cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaj Franck
Suunnittelijana
Arabia päätti 1940-luvulla uusia koko mallistonsa, ja työn johtaminen uskottiin Franckille. Hänen alaisuuteensa perustettiin tällöin tuotesuunnitteluosasto, johon palkattiin nuoren polven suunnittelijoita. Franck joutui käymään uuden malliston sisällöstä yhtiön sisällä monia keskusteluja, sillä hän pyrki pelkistettyihin tuotteisiin ja eroon kokonaisten, koristeellisten astiastojen tuotannosta. Franck katsoi, ettei tavallisessa kodissa ollut edes säilytyspaikkaa suurelle astiastolle. Tehtaan johto pelkäsi, että tämä pienentäisi tuotantomääriä. Franck osoitti vuonna 1953 lanseeratulla Kilta-sarjallaan, että pelko on turha. Kilta, joka vuonna 1981 kehittyi Teema-sarjaksi, oli aikoinaan mullistava yksinkertaisena käyttösarjana koristeellisten astiastojen tilalle. Myös teknisesti se oli uudenlainen, koska sen valmistukseen riitti yksi poltto. Koska sarja oli koristeeton, elävöitettiin sarjan valikoimaa valmistamalla sitä eri väreissä.
Tunnettuihin Franckin suunnittelutöihin Arabiassa kuuluvat myös Kartio-lasit sekä nykyisin ainoastaan valkoisena valmistettava japanilaishenkinen lokerovati. Arabian-vuosien jälkeen Franck piti vuonna 1956 sapattivapaata tutustumalla Yhdysvaltojen ja Japanin taideteollisuuteen.
Franck alkoi 1950-luvulla uudistaa Nuutajärven lasitehtaan mallistoa. Hänen tavoitteenaan oli yhdistää tuotteisiin tinalasitetta, terästä, puuta ja rottinkia, mutta nämä jäivät kokeiluiksi. Sen sijaan kirkkaasta lasista valmistetut kannut ja juomalasit saivat suursuosion. Franck pyrki tekemään niistä niin ohuita esineitä, että “aine miltei katoaa”. Vastapainoksi Franck teki Nuutajärvellä runsaasti raskaampaa taidelasia.
Vuonna 1978 Sarvis Oy toi markkinoille Franckin suunnitteleman laajan Pitopöytä-muoviastiaston aterimineen, jota vietiin Easy Day -nimisenä muun muassa Ruotsiin, Saksaan, Isoon-Britanniaan ja Pohjois-Amerikkaan. Franckia kiinnostivat etenkin polykarbonaatista valmistetut aterimet, jotka saivat innoituksen hänen matkoiltaan Japaniin, jossa metallisia aterimia vieroksutaan.
Opetuksen uudistajana
Franck oli Taideteollisen oppilaitoksen tuntiopettaja vuodesta 1945 ja sen taiteellinen johtaja 1960–1967 sekä yliopettaja 1967–1969. Johtajaksi tultuaan hän alkoi uudistaa sen opetusta kohti korkeakoulutasoista toimintaa. Korkeakoulu-nimi tuli käyttöön 1973. Koulusta tuli Franckin aloittaessa nelivuotinen, kun opintojen alkuun lisättiin kaikille opiskelijoille yhteinen peruskurssi. Siitä muodostui johdanto “franckilaisuuteen”: opeteltiin ryhmätyötaitoja ja omaksuttiin poikkitaiteellisuutta sekä sommittelua, jota Franck piti taideteollisuuden salaisena aseena. Franck opetti, että esine ei ole muotoilijan toiminnan päämäärä vaan luova ratkaisu edessä olevaan ongelmaan. Hän jatkoi ohjaustyötään vuosina 1973–1978 taiteilijaprofessorina, jolloin hän kiersi maata pienteollisuuden ja käsityön opastajana.
Isaac Asimov
Isaac Asimov (alk. Isaak Judovitš Ozimov ; 2. tammikuuta 1920 Petrovitši, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 6. huhtikuuta 1992 New York, New York Yhdysvallat) oli venäläissyntyinen yhdysvaltalainen kirjailija ja biokemisti.
Kaj Franck
Tunnustukset ja palkinnot
Helsingin Arabianrannassa sijaitsee Kaj Franckin katu ja Kaj Franckin aukio.
Kaj Franck kuoli sairauskohtaukseen lomaillessaan Kreikassa syksyllä 1989.
Kaj Franck -muotoilupalkinto
Design Forum Finland on jakanut vuodesta 1992 Kaj Franck -muotoilupalkintoa, jonka johon liittyvä rahapalkinto on 10 000 euroa.
Isaac Asimov
Asimovia pidetään yhtenä merkittävimmistä tieteiskirjailijoista. Hänen nimeään juhlistaa vieläkin Asimov’s Science Fiction -niminen tieteislehti. Hänet on nimetty yhdeksi tieteiskirjallisuuden Grand Mastereista.
Trini López
Trini López (13. toukokuuta 1937 Dallas, Texas – 11. elokuuta 2020 Palm Springs, Kalifornia ) oli yhdysvaltalainen muusikko ja elokuvanäyttelijä. Hän esiintyi uransa aikana muun muassa elokuvassa Likainen tusina.
Isaac Asimov
Elämä
Isaac Asimov syntyi Petrovitšissä, Smolenskin alueella, Neuvosto-Venäjällä ortodoksijuutalaiseen perheeseen. Isaacin äiti Anna Rachel (os. Berman) ja isä Judah Asimov, joka toimi myllärinä. Isaacin nimi tulee Annan isän, Isaac Bermanin, mukaan.
Trini López
Varhaiselämä
Hän syntyi Teksasin pääkaupungissa Dallasissa 13. toukokuuta vuonna 1937. Hänen isänsä, Trinidad Lopez II työskenteli entuudestaan laulajana, tanssijana, näyttelijänä ja muusikkona. Hänen äitinsä Petra Gonzalez avioitui hänen isänsä kanssa Moroleónissa ennen muuttoa Dallasiin. Lopezilla oli entuudestaan neljä siskoa (joista kaksi oli jo kuollut) ja veli, joka on myös laulaja.
Isaac Asimov
Elämä
Asimovin perhe matkusti Liverpoolin kautta RMS Baltic -matkustajalaivalla Yhdysvaltoihin jonne he saapuivat 3. helmikuuta 1923 kun Isaac oli vasta 3-vuotias. Asimovien perheen kotikieli oli jiddiš ja myöhemmin englanti, joten Isaac ei koskaan oppinut puhumaan venäjää
Isaac Asimov aloitti lyhyiden tieteistarinoiden kirjoittamisen jo teini-ikäisenä ja ensimmäisen tarinansa Marooned Off Vesta hän sai myytyä vuonna 1938 Amazing Stories -lehdelle.
15-vuotiaana Asimov ryhtyi opiskelemaan kemiaa Columbian yliopistossa. Hän kuitenkin keskeytti opinnot työskennelläkseen puolustusvoimille toisen maailmansodan aikana, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan ja valmistui tohtoriksi vuonna 1948. Asimov on toiminut biokemian professorina. Hänen tieteelliseen uraansa sisältyy tutkimusta muun muassa kinetiikan ja valokemian parissa.
Trini López
Ura
Näyttelijänä López esiintyi muun muassa Likaisessa tusinassa (1967).
Isaac Asimov
Elämä
Asimov oli myös mukana perustamassa kansainvälistä CSICOP- eli Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal -skeptikkojärjestöä vuonna 1976. Järjestön tavoitteena on tutkia puolueettomasti paranormaaleja ilmiöitä koskevia väitteitä, julkaista näiden tutkimusten tuloksia Skeptical Inquirer -lehdessä ja näin saada laajempi yleisö arvostamaan tieteellistä tutkimusta.
Trini López
Yksityiselämä
Trini Lopez ei avioitunut eikä hänellä ollut lapsia. Hänen veljenpoikansa Trini Martinez toimi rumpalina yhtyeessä Bedhead.
Isaac Asimov
Tieteiskirjailijana
pienoiskuva|[[Robert Heinlein, L. Sprague de Camp ja Isaac Asimov. Philadelphia Navy Yard, 1944.]] Novelli ”Yö saapuu” (1941) nosti Asimovin tieteiskirjallisuuden harrastajien keskuudessa kuuluisaksi nimeksi. Novellissa esitellään maailma, jolla on kuusi aurinkoa, ja joka pysyy koko ajan päivän valossa. Joka kahdestuhannes vuosi tapahtuu kuitenkin pimennys, joka paljastaa maailman asukkaille heidän todellisen asemansa kaikkeudessa. Myöhemmin Asimov laajensi novellin yhdessä Robert Silverbergin kanssa kirjaksi, joka myös on nimeltään Yö saapuu (1990). Tämä kirja oli kuitenkin erityylinen kuin Asimovin suosioon nostanut novelli.
Trini López
Kuolema
Trini López kuoli 11. elokuuta vuonna 2020 sairaalassa Palm Springsissä, Kaliforniassa koronavirukseen 83-vuotiaana.
Isaac Asimov
Tieteiskirjailijana
Science fictionin alueella tunnetuimpia ovat Säätiö- ja Robotti-sarjat. Asimovin robottitarinoista on ilmestynyt suomeksi valikoima Robotit.
Vuonna 1972 Asimov teki paluun tieteiskirjailijana romaanilla Itse jumalat. 1980-luvulla hän kirjoitti Säätiö- ja Robotit-sarjoihin useita jatko-osia.
Robotti-sarja
Robottinovelleissa keskeinen hahmo on usein robottipsykologi Susan Calvin. Robottisarjaan kuuluvissa romaaneissa Teräsluolat (1954), Alaston aurinko (1957) ja Aamunkoiton robotit (1983) päähenkilöinä ovat maassa asuva etsivä Elijah Baley ja humanoidirobotti R. Daneel Olivaw, jotka ratkovat eri planeetoilla tehtyjä murhia, joihin liittyvät tavalla tai toisella robotit. Planeettojen omat, muista poikkeavat kulttuurit ja robotiikan säännöt muodostavat kirjoissa säännönmukaisuuden, jota kiertämällä rikos on kyetty tekemään.
Näissä romaaneissa robottitarinat on sijoitettu kauas tulevaisuuteen, jossa ihmiskunta on jakaantunut useita siirtokuntia toisille planeetoille perustaneisiin, robotteja käyttäviin avaruuslaisiin, sekä robotteja pelkääviin Maan pinnan alla asuviin ihmisiin.
Säätiö-sarja
Säätiö-sarjan punaisena lankana taas on kaukaisessa tulevaisuudessa Hari Seldonin kehittämä psykohistoria, tiede jolla pystyy ennustamaan ihmiskunnan kehityksen suunnan, kunhan tarkasteltavana ovat planeetan asutusta suuremmat kokonaisuudet. Tarina kertoo Säätiöstä, jonka Hari Seldon perustaa laskettuaan koko Galaktisen Imperiumin romahtavan viidensadan vuoden kuluessa. Psykohistorian avulla hän laskee todennäköisyyksiä, joilla Säätiöstä lopulta kehittyisi uusi Imperiumi. Tarinat käsittelivät tätä viidensadan vuoden ajanjaksoa, jonka aikana kaikki ennustetut kriisit osuvat Säätiön kohdalle.
Viimeiset vuodet ja kuolema
1970- ja 1980-luvulla Asimov keskittyi tieteiskirjallisuudessa lähinnä aikaisempien teostensa jatko-osiin ja pyrki yhdistämään eri sarjojaan yhdeksi kokonaisuudeksi. Nämä myöhäiskauden kirjat eivät yllä merkittävyydeltään tai kirjallisilta ansioiltaan alkuperäisten teosten tasolle. Monet lukijat ja kriitikot pitävät näitä kirjoja heikkotasoisempina kuin esimerkiksi alkuperäistä Säätiö-sarjaa.
Asimov sai sydänleikkauksen yhteydessä annetusta verensiirrosta HIV:n, ja hän kuoli lopulta AIDSin aiheuttamiin komplikaatioihin. Lääkärit halusivat pitää tämän salassa yleisön reaktiota peläten, ja vasta vuonna 2002 Asimovin leski Janet Asimov paljasti asian toimittamissaan Asimovin muistelmissa.
Merkitys
Vuonna 2004 brittilehti Guardianin suorittamassa kyselyssä tieteen tekijät valitsivat hänet suosikkikirjailijakseen. Erityisesti kiitettiin sitä, kuinka Asimov osasi selittää vaikeatajuisia asioita.
Sarjoihin kuuluvien kirjojen järjestys
Isaac Asimov halusi yhdistää eri kirjasarjansa yhteiseksi kokonaisuudeksi. Hän ehdotti kirjansa Säätiön alkusoitto englanninkielisen alkuteoksen esipuheessa järjestystä, jossa hänen kirjansa tulisi lukea, jos ne halusi lukea yhtenäiseen kaikkeuteen sijoittuvana, ajallisesti etenevänä ketjuna.
Robot Battle
Historia
Robot Battle -pelin loi Brad Schick 1994 ja hän tarjosi sen vapaaseen levitykseen samana vuonna alkaen versiosta 1.2. Schick julkaisi pelistä monia versioita versioon 1.3 vuonna 1995. Seuraava suurempi muutos oli David Finch:in tekemä versio 1.33 vuonna 1997. Robot Battle -yhteisö piti yhteyttä Robot Battle -sähköpostilistan (RBML) avulla helmikuulle 2004 asti ja siirtyi sitten Robot Battle Registry -foorumille. Sähköpostilistan ja nyttemmin keskustelupalstan kautta on järjestetään turnauksia sekä neuvotaan uusia ja vanhoja pelaajia vaativissakin ohjelmointiongelmissa.
Vuoden 2001 alussa Schick alkoi työstää Robot Battlen versiota 1.4, joka lupaili laajoja parannuksia. RBML-postituslistalla satoi ideoita ja parannusehdotuksia ja avuntarjouksia. Lopputuloksena oli Robot Battle nykymuodossaan:
Vuoden 2001 puolivälissä GarageGames kiinnostui Robot Battle -pelistä ja Schick ryhtyi myymään sitä heidän kauttaan. Pian ensimmäisen virallisen 1.4 version joulukuussa 2002 alkoi Robot Battle Registry -foorumin työstäminen. Robotteja voitiin tuoda näin toisten ladattaviksi ja organisoida turnauksia. Registry avattiin toukokuussa 2003.
Robot Battle saa yhä uusia käyttäjiä. Yhteydenpito tapahtuu Registryn keskustelupalstojen ja IRC:n kautta. Foorumi on nyttemmin avoin kaikille ja pelikin on taas vapaassa levityksessä marraskuusta 2004 asti.
Robot Battle on toteutettu avoimen lähdekoodin MPL-lisenssillä. Kuka tahansa voi tutustua ohjelman lähdekoodiin kehittääkseen robotteja tai RSL:ään liittyviä omia sovelluksiaan.
Robotti
Robotit koostuvat kolmesta osasta. Runko teloineen on todellisuudessa 33x33 ruudukko. Se pyörii korkeintaan viisi astetta vuoroa kohti. Tykki voi ampua eri kokoisia ammuksia, jotka voivat tuhota miinoja, keksejä ja toisia ammuksia sekä tietenkin vaurioittaa toisia robotteja. Tykin pyörimisnopeus on korkeitaan kymmenen (eräässä tapauksessa 15) astetta yhdellä vuorolla. Tutka skannaa keksejä, miinoja, robotteja sekä seiniä. Pyörimisnopeus on 15 (tai 5+10+15 = 30) astetta kunkin vuoron aikana.
Pelin skriptauskieli
Robotit ohjelmoidaan Robot Scripting Language -skriptauskielellä (RSL). Robotit tehdään ja tavallisimmin myös julkaistaan .prg-formaatissa, mutta jotkut ohjelmoijat käyttävät salattuja .dst-tiedostoja. Salausohjelmisto on Schickin alun perin versioon 1.3 tekemä; sekä Joseph Fowler (Sorcerer) ja Mark Duller ovat muokanneet sen Robot Battle 1.4 -yhteensopivaksi, kumpikin tehden oman itsenäisen versionsa.
RSL muistuttaa BASIC-, C-, ja JavaScript-ohjelmointikieliä. Robotissa on monta sektiota. Sektiolla on nimi ja sitä seuraa koodi kaarisuluissa. "Init" on ainoa pakollinen sektio. Muut sektiot määräytyvät tapahtuman ja tärkeysjärjestyksen perusteella.
Core-sektio suoritetaan, kun mitään korkeamman prioriteetin tehtävää ei ole. Ascan, silloin kun käytetään, on prioriteetiltaan tavallisesti kaikkein alhaisin. Ascan suoritetaan vain robotin liikkuessa. Muita tapahtumia voivat laukaista törmäykset ammuksiin, seiniin tai toisiin robotteihin tai vaikkapa skannatuksi tuleminen, ja myös oman tutkan löytäessä jotain mielenkiintoista.
Robotin eri osia ohjataan komennoilla.
Aluksi kannattaa tutkia ohjelman mukana tulevia valmiita robotteja: Combo, Smart Corner, Events, Fire, Rammer, Shell, Side Liner, Target, Walls II ja Zag. Nämä esimerkit valaisevat komentojen ja sektioiden peruskäyttöä, kuin myös vaativampia taktiikoita kuten radion ja "command blocking off" -komennon käyttöä.
DAF 66
DAF 66 on DAF:n vuosina 1972–1975 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi DAF 55:n. Volvon ostettua DAF:n henkilöauto-osaston 1970-luvun puolivälissä se jatkokehitti mallia, ja näin syntyi Volvo 66. DAF 66:ta valmistettiin yli 140 000 kappaletta.
Peggy Wood
Mary Margaret "Peggy" Wood (9. helmikuuta 1892 – 18. maaliskuuta 1978) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli ehdolla parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi roolistaan The Sound of Musicissa (1965).
DAF 66
Korimalleina olivat kaksioviset sedan ja coupé sekä kolmiovinen farmari. 1,1- (53 hv) ja 1,3-litraiset (57 hv) nelisylinteriset moottorit olivat peräisin Renault’lta. Voimansiirtona oli aina portaaton CVT-automaattivaihteisto nimeltään Variomatic. vasen|pienoiskuva|DAF 66 Marathon Coupé vasen|pienoiskuva|Farmarikorinen DAF 66.
Peggy Wood
New Yorkin Brooklynissä syntynyt Peggy Wood oli kahdesti naimisissa. Hän jäi molemmista avioliitoista leskeksi ja kuoli itse aivoverisuonisairauksiin Connecticutin Stamfordissa 86-vuotiaana.
Roosa Timonen
Roosa Timonen (s. 20. helmikuuta 1997 Tampere) on suomalainen tennispelaaja. Timonen edusti Suomea Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2014.
Timonen saavutti SM-hopeaa sisäkenttien kaksinpeliturnauksessa vuonna 2014.
A. J. Weänänen
Weänäsen vanhemmat olivat kirjakauppias ja herännäismies Petter Josef Väänänen ja Anna Margareta Sellström. Hän kävi Kuopion triviaalikoulua 1829–1834 ja Porvoon lukiota 1837–1841 päästen ylioppilaaksi 1841. Weänänen suoritti teologian tutkinnon 1845. Hän otti Helsingin yliopistoon tullessaan käyttöön sukunsa vanhan suomalaisen nimen vieläpä sen savon murteellisessa muodossa.
Juutalaissiirtokunta
thumb|right|Itamarin juutalaissiirtokunta [[Samaria (kaupunki)|Samariassa, Israelin miehittämällä Länsirannalla.]] thumb|Za'atara vuonna 2016.
Israelilaiset ovat laajentaneet siirtokuntiaan ja perustaneet uusia. Niissä asui 700 000 ihmistä vuonna 2019, eli noin kymmenen prosenttia Israelin väestöstä. Länsirannalla eli Israelin mukaan Juudeassa ja Samariassa on sekä Israelin hyväksymiä että laittomia siirtokuntia. Valtaosa maailman valtioista on vastustanut siirtokuntien perustamista. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto on tuominnut ne laittomiksi vedoten Geneven neljännen sopimuksen 49. artiklan kuudenteen pykälään, joka kieltää väestösiirrot vallatuille alueille. Yhdysvallat on etenkin republikaanipresidenttien aikana pitänyt siirtokuntia kansainvälisen oikeuden mukaisina.
Euroopan unionin kanta on ollut, että Israelin siirtokuntapolitiikka murentaa mahdollisuuksia löytää ratkaisu juutalaisten ja arabien väliseen konfliktiin. YK katsoi vuonna 1967 päätöslauselmassaan 242, että kestävä ratkaisu ja tie rauhaan on kahden valtion malli, jossa Israel vetäytyy vuoden 1967 miehitysalueiltaan ja kaikki osapuolet sitoutuvat väkivallattomuuteen. Israel on hyväksynyt ehdotuksen, Palestiinan vapautusjärjestö (PLO) ei, sillä PLO ei hyväksy Israelin olemassaoloa.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 Venäjältä muutti tuona vuonna yli 44 000 venäjänjuutalaista Israeliin. Heistä merkittävä osa muutti siirtokuntiin.
Siirtokuntien synty
thumb|right|350px|Israelin siirtokuntien väestömäärien kehitys. Juutalaissiirtokuntien perustaminen oli seurausta arabivaltioiden ja Israelin sodasta kesäkuussa 1967, missä Egyptin presidentti Nasserin mukaan tavoitteena oli Israelin tuhoaminen. Israel valloitti lyhyessä kuuden päivän sodassa Jordanialta Länsirannan, Egyptiltä Gazan kaistan ja Syyrialta Golanin kukkulat. Näin Israel miehitti koko sen alueen, joka YK:n alkuperäisen jakosuunnitelman mukaan olisi muodostanut palestiinalaisvaltion.
Vuoden 1967 syksyllä syntyi Erets Yisrael -liike, joka vaati sodassa vallattujen alueiden pitämistä Israelilla. Juutalaiset alkoivat perustaa miehitetyille alueille siirtokuntia vuonna 1968 aluksi Jerusalemin lähiympäristöön. Jotkut puolueet vastustivat sitä, mutta lopulta siirtokuntiin muuttamista alettiin tukea myös verohelpotuksin. Vuonna 1976 siirtokunnissa asui 3 000 asukasta ja vuonna 1985 jo yli 50 000. Jotkut siirtokunnista, kuten Ariel, Ma'ale Adumim ja Modi'in Illit olivat kooltaan pieniä kaupunkeja, toiset taas muutaman kymmenen asukkaan kyliä. Israelin hyväksymien siirtokuntien lisäksi perustettiin monia laittomia.
Israelin valtio pitää suurinta osaa siirtokunnistaan laillisina, mutta kieltää siirtokuntien perustamisen ilman viranomaisten lupaa. Israelin valtio maksaa erilaisia tukia ja antaa verohelpotuksia Länsirannan israelilaisille. Israel on jatkanut siirtokuntiensa rakentamista Länsirannalla, vaikka eräät poliitikot ovat vaatineet siirtokuntien purkamista.
Irak
Irakin tasavalta eli Irak on tasavalta Lähi-idässä. Irak rajoittuu idässä Iraniin ja siitä myötäpäivään kiertäen naapureita ovat Kuwait, Saudi-Arabia, Jordania, Syyria ja Turkki. Iranin ja Kuwaitin välissä on Persianlahden rannikkoa. Väkiluku oli vuoden 2020 lopussa 40 222 493 henkeä. Maan pinta-ala on noin 430 000 neliökilometriä. Irakin pääkaupunki on Bagdad, jossa on asukkaita noin 8 770 000. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Mosul ja Basra. Väestö jakautuu karkeasti kolmeen ryhmään kielen ja uskonnon perusteella: noin kaksi kolmannesta väestöstä on arabeja, lopuista valtaosa on kurdeja. Islam on valtauskonto ja kansasta noin kaksi kolmannesta on šiiamuslimeja ja noin kolmannes on sunnimuslimeja. Irak on maailman tärkeimpiä öljyntuottajamaita. Maassa käytiin Irakin sota vuosina 2003–2010.
Juutalaissiirtokunta
Siirtokuntien perustamisen syitä
Syynä siirtokuntien perustamiseen oli joillekin halu parantaa Israelin puolustuskykyä. Toisiin vaikutti Luvattuun maahan kohdistunut nostalgia, joka vetosi etenkin vasemmistosionisteihin. Sekulaaria nationalismia edustaneen Erets Yisrael -liikkeen ohella siirtokuntia alkoivat perustaa uskonnolliset sionistit, joista osa näki asiassa messianistisia piirteitä. Vasemmistosionistit perustivat siirtokuntia harvaan asutuille aluille ajatellen lähinnä siirtokuntien turvallisuutta, mutta messiaaninen Gush emunim -liike alkoi perustaa niitä keskelle arabiasutusta osoittaakseen, että maa kuuluu juutalaisille. Osa tulokkaista on muuttanut siirtokuntiin uskonnollisista tai kansallismielisistä syistä, toiset halvempien elinkustannusten perässä.
Irak
Maantiede
pienoiskuva|200px|vasen|Irakin kartta. Irakin maastonmuodot voidaan jakaa neljään osaan: maan länsi- ja lounaisosien aavikko, Eufratin ja Tigrisin jokilaaksot (kaksoisvirtainmaa), näiden jokien välissä oleva ylänkö ja maan pohjoisosien vuoristo.
Juutalaissiirtokunta
Siirtokunnat rauhan esteinä
Palestiinalaisten ja siirtokuntalaisten välit ovat äärimmäisen kireät, ja välikohtauksia sattuu jatkuvasti. Monet katsovat, että palestiinalaisalueita pilkkovat siirtokunnat vievät mahdollisuudet rakentaa elinkelpoinen palestiinalaisvaltio. Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselma 446 vuodelta 1979 toteaa, että Israelin siirtokunnat ovat vakava este pyrkimykselle saavuttaa kattava, oikeudenmukainen ja kestävä rauha Lähi-itään. Euroopan unionin mukaan siirtokunnat heikentävät mahdollisuuksia solmia rauha palestiinalaisten ja israelilaisten välillä. Siirtokuntia on pidetty rauhan esteenä tai jopa yhtenä suurimmista esteistä rauhansopimukselle Israelin ja palestiinalaisten välillä. Rauhanpyrkimykset olivat kuitenkin kaatuneet jo ennen siirtokuntien perustamista.
Irak
Maantiede
Irakin ilmasto on kuuma ja kuiva. Bagdadissa vuoden kuumin kuukausi on heinäkuu, keskimääräinen ylin lämpötila 44 °C, ja viilein tammikuu, keskimääräinen alin 3,8 °C. Kesäkuusta syyskuuhun ei yleensä sada lainkaan, joulukuussa 20 mm ja tammikuussa 27 mm.
Juutalaissiirtokunta
Siirtokunnat rauhan esteinä
Ennen kuin siirtokuntia oli perustettu YK:n turvallisuusneuvosto vaati 22.11.1967 päätöslauselmassa 242 konfliktin ratkaisemista kahden valtion mallin avulla. YK:n mukaan saavutetaan oikeudenmukainen ja kestävä rauha, kun Israel vetäytyy kuuden päivän sodassa valloittamiltaan alueilta ja kaikki luopuvat väkivallasta ja sillä uhkailusta ja tunnustavat alueella olevien valtioiden olemassaolon ja itsenäisyyden. Israel hyväksyi päätöslauselman, mutta Palestiinan vapautusjärjestö torjui sen. PLO ei ole toistaiseksi hyväksynyt Israelin olemassaoloa. Israel taas ei ole suostunut vetäytymään miehitysalueilta ilman, että ensin on tehty rauha.
Irak
Maantiede
Kuivuudesta huolimatta keinokastelun avulla harjoitetaan voimaperäistä maanviljelyä Eufratin ja Tigrisin jokilaaksoissa, jotka ovat maan hedelmällisintä seutua. Tärkeimmät maataloustuotteet ovat lähinnä kotimaiseen käyttöön menevä vilja, sekä taatelit joita riittää vientiinkin.
Juutalaissiirtokunta
Siirtokunnat rauhan esteinä
Israel on ollut valmis lakkauttamaan siirtokuntiaan vastineeksi rauhasta. Vuoden 1973 Jom Kippur-sodan jälkeen Israel solmi vuonna 1978 Egyptin kanssa Camp Davidin rauhansopimuksen. Vastineena sille, että Egypti sitoutui rauhaan Israel luovutti miehittämänsä, myös öljyä tuottavan Siinain niemimaan ja poisti sinne perustamansa siirtokunnat.
Pääministeri Ariel Sharonin rauhanpyrkimysten osana Israel lakkautti siirtokuntansa Gazassa ja vetäytyi sieltä 12. syyskuuta 2005. Vanhimmat siirtokunnat olivat toimineet 37 vuotta, ja niissä asui lähes 9000 juutalaista. Samalla lakkautettiin neljä Länsirannan siirtokuntaa. Gazan siirtokunnissa oli 4000 kasvihuonetta, jotka olivat työllistäneet 3500 palestiinalaista. Israelin vetäytymisen jälkeen kasvihuoneet joutuivat ryöstön kohteeksi. Siihen osallistuivat myös Gazan poliisit. Sharonin ratkaisu ei tyydyttänyt kaikkia. Palestiinalainen kansanedustaja ja tutkija Hanan Ashrawi katsoi, että Sharonin toimet olivat yritys tuhota edellytykset palestiinalaisvaltiolta ja lupa jatkaa raakaa päivittäistä hyökkäystä palestiinalaisia vastaan.
Irak
Historia
Kaksoisvirtainmaassa (Mesopotamia) sijaitsevassa Irakissa on ollut varhaista sivistystä jo joskus 3000 eaa., jolloin nousivat Sumerin ja Babylonian valtakunnat. Kuningas Kyyros II kukisti Babylonian ja liitti Mesopotamian Persiaan 539 eaa. Aleksanteri Suuri toi Mesopotamiaan hellenismin seleukidien dynastiana 300-luvulla eaa. Parthialaiset hallitsivat suurta osaa maata 100-luvulta eaa. alkaen. Antiikin Rooma miehitti Mesopotamian vähäksi aikaa parthialaisilta 100-luvulla. Persian sassanidit hallitsivat aluetta 300-luvulta alkaen. Heidän hallintonsa romahti 600-luvulla, jolloin arabiheimot nousivat valtaan. Kristillinen ja zarathustralainen Mesopotamia alkoi sen jälkeen islamisoitua. 1200-luvulla maa koki mongolivalloituksen. Osmanit valtasivat Mesopotamian Persialta Suleiman Suuren johdolla vuonna 1534.
Frédéric Mistral
Frédéric Mistral (8. syyskuuta 1830 Maillane, Bouches-du-Rhône – 25. maaliskuuta 1914 Maillane, Bouches-du-Rhône) oli ranskalainen runoilija, jolle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto 1904 yhdessä José Echegaray y Eizaguirren kanssa hänen saavutuksistaan kirjallisuuden ja kielitieteen alalla.
Perimänsä varallisuuden turvin Mistral saattoi omistaa elämänsä provencelaisen perinteen ja oksitaanin kielen edistämiseen ja säilyttämiseen. Hänen kirjallinen tuotantonsa koostuu kertovista runoelmista. Saamansa Nobel-palkinnon rahoilla Mistral perusti Arlesiin Provencen kansatieteellisen museon. Hän oli Provencen kulttuuriperintöä vaalivan Félibrige-liikkeen perustajia. Hän julkaisi provensaalin sanakirjan.
Irak
Historia
Yhdistynyt kuningaskunta miehitti Irakin Osmanien valtakunnalta ensimmäisen maailmansodan aikana, ja se julistettiin Kansainliiton mandaattialueeksi Yhdistyneen kuningaskunnan hallinnon alaisuuteen vuonna 1920.
Irak itsenäistyi 3. lokakuuta 1932 kuningaskunnaksi. Tasavalta perustettiin 14. heinäkuuta 1958 tapahtuneen sotilasvallankaappauksen seurauksena. 1960-luvun lopussa vallan kaappasi arabisosialistinen baath-puolue. 1970-luvun lopusta Saddam Hussein hallitsi maata diktaattorina. Saddamin hallituskauden alkuaikoina talous kukoisti, koska öljy tuotti vaurautta. Valtiota kuitenkin varjostivat kansallisuusongelmat, sillä šiiat ja kurdit eivät pitäneet Saddamista ja kapinoivat tuloksetta häntä vastaan. 1980-luvulla Irakin ja Iranin pitkä kiista Shatt al-Arabista ajoi maat pitkään keskinäiseen sotaan. Saddam hyökkäsi Iraniin, koska ajatteli valtaan nousseen ajatollah Khomeinin hallinnon pian romahtavan. Tasapeliin päättynyt sota raunioitti maan talouden. Irak päätti vuonna 1990 hyökätä Kuwaitiin, josta toivoi saatavan lisää öljyä taloutensa paikkaamiseksi. Sotaretki kääntyi kuitenkin tappioksi, koska Yhdysvallat auttoi Kuwaitia. Irak joutui tiukkaan taloussaartoon, joka ajoi maan talouden entistä huonompaan jamaan. Vuonna 2003 Yhdysvallat hyökkäsi Irakiin, koska epäili maan kehittävän joukkotuhoaseita. Saddam piiloutui, jäi kiinni ja hirtettiin. Irakista tuli epävakaa, kun shiialaiset ja sunnilaiset aseryhmät taistelivat keskenään. Tämä ajoi Yhdysvallat umpikujaan Irakissa. Terrorismi yleistyi ja oli Bagdadissa arkipäivää 2000-luvulla. 2010-luvulla maan pohjoisosaan nousi ääri-islamilainen Isis-järjestö, joka kukistui vuoteen 2019 mennessä. 2010-luvun lopussa maassa syntyi protesteja.
Politiikka
Vuodesta 1968 vuoteen 2003 Irakia hallitsi presidentti Saddam Husseinin johtama Baath-puolue. Saddam muutti maan diktatuuriksi 1979. Yksikamarisen, 250-paikkaisen parlamentin jäsenet valittiin neljän vuoden välein. Vain Baath-puolueen jäsenet saivat asettua ehdokkaaksi. Keväällä 2003 alkoi Irakin sota, jossa Yhdysvaltain johtama liittouma valloitti maan muutamassa viikossa. Tällöin kenties näkyvimmäksi poliitikoksi nousi tiedotusministeri Muhammad Sa’id al-Sahhaf. Huhtikuusta 2003 alkaen maa oli Yhdysvaltain johtaman liittouman joukkojen miehitysvallan alla. Hallintoa johti L. Paul Bremer. Irakilaisista koottiin väliaikainen hallintoneuvosto, jossa oli kuukausittain vaihtuvat puheenjohtajat. Neuvosto nimitti ministerit ja muut virkamiehet. 28. heinäkuuta 2004 valta luovutettiin takaisin irakilaisille, mutta Yhdysvalloilla oli edelleen sananvaltaa monissa asioissa.
Vaikka Yhdysvaltojen mukaan virallinen miehitys päättyi, käytännössä miehitys ja sota jatkuivat edelleen. Yhdysvaltain joukoilla oli oikeus pidättää Irakin kansalaisia ja suorittaa sotilasoperaatioita ilman Irakin hallituksen hyväksyntää. Yhdysvallat ei myöskään kertonut irakin hallinnolle, mitä joukkoja sillä oli maassa.
Vallanluovutuksen yhteydessä väliaikaiseksi presidentiksi tuli šeikki Ghazi al-Yawar ja väliaikaiseksi pääministeriksi Iyad Allawi. Väliaikaisen perustuslain mukaan toimeenpanovaltaa johti kolmihenkinen neuvosto, eikä presidentillä ole kovin paljon poliittista valtaa. Valintajärjestelmä oli rakennettu takaamaan, että kaikki Irakin kansallisuudet tulivat edustetuiksi neuvostossa. Ennen perustuslain voimaantuloa voimassa olleita lakeja ei kuitenkaan saanut muuttaa. Vaaleissa 30. tammikuuta 2005 valittiin 275-jäseninen parlamentti. Suurimmaksi ryhmäksi nousi 48 prosentin ääniosuudella Abdul Aziz Hakimin johtama Yhtynyt Irakin liitto (al-I'tilaf al-iraqi al-muwahhad) joka koostui pääosin šiialaisista poliittisista ryhmistä (muun muassa SCIRI- ja Da’wa-puolueet). Toiseksi tuli kurdipuolueiden (ennen kaikkea KDP ja PUK) muodostama Kurdistanin liitto joka sai 26 % äänistä. Kolmanneksi suurimpana ryhmänä oli maallisten sunnien ja šiiojen Iyad Allawin johtama "Irak-lista" joka sai 14 % äänistä.
Parlamentin puhemieheksi valittiin 2. huhtikuuta sunni Hajim al-Hasanin ja varapuhemiehiksi šiia Husain al-Šahristani ja kurdi Arif Tayfor. Parlamentti nimitti Irakin presidentiksi kurdipoliitikko Jalal Talabanin ja pääministeriksi Yhtynyttä Irakin liitoa edustavan Da’wa-puolueen johtajan Ibrahim Ja’farin.
Maaliskuun 2010 vaalien jälkeen jäätiin hallituksen osalta taas samanlaiseen pattitilanteeseen. Vahvimmiksi blokeiksi vaaleissa muodostuivat Nuri al-Malikin "Lain valtio" ja Iyad Allawi "Al-Iraqiyah". Marraskuussa 2010 parlamentti nimitti Jalal Talabanin presidentiksi ja Nouri al-Malikin pääministeriksi.
Irak oli pitkään YK:n pakotteiden alainen. Etenkin sen tulot öljynmyynnistä menivät toukokuussa 2003 perustettuun Irakin kehittämisrahastoon Yhdysvaltain keskuspankkiin (Federal Reserve Bank of New York). YK:n turvallisuusneuvosto lopetti joulukuussa 2010 Irakin pakotteet.
Irak oli vuonna 2011 Foreign Policy -lehden hauraiden valtioiden (tuolloin epäonnistuneiden valtioiden) listan yhdeksännellä sijalla, sekä vuonna 2010 Transparency Internationalin mukaan maailman neljänneksi korruptoitunein maa.
Freedom House arvioi vuonna 2010 asteikolla 1–7 (1 paras) Irakin poliittiset oikeudet tasolle 5 ja kansalaisvapaudet tasolle 6 ja luokitteli maan ei-vapaaksi. Järjestön mukaan Irakissa oli järjestetty merkityksellisiä vaaleja, mutta muiden muassa vieraiden sotajoukkojen läsnäolon, väkivallan uhan ja hallinnossa laajalle levinneen korruption vuoksi se ei ollut vaaleihin perustuva demokratia. Irakin perustuslaki takaa sananvapauden ja viranomaiset pääsääntöisesti kunnioittavat sitä, mutta käytännössä ilmaisunvapautta rajoittaa väkivallan uhka.
Vuoden 2014 huhtikuun lopussa Irakissa järjestettiin ensimmäiset parlamenttivaalit Yhdysvaltain joukkojen poistuttua maasta vuonna 2011.
Vuoden 2019 marraskuun lopussa Irakin pääministeri Adel Abdul Mahdi ilmoitti hallituksensa eroavan rajujen ja paljon kuolonuhreja vaatineiden mielenosoitusten jatkuttua maassa kuukausia.
Pääministeriksi nimitettiin helmikuussa 2020 Mohammad Allaw.
Juutalaissiirtokunta
Siirtokuntien kansainvälisoikeudellinen asema
thumb|350px| Givat Assafin pieni juutalaissiirtokunta on Israelinkin lakien mukaan luvaton.
Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvosto katsoi päätöslauselmassa 446 (1967) että siirtokunnat ovat "vailla laillista pohjaa" ja kehotti Israelia noudattamaan Geneven neljännen sopimuksen artiklan 49 kuudetta pykälää, jonka mukaan valtaajavalta ei saa valtaamalleen alueelle karkottaa tai siirtää osaa omasta siviiliväestöstään. Turvallisuusneuvosto uudisti vaatimuksensa päätöslauselmissa 452 (1979)  ja  465 (1980). Päätöslauselmassa 465 kehotettiin valtioita kieltäytymään yhteistoiminnasta Israelin siirtokuntien kanssa ja todetaan, että ne ovat "räikeässä ristiriidassa" Geneven sopimuksen kanssa.
Haagin kansainvälinen tuomioistuin antoi 9. heinäkuuta 2004 "neuvoa antavan lausunnon", joka koski muurin rakentamista Palestiinan miehitysalueelle. Tuomioistuin katsoi, että Israelin siirtokunnat olivat "kansainvälisen oikeuden vastaisia" (in breach of international law). Tuomioistuin piti muureja laittomina ja Israelin perusteluja niiden tehtävästä terrorismin torjunnassa sopimusten vastaisina. Tuomioistuin katsoi, että molemmat osapuolet olivat syyllistyneet laittomiin tekoihin, minkä takia se korosti erityisesti YK:n päätöslauselman 242 merkitystä konfliktin ratkaisemiseksi. Vuonna 2023 YK:n yleiskokous pyysi tuomioistuimelta uutta mielipidettä siirtokunnista.
Euroopan unioni pitää siirtokuntia laittomina. Suomi on ottanut saman kannan viimeksi vuonna 2022. Ihmisoikeusjärjestöistä Amnesty International ja Human Rights Watch pitävät siirtokuntia "sotarikoksina".
Haagin kansainvälisen tuomioistuimen "neuvoa antavan lausunnon" mukaan sekä siirtokunnat että Israelin rakentamat muurit ovat kansainvälisen oikeuden vastaisia. Muut lausunnot ovat olleet poliittisia kannanottoja, eivät tuomioistuimen päätöksiä. Finnwatchin mukaan myös palestiinalaisalueiden miehitys on laitonta. Tämän kannan otti myös YK:n nimittämä komissio vuonna 2022.
Boikotteja
Marraskuussa 2019 Euroopan unionin tuomioistuin päätti, että Israelin siirtokunnissa tehtyjen tuotteiden alkuperä pitää merkitä, jotta kuluttajat voivat tehdä eettisiä ostopäätöksiä. Tuomioistuimen mukaan kuluttajalla on oikeus tietää, onko tuote tehty alueilla, joita Euroopan unioni pitää laittomina.
Kansainvälinen BDS-järjestö ajaa ostoboikotteja niille yrityksille, jotka toimivat Länsirannalla. Euroopan unioni rajasi siirtokunnat 16. heinäkuuta 2013 yhteistyöhankkeidensa ulkopuolelle. Boikottien vastustajat katsovat boikottien haittaavan eniten palestiinalaisia, koska näitä on paljon töissä siirtokuntien israelilaisissa yrityksissä.
Suomalaisten kehitys- ammattiyhdistys- ja ympäristöjärjestöjen perustama yritystoiminnan globaaleja vaikutuksia tutkiva kansalaisjärjestö Finnwatch on tehnyt raportteja suomalaisyritysten kaupankäynnistä siirtokuntien kanssa. Finnwatch pitää siirtokuntia laittomina. Myös Kirkon ulkomaanapu on ollut aktiivinen samassa asiassa. Finnwatchin mukaan kymmenet Suomessa toimivat yritykset rikkoivat vuonna 2022 ihmisoikeuksia Lähi-idässä. Alkon valikoimista löytyi siirtokuntiin kuuluvien Golanin kukkuloiden alueelta tuotuja viinejä. Suomessa markkinoitiin myös paikallisia Ahavan kosmetiikkatuotteita. Keskon valikoimiin oli vahingossa päätynyt pieni erä siirtokunnassa tuotettua rosmariinia. Kesko oli ainoa tutkituista kaupan ketjuista, joka oli kieltänyt alueen tuotteiden ja raaka-aineiden käytön omissa merkeissään ja maahantuonnissaan. Finnwatch tutki myös työeläkeyhtiöiden toimintaa. Sijoitustoiminta oli vähäistä, mutta jonkin verran siirtokuntayhteyksiä löytyi työeläkeyhtiö Elon sijoitussalkusta. Finnwatch totesi, että useat yritykset olivat luopuneet toiminnastaan siirtokunnissa. Esimerkiksi Suomessa toimivat Alstom, Veolia, Heineken ja Sodastream olivat sellaisia. Sen sijaan kansainväliset yritykset Wolt ja Airbnb jatkoivat toimintaansa siirtokunnissa ja Suomessa toimiva amerikkalainen kiinteistövälitysyhtiö Remax välitti kohteita alueilla. Vuonna 2018 Airbnb oli ilmoittanut poistavansa kohteensa Israelin siirtokunnista Länsirannalla. Kansainvälisen lain asiantuntija Eugene Kontorovich piti ratkaisua juutalaisvihamielinä.
Irak
Dawa-puolue
Adel Abdul Mahdista tuli vuonna 2018 Saddamin jälkeisen Irakin ensimmäinen päämininisteri, joka ei edustanut Dawa-puoluetta, joka oli ollut hallitseva puolue Irakissa vuodet 2003-2018. Vuodesta 2005 kaikki Irakin pääministerit edustivat puoluetta ja pääministerinä ehti tänä aikana olla kolme puolueen johtohenkilöä: Ibrahim al-Jaafari (vuosina 2005-2006), Nouri al-Maliki (vuosina 2006-2014) ja Haider al-Abadi (vuosina 2014-2018). Dawa-puoluetta on viime vuosina heikentänyt kiivas valtataistelu al-Malikin ja al-Abadin välillä. Vaikka he johtivat vuoden 2018 vaaleissa kilpailevia koalitioita, ei kumpikaan heistä luopunut Dawa-puolueen jäsenyydestä. Vuoden 2018 vaalien jälkeen al-Abadin koalitio liittoutui vaalivoiton saaneen Mustaqa al-Sadrin ryhmittymän (sadristien) kanssa, kun taas al-Malikin koalitio liittoutui muiden kanssa. Heinäkuussa 2019 Nouri al-Maliki valittiin uudelleen Dawa-puolueen pääsihteeriksi ja Haider al-Abadi kritisoi tätä voimakkaasti. al-Malikin uudelleen valinta puolueen johtoon on entuudestaan lisännyt sisäisten riitojensa takia vaikutusvaltaansa menettäneen puolueen hajoamisen uhkaa.
Johan Södergran
Per Johan Nikolas Södergran (s. 20. marraskuuta 1999 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla HockeyAllsvenskan-joukkue Modo Hockeyssä. Hän on pelipaikaltaan laitahyökkääjä.
Seuraura
Södergran on Stocksunds IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin SDE HF:ään, joka on Stocksunds IF:n, Danderyds SK:n ja Enebybergs IF:n yhdistelmäjoukkue. Kaudeksi 2015–2016 Södergran siirtyi Linköping HC:n J18-junioreihin.
Kaudella 2016–2017 Södergran oli J18 Allsvenskanin pudotuspeleissä neljällä osumallaan Linköpingin paras maalintekijä Christoffer Rappin ja Ivar Sjölundin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi sarjan pronssia. Södergran debytoi kauden aikana myös Linköpingin SHL-joukkueessa. Hän sai tililleen ensimmäisen miesten pääsarjaottelunsa vain 16-vuotiaana Mestarien liigan ensimmäisessä neljännesvälieräottelussa 1. marraskuuta 2016 suomalaista Helsingin IFK:ta vastaan. SHL:ssä Södergran pelasi ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 3. tammikuuta 2017 Skellefteå AIK:ta. Hän sai ottelussa jääaikaa kuitenkin vain neljä sekuntia. Kaudella 2017–2018 Södergran oli tehoilla 17+16=33 Linköpingin J20-junioreiden paras maalintekijä Pontus Eklöfin kanssa ja toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä. SHL:ssä hän pelasi kauden aikana 20 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua ilman tehopisteitä.
Los Angeles Kings varasi Södergranin kuudennella kierroksella 165. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2018. Hän teki Linköpingissä SHL-uransa avausmaalin kauden 2017–2018 avauskierroksella 15. syyskuuta 2018 Timrå IK:ta vastaan. Södergran sai ottelussa myös syöttöpisteen Adam Brodeckin tekemään maaliin. Lokakuussa hän teki Linköpingin kanssa kevääseen 2020 asti ulottuvan SHL-sopimuksen.
Irak
Armeija
Irakin armeija palvelee sisäministeriön (poliisivoimat), kansan mobilisointiyksiköiden (PMU/PMF/Hashd), ja puolustusministeriön, sekä vastaterrorismin viraston alaisuudessa. Jotka raportoivat suoraan Irakin pääministerille, joka valvoo myös Irakin erikoisjoukkojen toimintaa. Puolustusministeriön alaisuudessa toimivat maan maavoimat, ilmavoimat, sekä laivasto. Peshmerga toimii Irakin Kurdistanin puolustusvoimina ja ovat uskollisia Kurdistanin aluehallitukselle. Kurdistanin aluehallitus ja Irakin keskushallinto ovat erimielisiä niiden alistumisesta pääkaupunki Baghdadin komentoon ja missä laajuudessa.
Yhdysvaltain nimittämä siviilihallinnon (Coalition Provisional Authority) johtaja L. Paul Bremer hajotti maan vanhan armeijan, joka oli koostunut 365 000 sotilaasta. Maassa oli ollut Saddam Husseinin aikana pakollinen asevelvollisuus. Tästä maa siirtyi 18–40-vuotiaiden vapaaehtoiseen asepalvelukseen. Yleistä asevelvollisuutta koskeva lakialoite on ollut esillä, jossa yleisen asevelvollisuuden pituus riippuisi käänteisesti henkilön koulutustaustasta.
Idänvillakko
Idänvillakko (Senecio dubitabilis) on villakoihin kuuluva yksivuotinen, melko paljon peltovillakkoa muistuttava kasvilaji. Idänvillakko on 5–30 senttimetriä korkeaksi kasvava haarovavartinen ruoho, jolla on sylinterimäiset keltakukkaiset mykeröt. Peltovillakkoon verrattuna idänvillakolla on kehtosuomuja vähemmän (noin 15), samoin mykerön ulkosuomuja on vähemmän ja niissä harvemmin musta kärki. Mykeröstö, mykeröjen muodostama kokonaisuus, on löyhempi ja mykeröperät hieman lyhyemmät.
Sahajoki (Juupajoki)
Sahajoki on Pirkanmaalla Juupajoella Kokemäenjoen vesistöön kuuluva joki.
Idänvillakko
Levinneisyys
Idänvillakkoa esiintyy melko laajalti Euraasian keskellä, Venäjän Eurooppaan kuuluvasta osasta Keski-Aasiaan, Mongoliaan, Kiinaan ja Kaukoidän Habarovskiin. Suomessa idänvillakkoa on havaittu 1990-luvulta alkaen ja 2010-luvulla se on luokiteltu vakiintuneeksi uustulokkaaksi. Lajia on tavattu ainakin Joensuussa, Imatralla ja Raahessa, ja se lienee levinnyt Venäjältä tulleen tavaraliikenteen mukana. Idänvillakko on levinnyt myös Viroon äskettäin.
Irak
Hallinnollinen jako
Irakissa on tulkinnasta riippuen 18 tai 19 maakuntaa (muhafaza, kurdiksi pârizgah). Huomautus: Yksistään vuonna 2014 yli kaksi miljoonaa ihmistä siirtyi Irakin sisällä turvallisemmille alueille (joiksi koettiin syyskuuhun 2014 mennessä Kurdistanin maakunnat, Bagdad ja maan eteläisemmät osat). Lokakuun 2015 katsauksessa YK totesi 3,2 miljoonan irakilaisen paenneen kotiseudultaan vuoden 2014 alun jälkeen. Siten usean maakunnan väkiluku on muuttunut alla esitetyistä vuoden 2013 arviosta:
Autonomiseen Irakin Kurdistaniin kuuluvat Erbilin, Dahukin, Halabjan ja as-Sulaimaniyyan maakunnat sekä osa Ninawan maakunnasta.
Sahajoki (Juupajoki)
Joen kulku
Joen luusua sijaitsee Hulippaan lounaispäässä ja se laskee 8,5 kilometriä päässä Kopsamoon. Joki virtaa aluksi Pylkinvuoren ja Moisionvuoren länsipuolelta ohi. Moisionvuorella se joutuu Pirttikankaalla pehmeään maastoon, johon Sahajoki ja sen sivuojat ovat kuluttaneet syvät raviinilaaksot. Se kiertään vielä Piilamminvuoren länsipuolelta ja se alkaa entistä voimakkaammin meanderoimaan. Mäkikylän ja Kopsamon kylän peltoaukeilla sen jokilaakso on leveämmillään. Täällä se laskee Kopsamon koillispäähän. Suurin sivujoki syntyy Pylkin suunnalta ja Sahrajärven suunnalta tulevien ojien yhtyessä Sahrakoskella yhdeksi uomaksi, joka sitten yhtyy kilometrin päässä Sahajokeen Piilamminvuoren lounaispuolella.
Irak
Talous
Irakin talous perustuu pitkälle öljyn vientiin ja siitä saataviin tuloihin. Maan viennin arvosta 84 prosenttia on öljytuloja. Viennistä noin puolet viedään Yhdysvaltoihin. Irakin muut merkittävät luonnonvarat ovat maakaasu, fosfaatti ja rikki.
Sahajoki (Juupajoki)
Luontoarvoja
Joen ekologinen tila on ollut hyvä vuosina 2009 ja 2013. Sahajoen alajuoksulla joki tulvii keväisin alavalle peltoalueelle Kopsamon pohjoisrannassa. Tämä on kahlaajille ja vesilinnuille mieluisa levähdysalue. Alueella on havaittu enimmillään esimerkiksi 48 valkovikloa, 365 liroa ja 500 sinisorsaa. Alueella vierailee säännöllisesti muitakin isoja kahlaajia, kuten esimerkiksi 55 metsävikloa ja 24 mustavikloa.
Irak
Talous
thumb|Mosulin vesivoimalan pato ilmakuvassa. Irakilla arvioidaan olevan maailman viidenneksi suurimmat öljyvarat. Vuonna 2016 maan tunnettujen öljyvarantojen koko oli arviolta 143 miljardia barrelia. Samana vuonna Irak oli maailman neljänneksi suurin öljyntuottajamaa. Silti se suunnittelee merkittäviä investointeja tuuli- ja aurinkoenergiaan. Toistaiseksi aurinkoenergiaa käytetään lähinnä katuvalojen energialähteenä suurimmissa kaupungeissa, mutta suunnitelmissa on tuottaa kaksi prosenttia energiantarpeesta uusiutuvilla energianlähteillä. Kansallinen sähköverkko on sodan jäljiltä edelleen huonossa kunnossa ja monin paikoin verkkosähköä saadaan vain muutamia tunteja vuorokaudessa.
Vuonna 2017 maan sähköntuotannosta 87 % tuli fossiilisista polttoaineista, 6 % vesivoimasta. Vuosia jatkuneet sodat ja investointien puute on saanut energiantuotantoinfrastruktuurin huonoon kuntoon. Kurdistanissa sijaitsevia Dokanin ja Derbandikhanin patoja kunnostetaan Maailmanpankin hätäapurahalla. Mosulin pato on ollut ongelmallinen sen valmistumisesta 1948 alkaen. Mosulin pato ja sen tekojärvi ovat Irakin suurimmat ja maailman neljänneksi suurimmat.
Sahajoki (Juupajoki)
Luontoarvoja
Keskijuoksulla sijaitseva harjualueelle muodostunut raviinilaakso levittäytyy sivuojineen 51,5 hehtaarin suuruiselle alueelle. Raviini on paikoin 15–20 metriä syvä, missä jyrkkärinteisen laakson pohjalla esiintyy lähteitä ja lehtoa ja lehtokorpea. Laakson kasvustoon kuuluvat esimerkiksi virmajuuri, mesiangervo, suokeltto, mustaherukka, vadelma, lehto-orvokki, niittyleinikki, rentukka, linnunsilmä, hiirenporras sekä useat erilaiset lehväsammalet ja maksasammalet.
Vesistösuhteet
Joki sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Se on valuma-alueensa pääuoma, joka laskee Kokkilanselän alueen (35.752) Kopsamoon. Alajuoksulla alueen järvet muodostavat lyhyiden uomien kanssa järviketjun, johon kuuluvat esimerkiksi Pärinjoen jälkeen Kylmalammiin, Pusujoen jälkeen Kattilanlahteen ja vielä lyhyen jokiuoman jälkeen Mellinselkään. Aakkolanjoki aloittaa Laasojärven alueen (35.751) järviketjun, kun se virtaa Aakkojärven läpi Aurikkojärveen ja Sulkusalmen jälkeen Laasojärveen. Valuma-alueen viimeinen joki on Kaivannonjoki, joka laskee Koljonselkään.
Irak
Liikenne
Irakissa on 104 lentokenttää, joista 20:llä on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Suurin lentokenttä on Bagdadin kansainvälinen lentoasema. Se on palaamassa aktiiviseen käyttöön; maaliskuussa 2013 siellä rekisteröitiin 125 nousua tai laskua.
Irakin kansallinen lentoyhtiö on Iraqi Airways.
Rautateitä on 2 272 km, päällystettyä maantietä 37 851 km. Navigointikelpoista vesiväylää on 5 279 km lähinnä Eufrat- ja Tigrisjoilla.
Väestö
thumb|250px|Irakilaisia poikia Bagdadissa vuonna 2003 Irakissa on tehty koko maan kattava väestönlaskenta viimeksi vuonna 1987. Vuonna 1997 laskenta uudistettiin osassa maata mutta ei kurdialueilla. Vuodelle 2009 suunniteltiin väestönlaskentaa, mutta siitä luovuttiin. Pääministerin mukaan se olisi voinut lietsoa levottomuuksia arabien ja kurdien välillä. CIAn julkaiseman The World Factbookin arvion mukaan Irakissa oli heinäkuussa 2016 yhteensä 38 146 025 asukasta. YK:n Irakin analysointiyksikön arvion mukaan Irakissa oli vuonna 2013 noin 30,97 miljoonaa asukasta. YK:n arvion mukaan väkiluku vuonna 2022 oli 42,19 miljoonaa.
Noin 75–80 % Irakin väestöstä on arabeja ja 15–20 % lähinnä Pohjois-Irakissa asuvia kurdeja. Pienemmät vähemmistöt kuten turkmeenit ja assyrialaiset muodostavat noin 5 % väestöstä.
Irakin valtakieli on arabia, pohjoisosissa puhutaan kurdia. Molemmat ovat virallisia kieliä. Lisäksi turkmeenin, syyrian ja armenian kielet ovat virallisia kieliä niillä hallintoalueilla, joissa huomattava osa väestöstä puhuu näitä äidinkielenään.
Uskonto
Irakin valtauskonto on islam, jonka harjoittajat jakautuvat šiialaisiin ja sunneihin. Vuonna 2015 šiialaisia oli arviolta 64,4 % maan väestöstä ja sunneja 30,9 %. Vainottuja kristittyjä oli noin 1,2 % väestöstä ja määrä oli vähenemässä, kun taas juutalaiset olivat käytännössä kadonneet. Islamin ja kristinuskon ohella Irakissa harjoitetaan useita eri gnostilaisia uskoja harjoittavia vähemmistöjä, kuten kakait, jesidit ja šabakit, joiden harjoittajat muodostivat yhteensä noin 3,4 % väestöstä.
Lokakuussa 2015 Irakin parlamentti hyväksyi henkilötodistusta käsittelevän, mutta samalla vähemmistöuskontoja (muita kuin islamia) syrjivän lain. Se säätää esimerkiksi, että jos perheen vanhemmista jompi kumpi on tai kääntyy islaminuskoiseksi, perheen alaikäisten lapsien uskonnoksi kirjataan islam. Muut kuin islaminuskoiset voivat vaihtaa uskontoaan, mutta islaminuskoiset eivät saa kääntyä muuhun uskontoon.
Open Doors -järjestön World Watch-listauksen mukaan kristityt kokevat Irakissa äärimmäistä vainoa. Järjestön mukaan maan poliittinen epävakaus altistaa jatkuvalle kristittyjen vainolle. Järjestön mukaan muslimikäännynnäiset pitävät uskonsa usein salassa sukulaisten, klaanien ja yhteiskunnan paineen ja uhkien vuoksi. Islamilaiset ääriliikkeet ovat edelleen aktiivisia Irakissa hyökkäämällä ja sieppaamalla kristittyjä.