cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Yrjö Väinönheimo
Suomen sisällissota
Väinönheimo saapui takaisin Suomeen 8. joulukuuta 1917 aselaiva S/S Equityn toisella retkellä Aspuskäriin Merikarvialle, missä hän sai Uuden metsätoimiston johtajalta määräyksen, jonka mukaan hänen piti lähteä Mänttään järjestämään ja kouluttamaan paikallisia suojeluskuntajoukkoja. Myöhemmin hänet määrättiin Jyväskylän suojeluskuntapiirin Keuruun alueen päälliköksi. Väinönheimo kiersi yhdessä opettaja Martti Pihkalan kanssa suojeluskuntapiirin pitäjät ja järjesteli suojeluskuntien ja paikallisesikuntien toimintaa sekä hankki joukoille niiden kaipaamia aseita. Väinönheimon pääpaino suojeluskuntakouluttajana keskittyi Keuruulle, Pihlajavedelle ja Mänttään. Sisällissodan puhjettua hän hälytti Keuruun ja Pihlajaveden suojeluskunnat toimintaan yhdessä luutnantti Carl Lennart Nordensvanin ja nimismies Aaltion kanssa. Hän johdatti pienen suojeluskuntaosaston aamulla 30. tammikuuta 1918 Haapamäen rautatieasemalle ja varmisti seudun, kunnes paikalle saapui pohjalaisosasto luutnantti Paul Walleniuksen johdolla. Haapamäeltä Väinönheimo palasi takaisin Keuruulle ja kokosi 40 miehen vahvuisen suojeluskuntaosaston ja siirtyi osastoineen Mänttään, minne hän saapui Kivimäen talon tienoilla käydyn kahakan jälkeen 1. helmikuuta 1918 aamuvarhaisella. Väinönheimo toimi Mäntän-Kuoreveden rintamalohkon päällikkönä aina sen perustamisesta saakka. Hänet määrättiin aluksi 14. maaliskuuta 1918 niin sanotun Mäntän kolonnan ja 22. maaliskuuta 1918 alkaen Hämeen ryhmän V Mäntän pataljoonan komentajaksi, minkä joukon hän johdatti taisteluihin Riihiniemessä, Lylyssä, Juupajoella, Hirsilässä, Aitolahdessa, Takahuhdissa, Messukylässä, Uudessakylässä, Tampereella ja Lempäälässä. Myöhemmin hänet määrättiin Vaasan rykmentin 2. pataljoonan komentajaksi, jonka hän johdatti taisteluihin Viipurissa.
Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen Väinönheimo siirrettiin 3. heinäkuuta 1918 alkaen 8. komppanian päälliköksi Itämeren jalkaväkirykmentti 1:een, joka nimettiin myöhemmin Porin rykmentiksi. Porin rykmentistä hänet siirrettiin 16. kesäkuuta 1921 alkaen Pohjois-Savon rykmentin 3. pataljoonan komentajaksi ja edelleen 29. marraskuuta 1922 Sotaväen esikuntaan, missä hänet sijoitettiin komento- ja koulutustoimiston päälliköksi. Viipurin rykmenttiin hänet siirrettiin 12. elokuuta 1926 ja edelleen 2. maaliskuuta 1934 Turunmaan sotilasläänin komentajaksi. Väinönheimo kuoli Tilkan sotilassairaalassa tammikuussa 1937. Väinönheimo haudattiin Turkuun.
Luottamustoimet
Väinönheimo toimi 3. Divisioonan kunniatuomioistuinten puheenjohtajana vuosina 1933–1934.
Karl Arvid Haldin
Haldinin vanhemmat olivat maanviljelijä Karl Gustav Haldin ja Maria Paro ja puoliso vuodesta 1926 Gerda Maria Pellas. Mustasaaren Voitbystä kotoisin ollut Haldin kävi Uudessakaarlepyyssä kristillisen kansanopiston. Hän rakensi itse kotonaan kuorma-auton alustalle umpikorisen auton ja alkoi liikennöidä sillä vuonna 1924 Vaasan ja Voitbyn välistä 15 kilometrin matkaa. Pian hän hankki toisenkin kuomullisen lava-auton Vaasan ja Pietarsaaren välille. Se ajoi noin 100 kilometriä pitkän reitin ensin kerran viikossa ja noin viidessä tunnissa. Jo 1925 siirryttiin kolmeen viikkovuoroon ja seuraavana vuonna Haldin aloitti päivittäisen liikennöinnin reitillä liikekumppaninsa Rosen kanssa. Yritys muutettiin osakeyhtiöksi 1928, samalla hankittiin uutta kalustoa, laajennettiin reittejä ja perustettiin uusia liiketoimintoja mukaan lukien teiden auraus- ja hiekoituspalvelut, kuorma-autokuljetukset, autokauppa, autokoulutoiminta, matkatoimisto ja auton korien valmistus tuotantoyhtiössä 1936-1978, joka yhdistettiin myöhemmin Haldin & Rose -yritykseen. Kotimaasta liikennöinti laajeni myöhemmin myös ulkomaan tilausmatkoihin. Haldin harrasti itsekin matkailua, mutta myös puutarhanhoitoa ja tuki lähetystyötä muun muassa Namibiassa. Perustamansa yrityksen johdossa hän toimi vuoteen 1966 saakka ja sitten vielä yrityksen hallituksessa. Perheyhtiötä johtaa nyt kolmas yrittäjäsukupolvi.
Windows DreamScene
Windows DreamScene on Microsoftin kehittämä ohjelmisto, joka mahdollistaa animaatioiden ja videoiden käytön työpöydän taustakuvana.
Windows Vista
Mami hoitaa
Juoni
Raskaana oleva Rosie Jones matkustaa juna ssa, kun konduktööri havaitsee tavaravaunussa hänen isosta matkalaukustaan vuotavan verta. Kuulustelussa Rosie kertoo matkalaukun sisältävän hänen aviomiehensä ja tämän rakastajansa ruumiit paloiteltuna. Rosie tuomitaan vankeuteen.
43 vuotta myöhemmin Wallopin pikkukylässä kirkkoherra Walter Goodfellow valmistelee kiireisenä saarnaansa kirkollispäiviään varten, täysin tietämättömänä perheensä sisäisistä ongelmista. Hänen vaimonsa Gloria on tyytymätön heidän seksielämäänsä ja alkaa salasuhteeseen amerikkalaisen golfopettajansa Lancen (Patrick Swayze) kanssa. Walterin nymfomaani 17-vuotias tytär Holly koluaa kaikki kylän pojat läpi ja polttaa pilveä. Poika Petey on koulun häiriköiden kiusanteon kohteena. Kaikki kuitenkin muuttuu kun kotiapulainen Grace (Maggie Smith) muuttaa taloon.
Grace alkaa havainnoida perheen ongelmia. Naapuri Brownin jatkuvasti öisin haukkuva jackrusselinterrieri Clarence, joka valvottaa Gloriaa, Peteyn kiusaaminen ja Glorian ja Lancen salasuhde. Grace alkaa ratkaisemaan ongelmia omalla tavallaan. Ensiksi hän tappaa Clarencen ja sittemmin koiraansa etsivän Brownin. Seuraavaksi Grace käy peukaloimassa Peteyn kiusaajien polkupyörien jarruja. Grace havaitsee eräänä yönä Lancen videokuvaamassa huoneessaan riisuuntuvaa Hollya ja tappaa tämän silitysraudalla. Walterin tuskaillessa saarnansa valmistelussa, Grace ehdottaa häntä lisäämään huumoria omaan uskoonsa ja että Walter voi edelleen rakastella vaimoaan kuten Laulujen laulussa kerrotaan. Walter saa saarnansa valmiiksi ja lähtee kirkollispäiville.
Kuinka paljon rakkautta
Kuinka paljon rakkautta on Tapani Kansan albumi vuodelta 1975.
Mami hoitaa
Juoni
Gloria ja Holly näkevät televisiota katsoessaan uutisen, jossa kerrotaan Gracen vapautumisesta vankilasta ja hänen syytteistään. Paljastuu, että Grace on Rosie, Glorian äiti. Gloria raivoaa äidilleen ettei ongelmatilanteita muiden kanssa voi ratkaista tappamalla. Grace toteaa että tästä asiasta hän on ollut aina lääkäreiden kanssa eri mieltä. Teehetken jälkeen he päättävät, etteivät kerro Walterille, Peteylle eivätkä muille tapahtuneesta.
Kun kylän asukas tulee valittamaan kirkon epäsiisteistä kukkaistutuksista ja haluaa tulla sisälle puhumaan asiasta, Grace aikoo tappaa hänet paistinpannulla. Gloria kuitenkin ehtii estää tämän, mutta naapuri saa sydänkohtauksen ja kuolee. Walter palaa takaisin kotiin ja näkee ruumiin, muttei tajua että tämä on kuollut. Tämän jälkeen Grace lähtee talosta kun katsoo, että kaikki perheen ongelmat on korjattu.
Lopussa Walter keskustelee vesihuollon työntekijöiden Bobin ja Tedin, jotka kertovat että heidän talonsa takana oleva lampi pitää tyhjentää liiallisen levän vuoksi. Gloria kutsuu miehet sisään teelle.
Elokuva päättyy vedenalaiseen kohtaukseen, jossa näytetään lampeen upotetut ruumiit, sisältäen Bobin ja Tedin.
Luettelo Yhdysvaltain liittovaltion tunnustamista intiaaniheimojen entiteeteistä
Tämä on luettelo Yhdysvalloissa sijaitsevista liittovaltion Bureau of Indian Affairsin tunnustamista intiaanien entiteeteistä. Tällaisiksi lasketaan muun muassa liittovaltion tunnustamat intiaanireservaatit ja paikallishallinnot.
Näiden lisäksi on olemassa ainoastaan osavaltioiden tunnustamia entiteettejä.
Z
List of Native American Tribal Entities
Anoreksia nervosa
Anoreksia nervosa, lyhyemmin anoreksia eli laihuushäiriö on poikkeavaan syömiskäyttäytymiseen liittyvä oireyhtymä, josta seuraa tarkoituksellisesti aiheutettu ja ylläpidetty nälkiintymistila. Anoreksia nervosasta kärsivällä, niin sanotulla anorektikolla, on pakonomainen tarve pudottaa painoaan ja pitää se merkittävästi alle pituuden mukaisen keskipainon.
Anoreksia nervosa on psykiatrian alaan kuuluva pitkäaikaissairaus ja se on syömishäiriöistä tunnetuin. Toinen tunnettu syömishäiriö on bulimia nervosa. Kuten muutkin syömishäiriöt, anoreksia nervosa on monimuotoinen sairaus, joka saa jatkuvasti uusia muotoja ja oirekuvia. Taudinmäärittelyssä erotetaan kaksi diagnoosia, varsinainen laihuushäiriö F50.0 ja epätyypillinen laihuushäiriö F50.1. Varsinainen laihuushäiriö jaetaan edelleen pääasiallisen oireen mukaisesti kahteen alatyyppiin.
Anoreksia nervosan sairastamiseen ei ole yhtä syytä. Usein kuitenkin oireilun alkuvaiheena nähdään liian pitkälle mennyt pyrkimys pudottaa tai säädellä painoa. Anoreksia nervosa on naisilla yleisempää kuin miehillä, mutta viime vuosina miesten osuus anorektikoista on kasvanut. Oireet ovat yleisimpiä niiden keskuudessa, joiden ammatti tai harrastus edellyttää kevytrakenteisuutta ja hoikkuutta. Näitä ovat esimerkiksi mallit, balettitanssijat, voimistelijat ja taitoluistelijat.
Yleistä
Anoreksia nervosa on ilmeisesti vanha sairaus. Sen klassiset oireet on kuvattu 1800-luvulla, mutta osa oireiston piirteistä osuu esimerkiksi varhaiskristillisen ajan itseään nälkiinnyttäviin pyhimyksiin.
Anoreksia nervosa ei yleensä tarkoita ruokahalun puuttumista tai sen menetystä, vaan sitä sairastava saattaa suorastaan hekumoida ruokaan liittyvillä ajatuksilla, olla sekä taitava ruoanlaittaja että kiinnostunut ruuasta ja ruoka-aineista. Laihuushäiriö alkaa tyypillisesti vähitellen, kun henkilö alkaa eri syistä säännöstellä, väistellä ja välttää syömistä.
Oireet
Laihduttamisen keinot vaihtelevat laajalti, mutta syödyn ruoan ja saadun energian määrä on yleensä merkittävän pieni. Laihtuakseen entisestään tai pysyäkseen laihana anorektikko rajoittaa syömistään ja saattaa esimerkiksi pyrkiä liikkumaan kohtuuttoman paljon suhteessa ravinnosta saamansa energiaan. Liikunnan harrastaminen saattaa alkaa vaikuttaa pakonomaiselta, kun kuntosalilla viivytään useita tunteja tai lenkkipolulle lähdetään säässä kuin säässä, iltamyöhään ja aamuvarhaisella tai kun erilaiset liikuntamuodot ja treenaaminen alkavat viedä enimmän osan valveillaoloajasta.
Anorektikot voivat myös harjoittaa vatsantyhjennystä oksentamalla tai käyttämällä laksatiivisia lääkkeitä. Jotkut ottavat ruokaa suuhun ja pureskelevat sitä, mutta nielemisen sijasta sylkevät sen lopulta pois. Anorektikot jaetaankin DSM-IV -luokittelussa rajoittamis- ja ahmimis-tyhjentäytymistyyppiin. Rajoittavat anorektikot pyrkivät rajoittamaan syömistään mahdollisen paljon ja usein he myös paastoavat eli eivät syö mitään, jopa monta päivää. Pakkoliikunta saatujen kaloreiden kuluttamiseksi on tavallista. Ahmimis-tyhjentäytymistyyppisesti sairastava, eli AV-tyyppi, taas rajoittamisjaksojen jälkeen ahmii ruokaa ja pyrkii saamaan sen jälkeenpäin ulos elimistöstä, esimerkiksi tahallisella oksentamisella tai laksatiivisten lääkkeiden käytöllä. AV-tyyppiin kuuluu monia yhteisiä piirteitä bulimian kanssa, mutta se ei ole sama sairaus. Sairaus voi myös muuttaa alatyyppiään ajan kuluessa.
Oman syömisensä ja painonsa säätely tuo sairastuneelle kontrollin tunteen omasta kehostaan, vaikka todellisuudessa syömishäiriö kontrolloi sairastunutta. Anorektinen henkilö pyrkii usein salaamaan sairautensa läheisiltään, eikä halua hakeutua hoitoon. Tämä johtuu usein siitä, että vaikka anorektikot useimmiten tietävätkin käyttäytyvänsä epänormaalisti ja jopa terveydelleen vaarallisesti, he eivät välttämättä koe asian olevan hoitoa tarvitseva ongelma. Hoidosta väistämättä aiheutuva oireilun estäminen aiheuttaa heille ahdistusta. Anosognosia eli sairaudentunnottomuus on yleistä varsinkin sairauden alkuvaiheessa ja painon ollessa hyvin matala. Oireilu eli muiden muassa ruokien energiamäärien tarkkailu, liikunta, ja syömisen rajoittaminen tuntuvat anorektikoista usein rauhoittavilta ja paluu normaaliin syömiseen pelottavalta tai ahdistavalta. Anoreksia puhkeaa useimmiten nuoruusiällä tai varhaisaikuisuudessa, mutta nykyisin myös aikuisten erilaiset syömishäiriöt ovat yleistyneet.
Anoreksia nervosan somaattisia oireita:
Näiden lisäksi voidaan todeta lievä anemia ja normaalin alarajoilla oleva verensokeriarvo.
Komplikaatiot
Anoreksia nervosa voi aiheuttaa ja siihen voi liittyä ahdistuneisuutta. Tämä voi johtua muun muassa oman minäkuvan ja läheisten käsitysten välisestä ristiriidasta, siitä, että potilas tietää olevansa sairas, mutta kokee itsensä voimattomaksi sairauden edessä, tai kaiken ylittävästä, hallitsemattomasta lihomisen pelosta. Aliravitsemus aiheuttaa usein masennusta, joka usein lievittyy jo ravitsemustilan parantumisella. Myös tiedonkäsittelykyvyn heikkenemistä esiintyy.
Jatkuessaan anoreksia nervosa voi johtaa kuolemaan usein eri tavoin. Aliravitsemus heikentää vastustuskykyä ja näin altistaa sairauksille, ja erittäin raju aliravitsemus voi johtaa sydämen pysähtymiseen, jos sisäelimiä ympäröivät viimeisetkin rasvavarannot kuluvat loppuun. Anoreksia nervosaan liittyy myös kohonnut itsemurhariski.
Suomessa
Anoreksia nervosan keskimääräinen alkamisikä on Suomessa julkaistun seurantatutkimuksen mukaan 17 vuotta. Vaihtelu on kuitenkin suurta, sillä saman tutkimuksen nuorin oli 10-vuotias ja vanhin 35-vuotias sairauden alkaessa. Anoreksia nervosa ilmenee kuitenkin tavallisesti vaiheessa, jossa lapsuudesta siirrytään puberteettiin, usein 14–16-vuotiaana. Tätä, kuten kaikkia syömishäiriöitä, esiintyy kuitenkin merkittävästi enemmän tytöillä kuin pojilla: tytöillä 10–15 kertaa enemmän kuin pojilla. Koululaisilla tehdyt selvitykset viittaavat noin yhden joka 150:stä 14–16-vuotiaasta tytöstä kärsivän anoreksia nervosasta.
Suomessa ei ole tehty varsinaisia esiintyvyysselvityksiä syömishäiriöistä, mutta käytännön kokemus osoittaa niiden yleistyneen. Samaan suuntaan viittaa Kouluterveys 1997 -tutkimus, joka tehtiin kyselylomaketutkimuksena yläkoulujen 14–16-vuotiaille oppilaille. Lomakkeiden antama tieto perustui oppilaiden omaan ilmoitukseen syömishäiriöistä, mutta annetut luvut ovat yllättävän korkeita ja ne saattavat viitata tietyntyyppisten syömishäiriöiden yleistymiseen myös Suomessa.
Suomessa 2009 tehdyn väitöskirjatutkimuksen mukaan anoreksia nervosa on nuorilla miehillä luultua yleisempää. Sen mukaan monet miehet kokevat paineita lihastensa kunnosta. Tutkimuksessa rinnastetaan miesten tyytymättömyys lihaksiinsa ja naisten syömishäiriöt sekä jatkuva laihdutus. Molempiin liittyy henkinen pahoinvointi, alkoholin ongelmakäyttö sekä huono itsetunto. Epätyypillisiä syömishäiriöitä arvellaan esiintyvän miehillä jopa yhtä paljon kuin naisilla.
Muualla maailmassa
Sairauteen liittyy kohonnut kuolleisuus, ja arviolta 10 prosenttia anorektikoista kuolee sairautensa aiheuttamiin komplikaatioihin. Keskimääräinen sairastamisaika on 6–7 vuotta. Joissakin tutkimuksissa on päädytty tulokseen, että nuorten naisten mielenterveyden häiriöistä suurin kuolleisuus liittyy anoreksia nervosaan. Siihen saattaa liittyä myös muita syömishäiriöitä, tyypillisimmin bulimiaa ja ortoreksiaa.
Snežinsk
Snežinsk on suljettu kaupunki Tšeljabinskin alueella Venäjällä. Kaupunki perustettiin vuonna 1957. Ennen vuotta 1991 se tunnettiin peitenimillä Kasli-2, Tšeljabinsk-50 ja Tšeljabinsk-70. Snežinsk on toinen Venäjän ydinaseohjelman keskuksista Sarovin kaupungin ohella. Kaupunkioikeudet se sai vuonna 1993.
Anoreksia nervosa
Etiologia
Anoreksia nervosaa pidetään nykyisin oireena jostakin syvemmän tason ongelmasta. Se ei aiheudu yhdestä yksittäisestä syystä, eikä sen aiheuttajaa ole voitu selvittää. Vaikka anoreksia nervosan puhkeaminen saattaa ulkopuolisesta vaikuttaa joskus äkilliseltä, anoreksia nervosa ei kuitenkaan ole satunnaisesti tai yhtäkkiä alkava häiriö, vaan siihen sairastunut on kokenut jo pitempään itselleen tärkeiden asioiden olevan huonosti. Anoreksia nervosaan johtavia mahdollisia syitä on useita, ja niitä voidaan tarkastella useasta näkökulmasta.
Snežinsk
Kaupungin väkiluku oli vuoden 2010 laskennassa 48 810 (2010).
Anoreksia nervosa
Yksilölliset syyt
Yhtenä keskeisenä anoreksia nervosan syynä on potilaiden sisäisen ruumiinkuvan vääristyminen. Anorektikkojen ruumiinkuvan uskotaan olevan häiriintynyt ja johtavan tosiseikkojen vastaiseen kokemukseen omasta ruumiista. Kun sairas pitää nälkärajalle ajamaansa itseään lihavana, kyseessä ei ole enää pelkästään halu laihtua. Nämä anoreksian keskeiset piirteet – pyrkimys hyvin alhaiseen ruumiinpainoon ja vääristynyt ruumiinkuva – ovat sukupuolesta riippumattomia.
Anoreksia nervosa voi olla myös keino säädellä ahdistusta. Mahdollisia syitä ja riskitekijöitä anoreksia nervosalle on esitetty lukuisia: tällaisia saattavat olla esimerkiksi seksuaalinen hyväksikäyttö, sairauden esiintyminen suvussa ja perfektionistinen luonne.
Perheeseen liittyvät syyt
Tämä näkökulma avaa näkymiä perheeseen ja sen sisäisiin vuorovaikutussuhteisiin. Vaikka perhe voi vaikuttaa hyvin toimivalta, siinä saattaa olla hankaluuksia, jotka anoreksia nervosaan sairastunut on kokenut ratkaisemattomiksi ristiriidoiksi, asioiksi, joille hän ei voi mitään tai joihin hän jää kiinni. Sairastunut nuori saattaa kokea itsensä syylliseksi vanhempien välisiin ristiriitoihin. Nykyisen teorian mukaan perhedynamiikan ristiriidat ovat pikemminkin seurausta perheen yrityksestä sopeutua anoreksiaan kuin sen aiheuttaja. Läheisten sairastunutta kohtaan osoittamat voimakkaat negatiiviset tunteet kuten esimerkiksi kritisointi ja syyttely toipumishaluttomuudesta saattavat kuitenkin ylläpitää sairautta.
Kulttuurisidonnaiset syyt
Media ja usein myös sukulaisten ja tuttavien puheet ja asenteet vaikuttavat voimakkaasti moniin ihmisiin. Kulttuuriimme kuuluvan kauneuskäsityksen, sen viime vuosikymmenten painottumisen hoikkuuden ihannointiin ja varsinkin seksuaalisuuteen liittyvien kulttuuritekijöiden uskotaan olevan eri tavoin anoreksia nervosan taustalla.
Perinnöllisyys
Syömishäiriöt esiintyvät jossain määrin perheittäin. Anoreksia nervosaa sairastavalla naisella on noin kymmenen kertaa todennäköisemmin jotain syömishäiriötä sairastava lähisukulainen kuin terveillä naisilla. Syömishäiriöiden ajatellaan syntyvän puoliksi perintötekijöiden ja puoliksi sairaudelle altistavan ympäristövaikutuksen yhteisvaikutuksesta. Hiljan julkaistussa genomianalyysissa anoreksia yhdistettiin kromosomiin 12 alueelle, jossa entuudestaan tiedetään olevan tyypin 1 diabetekselle ja autoimmuunisairauksille altistavia geenejä. Merkitsevä geneettinen positiivinen korrelaatio löytyi myös muun muassa skitsofrenian, neuroottisuuden sekä HDL-kolesterolin kanssa, kun taas insuliini- ja verensokeritasoihin anoreksia korreloi negatiivisesti. Uudet tutkimustulokset osoittavat, että anoreksian etiologia onkin osin aineenvaihdunnallinen, ei vain psykiatrinen.
On viitteitä siitä, että pysyvät reagoimis- tai käyttäytymistyylit ovat joko täysin tai osittain geneettisesti periytyviä. Muita enemmän syömishäiriöille alttiita ovat esimerkiksi pakkomielteisiin ja -toimintoihin taipuvaiset sekä epätavallisen herkät ja ristiriitoja välttelevät henkilöt.
Diagnostiikka
Anoreksia nervosan hoitamisen ensimmäinen ongelma on diagnoosin tekeminen: potilaat saattavat olla pitkäänkin hoidossa esimerkiksi erilaisten vatsavaivojen vuoksi ennen kuin huomataan kiinnittää huomiota heidän ruokailutapoihinsa. Potilaat tulevat lääkärin luokse yleensä ystävien tai perheenjäsenten kehottamina, eikä heillä omasta mielestään ei ole hätää – anoreksia kielletään jyrkästi.
Kaikki äärimmäinenkään laihuus ei kuitenkaan ole anoreksia nervosaa, eikä epätyypillisen laihuushäiriön diagnosoinnissa voida vedota tarkkoihin painolukuihin. Selkein keino havaita nälkiintyminen on riisuttaa potilas alusvaatteisilleen. Laihtumisen, ruokahaluttomuuden ja vatsavaivojen taustalla saattaa olla muutakin, kuten laktoosi-intoleranssi tai keliakia. Myös diabetes, erilaiset tulehdukset ja pahanlaatuiset kasvaimet saattavat olla laihtumisen syynä ja ne pitää sulkea pois ennen diagnoosin tekemistä. Pois rajattavia ovat myös vakava masennus ja huumeidenkäyttö.
Varsinainen laihuushäiriö (F50.0)
ICD-10 -kriteerit ovat seuraavat:
Epätyypillinen laihuushäiriö (F50.1)
Tätä diagnoosia käytetään sellaisista potilaista, joiden laihuushäiriön oireisto on muuten melko tyypillinen, mutta joilta puuttuu yksi tai useampi laihuushäiriön tärkeimmistä tunnusmerkeistä, kuten kuukautisten pois jääminen tai voimakas lihomisen pelko. Tällaisia potilaita tavataan yleissairaalatasoisessa psykiatrisessa yhteydessä tai perusterveydenhuollon asiakkaina. Tämä diagnoosi sopii parhaiten myös silloin, kun laihuushäiriön kaikki merkittävät oireet ovat havaittavissa, mutta lievinä. Ennen diagnoosin tekemistä tulee tällöinkin ensin rajata pois muut vastaavia oireita aiheuttavat häiriöt.
Hoito
Anoreksia nervosaa sairastavat nuoret kieltävät oireensa. Siksi heidän motivoimisensa ja ohjaamisensa hoitoon vaatii kärsivällisyyttä. Anoreksia nervosa on yleensä pitkäaikainen ja monivaiheinen: syömishäiriöiden keskimääräinen sairausaika on 6–7 vuotta. Uusiutumis- ja kroonistumisriskin vuoksi anoreksia nervosaa voidaan kutsua pitkäaikaissairaudeksi, mutta joskus se voi olla lyhytaikainen ja parantua ilman mainittavia toimenpiteitä. Oireet eivät tavallisesti aiheuta heti vakavia vaurioita keholle.
Anoreksia nervosan diagnoosin tekee erikoislääkäri, joka myös arvioi hoidon tason ja tarpeen. Hoidossa on kaksi tasoa: ravitsemustilan korjaaminen ja psykoterapeuttinen hoito. Hoito aloitetaan alipainoisuuden korjaamisella, joka potilaan tilanteesta riippuen toteutetaan Suomessa joko sairaalassa tai avohoidossa. Painon korjaatuminen vähentää myös anoreksiaan liittyviä muita psyykkisiä oireita kuten pakko-oireita ja masennusta. Hoitokäytänteet vaihtelevat eri maissa, mutta henkeä uhkaavan alipainoisuuden hoitaminen aloitetaan aina sairaalassa. Hoitopaikan valinta somaattisella tai psykiatrisella osastolla tehdään potilaan kunnon mukaisesti.
Psykoterapiassa on saavutettu tuloksia vaihtelevilla työmuodoilla niin yksilö- kuin perheterapiana. Perhepohjaisella hoidolla on saatu erinomaisia tuloksia teini-ikäisten sairastuneiden kohdalla. Perhepohjaisen hoidon variantti, jossa terapeutti tapaa ainoastaan vanhemmat ja hoitaja sairastunutta, on toiminut vähintään yhtä hyvin. Vanhempien potilaiden kohdalla pitkä ja yksilöllinen hoito onnistunee parhaiten. Pitkittynyt aliravitsemustila ja avohoidon riittämättömyys voivat johtaa tahdosta riippumattomaan sairaalahoitoon.
Anoreksia nervosan hoidossa on kokeiltu erilaisia psyykenlääkkeitä, mutta kontrolloiduissa tutkimuksissa on esimerkiksi neurolepteistä ja masennuslääkkeistä todettu kiistatonta hyötyä vain silloin, kun anoreksia nervosaan liittyy selvää masentuneisuutta.
Laadukkaan hoidon kriteerit
Käypä hoito -suosituksen mukaan syömishäiriöpotilaan hyvän hoidon merkkejä ovat painon ja syömiskäyttäytymisen normaalistuminen sekä ruokaan liittyvän pakonomaisen ajattelun väheneminen. Hoidon tehosta kertovat myös syömishäiriöihin liittyvien muiden psyykkisten oireiden helpottuminen, normaali sosiaalinen toiminta ja ikätasoisen kehityksen eteneminen. Hoidon laatukriteereiksi on ehdotettu seuraavaa:
Ennuste
Vaikka anoreksia nervosan ennuste näyttää viime aikoina parantuneen, anoreksia nervosa kuuluu edelleen ennusteeltaan vakavimpiin mielenterveyshäiriöihin. Sairaalahoitoon päätyneistä anoreksiapotilaista noin 70 prosenttia pääsee hoidon jälkeen syömishäiriöoireistaan, mutta pitkien seurantatutkimusten mukaan vain puolet toipuu täysin. Noin neljännes oireilee ajoittain edelleen ja loppujen oireilu on niin vaikeaa, että tapauksiin liittyy vuosikymmentä kohden ainakin 5 prosentin kuolleisuus. Puolet näistä kuolemista johtuu itsemurhista ja puolet on seurausta nälkiintymisestä.
Paranemisprosessi voi käynnistyä missä sairauden vaiheessa hyvänsä, mutta yleensä ajatellaan, että hoidon aloittaminen taudin varhaisessa vaiheessa parantaa ennustetta ja nopeuttaa toipumista.
Transfluent
Transfluent on suomalainen teknologiayritys, joka kehittää lähes reaaliaikaiseen kielenkääntämiseen erikoistunutta palvelualustaa. Yritys on perustettu vuonna 2012 ja sen kotipaikka on Helsinki, mutta sillä on tytäryhtiö Kalifornian Sunnyvalessa. Se on myös yksi 2010-luvun tun­ne­tuim­pia suo­ma­lai­sia kas­vu­yri­tyk­siä.
Vuonna 2012 Transfluent julkisti palvelun, jolla yritykset saivat kääntää Facebook-sivunsa sisällön yli 60 kielelle.
Suomessa palvelun myynti takkusi, joten Transfluent lähti hakemaan kasvua Kaliforniasta vuonna 2013. Muutto kannatti, sillä vuoden 2013 aikana Transfluentin myynti kasvoi peräti 900 prosenttia. Vuonna 2014 sillä oli yhtiön tiedotteen mukaan 50 000 kielenkääntäjän verkosto. Nämä hallitsivat yli 80 kielen kääntämisen ja toimivat lähes reaaliajassa ja kellon ympäri. Vuonna 2014 yritys keräsi miljoonan euron rahoituksen Tero Ojanperä omistamalta Vision+ -rahastolta sekä joukolta kansainvälisiä enkelisijoittajia. Palvelussa oli jo 100 000 kääntäjää.
Thulensiemenkotilo
Koko ja ulkonäkö
Thulensiemenkotilo on varsin pieni laji, joskin siemenkotiloiden suvussa keskikokoa. Kuoren korkeus on vain 2,1–2,2 mm ja leveys 1,3–1,4 mm. Muodoltaan se on lähes sylinterimäinen. Kuori on läpikuultava, kellanruskea, kiiltävä ja sen pinnassa on epäsäännöllisiä, karkeita uurteita. Kierteitä on 4,6–4,7. Ne ovat pulleita ja kierteiden väliset saumat sekä napa ovat syvät. Kuoren suuaukkoa ympäröivä huuli ei ole paksuuntunut eikä suuaukossa yleensä ole hampaita. Jos hammas on, se on syvällä aukon yläreunassa. Hyvin samankaltaisia ja samanlaisissa ympäristöissä viihtyviä lajeja ovat ruskeasiemenkotilo (Vertigo ronnebyensis), pohjansiemenkotilo (Vertigo modesta) sekä tunturisiemenkotilo (Vertigo extima). Erottavia tuntomerkkejä ovat etenkin kuoren pieni koko sekä sylinterimäinen muoto.
Levinneisyys
Thulensiemenkotiloa on tavattu ainoastaan Ruotsin Pältsa-tunturin alueelta sekä Norjasta Inarijoen ja Tenojoen laaksoista. Toistaiseksi sitä ei ole löydetty Suomen puolelta, mutta levinneisyyden perusteella on mahdollista että kotilo esiintyisi Suomessakin. Norjan havainnot sijoittuvat jokilaaksoon 240 km:n matkalle ja yksi löytöpaikoista on vain 2,2 km:n päässä Suomen ja Norjan yhdistävästä sillasta.
Daniela Alvarado
pienoiskuva|Daniela Alvarado vuonna 2008. Daniela Alvarado (s. 23. lokakuuta 1981 Caracas, Venezuela) on venezuelalainen näyttelijä, joka tunnetaan parhaiten venezuelalaisesta telenovelasta Ihmeiden aika. Hän näytteli sarjassa vuonna 2002. Hänen isänsä on näyttelijä Daniel Alvarado. Myös hänen äitinsä on näyttelijä, Carmen Julia Álvarez.
Teresa Ciepły
Teresa Barbara Ciepły (o.s. Wieczorek, 19. lokakuuta 1938 – 8. maaliskuuta 2006) oli puolalainen yleisurheilija ja olympiavoittaja. Hän menestyi parhaiten 80 metrin aitajuoksussa mutta saavutti menestystä myös aidattomissa pikajuoksuissa ja pituushypyssä.
Risto Vanari
Risto Vanari (22. maaliskuuta 1931 Helsinki – 2. heinäkuuta 1986 Espoo) oli suomalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja muusikko.
Salainen asiamies
Salainen asiamies on Alfred Hitchcockin ohjaama brittiläinen jännityselokuva vuodelta 1936. Se oli Hitchcockin toinen vakoiluaiheeseen perustuva elokuva. Sitä oli edeltänyt 39 askelta (1935) ja sitä seurasi niin ikään vakoiluaiheinen Sabotaasi vielä samana vuonna.
Risto Vanari
Hän tuotti muun muassa vuonna 1962 valmistuneen 16-osaisen viihdeohjelman Piilokameran yhdessä Jukka Virtasen kanssa. Vuonna 1979 Vanari ohjasi elokuvan Risto Vanarin piilokamera.
Salainen asiamies
Tarina
Richard Ashenden on kirjailija, josta on tehty salainen agentti. Brittihallitus lähettää hänet Sveitsiin tapaamaan saksalaisen vakoilijan. Elsa Carrington, myös agentti, esiintyy hänen vaimonaan. Sveitsissä he lyöttäytyvät yhteen ammattitappaja Kenraalin kanssa. Richard ja Kenraali alkavat epäillä Cayporia ja tappavat hänet Alpeilla. Caypor osoittautuu kuitenkin syyttömäksi. Oikeaksi vakoilijaksi paljastuu yhdysvaltalainen Robert Marvin, joka juuri lähtenyt Elsan kanssa junalla Turkkia kohti. Ashendenin ja Kenraalin on varoitettava häntä. He pääsevät junaan, joka suistuu radalta ilmahyökkäyksessä. Oikea vakoilija kuolee onnettomuudessa.
Risto Vanari
Vanari toimi myös muun muassa Erik Lindströmin orkesterissa rumpalina ja tiskijukkana Kulosaaren Casinolla.
Salainen asiamies
Hitchcockin cameorooli
Alfred Hitchcockilla ei ole cameoroolia Salaisessa asiamiehessä.
Alkuteos ja käsikirjoitus
Kun Hitchcock ja Bennett alkoivat työstää käsikirjoitusta, he käyttivät Dixonin näytelmän lisäksi Maughamin alkuperäistä novellia ja lisäksi toista Maughamin novellia The Traitor. Kaikissa niissä seikkailee salainen agentti Ashenden. Juoni perustui pääasiassa Maughamin novelleihin, Dixonin näytelmästä he ottivat rakkaustarinan. Koska tapahtumat sijoittuvat Sveitsiin, siinä oli Hitchcockin mielestä oltava mukana Alpit ja suklaatehdas, josta tuli vakoilijoiden päämaja.
Roolijako
Hitchcockin edellinen elokuva 39 askelta oli menestynyt hyvin Yhdysvalloissa ja siksi hän valitsi Salaisen asiamiehen kahteen pääosaan yhdysvaltalaisten tuntemat näyttelijät Madeleine Carrollin ja Robert Youngin. Carroll oli näytellyt myös 39 askeleessa ja Young, joka tavallisesti näytteli rakkaus- tai komediaelokuvissa, sai tässä elokuvassa roiston roolin. Peter Lorre, joka oli näytellyt Hitchcockin Miehessä joka tiesi liikaa, sai näytellä epäilyttävää meksikolaista kenraalia.
Ashendenia näyttelemään Hitchcock halusi teatterinäyttelijä John Gielgudin, joka ei ollut kiinnostunut elokuvista. Hitchcock sai houkuteltua Gielgudin, että elokuva oli kuin nykyaikaan sijoitettu Hamlet-tarina, jossa päähenkilö on epätietoinen siitä, pitäisikö hänen tehdä velvollisuutensa vai ei. Kun Gielgud sitten viimein sai luettavakseen valmiin käsikirjoituksen, hän sai pettymykseen todeta, ettei Hamlet-teemaa ollut hyödynnetty siinä juuri lainkaan.
Kuvaukset
Kuvaukset eivät sujuneet hyvin John Gielgudin kannalta. Hänestä hänen roolihahmonsa oli latistettu jokseenkin mitäänsanomattomaksi. Lisäksi hän aristi Madeleine Carrollia, jota Hitchcock näytti lähes palvovan kuvauksissa. Gielgud ei myöskään ollut mielissään siitä, kuinka Peter Lorre näytti varastavan kaikki kohtaukset häneltä – puhumattakaan siitä, että Lorrella oli tapana kadota lyhyiksi ajoiksi lavasteisiin ottamaan morfiinipiikkiä.
Jälkituotanto
Hitchcock oli varsin tyytyväinen valmiiseen elokuvaan – varsinkin kun hän ei ollut itse saanut valita materiaaliaan. Ensimmäinen ennakkoesitys studiolla epäonnistui, sillä Hitchcock ja Montagu olivat lisänneet junaonnettomuuskohtaukseen värillisen kohtauksen, joka näytti aivan siltä kuin filmi projektorissa olisi syttynyt tuleen. Niin kuin katsojat luulivatkin, vaikka elokuva jatkuikin sen jälkeen normaalisti. Johtoporras vaati otoksen poistamista, sillä he pelkäsivät sen aiheuttavan paniikkia elokuvateattereissa. Hitchcock suostui tähän, sillä vaikka hän olikin pitänyt ideaa hyvänä, hänestä se vaikutti nyt väkinäiseltä ja häiritsevältä.
Aikalaisvastaanotto
Salainen asiamies sai Britannian ensi-iltansa toukokuussa 1936. Se sai vaihtelevan vastaanoton niin kriitikoiden kuin katsojienkin taholta. Hitchcock itse oli silloin sitä mieltä, että syynä huonoon menestykseen lienee ollut aiheenvalinta: katsojat haluavat sankarin, johon he voivat samaistua ja joka tavoittelee jotain ja myös saakin sen lopussa. Tämä oli kuitenkin puuttunut Salaisesta asiamiehestä.
Herald Tribunen kriitikko kiitteli ennen kaikkea näyttelijöitä. Hänen mielestään Carroll oli vakuuttava ja humaani roolissaan ja Youngista löytyi yllättävää voimaa ja viekkautta. Kaikkein eniten kriitikko oli vaikuttunut Peter Lorren suorituksesta meksikolaisena ”kenraalina”. Kriitikon mielestä Hitchcockin olisi pitänyt poistaa häiritsevät romanttiset kohtaukset ja antaa enemmän tilaa Lorrelle.
Vaikka Salainen asiamies ei ollutkaan sellainen menestys kuin 39 askelta, se tuotti kuitenkin voittoa.
Miellyttävä roisto
Hitchcock oli leikitellyt sillä idealla, että roistojen ei pitäisi aina näyttää roistoilta. Hän halusi roiston charmantti, kohtelias ja luotettavanoloinen. Salaisessa asiamiehessä hän testasi tämän antamalla roiston roolin Robert Youngille ja kuvaamalla hänet charmikkaammaksi, hauskemmaksi ja komeammaksi kuin sankarin. Yleisö oli haltioissaan ja tätä teemaa Hitchcock muuntelikin koko uransa ajan aina Frenzyyn (1972) asti.
Viileä blondi
Madeleine Carrollia voidaan pitää ensimmäisenä todellisena hitchcockilaisena naissankarina. Carroll oli elegentti, viileä ja blondi. Hitchcockin asenne Carrolliin vaihteli jumaloinnista sadismiin – käyttäytymismalli, jota Hitchcock tulisi tulevaisuudessa noudattamaan useimpien naistähtiensä kanssa.
Politiikka
Hitchcock oli elokuvia tehdessään tunnetusti hyvin epäpoliittinen, koska politiikka tavallisesti vain sotki jännityselokuvan rakennetta. Salainen asiamies oli jo kuitenkin kolmas peräkkäinen elokuva (muina Mies joka tiesi liikaa ja 39 askelta), jossa elokuvan konnat ovat ilmiselvästi tunnistettavissa saksalaisiksi, vaikka heitä näissä elokuvissa ei suoraan nimitetäkään saksalaisiksi.
Aleutit
Aleutit tai "aleutti" voi viitata seuraaviin:
Ranskan avoin tennisturnaus 2014
Vuoden 2014 Ranskan avoin tennisturnaus pelattiin 25. toukokuuta – 8. kesäkuuta 2014 Pariisissa. Se oli kaikkiaan 113. Ranskan avoin tennisturnaus ja vuoden toinen Grand Slam -turnaus. Naisten kaksinpelin puolustava mestari oli Serena Williams ja miesten Rafael Nadal, joka oli voittanut turnauksen neljällä viimeisimmällä kerralla.
Sekä naisten että miesten kaksinpelin turnauskaaviot koostuivat 128 pelaajasta. Turnauksen ottelukaavio julkaistiin 23. toukokuuta 2013.
Naisten kaksinpeliturnauksen voitti Marija Šarapova, joka päihitti loppuottelussa Simona Halepin. Šarapova oli voittanut Ranskan avoimet kerran aiemmin. Miesten kaksinpeliturnauksen voitti jo yhdeksännen kerran Rafael Nadal, jolle mestaruus oli viides peräkkäinen.
Poisjäännit
Turnauksesta jäivät pois miesten puolella maailmanlistan sijalla seitsemän oleva Juan Martín del Potro rannevamman vuoksi. Myöskään Florian Mayer ja Janko Tipsarević eivät osallistuneet turnaukseen loukkaantumisten takia. Naisista turnauksen jättivät loukkaantumisen takia väliin Viktoryja Azarenka, Bethanie Mattek-Sands, Jamie Hampton, Laura Robson ja Galina Voskobojeva.
Kun Hunttalan Matti Suomen osti
Kun Hunttalan Matti Suomen osti on suomalainen Markku Onttosen ohjaama ja käsikirjoittama elokuva vuodelta 1984. Elokuva perustuu Simo Hämäläisen romaaniin Kättenpäällepanijat. Elokuvan pääosissa ovat muun muassa Pekka Laiho, Heikki Kinnunen, Ahti Kuoppala, Leena Uotila, Jari Pehkonen ja Esko Hukkanen. Elokuvan tapahtumapaikka on kuvitteelinen Hukansalmen kunta. Televisiossa elokuva esitettiin ensimmäisen kerran 10. syyskuuta 1987, jolloin se sai noin 795 000 katsojaa.
Juoni
Hunttalan Matti on liikemies, joka ostaa, myy, vaihtaa ja varastaa – mikä nyt parhaiten sattuu sopimaan suunnitelmiin. Hukansalmen kunnan miehet eivät osaa epäillä Hunttalan suuria puheita. Elinkeinoasiamies Koistinen, kunnanjohtaja Kiiskinen ja pankinjohtaja Ruotsalainen uskovat tavanneensa henkilön, joka pystyy vauhdittamaan kunnan surkeaa taloutta ja tehdashankkeita. Hunttala ostaa kunnalta ilmaiseksi Hukanharjun jonne hän lupaa rakentaa tehtaita jotta kuntaan saataisiin työpaikkoja, mutta Hunttala myykin harjun sorakeisarille ja lähtee itse pakoon Hukansalmelta.
Kuvauspaikat
Elokuva kuvattiin 2. heinäkuuta ja 6. elokuuta välisenä aikana vuonna 1984.
Kaunokirjoitus
Eri maissa ja eri aikoina on suosittu jonkin verran toisistaan poikkeavia kaunokirjoitusohjeistoja.
Kaunokirjoitus Suomessa
1800-luvulla suomalaista kaunokirjoitusjärjestelmää kehitti senaatin puhtaaksikirjoittaja Mimmi Bähr, jonka julkaisemia malleja käytettiin kansa- ja oppikouluissa. Hän järjesti kaunokirjoituskursseja.
Graafikko ja kalligrafi Toivo Heiskasen suunnittelema uusi kaunokirjoitusmallisto otettiin Suomessa käyttöön valtakunnallisesti 1980-luvun loppupuolella. Uusi mallisto perustui renessanssin kursiivikirjaimistoon. Siinä ei ole yhtä paljon sidontaa ja silmukoita kuin edeltäjässään, ja se on helpommin kirjoitettavaa. Se soveltuu myös sekä vasenkätisille että tasaterällä kirjoittajille Salervon mallia paremmin. Seuraava tyyppikirjainuudistus tuli 2004. Opetushallitus hyväksyi joulukuussa 2014 uudet opetussuunnitelman perusteet, joiden mukainen perusopetus alkoi elokuussa 2016. Uusissa opetussuunnitelman perusteissa vaaditaan opetettavan vain tekstauskirjaimilla kirjoittamista sekä näppäintaitoja. Kaunokirjoituksen pakollinen opetus siis loppui peruskouluissa vuonna 2016.
Ari Tammivaara
Ari Tammivaara (s. 20. elokuuta 1966) on suomalainen koripallovalmentaja. Vuosina 2014–2016 hän toimi Suomen Koripalloliiton valmennuspäällikkönä ja 2018–2022 Koripalloliiton toimitusjohtajana.
Ura
Tammivaara aloitti pääsarjavalmentamisen Namika Lahdessa vuonna 1994. Hänen valmentamanaan seura voitti koripallon Suomen cupin vuonna 1994 sekä SM-hopeaa vuonna 1996. Samana kautena hänet valittiin Suomessa vuoden valmentajaksi. Tammivaara lopetti seuran päävalmentajana kauden 1997–1998 jälkeen ja siirtyi Bundesliigassa pelanneeseen USC Freiburgiin. Seura putosi pääsarjasta yhden kauden jälkeen, mutta Tammivaara jatkoi päävalmentajana helmikuuhun 2001 saakka, jolloin hän siirtyi Suomen koripallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Hän toimi maajoukkueen valmentajana kaksi kautta, mutta vuonna 2004 hän siirtyi alasarjoissa pelanneeseen Mitteldeutscheriin, joka oli vielä samana vuonna voittanut EuroCup Challengen. Seura oli kuitenkin ajautunut talousvaikeuksiin ja Tammivaara sai päävalmentajan paikan. Kolmen valmennuskautensa aikana Tammivaara nosti seuran 2. Bundesliigaan ja lähelle pääsarjapaikkaa. Kauden 2006–2007 jälkeen hän lopetti seuran valmentamisen. Tämän jälkeen Tammivaara toimi Suomen nuorten maajoukkueiden valmentajana, mutta joulukuussa 2010 hän siirtyi Kauhajoen Karhun päävalmentajaksi. . Hän toimi Karhun päävalmentajana yhteensä neljän kauden aikana, jolloin joukkue ylsi jokaisena keväänä pudotuspeleihin. Tammivaaran alaisuudessa joukkueen paras sijoitus oli neljäs, joka tapahtui kaudella 2012–2013. Suomen Koripalloliiton valmennusjohtajaksi Tammivaara siirtyi syksyllä 2014 tehtävää aiemmin hoitaneen Henrik Dettmannin siirryttyä Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikköön palloilulajien vastuuvalmentajaksi. Vuoden 2018 alussa Tammivaara aloitti Suomen Olympiakomitean Huippu-urheiluyksikön joukkuepelien vastuuvalmentajana. Toukokuussa 2018 hän siirtyi Suomen Koripalloliiton toimitusjohtajaksi ja toimi tehtävässä lokakuuhun 2022 asti.
Antti Teittinen
Antti Teittinen (s. 15. elokuuta 1981) on suomalainen futsalpelaaja, joka edustaa Futsal-liigassa pelaavaa Ilves FS:ää. Hän toimii myös seuran valmentajana. Teittinen on edustanut Ilvestä koko uransa.
Suomen futsalmaajoukkueen vakiokalustoon kuuluva Teittinen on pelannut maajoukkueessa kolmanneksi eniten otteluita kautta-aikain (107) ja tehnyt niissä 15 maalia. Hän on 171 senttimetriä pitkä.
Franz Schreker
thumb|Franz Schreker Franz Schreker (23. maaliskuuta 1878 – 21. maaliskuuta 1934) oli itävaltalainen säveltäjä ja kapellimestari.
Sääsket
Sääsket (Nematocera) on kaksisiipisten alalahko, johon kuuluvat muun muassa polttiaiset, mäkärät, vaaksiaiset, hyttyset, surviaissääsket ja harsosääsket. Jotkin lajit ovat merkittäviä ihmisen ja muiden eläinten sairauksien levittäjiä. Usein varsinaisista hyttysistä (Culicidae) käytetään arkikielessä nimitystä ”sääsket”, mutta tieteellisessä kielessä sääsket ovat paljon tätä laajempi hyönteisryhmä, jonka eräs alaryhmä hyttyset puolestaan ovat.
Franz Schreker
Schrekerillä oli juutalaisia sukujuuria. Isän kuoleman jälkeen perhe muutti vuonna 1888 Linzistä Wieniin. Schreker pääsi konservatorioon ja alkoi opiskella viulunsoittoa. Myöhemmin hän sai sävellysopetusta Robert Fuchsilta. Hän valmistui 1900 ja oli aloittanut orkesterinjohdon jo 1895.
Sääsket
Sääskien koko vaihtelee runsaan millimetrin mittaisista polttiaisista useiden senttimetrien kokoisiin vaaksiaisiin. Ruumiinrakenne on yleensä hoikka ja hyönteinen on huomattavasti pituuttaan kapeampi. Tuntosarvissa on ainakin kuusi jaoketta ja koirasyksilöiden tuntosarvet ovat usein tuuhean sulkamaiset. Siivet ovat yleensä pitkät mutta voivat myös puuttua kokonaan. Siipisuonitus on harva ja muiden kaksisiipisten tapaan takasiivet ovat surkastuneet väristimiksi.
Parhaat bongaukset 1 1985–1988
Parhaat bongaukset 1 1985–1988 on Lapinlahden Lintujen järjestyksessään kahdestoista kokoelmalevy. Se julkaistiin 15. helmikuuta 2013 yhdessä kakkososan kanssa.
Franz Schreker
Vuonna 1912 ensiesitettiin ooppera Kaukainen sointi, ja samana vuonna säveltäjä nimitettiin professoriksi Wienin musiikkiakatemiaan. Vuonna 1920 hänestä tuli musiikkikorkeakoulun johtaja Berliinissä.
Sääsket
Monien sääskien toukat elävät vedessä elinympäristöjen vaihdellessa järvistä tilapäisiin lammikoihin ja veden täyttämiin onkaloihin. Toukka hengittää kiduksilla tai roikkuu vedenpinnasta hengitysputken varassa. Muita toukkien elinympäristöjä ovat esimerkiksi sienet ja lahoava kasviaines.
Parhaat bongaukset 1 1985–1988
Kokoelmien ensimmäinen osa sisältää tunnetuimpia kappaleita albumeilta Lapinlahden Linnut (1985), Jep (1986), Vihreä gorilla (1987) sekä Lauluja Nuppilasta (1988).
Franz Schreker
Schrekerin vaikutus oli suurinta Weimarin tasavallan alkuaikoina. Saksan kansallissosialistisen työväenpuolueen valtaannousu ja sen harjoittama antisemitismi edesauttoivat juutalaistaustaisen säveltäjän suosion laskua hänen elämänsä loppuvaiheissa. Hän kuoli 1934.
Schreker sävelsi lukuisien oopperoidensa lisäksi muun muassa orkesterimusiikkia ja pienimuotoisempia teoksia.
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2005
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2005 pelattiin Yhdysvalloissa, maailmanmestaruuden voitti Kanada.
Pudotuspelit
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja. (UTC-6)
Lopputulokset
Saksa ja Valko-Venäjä putosivat 1. divisioonaan.
Gerhard Hennige
Hennige saavutti Méxicon 1968 olympialaisissa hopeaa 400 metrin aitajuoksussa ajalla 49,0 s – kisan voitti David Hemery maailmanennätysajalla 48,1 s – ja pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa ajalla 3.00,5. Hän saavutti Ateenan EM-kilpailuissa 1969 pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa ajalla 3.03,1. Päämatkalleen hän ei tuolloin osallistunut, koska Länsi-Saksa boikotoi kisojen henkilökohtaisia lajeja.
Spassk-Dalni
Spassk-Dalni, lyhyemmin vain Spassk, on kaupunki Primorjen aluepiirissä Venäjällä. Kaupungin väkiluku oli 45 265 ihmistä vuonna 2010. M60-moottoritie kulkee lähellä kaupunkia.
Historia
Spassk-Dalnin alueelle muuttivat ensimmäiset venäläiset vuonna 1886 ja Spassk-Dalni perustettiin vuonna 1917. Venäjän sisällissodan aikaan alueella käytiin kovia taisteluita valkoisten ja punaisten välillä. Neuvostoaikana alueella valmistettiin sementtiä.
Matkailu
Spassk-Dalnissä on paljon nähtävää. Sinne on rakennettu yli 20 muistomerkkiä sisällissodasta ja toisesta maailmansodasta.
Ammunta kesäolympialaisissa 2004 – naisten 10 metrin ilmapistooli
Naisten 10 m ilmapistooli ammuttiin Ateenan kesäolympialaisissa 15. elokuuta. Kilpailun voitti Ukrainan Olena Kostevytš tuloksella 483.3 (384+99.3).
Puolustava Lahden maailmanmestari Kostevytš selviytyi viimeisenä ampujana finaaliin. Hän oli peruskilpailun kahdeksas, kolme pistettä Soulin olympiavoittajan Serbia ja Montenegron Jasna Šekarićin perässä.
Finaalissa Azerbaidžanin İradə Aşumova oli kärjessä viiden laukauksen jälkeen 1,6 pisteen erolla ennen Venäjän Natalja Paderinaa. Aşumova ampui kuitenkin kuudennella ja seitsemännellä laukauksilla luokattomasti 8,5 ja 8,3, ja näin hän jäi lopulta finaalin viimeiseksi. Myös Paderina sortui samoilla laukauksilla 9,2 ja 8,1 ja jäi lopulta viidenneksi 0,4 päähän pronssista.
Kostevytš ampui tasan kolme pistettä paremman finaalisarjan kuin Šekarić, ja näin he joutuivat uusimaan kullasta. Uusintalaukauksella nuori 19-vuotias ukrainalainen oli parempi 10,2 - 9,4. Myös pronssin kohtalo ja viides sija ratkaistiin lopulta uusintalaukauksilla äärimmäisen tiukassa finaalissa, jossa voittajan ja kahdeksannen ero oli vain 1,9 pistettä. Pronssin vei Bulgarian Marija Grozdeva, joka oli Ren Jie'tä parempi uusinnassa 10,4 - 9,7.
Ennätykset
Ennen olympialaisten alkua voimassa olleet maailman- ja olympiaennätykset:
Suojaryhmä
thumb|250px|Esimerkki suojaryhmän käytöstä. Ilman ketoniryhmän suojausta [[asetaalit|asetaalina litiumalumiinihydridi pelkistää myös sen alkoholiksi]] Suojaryhmä on orgaanisissa synteesissä käytetty ryhmä, joka estää jonkin funktionaalisen ryhmän epätoivotun reaktiivisuuden. Suojaryhmien käyttö on tyypillistä erityisesti rakenteeltaan monimutkaisten useita mahdollisesti reaktio-olosuhteissa reagoivia funktionaalisia ryhmiä sisältävien orgaanisten molekyylien synteeseissä. Kun suojaryhmää ei enää tarvita, se poistetaan.
Suojaryhmien vaatimukset
Jotta suojaryhmän käyttö orgaanisessa kemiassa olisi järkevää, tulee suojaryhmän täyttää useita ehtoja. Suojattavan molekyylin tulisi reagoida selektiivisesti suojaryhmän muodostavan reagenssin kanssa hyvällä saannolla niin, että vain halutut funktionaaliset ryhmät suojautuvat. Suojaryhmän tulee olla stabiili valituissa reaktio-olosuhteissa eikä se saa sisältää muita mahdollisesti reagoivia funktionaalisia ryhmiä. Suojaryhmän tulee myös olla helposti ja selektiivisesti poistettavissa suojatusta molekyylistä, kun suojausta ei enää tarvita.
Suojaryhmien käytön huonona puolena on se, että jokaisen suojaryhmän muodostaminen ja suojaryhmän poisto lisäävät synteesin pituutta aina kahdella askeleella. Synteesiaskelien määrän kasvaessa synteesin kokonaissaanto usein laskee. Mikäli molekyylissä on useita samanlaisesti reagoivia funktionaalisia ryhmiä, joille halutaan suorittaa eri reaktio, voidaan käyttää niin kutsuttua ortogonaalista suojausta. Ortogonaalisessa suojauksessa kukin suojaryhmä voidaan selektiivisesti poistaa, jolloin vain yksi funktionaalinen ryhmä ei ole enää suojattu ja reagoi muiden pysyessä suojattuina.
Aldehydien ja ketonien suojaus
Aldehydit ja ketonit ovat elektrofiilisiä yhdisteitä ja reagoivat helposti nukleofiilien kanssa. Ne myös pelkistyvät suhteellisen helposti alkoholeiksi. Tyypillisimmät aldehydien ja ketonien suojaukseen käytettävät ryhmät ovat asetaalit ja tioasetaalit, jotka muodostuvat karbonyyliyhdisteen ja diolin tai ditiolin välisellä reaktiolla. Rengasrakenteiset asetaalit ja tioasetaalit ovat avoketjuisia stabiilimpia. Asetaalien poistamiseen käytetään happoliuoksia ja tioasetaalien poistamiseen joko elohopea(II)kloridia tai vedytystä Raney-nikkelin toimiessa katalyyttinä.
Karboksyylihappojen suojaus
thumb|250px|Stabiili ortoesterinä suojattu karboksyylihappo Karboksyylihappojen suojauksella pyritään estämään happaman karboksyyliryhmän reaktio emästen tai nukleofiilien kanssa tai estämään nukleofiilinen hyökkäys elektrofiiliseen karbonyyliryhmään. Tyypillisimmät karboksyylihappojen suojaryhmät ovat esterit, kuten aryyli- ja tert-butyyliesterit, joita käytetään estämään reaktiot emästen kanssa. Tähän tarkoitukseen voidaan käyttää myös ortoestereitä. Isobutanoliamiini reagoi karboksyylihappojen kanssa muodostaen oksatsoliinirenkaan ja suojaa sekä happaman karboksyyliryhmän että elektrofiilisen karbonyyliryhmän.
Elizabeth Mitchell
Elizabeth Mitchell voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Elosalama
Elosalama voi tarkoittaa seuraavia asioita: