ja kirjastonhoitaja. Hänen nimeämien kasvien tieteellisen nimen perässä käytetään nimen jälkeen liitettävää auktorilyhennettä Knaut. Joskus sukunimi kirjoitetaan myös muotoon Knauth.
Christian Knautin tunnetuin kasvitieteellinen teos on Compendium Botanicum sive Methodus plantarum genuina, jossa hän julkaisi kukkivien kasvien terälehtien lukumäärään ja asentoon perustuvan luokitusjärjestelmän. Hänen mukaansa nimenomaan terälehdet ja niiden lukumäärä olivat kukan ydin. Nykyaikaisen kasviluokittelun perusteiden luoja Carl von Linné nimesi kasvisuvun Knautia veljesten Christian ja Christoph Knaut mukaan.
Kenneth Vermeer
Kenneth Vermeer (s. 10. tammikuuta 1986) on alankomaalainen jalkapallomaalivahti, joka edustaa yhdysvaltalaista MLS-seuraaa FC Cincinnatia. Vermeer on surinamelaista syntyperää. Hän on pelannut Alankomaiden jalkapallomaajoukkueessa neljä ottelua.
Seurajoukkueura
Vermeer aloitti ammattilaisuransa vuonna 2005 Ajaxissa, jossa hän oli alkuvuodet pääosin Maarten Stekelenburgin ja Dennis Gentenaarin varamaalivahtina. Hän kävi lainalla vuonna 2007 Willem II Tilburgissa. Stekelenburgin ja Gentenaarin vaihdettua maisemaa Vermeeristä tuli Hollannin suurseuran ykkösmaalivahti. Hän on pelannut Ajaxin paidassa myös Mestarien liigaa. Vermeer on voittanut Eredivisien mestaruuden neljästi: kausina 2010–2011, 2011–2012, 2012–2013 ja 2013–2014. Viimeisellä kaudellaan Ajaxissa Vermeer menetti ykkösvahdin paikan Jasper Cillessenille ja kesällä 2014 hän siirtyi Feyenoordiin.
Mikkelin maalaiskunnan vaakuna
thumb|150px|Mikkelin maalaiskunnan vaakuna (1950–2000) Mikkelin maalaiskunnan vaakuna on saanut aiheensa Mikkelin maalaiskunnan historiasta. Aiemmin Savilahtena tunnettu pitäjä on maakunnan vanhin, johon viitataan maakuntavaakunan jousella. Pitäjän nimi vaihtui Mikkeliksi 1600–luvulla arkkienkeli Mikaelin mukaan – vaaka on hänen tunnuksensa. Vaakunan katkaiseva aaltokoro symboloi alueen sisävesiluonnetta.
Juho Reijonen
Henkilötietoja
Reijosen vanhemmat olivat maakauppias Henrik Vilhelm Reijonen ja Anna Kristiina Pääkkönen ja puoliso vuodesta 1883 Hilma Johanna Taskinen. Hän pääsi ylioppilaaksi 1872 ja hänet vihittiin papiksi 1881. Reijonen toimi apulaispappina Kivennavalla, Hiitolassa ja Jyväskylän maalaiskunnassa. Vuonna 1891 hänet valittiin Virolahden kappalaiseksi, Valkjärven kirkkoherra hän oli 1908–24. Hän työskenteli myös Säkkijärven Sanomat -lehden toimittajana 1905-1907.
Mikkelin maalaiskunnan vaakuna
Vaakunan on suunnitellut Tauno Häkli, ja se vahvistettiin käyttöön 24. heinäkuuta 1950. Vaakunan selitys on ”kilpi aaltokoroinen, musta-kulta-katkoinen. Yläkentässä jännitetty käsijousi nuolineen; kaikki kultaa, paitsi jousen jänne sekä nuolen kärki ja sulitettu pyrstö hopeaa. Alakentässä musta orsivaaka”. Vaakuna muuttui epäviralliseksi kotiseutuvaakunaksi 2001 kun kunta liittyi osaksi Mikkelin kaupunkia.
The Simpsons: Hit & Run
Pelaaminen
pienoiskuva|vasen|Kuvakaappaus Homerista urheiluautossa. Peli perustui pari vuotta aikaisemmin ilmestyneissä Grand Theft Auto 3:ssa ja Grand Theft Auto: Vice Cityssä ensimmäistä kertaa nähtyyn, sensaatiomaiseen "3D, vapaa, hiekkalaatikko"-formaattiin. Oikeastaan peli muistuttaa enemmän Driv3r- peliä, sillä kontrollit ovat melkein samat ja myös Driv3rissä on kenttiä, toisin kuin GTA:n yhdessä suuressa kentässä. Aluksi pelissä kävellään, sitten napataan auto alle, kurvaillaan kunnes kyllästytään, haetaan ja tehdään tehtävä, ostetaan uusi auto ja niinedespäin ja niinedespäin. Jokaisessa kentässä on yksi auto heti alussa, paikalliselta myyjältä voi ostaa kaksi, kolmas auto tarvitaan johonkin tehtävään ja se ostetaan joltakin tutulta sarjan hahmolta (kuten ensimmäisessä kentässä ostetaan Plow King -niminen lumiaura Barneylta), yhden auton saa voittamalla kolme kisaa ja kuudennen auton saa bonustehtävästä. Pelissä on myös ns. Hit & Run -mittari, ja jos se nousee liian korkealle, poliisit lähtevät perääsi ja yrittävät saada sinut kiinni ja sakottaa sinua (sakko 50 kolikkoa). Mittari nousee kun ajat ihmisten päältä, kolaroit tai tuhoat kaupungin omaisuutta.
Pelin tehtävät noudattavat melko paljon samaa kaavaa, eli tehtävän alettua joko kilpailu jonkun kanssa, ajaminen johonkin aikarajan puitteissa, tuhota tuo/nuo auto(t), seurata tuota autoa ja kerää tavaroita yms.
Pelattavissa on koko Simpsoneiden perhe, Maggiea lukuun ottamatta; Bart, Homer, Marge ja Lisa. Näiden lisäksi yhdessä kentässä voi pelata myös Apulla. Kenttiä on itse asiassa vain kolme, ja niitä toistetaan pari kertaa. Seuraavassa luettelossa luetellaan kentät ja hahmot, joilla niissä voi pelata. Kentät ovat:
Hahmojen pukuja voi ostaa ja vaihtaa. Jokaisessa kentässä on ostettavana kolme pukua, jotka ovat peräisin itse televisiosarjasta. Pelissä voi esimerkiksi ostaa Homerin kerjäläispuvun tai Bartin ninjapuvun. Mikäli ajat jonkun tietyn henkilön omaa autoa, auton omistaja on tällöin ratissa, jolloin pelaajan hahmo on kyytiläisenä, mutta kuljettaja ei ole varsinaisesti pelattavissa. Näitä ovat mm. Seymour Skinnerin sedan, päällikkö Wiggumin poliisiauto, professori Frinkin leijuva auto ja Otto Mannin koulubussi. Monia tuttuja hahmoja vilahtaa myös tehtävissä ja välinäytöksissä.
Pelissä voi myös kerätä eräänlaisia keräilykortteja, joita keräämällä valikkoon tulee kuvia, sitaatteja ja kertomuksia vanhoista jaksoista. Jos kerää tietystä tasosta kaikki kortit, saa moninpelattavan bonustason. Kaikki kortit keräämällä voi katsoa salaisen, kadonneen Tikku ja Takku -jakson "500-Yard Gash". Pelissä pitää myös kerätä kolikoita, joita saa tuhoamalla kaupungissa olevaa tavaraa tai Buzz Cola- laatikoita tai juoma-automaatteja. Niitä löytyy myös kentiltä ihan noin vain.
Juoni
thumb|left|Buzz Cola -automaatteja ja laatikoita rikkomalla saa kolikkoja.
Springfieldissä tapahtuu outoja. Ihmisiä katoaa ja kaduilla ajelee outoja, mustia pakettiautoja. Ympäri kaupunkia on lentäviä, ampiaisenmallisia valvontakameroita. Jotain on tehtävä, ja kaikesta otettava selvää. Mutta kuka ja milloin? Tietysti Homer Simpsonin ja hänen perheensä, nyt heti.
Alussa eletään Homerin tavallista elämää, kuten käydään kaupassa, viedään Lisan tieteisprojekti kouluun ja käydään töissä. Sitten yhtäkkiä mustat pakettiautot ja kamerat alkavat puuttua elämään. Homer näkee uutisissa juttua kameroista ja yhtäkkiä yhden pakettiauton talonsa edessä töiden jälkeen. Homer epäröi ensin mutta lähtee kuitenkin tutkimaan ja seuraamaan autoa, joka palaa herra Burnsin pihalle. Pitkän takaa-ajon jälkeen, herra Burns paljastaa, että kyseessä on pelkkä pizza-auto.
Outoudet kuitenkin jatkuvat. Kun Bart on menossa katsomaan Truckasaurusta, hän katoaa mysteerisesti kirkkaaseen valoon, mutta palaa myöhemmin muisti pyyhkiytyneenä. Samalla Springfieldin laidalla olevalle pellolle on ilmestynyt viljaympyrä, joka muistuttaa Bartin päätä. Sitten selviää, että eräs uusi juoma, Buzz Cola, on muuttanut ihmisiä zombeiksi. Kaiken tämän takana ovat avaruusolennot Kang ja Kodos.
Viimeisessä kentässä koko Springfield on jo zombien, noitien ja haamujen täyttämä, vain Simpsonit ja jokunen tuttu (esim: Moe tai Ned Flanders) ovat ennallaan. Kangin ja Kodoksen avaruusalus on telakoitu Springfieldin koulun takapihalle, jossa vetosäde vetää kaikki paikalle ajaneet autot sisäänsä. Niinpä Homer keksii lastaavansa autoja radioaktiivisella jätteellä, ja ajaa ne aluksen vetosäteeseen. Suunnitelma toimii ja avaruusolennot kukistuvat. Homerista tulee tämän jälkeen juhlittu sankari.
Division 1 (Ranska)
Division 1 on Ranskan salibandyn korkein sarjataso.
Lamminjärvi (Eura)
Lamminjärvi tai Lammijärvi sijaitsee Eurassa Mestilän ja Mannilan kylissä Satakunnassa ja kuuluu Eurajoen vesistön Vähäjärven valuma-alueeseen, joka laskee Säkylän Pyhäjärveen.
Maantiede
Järven pinta-ala on 89 hehtaaria ja sen pituus on 2,4 kilometriä ja leveys noin kilometrin. Järven luusua sijaitsee sen pohjoispäässä Ahtistenlahdessa, mistä 1,3 kilometriä pitkä oja laskee läheiseen Vähäjärveen.
Järvellä on 6,9 kilometriä pitkä rantaviiva ja sillä on kolme selvää lahtea. Ahvenniemenmäkeä seuraa etelään 1,1 kilometriä pitkä ja 230 metriä leveä lahti. Luoteessa oleva Luottiilahti on vain 300 metriä pitkä kuten myös koilliseen työntyvä 350 metriä pitkä Ahtistenlahti.
Järveen laskee useita pieniä ojia, mutta Luottiilahteen laskee kaksi isompaa ojaa. Pohjoisesta Luottinkallion takaa laskee joitakin pelto- ja suo-ojia ja lounaasta laskee Särkijärvestä lähtevä ja 400 metriä pitkä oja. Limaniitun pelloilta laskee pitempi oja, joka tuo vettä Mestilän pelloilta ja Ämmäjärvestä.
Järvellä on noin 30 loma-asuntoa, joita on eniten itärannalla ja Särkijärven kohdalla länsirannalla. Järvelle pääsee helposti yhdystieltä 2053.
Luonto
Ympäristön kallioperä kuuluu Laitilan rapakiveä sisältävään massiiviin. Järvessä elää alkuperäisenä kantana jokirapu. Veden laatu on käyttökelpoisuusluokitukseltaan tyydyttävää. Ongelmia aiheuttaa järven mataluus ja matalien rantojen ruohottuminen sekä umpeenkasvu. Tämän vuoksi on tehty kunnostusselvitys vuonna 2003 ja veden pintaa pidetään epävirallisesti aiempaa korkeammalla jo nyt.
Nähtävyys
Järven eteläisen lahden pohjukassa itärannalla on tervahauta.
Leijat (kappale)
Leijat on suomenkielinen versio Hal Hackadyn ja Lee Pockrissin kirjoittamasta kappaleesta ”Kites”. Sen sanoitti Pertti Reponen ja levytti ensimmäisenä Kirka vuonna 1968. Yö-yhtye julkaisi kappaleesta oman versionsa vuonna 1986.
Kirkan versio
Kirkan versio äänitettiin 13. toukokuuta 1968 ja julkaistiin samana vuonna ”Jos vain voit luottaa” -singlen b-puolena. Se nousi Suomessa listalla kuudenneksi. Kappale julkaistiin vuonna 1969 Kirkan nimikkoalbumilla.
<br style="clear:both;"/>
Yön versio
Yö julkaisi kappaleen singlenä vuonna 1986. Nimikappale oli julkaistu jo viikkoa aikaisemmin yhtyeen edellisen singlen Lasisilmä B-puolella. Se on versio Kirkan vuoden 1968 käännöshitistä Kites, jonka alkuperäinen esittäjä on brittiläinen Rooftop Singers. Toisena kappaleena puolestaan on Tuhat kilometriä luotasi, joka on mukana vuoden 1985 albumilla Myrskyn jälkeen.
Predikaattilogiikka
Predikaattilogiikka on symbolisen logiikan osa-alue, jolla tutkitaan tietynlaisia formaalikieliä. Predikaattilogiikka jakautuu ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikkaan ja korkeampien kertalukujen predikaattilogiikoihin. Jälkimmäisten kohdalta mielenkiinto kohdistuu yleensä vain toisen kertaluvun predikaattilogiikkaan.
Ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikka, joskus lyhyemmin pelkästään predikaattilogiikka, tutkii kieliä, jotka mallintavat luonnollisen kielen subjekti-predikaattimuodon lauseita, loogisia operaatioita näillä lauseilla sekä näiden lauseiden yleistyksiä. Mallintaminen voi olla kiinnostavaa esimerkiksi matemaattisista, filosofisista tai kielitieteellisistä syistä. Esimerkkinä muutama predikaattilogiikan lause ja vastine luonnollisessa kielessä.
1. Pii on positiivinen P \pi \!
2. Jos pii on ei-positiivinen, niin kuu on juustoa
3. Kaikki ihmiset ovat kuolevaisia
Tarkempi kuvaus predikaattilogiikan kielestä löytyy alakohdasta syntaksi.
Toisen kertaluvun predikaattilogiikka ja korkeampien kertalukujen predikaattilogiikat eroavat ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikasta siinä, että jälkimmäisissä voidaan puhua olioiden ominaisuuksista (2. kl.), olioiden ominaisuuksien ominaisuuksista (3. kl.) ja niin edelleen.
Syntaksi
Syntaksi on se osa predikaattilogiikkaa, jossa kiinnostuksen kohteena ovat vain merkkijonot ja niiden ominaisuudet (ks. myös kalkyyli). Pelkästään syntaktisten piirteiden perusteella voidaan määritellä millaisia lauseet ovat ja millaista on pätevä päättely predikaattilogiikassa.
Aakkosto
Predikaattilogiikassa merkitään lisäksi kaavamuuttujia symboleilla , tai symboleilla A, B, ... .
Kaavat
Määritelmä. Predikaattilogiikan termit
Määritelmä. Predikaattilogiikan kaavat
Olkoot
termejä.
Päättely
Nyt voidaan esittää, millaista on pätevä päättely predikaattilogiikassa. Ajatuksena on, että kun tunnemme konnektiivit, tunnemme lauseiden deduktiiviset seuraukset.
Aikojen kuluessa on esitetty useita toisistaan hiukan poikkeavia päättelysysteemejä. Ehkä helpoimmin ymmärrettävissä on nk. luonnollisen päättelyn systeemi predikaattilogiikalle.
Luonnollinen päättely
Luonnollisen päättelyn systeemissä päättelyn premissit kirjoitetaan viivan päälle, johtopäätös viivan alle. Päättelyjä voi yhdistää toisiinsa kirjoittamalla niitä peräkkäin. Luonnollisen päättelyn päättelysäännöt vastaavat tuonti- ja eliminointisäännöt kaikille konnektiiveille:
3. Kaikilla-kvanttorin tuonti- ja eliminointisäännöt.
Huomautuksia: *) Jos B on hylkäämätön oletus, se voidaan hylätä. **) Muuttuja x ei saa esiintyä vapaana missään kaavan A todistuksen hylkäämättömässä oletuksessa.
Akkusatiivi
Akkusatiivi eli kohdanto on nominatiivi-akkusatiivikielissä transitiiviverbien tekemisen kohteen eli suoran objektin sija. Se siis vastaa kysymyksiin ”kenet”, ”minkä”. Esimerkiksi "Minä näen sinut". Akkusatiivi on useissa indoeurooppalaisissa kielissä oma sijamuotonsa.
Predikaattilogiikka
Todistusteoria
Todistusteoria keskittyy lauseen syntaktiseen todistettavuuteen (eli johdettavuuteen tai päättelyyn) toisista lauseista tiettyjen sääntöjen mukaisesti. Totuuden käsite on syntaktisen todistuksen suhteen merkityksetön. Tulkinta on totuuden välttämätön edellytys eikä todistettavien lauseiden ei tarvitse olla tulkittuja.
Karate Euroopan kisoissa 2015
Euroopan kisojen 2015 karate pidettiin Bakussa Crystal Hallissa 13.–14. kesäkuuta 2015. Sarjoja oli kuusi kummallekin sukupuolelle. Menestynein maa oli Azerbaidžan, joka voitti yhteensä kuusi mitalia, joista neljä oli kultaa.
Predikaattilogiikka
Todistusteoria
On tietenkin mielekästä, jos todistus on määritelty siten, että se on totuuden säilyttävää ja siis tosista lauseista voidaan todistaa vain tosia lauseita, mutta se on eri asia. Syntaktisen todistuksen tarkoituksena on ainoastaan johtaa jo saaduista lauseista, viime kädessä aksioomista uusia lauseita.
Sandra Schmirler
Sandra Schmirler (11. heinäkuuta 1963 Biggar, Saskatchewan – 3. maaliskuuta 2000) oli kanadalainen curlingpelaaja ja olympiavoittaja.
Predikaattilogiikka
Todistusteoria
Todistusteorian tärkeitä nimiä: Gerhard Gentzen, David Hilbert.
Sandra Schmirler
Vuonna 1993 Schmirlerin Reginasta lähtöisin ollut joukkue voitti Kanadan mestaruuden ja samana vuonna maailmanmestaruuden (Schmirler oli voittamassa MM-kultaa myös 1994 ja 1997). Tuohon aikaan hän käytti nimeä Sandra Peterson (Peterson oli hänen ensimmäinen aviomiehensä). Mentyään uudelleen naimisiin hän alkoi käyttää tyttönimeään.
Predikaattilogiikka
Todistusteoria
Ks. myös Gentzenin luonnollisen päättelyn systeemi.
Sandra Schmirler
Vuoden 1998 Naganon talvikisoissa Schmirlerin johtama Kanadan joukkue voitti finaalissa Tanskan pistein 7–5. Vuosi olympialaisten jälkeen Schmirlerillä todettiin alkuperältään tuntematon syöpä, johon hän kuoli maaliskuussa 2000 vain 36-vuotiaana.
Predikaattilogiikka
Semantiikka
Malliteoriassa tarkastellaan kieltä semanttisesta näkökulmasta. Malli on joukko-opillinen struktuuri, joka toimii logiikan kaavojen tulkintana Tarskin totuusmääritelmän mukaisesti.
Tarskin totuusmääritelmä. Olkoon L aakkosto ja \phi \, L-kaava. Olkoon -struktuuri ja s sen tulkintajono, ts. . Tällöin kaavan \phi totuus mallissa \mathcal{M} tulkintajonolla s, merk. , määritellään seuraavasti:
Jos \Sigma\,\! on joukko L-kaavoja ja kaikilla, niin merkitään.
Malliteoriassa todistukselle rinnakkainen käsite on ''looginen seuraaminen''. Jos kaikille niille malleille
ja tulkintajonoille s\,\!, joille pätee , pätee myös , sanotaan kaavan \phi\,\! seuraavan loogisesti kaavajoukosta \Sigma\,\!. Tämä merkitään .
Malliteorian tärkeä nimi: Alfred Tarski.
Eheys- ja täydellisyyslauseet
Logiikassa pyritään eheään ja täydelliseen aksiomaattiseen järjestelmään. Eheydellä tarkoitetaan sitä, että tosista lauseista tietyn päättelysysteemin nojalla päätellyt lauseet ovat nekin tosia. Täydellisyydellä taas tarkoitetaan sitä, että kaikki ne lauseet, jotka ovat aina tosia tiettyjen lauseiden ollessa tosia, ovat jälkimmäisistä pääteltävissä. Jos tietty logiikan järjestelmä on sekä eheä että täydellinen, vastaavat todistusteoria ja malliteoria toisiaan tässä järjestelmässä.
Pelle Miljoona Oy
Pelle Miljoona Oy on vuosina 1979–1983, 2011, 2015–2016 ja vuodesta 2018 alkaen vaikuttanut suomalainen rock-yhtye. Se on Pelle Miljoona & 1980 -yhtyeen rinnalla Pelle Miljoonan yhtyeistä tunnetuin. Pelle Miljoona Oy aloitti suomalaisella uuden aallon punkilla ja jatkoi moderniin suomirockiin, jonka merkittävä kehittäjä yhtye oli.
Predikaattilogiikka
Eheys- ja täydellisyyslauseet
Ensimmäisen kertaluvun predikaattilogiikan täydellisyyslauseen todisti ensimmäisenä Kurt Gödel vuonna 1930.
Predikaattilogiikka ja ohjelmointi
Logiikkapohjainen ohjelmointi on ohjelmointiparadigma, jossa predikaattilogiikalla on keskeinen rooli. Logiikkaohjelmoinnin tärkein kieli on Prolog.
Pelle Miljoona Oy
Pelle Miljoona Oy -nimeä käytti moni kokoonpano. Tunnetuin näistä on suomirockin menestysalbumin Moottoritie on kuuma levyttänyt kesän 1980 kokoonpano.
1979–1980: ensimmäinen kokoonpano
Pelle Miljoona Oy:n ensimmäinen kokoonpano on Pelle Miljoonan yhtyeistä kenties tunnetuin, koska se levytti suomirockin menestyskappaleen "Moottoritie on kuuma". Kokoonpano syntyi Pelle Miljoona & 1980 jälkeen ja se oli tyyliltään erilainen kuin edeltäjänsä, koska tässä kokoonpanossa Ari Taskinen oli siirtynyt kosketinsoittimiin.
Kokoonpano tuotti vuonna 1980 kaksi 7-tuumaista singleä: Olen kaunis / Älä äiti itke ja Moottoritie on kuuma / Viesti (jukebox). Samana vuonna ilmestyi tämän kokoonpanon ainoa albumi Moottoritie on kuuma. Yhtye kuitenkin hajosi juuri menestyksen hetkillä ennen kiertueelle lähtöä syksyllä 1980, kun Andy McCoy ja Sam Yaffa erosivat yhtyeestä liittyäkseen Hanoi Rocksiin ja muuttivat Tukholmaan.
1980–1981: toinen kokoonpano
Pelle Miljoona Oy:n toinen kokoonpano kesti syksystä 1980 kesään 1981. Kokoonpanossa olivat Pelle Miljoona (laulu ja rummut), Ari Taskinen (kosketinsoittimet), TB Widow (bassokitara), Tumppi Varonen (laulu ja rummut) ja Stefan Piesnack (kitara), joka oli aiemmin erotettu Pelle Miljoona & 1980:sta huumeiden käytön takia. Hän oli ollut kokoamassa Hanoi Rocksia tämän jälkeen, kunnes tuli McCoyn tilalle Pelle Miljoona Oy:hyn. Piesnack oli erotettu Hanoi Rocksista, kun McCoy liittyi siihen. Tämä kokoonpano teki tuplasinglen Varjo seuraa onneain, minkä jälkeen TB Widow jätti yhtyeen.
Kesä 1981 – syksy 1982
Kolmas kokoonpano oli muuten sama kuin toinen kokoonpano, TB Widow'n oli vain korvannut Vexi "Vety" Kumpula. Tämä kokoonpano esiintyi Roskilden festivaaleilla kesällä 1981. Berliinissä samana syksynä nauhoitettiin LP Matkalla tuntemattomaan. Sen nimikappale julkaistiin singlenä Matkalla tuntemattomaan / Nämä päivät nämä yöt. Kitaristi Stefan Piesnack kuitenkin joutui vankilaan huumausainerikoksista, ja loppuvuonna 1981 sekä alkuvuonna 1982 oli eri kokoonpano, kun Piesnackin korvasi Jimi Sumén. Tosin muutamilla vuoden 1981 kesäkeikoilla oli kaksikin kitaristia, kun Suménia yritettiin saada mukaan yhtyeeseen. Kokonaisuudessaan Pelle Miljoona Oy:n kolmannen version sisällä oli kolme eri kokoonpanoa. Helmikuussa Pelle Miljoona Oy julkaisi singlen Sodoman poika / Puukko-Mack. A-puolella Pelle soittaa rumpuja ja laulaa, Ari Taskinen koskettimia ja Vexi Kumpula bassoa. Kitaraa soittaa T.T. Oksala. B-puoli nauhoitettiin Berliinissä. Sillä pianoa soittaa äänittäjä Tom Müller. Berliinissä äänitettiin myös kappale Ne päivät ovat taas täällä. Se julkaistiin huhtikuussa 1982 ilmestyneellä kokoelmalla Nämä päivät, nämä yöt. Kesällä 1981 yhtye keikkaili telttakiertueella, josta käytettiin nimitystä Pelle Miljoonan kesäsirkus.
Sumén ei viihtynyt yhtyeessä, joten kokoonpanoa jouduttiin jälleen muuttamaan. Hetken kokoonpano oli sama kuin Pelle Miljoona & 1978:ssa: Pelle Miljoona (laulu), Rubberduck Jones (kitara), Ari Taskinen (kosketinsoittimet ja bassokitara) ja Tumppi Varonen (laulu ja rummut). Kokoonpano pysyi koossa vuoden 1982 toukokuusta heinäkuuhun, mutta se ei toiminut kunnolla, joten Piesnackille vietiin vankilaan basso ja pyydettiin häntä opettelemaan basistiksi.
Pelle Miljoona Oy:n kolmannen version kolmas kokoonpano syntyi, kun Stefan Piesnack pääsi vankilasta. Kokoonpano oli sama kuin vuoden 1979 Pelle Miljoona & 1980:n kokoonpano, tosin Piesnack soitti nyt bassoa. Kokoonpano pysyi heinäkuusta syksyyn 1982, jolloin Varonen ja Rubberduck Jones jättivät yhtyeen sekä Varonen keskittyi Problems?:iin.
Syksy 1982 – toukokuu 1983
Pellen (laulu), Piesnackin (kitara) ja Taskisen (kosketinsoittimet) lisäksi uuteen kokoonpanoon tulivat Vando Suvanto (rummut) ja Jesu Hämäläinen (basso). Tämä kokoonpano julkaisi LP:n Radio Kebab. Levyllä myös soitti kitarasyntetisaattoria ja akustista kitaraa levyn tuottamiseen osallistunut T. T. Oksala. Singlejulkaisulla Tanssi tämä tanssi / Elämä on salaisuus kitaraa soitti vielä Rubberduck Jones. Yhtye oli jo kaukana alkuperäisestä Pelle Miljoona Oy:n tyylistä ja hajosikin toukokuussa 1983.
2011
Pelle Miljoona Oy soitti helmikuusta 2011 alkaen Albumiklassikot-konserttisarjassa. Yhtyeessä olivat mukana Pelle Miljoona, Andy McCoy, Sami Yaffa, rumpali-laulaja Tumppi Varonen ja kosketinsoittaja Ari Taskinen. Pellen mukaan kyseessä oli "levynjulkaisukiertue – 30 vuotta myöhässä".
2015–2016
Pelle Miljoona Oy esiintyi kiertueella marraskuusta 2015 tammikuuhun 2016. Osalla keikoista esiintyi myös Sleepy Sleepers. Kokoonpanossa olivat mukana Pelle Miljoona, Tumppi Varonen, Andy McCoy, Ari Taskinen ja Jukka Melametsä.
Tämän jälkeen Pelle Miljoona Oy esiintyi vielä toukokuussa ja syyskuussa 2016.
2018–2019
Pelle Miljoona Oy:n lähti alkuperäisessä kokoonpanossaan 40-vuotisjuhlakiertueelle syksyllä 2018. Kiertue alkoi FugeFest-tapahtumassa Fuengirolassa Espanjassa 20. lokakuuta 2018. Seuraavat 18 keikkaa olivat Suomessa alkaen Kouvolasta 14. marraskuuta ja päättyen Helsingin jäähalliin 19. tammikuuta 2019. Lokakuussa 2018 yhtye julkaisi kahden kappaleen digisinglen. Kappaleet löytyvät marraskuussa 2018 julkaistulta viiden kappaleen EP:ltä Anna soihtusi palaa.
Huhti-elokuussa 2019 Pelle Miljoona Oy teki kahdeksan keikkaa.
Akkusatiivi
Akkusatiivi suomen kielessä
Muiden itämerensuomalaisten kielten tapaan Suomen kielessä on useita sijavaihtoehtoja, joilla ilmaistaan kokonais- ja osaobjektin vastakohtaisuutta. Osaobjektin sijana on aina partitiivi. Vanha uralilainen akkusatiivi on nyky-suomessa muuttunut genetiivin kaltaiseksi (esim. ”Hän osti auton”; alkuperäinen m-tunnus on muuttunut n:ksi, kuten muutkin sanojen lopussa olleet m-äänteet). Kokonaisobjektin sija voi olla myös nominatiivin kaltainen, esim. ”Osta auto!”. Suomalaisessa kielioppiperinteessä on ollut tapana nimittää kummankin tyyppistä kokonaisobjektin muotoa akkusatiiviksi; on puhuttu ”genetiiviakkusatiivista” ja "nominatiiviakkusatiivista". Lisäksi persoonapronomineilla ja pronominilla kuka/ken on erillinen akkusatiivimuoto, jonka sijapääte on -t, esim. ”minut” ja ”sinut”; tätä muotoa käytetään sekä genetiivi- että nominatiiviakkusatiivin tapaan.
Toinen periaate, jota noudattaa esimerkiksi Auli Hakulisen ym. Iso suomen kielioppi (2004), on käyttää akkusatiivi-nimitystä ainoastaan persoonapronominien sekä kuka/ken-pronominin akkusatiivimuodoista (minut, sinut, hänet, meidät, teidät, heidät, kenet): vain nämä muodot erottuvat genetiivi- ja nominatiivimuodoista. Tämän tulkinnan ongelmana on kuitenkin se, että genetiivi ja nykykielessä genetiivin näköisenä esiintyvä akkusatiivi ovat sekä kielihistoriallisesti että merkitykseltään eri sijoja.
Esimerkkejä akkusatiivimuodoista eri lauserakenteissa:
Päätteellinen ja päätteetön akkusatiivi
Erillisiä akkusatiivimuotoja lukuun ottamatta monikon akkusatiivi on aina nominatiivin kaltainen, mutta yksikössä käytetään joko genetiivin tai nominatiivin kaltaista akkusatiivia riippuen lauserakenteesta. Genetiiviakkusatiivia nimitetään tällöin päätteelliseksi ja nominatiiviakkusatiivia päätteettömäksi akkusatiiviksi.
Päätteellinen akkusatiivi
Päätteellisen akkusatiivin tehtävä on erottaa lauseen objekti lauseen subjektista tietyissä lauserakenteissa:
Päätteetön akkusatiivi
Imperatiivi- ja passiivilauseissa ei ole nominatiivimuotoista subjektia, jolloin ei ole tarpeen korostaa lauseen objektia päätteellisellä akkusatiivilla. Tällöin käytetään päätteetöntä akkusatiivia, joka näyttää nominatiivilta:
Päätteetön akkusatiivi ei eroa merkitykseltään päätteellisestä akkusatiivista. Ne eivät kuitenkaan voi esiintyä samassa lauserakenteessa (syntaktinen täydennysjakauma).