cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Frederick Douglass
Douglass syntyi orjaksi Marylandin osavaltiossa mustan orjan ja tuntemattomaksi jääneen valkoihoisen miehen jälkeläisenä. Suuri muutos hänen elämässään tapahtui vuonna 1838, jolloin hän pakeni orjuudesta tulevan vaimonsa Anna Murrayn avustuksella. Douglass asettui pakonsa jälkeen asumaan Massachusettsin osavaltioon. Siellä hän liittyi mukaan orjuudenvastaiseen taisteluun alkaen pitää puheita American Anti-Slavery Societyn (AASS) tilaisuuksissa. AASS tähtäsi täydelliseen ja nopeaan orjuutettujen ihmisten vapauttamiseen. Liike keskittyi erityisesti William Lloyd Garrisonin ympärille. Sen keskeinen julkaisu oli vuonna 1831 perustettu sanomalehti The Liberator.
Douglassin elämäntyöksi muodostui rotujen välisen tasa-arvon ajaminen. Hän toimi aktiivisesti myös naisten oikeuksien puolestapuhujana. Douglass loi lisäksi merkittävän poliittisen uran republikaanisen puolueen alaisuudessa toimien muun muassa Haitin asioiden ministerinä vuosina 1889–1891.
Elämäkerta
Frederick Douglass syntyi plantaasiorjaksi Tuckahoessa, Marylandin osavaltiossa. Douglass, kuten useimmat muutkin orjat, varttui tietämättä tarkkaa syntymäaikaansa. Douglass tiesi myös biologisesta alkuperästään hyvin vähän. Hänen äitinsä oli orja nimeltään Harriet Bailey, Isaac ja Betsey Baileyn tytär. Isästään Douglass tiesi ainoastaan sen, että tämä oli valkoinen mies.
Douglassin sosiaalista asemaa keskeisesti määrittävä tekijä oli hänen geeniperimänsä. Yhdysvalloissa orjuus perustui avoimesti rodulliseen jaotteluun. Douglass oli syntymästään asti tuomittu orjuuteen, eikä hänen puoliverisyytensä parantanut mitenkään hänen asemaansa. Tämä johtui siitä, että vallitsevan lainsäädännön mukaan lapsi peri äitinsä aseman. Näin ollen valkoisen vapaan naisen synnyttämä mulatti ei syntynyt orjuuteen, kun taas mustan orjan synnyttämä mulatti syntyi orjuuteen yleensä riippumatta siitä, minkä verran hänessä virtasi mustaa verta. Jotkut orjat saattoivatkin olla ulkoiselta olemukseltaan täysin valkoisen näköisiä.
Douglass siirtyi 7–8 vuoden iässä palvelijaksi Auldin perheeseen Baltimoreen. Rouva Auld herätti Douglassin tiedonjanon opettamalla tälle aakkoset. Lukemaan oppiminen jäi kuitenkin puolitiehen, sillä herra Auld kielsi vaimoaan opettamasta Douglassille enempää. Auld perusteli opettamiskieltoa vetoamalla lakiin sekä siihen, että oli ylipäätään vaarallista opettaa orjia. Elinolosuhteet kaupungissa olivat suotuisat uudentyyppisten sosiaalisten suhteiden luomista varten. Douglass korostaa erityisesti toveruussuhteitaan köyhiin valkoisiin poikiin, joihin hän tutustui liikkuessaan kaupungin kaduilla hoitamassa toimeksiantoja. Douglass kertoo, kuinka hän antoi pojille leipää palkaksi siitä hyvästä, että he opettivat hänet lukemaan. Pian Douglassista tuntui, että lukemaan oppiminen oli enemmänkin kirous kuin siunaus: nyt hän tiedosti kurjan tilanteensa, mutta ei nähnyt mitään ulospääsyä. Vapaudenkaipuu ja sitä seuraava toivottomuus alkoivat liittyä kaikkeen, mitä hän näki ja koki.
Douglass törmäsi 1830-luvun alussa arkielämässään yhä useammin sanaan abolition. Douglassin mukaan kesti aikansa, ennen kuin hän oppi ymmärtämään käsitteen todellisen merkityksen. Lopulta hän sai selville paikallisten sanomalehtien välityksellä, että pohjoisissa osavaltioissa vaikutti joukko ihmisiä, jotka vaativat orjuuden lakkauttamista. Tieto valoi Douglassiin uutta uskoa: kaikki valkoiset eivät pitäneet mustia alempiarvoisempina kuin valkoisia.
Coveyn maatilalla Douglass joutui ensi kertaa omakohtaisesti kosketuksiin plantaasiorjien kovan arjen eli raskaiden ja pitkien työpäivien ja tiheästi toistuvien ruoskimisrangaistusten kanssa. Ensimmäisen puolen vuoden aikana Douglass ruoskittiin melkein joka viikko. Lopulta Douglass omaksui ulkoisen kuuliaisuuden isäntäänsä kohtaan. Myöhemmin Douglass päätyi orjatöihin Baltimoren laivatelakalle. Sieltä hän pakeni onnistuneesti New Yorkiin junalla ja höyrylaivalla. Douglassin pako onnistui tavallista helpommin, koska Maryland oli pohjoisimpia orja-osavaltioita, joten pakomatka oli lyhyt.
Pohjoisen yleinen elintaso herätti Douglassissa hämmennystä, sillä hän oli kuvitellut elintason siellä olevan alhainen, koska käytössä ei ollut orjatyövoimaa. Erityisen hämmästyttävintä oli huomata, kuinka hyvätuloisia ja hyvinvoivia myös mustat olivat. Myös mustien sivistyneisyys yllätti myönteisesti. Pian Douglass ryhtyi kulkemaan orjuuden vastustajien kokouksissa.
Douglassista kehittyi sangen merkittävä puhuja, joka kiersi esiintymässä muun muassa Britanniassa. Douglassin kaltaiset mustat puhujat olivat tärkeä esimerkki pyrittäessä osoittamaan suurelle yleisölle, että mustat eivät olleet yhtään alempiarvoisempia ja tietämättömämpiä ihmisiä kuin heidän orjuuttajansa.
Kirjallinen tuotanto
Vuonna 1845 julkaistiin Douglassin omaelämäkerta Narrative of the Life of Frederick Douglass, An American Slave. Teoksesta tuli suosittu, ja sitä arvioidaan myydyn vuoteen 1850 mennessä noin 30 000 kappaletta. Kirja on julkaistu suomeksi nimellä Amerikkalaisen orjan omaelämäkerta (Like, 2006), kääntäjänä Pekka Jääskeläinen.
Douglassin muita tärkeitä julkaisuja ovat hänen vuonna 1847 perustamansa orjuuden vastainen sanomalehti North Star sekä hänen vuonna 1855 julkaisemansa toinen omaelämäkerta My Bondage and My Freedom.
Basarabeasca
Basarabeasca ( ja ) on kaupunki ja Basarabeascan piirin hallintokeskus Etelä-Moldovan itäosissa, lähellä Ukrainan Odessan alueen rajaa. Kaupunki sijaitsee maanteitse noin kilometriä Moldovan pääkaupunki Chișinăusta etelään.
Moldovan tilastokeskus arvioi Criulenin kaupungin asukasluvuksi 12 500 ja piirin 28 700 (2014). Kaupungin väkiluku oli kasvussa, sillä vuonna 2004 kaupungissa oli 11 192 asukasta. Piirin väkiluku pysyi tänä aikana kutakuinkin ennallaan, mutta väheni sitä edeltävänä, Neuvostoliiton hajoamisen jälkeisenä vuosikymmenenä (31 612 as., vuonna 1989).
Basarabeasca on Moldovan rautateiden risteysasema ja raja-asema maan eteläosissa. Se on raja-asema myös paikalliselle maantielle. Pohjoisesta Chișinăusta ja Benderistä saapuva ratayhteys saapuu kuljettuaan välillä jonkin matkaa rajan toiselle puolella osana Ukrainan rataverkkoa. Ukrainan puolella on liityntä Odessan alueen muuhun rataverkkon. Basarabeascasta raideyhteys jatkuu ensin länteen ja sitten etelään reittiä Gagauzian Comrat–Prut (risteysasema, liityntä Romanian rataverkkoon)–Cahul–Giurgiulești. Giurgiuleștiin johtaa myös itäisempi, suoremmin etelään vievä rata, joka toisin kulkee kahdesti Ukrainan puolella.
Zosimos
Zosimos oli bysanttilainen historioitsija ja virkamies 400- ja 500-luvun vaihteessa.
Zosimoksen teos Nea historia (Uusi historia) kävi läpi Rooman valtakunnan historian Augustuksesta Alarikin Rooman valloitukseen. Viimeisten 15 vuoden osalta hän on ajan tärkein lähde. Zosimos, joka ei ollut kristitty, piti Rooman rappion syynä kristinuskoa ja Konstantinus Suurta. Zosimos ihaili perinteistä roomalaista uskontoa ja tapoja.
Zosimoksen tiedetään olleen lakimies, jolla oli yhteyksiä Konstantinopolin taloushallintoon.
24 – Operaatio helvetin portti
24 – Operaatio helvetin portti on Marc Cerasinin kirjoittama ja on ensimmäinen 24-televisiosarjaan perustuva kirja. Se tapahtuu ennen ensimmäistä tuotantokautta ja Jack Bauer viettää päiväänsä New Yorkissa.
Juoni
Jack Bauerilla on ongelmia tehtävänsä kanssa. Hänen täytyisi siirtää vanki lentokoneella toiseen kaupunkiin FBI-agentin Frank Hensleyn ja muiden valtion virkailijoiden kanssa. Lentokone syöksyy maahan, tormää ja kaaos vallitsee hylyn sisässä - Frank Hensley lavastaa Jack Bauerin kahden agentin murhaan, Ryan Chappelle yrittää auttaa Jackia Los Angelesista ja terroristit varastavat aseen, jolla voisi levittää tappavan viruksen koko Amerikkaan. Jack Bauerin täytyy hyödyntää kaikkia taitojaan ja käyttämään tuntemattoman naisen, Caitlinin, apua paljastaakseen salaliiton hallituksessa.
Henkilöt
Henkilöita sarjasta
Uudet henkilöt
Värmdön kunta
thumb|right|250px|Sandhamnin hotelli Tukholman saaristossa.
Värmdön kunta on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin ja Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Gustavsberg.
Kunnan maapinta-ala on 448,12 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 232 henkeä (31.12.2021).
Värmdö sijaitsee Tukholman saaristossa ja koostuu kokonaan saarista. Sen naapurikuntia ovat Haninge, Tyresö, Nacka, Vaxholm, Österåker ja Norrtälje.
Värmdön ja Norrtäljen kunnissa on eniten saaria koko Ruotsissa; kummassakin niitä noin 11 000 kappaletta, joista 10 500 sijaitsee meressä. Eräitä tunnettuja saaria ovat Sandhamn, Runmarö, Möja ja Grinda.
Vuonna 2007 kunnassa oli 9,81 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Nykyisen Värmdön alueelle muodostettiin vuoden 1862 kuntauudistuksessa viisi maalaiskuntaa, jotka olivat Värmdö, Djurö, Ingarö, Möja ja Nämdö. Vuonna 1902 Gustavsberg erotettiin Värmdöstä omaksi kunnakseen.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa näistä muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Nykyinen Värmdön kunta muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä edellä mainitut kolme maalaiskuntaa. Gustavsbergistä tuli uuden kunnan keskustaajama.
Vaakuna
Vaakunaselitys: Sinisessä kentässä kaksi hopeista posliininpolttouunia, jotka on koko leveydeltään asetettu punaisen palkin päälle. (Ruotsiksi: I blått två porslinsbrännugnar av silver, i hela sin bredd ställda på en röd stam.)
Vaakuna valittiin alun perin Gustavsbergin maalaiskunnalle vuonna 1960. Vaakunan aihe on saatu alueen posliiniteollisuudesta, jossa käytettiin kahta vaakunassa esiintyvän näköistä uunia. Kuntajakouudistuksen jälkeen 1970-luvulla vaakuna tuli Värmdön kunnan käyttöön.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 380 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 559 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,3 prosenttia kunnan väestöstä.
1960-luvun alusta lähtien Värmdön väestönkasvu on ollut koko Ruotsin nopeimpia. Tänä aikana väestön määrä on noussut noin 8 500 asukkaasta jo lähes 39 000 asukkaaseen. Kaunis sijainti saaristossa ja Tukholman läheisyys johtivat omakotitaloalueiden voimakkaaseen kasvuun ja loma-asuntoja on muutettu pysyvään käyttöön soveltuviksi. Gustavsbergin posliinitehtaalle on suuntautunut työperäistä maahanmuuttoa, joka alkoi 1940-luvulla italialaisten saapuessa. Suurimmillaan muutto oli 1970-luvulla, jolloin Gustavsbergin väestöstä suuri osa oli suomalaisia.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 228 866 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 143 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 20 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 75,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 9 311 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista molemmat ovat sittemmin kasvaneet yhteen Hemmestan taajaman kanssa.
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Värmdön kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Värmdön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Sosiaalidemokraatit johtivat kuntaa vuoteen 1985. Vuoden 1985 kunnallisvaaleissa porvarilliset tahot voittivat ja paikallisesti keskusteltiin, että tyytymättömyys rakennuslupien saamiseen olisi ollut pääsyy vallanvaihdokseen. Tätä ei kuitenkaan ole vahvistettu, vaan kyse on spekulaatioista.
Porvarillinen koalitio kaatui kevään 2001 aikana ja uusi Vasemmistopuolueesta, Sosiaalidemokraateista, ympäristöpuolueesta, Keskustasta ja Kristillisdemokraateista koostuva sateenkaarikoalitio tuli valtaan. Jo vuoden 2002 vaaleissa Vasemmistopuolue jätti koalition. Ennen vuoden 2006 vaaleja Kristillisdemokraatit päättivät tukea porvallisia sateenkaarikoalition sijasta. Noissa vaaleissa porvarillisen allianssin puolueet saivat enemmistön paikoista. Vuoden 2010 vaalien jälkeen kuntaa ovat johtaneet Kokoomus, Kansanpuolue, Kristillisdemokraatit ja Ympäristöpuolue.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Värmdön kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Oscar Calamnius
Oscar Calamnius (29. maaliskuuta 1866 Iijoki – 9. heinäkuuta 1925 Uusikaarlepyy) oli suomalainen tuomari ja Uudenkaarlepyyn pormestari.
Calamnius oli Uudenkaarlepyyn pormestarina 1902–1919 ja Oulun tuomiokunnan tuomarina vuodesta 1919.
Oscar Calamnius oli naimisissa vuodesta 1905 Hulda Elisabet Winqvistin kanssa.
Edikti
thumb|275px|[[Diocletian edikti Pergamon-museosta Saksassa.]] Edikti (latinan edictum) on ilmoitus laista, jonka tyypillisesti antaa yksinvaltias. Nykyään niitä antaa lähinnä paavi.
Rooman valtakunnassa edikti oli alun perin virkamiehen suullisesti antama ilmoitus virkakauden ohjelmasta. Myöhemmin ilmoitukset annettiin kirjallisesti. Keisariajalla ilmoituksista tuli lainvoimaisia. Esimerkkejä kuuluisista edikteistä ovat Milanon edikti, joka lopetti kristittyjen vainot, ja Diocletianuksen hintaedikti, joka yritti huonolla menestyksellä hillitä laukkaavaa inflaatiota.
Olga Rubtsova
Olga Nikolajevna Rubtsova (20. elokuuta 1909 Moskova − 13. joulukuuta 1994 Moskova) oli venäläinen shakinpelaaja ja järjestyksessä neljäs naisten maailmanmestari vuosina 1956-58.
Hän sijoittui toiseksi 1950 maailmanmestaruusturnauksessa pisteen jäljessä Ljudmila Rudenkoa. Vuonna 1956 hän voitti otteluturnauksen naisten maailmanmestaruudesta, missä pelasivat muun muassa Rudenko ja Jelizaveta Bykova. Rubtsova menetti mestaruuden Bykovalle ottelussa 1958.
Rubtsova pelasi myös menestyksellä kirjeshakkia, voittaen siinä ensimmäisen naisten maailmanmestaruuden 1972. Vuoteen 2006 mennessä hän oli ainoa shakinpelaaja, joka oli voittanut maailmanmestaruuden sekä lähi- että kirjeshakissa.
Suorataksi
Suorataksi on Oulun aluetaksin lanseeraama palvelu Oulun taksinvälitysalueelle, jossa asiakkaan puhelu paikannetaan ja yhdistetään suoraan lähimpään vapaaseen taksiin.
Suorataksi-palvelu avautui asiakkaille vuoden 2004 lopulla Oulun aluetaksin Oulun välitysalueella, joka käsittää Oulun kaupungin lisäksi Oulunsalon, Kempeleen, Kiimingin ja Haukiputaan kunnat. Järjestelmän toimitti Capricode Oy. Järjestä luotiin helpottamaan taksikeskuksen ruuhkia ja nopeuttamaan asiakkaan taksintilausprosessia.
Tekninen toteutus
Palvelu selvittää soittajan operaattorin ja tukiaseman, jonka kautta soitto asiakkaalta saatiin. Tämän tukiaseman sijainnin perusteella valitaan kyseisen tilausvälitysalueen tai alueen taksitolpan ensimmäinen vapaa taksi, johon asiakkaan puhelu yhdistetään. Keskustan alueella paikannus on tarkka johtuen pienien gsm-solujen suuresta määrästä. Haja-asutusalueilla paikannukseen tulee virhettä. Asiakkaan "paikantaminen" ja puhelun yhdistäminen kestävät noin 10 sekuntia edellyttäen että vapaita takseja on saatavilla riittävän lähellä tilaajaa.
Critics’ Choice Television Awards
Critics’ Choice Television Awards on vuosittain järjestettävä palkintogaala parhaille televisiosarjoille ja näyttelijöille. Palkinnot myöntää yhdysvaltalainen järjestö nimeltä The Broadcast Television Journalists Association (BTJA).
Ensimmäiset Critics’ Choice Television Award -palkinnot myönnettiin vuonna 2011. Ennen televisio-ohjelmapalkintoja jaettiin vuodesta 1996 asti vain elokuville tarkoitettuja palkintoja, nyttemmin Critics’ Choice Movie Award -palkintoja. Nykyään Critics’ Choice -palkinto voi viitata siis sekä elokuva- että televisio-ohjelmapalkintoon. Vuodesta 2016 lähtien elokuva- ja televisiopalkinnot on jaettu samassa palkintogaalassa vuoden alussa tammikuussa.
Synnyimme lähtemään
Synnyimme lähtemään on Pate Mustajärven single vuodelta 1986. Singlellä soittaa Juice Leskisen yhtye Grand Slam (ilman Leskistä).
A-puolen nimikappale on Juice Leskisen kääntämä Bruce Springsteen -cover ”Born to Run”. Versiosta tuli Mustajärvelle yksi hänen tunnetuimmista levytyksistään. Sanoittaja Juice Leskinen kertoi, että luvan saaminen käännökseen oli työn takana. Springsteen halusi nähdä käännöksen ensin ja jotta hän jotain siitä ymmärtäisi, Leskisen piti kääntää suomennoksensa tälle englanniksi. Tällöin hän lähetti alkuperäisen englanninkielisen tekstin, sillä sanoitus on hyvin tarkka käännös alkuperäisestä. Springsteen oli tyytyväinen ja lupa heltisi. Myös Mustajärven Popeda-yhtye on esittänyt kappaletta keikoillaan.
Singlen B-puolella on vanha iskelmä-klassikko ”Sen voi vain aavistaa” (- Love Was On Your Mind -), jonka käänsi Kari Tuomisaari jo 1960-luvulla.
Single nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 8.
Kappaleet
A-puoli
B-puoli
Luettelo Pas-de-Calais’n kunnista
border|right|200px|Pas-de-Calais'n sijainti Tämä on luettelo Pas-de-Calais’n departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 894 kuntaa.
Montepulciano
Montepulciano on kaupunki Italian Toscanassa Sienan maakunnassa noin 190 kilometriä Roomasta pohjoiseen. Kaupungissa on runsaat 14 000 asukasta. Se on Toscanan korkeimpia kukkulakaupunkeja. Kaupunki on rakennettu kapealle harjanteelle, jolla sijaitsevalta pääkadulta kujat laskeutuvat jyrkästi alas.
Historia
Montepulciano saa kiittää ulkoasustaan rauhansopimusta, joka solmittiin vuonna 1511 Firenzen kanssa, kun kaupunki oli ollut pitkään Sienan hallinnassa. Firenzeläiset lähettivät Antonio da Sangallon rakennuttamaan portit ja muurit uudelleen. Hanke oli niin menestyksekäs, että samainen arkkitehti rakensi Montepulcianoon paljon muutakin uutta. Pääaukio on nimeltään Piazza Grande. Se on kaupungin korkeimmalla kohdan lähellä, ja sitä hallitsee 1500- ja 1600-luvulla rakennettu tuomiokirkko sekä 1200-luvulla goottilaiseen tyyliin rakennettu kaupungintalo, Palazzo Comunale.
Elinkeinot
Montepulciano on viinin ja elintarvikkeiden tuotantoaluetta. Tunnetuin paikallinen viini, Vino Nobile, oli paavin mielestä 1500-luvulla niin hyvää, että hän "aateloi" sen. Elintarvikkeista tunnetuimpia ovat sianlihajalosteet, paksua spagettia muistuttava pasta pici, linssit ja hunaja.
Nähtävyyksiä
280px|right|San Biagion pyhiinvaelluskirkko.
Palojoki (Enontekiö)
Palojoki on merkittävä Muonionjoen sivujoki, joka virtaa Enontekiön Palojärvestä Altaan menevän tien alta lounaaseen Palojoensuuhun. Siellä se yhtyy Muonionjokeen yhdyttyään idästä Hetasta tuleviin vesiin. Joessa on monipuolisesti eri kalalajeja, ja se soveltuu muun muassa perhokalastukseen ja pilkintään. Palojoki on kelvollinen myös melontaan.
Alexander Alvaro
Alexander Nuno Pickart Alvaro (s. 26. toukokuuta 1975) on saksalainen poliitikko.
Alvaro syntyi Bonnissa ja elää nykyisin naimattomana Düsseldorfissa. Alvaro valmistui pankkitoimihenkilöksi vuonna 1997. Hän opiskeli sen jälkeen oikeustiedettä, jonka tutkinnon hän suoritti vuonna 2004. Alvaro on Vapaan demokraattisen puolueen jäsen ja vuosina 2004–2014 europarlamentaarikko osana Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmää.
Wienernougat
Wienernougat on nougatmakeinen. Wienernougat eroaa ranskalaisesta nougat'sta sisältämällä vain sokeria, kaakaota, kaakaomassaa ja mantelia, toisin kuin ranskalainen nougat, joka sisältää myös munanvalkuaista. Kuten Suomessa muitakin nougatmakeisia, myös wienernougat’ta myydään erityisesti joulun aikaan.
Fazerin Wienernougat
Wienernougat kuuluu Fazerin vanhimpiin klassikoihin. Karl Fazer toi reseptin Wienin-matkaltaan vuonna 1904. Konvehdin valmistus aloitettiin 1910.
Vuonna 2014 Fazer korvasi alkuperäisessä reseptissä olleen kaakaovoin halvemmalla palmurasvalla.
Aspergerin oireyhtymä
Aspergerin oireyhtymä (myös Aspergerin syndrooma tai AS ) on neurologinen kehityshäiriö. Se on yksi autismikirjon häiriöistä. Oireyhtymä on nimetty itävaltalaisen lastenlääkäri ja erityispedagogi Hans Aspergerin mukaan.
Aspergerin oireyhtymä tarkoittaa lapsuudesta alkaen ilmenevää ja yleensä läpi koko eliniän esiintyvää ihmisyksilön käyttäytymispiirteistöä, jolle ovat ominaisia tavallisesta poikkeava sosiaalisen vuorovaikutuksen tyyli sekä epätavallisen voimakkaat rajoittuneet mielenkiinnon kohteet. Aiheeseen liittyvissä tutkimuksissa ei ole onnistuttu löytämään käyttäytymispiirteistölle yksiselitteistä syytä.
Aspergerin oireyhtymä jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta yhdysvaltalaisen American Psychiatric Association -yhdistyksen häiriöluokituksesta DSM-5. Siinä kaikki autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä sisältävät lapsuudesta alkaen ilmenevät niin sanotut laaja-alaiset kehityshäiriöt sisällytettiin yhteen autismikirjoon. Suomalaisessa lääketieteellisessä diagnostiikassa seurataan kansainvälistä ICD-luokitusta, josta on edelleen käytössä versio ICD-10. ICD-11 ilmestyi jo vuonna 2018, mutta sen käyttöönotto on viivästynyt. Siinä Aspergerin oireyhtymä viedään nykyisen epätyypillisen autismin koodin F84.1 alle, ja sen tarkempi nimi on ”autismikirjon häiriö ilman älyllisen tai kielen kehityksen häiriötä”.
Yleistä
Henkilöihin, joilla Aspergerin oireyhtymän diagnostiset kriteerit toteutuvat, viitataan usein lyhyesti esimerkiksi sellaisilla ilmauksilla kuin Asperger-henkilö, AS-henkilö ja aspergeri. Aspergerin oireyhtymän määrittelevien varsinaisten, diagnostisissa kriteereissä luonnehdittujen käyttäytymispiirteiden lisäksi Asperger-henkilöillä yleisesti esiintyy muitakin muusta väestöstä erottavia piirteitä. Alla kerrotaan lähemmin näistä niin sanotuista liitännäisoireista, joita ei kuitenkaan edellytetä diagnoosin asettamiseksi.
Aspergerin oireyhtymään liittyvien erityispiirteiden esiintyvyys ja voimakkuus ovat yksilökohtaisia. Ulospäin havaittavat poikkeavuudet viestinnässä ja sosiaalisessa vuorovaikutuksessa ovat tyypillisesti suurimmillaan ennen kouluikää ja vähenevät aikuisikään mennessä. Aspergereilla saattaa ilmetä etenkin lapsuudessa käsien räpyttelyn kaltaista epätavanomaista liikehdintää eli stimmailua, tarvetta päivittäisten rutiinien toistumiseen täsmälleen samalla tavalla tai rituaalinomaiselta näyttävää toimintaa, kuten lelujen järjestelyä riviin.
Aspergerin oireyhtymään liittyy yleensä poikkeuksellista aistiyliherkkyyttä, joka saattaa aiheuttaa jopa invalidisoivaa oireilua. Osittain tämän takia aspergereilla esiintyy niin sanottua autistista stressi herkkyyttä. Tämä ilmenee siten, että hyvin erityyppiset tilanteet, toiminnot ja ympäristöt aiheuttavat ylikuormittumisen kokemusta sekä tarvetta levätä ja hakeutua sellaiseen ympäristöön tai tilanteeseen, joka ei aiheuta aistikuormitusta. Aspergereilla tavataan tavallista useammin myös uni-valverytmin häiriöitä, joiden taustalla on usein elimellisiä poikkeavuuksia. Osalla aspergereista esiintyy ruoansulatuskanavan toiminnan poikkeavuuksia, mikä edellyttää erityisruokavalion noudattamista.
Aspergereilla esiintyy usein yhdellä tai useammalla muistin osa-alueella joko poikkeuksellista lahjakkuutta tai muistihäiriöitä tai molempia. Lisäksi spergereilla esiintyy yleisesti jonkinasteista kasvosokeutta, ja jopa 40 prosentilla AS-lapsista on arvioitu esiintyvän merkittävässä määrin tarkkaavaisuus- ja ylivilkkaushäiriö ADHD:n oireita. Myös hermovärve- eli tic-oireet ovat yleisiä etenkin lapsuudessa.
Häiriö vai poikkeavuus
Simon Baron-Cohen korosti kuitenkin, että eläminen neurotyypillisiä ihmisiä varten suunnitellussa yhteiskunnassa aiheuttaa Asperger-ihmisille erityistarpeita, jotka pitäisi ottaa huomioon. Viime vuosina onkin saatu tutkimusnäyttöä siitä, että autismikirjon tiloihin liittyy neurologisia autonomisen hermoston toimintahäiriöitä.
Autistien oikeuksien liikkeen parissa on ollut tapana rinnastaa Aspergerin oireyhtymää seksuaalivähemmistöjen aiempaan tilanteeseen, kun aiemmin homoseksuaalisuus löytyi myös tautiluokituksesta, persoonallisuushäiriöiden luokasta. Liikkeen tavoitteena onkin, että autismikirjolla olevat saisivat samanlaisia juridisia oikeuksia kuin seksuaalivähemmistöillä on nykyisin monessa maassa.
Yleisyys
Tieteellisissä tutkimuksissa käytetään yleensä yhdysvaltalaista DSM-tautiluokitusta, joka ei ole vertailukelpoinen Suomessa käytettävän kansainvälisen ICD-tautiluokituksen kanssa, sillä DSM IV -luokituksen mukainen AS-diagnoosi edellyttää vaikea-asteisempia oireita kuin ICD-luokituksen mukainen. Yhdysvalloissa onkin annettu usein määrittämättömän lapsuusiän laaja-alaisen kehityshäiriön diagnoosi (PDD-NOS) tapauksissa, joissa kaikki AS- tai autismidiagnoosin DSM-kriteerit eivät täyty.
Uusimmat väestöseulontoihin perustuvat arviot Aspergerin oireyhtymän ja PDD-NOS:in kokonaisesiintyvyydestä vaihtelevat 0,6 ja 1,7 prosentin välillä. Arviohaarukan suuruus johtuu lähinnä siitä, että esiseulottuja henkilöitä on lähetetty jatkotutkimuksiin osassa tutkimuksia herkemmin kuin toisissa tutkimuksissa. Mitä alemmas vaadittu, seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa diagnoosikynnyksen ylittävistä tapauksista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Suurin ja kattavin tähän asti suoritetuista väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 1,7 prosentilla väestöstä olisi Aspergerin oireyhtymä tai PDD-NOS. Sen mukaan Suomessa olisi noin 90 000 henkeä, jolla täyttyvät jommankumman tilan DSM-luokitukseen mukaiset kriteerit.
Sukupuolten väliset erot ja naisten alidiagnosointi
Miehille annetaan moninkertainen määrä AS-diagnooseja naisiin verrattuna, sillä vain noin viidesosa henkilöistä, joille tehdään AS-diagnoosi, on naispuolisia. Miesten ja naisten erot diagnoosien määrissä ovat suuret etenkin kouluiässä, mutta myöhemmin ero pienentyy. Sitä, että miehet saavat naisia useammin AS-diagnoosin, on selitetty tutkimuksissa sillä, että naiset olisivat geneettisesti vähemmän alttiita Aspergerin oireyhtymälle. Marja-Leena Mattila sai kuitenkin yli 4 000 lasta kattavaan väestöseulontaan perustuvassa väitöstutkimuksessaan tuloksen, jonka mukaan Aspergerin oireyhtymää esiintyisi naisilla jopa hiukan enemmän kuin miehillä suhteen ollessa 0,8:1. Tutkimuksessa esiin seulottujen tapausten pieni määrä saattoi kuitenkin vääristää tulosta.
Tutkimusten mukaan naisten pitää olla miehiä autistisempia, jotta heille annettaisiin autismikirjon diagnoosi. Ison-Britannian Kansallinen Autistiseura on väittänyt, että naisten alidiagnosointi johtuu siitä, että monien ammattilaisten käsitys Aspergerin oireyhtymästä pohjautuu liian yksipuolisesti autististen miesten oireisiin. Autismikirjon naisia edustava brittiläinen Autism Women Matter -järjestö sekä osa tutkijoista on esittänyt syyksi, että autismikirjon tilojen diagnostisissa tutkimuksissa käytetään kysymyksiä, jotka eivät sovellu yhtä hyvin molempien sukupuolten diagnosointiin.
Tutkijoiden mukaan miespuoliset aspergerit ohjataan naispuolisia useammin diagnosoitaviksi muun muassa sen vuoksi, että Asperger-piirteet ovat heillä näkyvämpiä. Esimerkiksi ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet ovat miehillä tavallisempia. AS-tyttöjen sosiaaliset taidot ovat tutkimusten mukaan samaa luokkaa valtaväestön poikien kanssa, kun AS-pojilla on valtaväestön poikia huonommat taidot. Tutkijoiden mukaan diagnostisissa tutkimuksissa ei yleensä osata kuitenkaan verrata AS-tyttöjen käyttäytymistä muiden tyttöjen käyttäytymiseen, vaan heidän käyttäytymistään verrataan AS-poikien käyttäytymiseen.
AS-naisille on lisäksi on tyypillistä, että lapsuudessa havaitut ulospäin näkyvät sosiaaliset vaikeudet lievenevät tai katoavat aikuisikään mennessä huomattavasti useammin kuin AS-miehillä. Lisäksi erityiskiinnostuksen kohteet ovat lapsuudessa ja nuoruudessa tytöillä poikia harvemmin epätavallisia ja tytöt luennoivat niistä poikia harvemmin. AS-pojat herättävät enemmän huomiotakin, sillä he saattavat reagoida kohtaamiinsa vaikeuksiin aggressiivisesti.
Aspergerin oireyhtymän syyt
Aspergerin oireyhtymän syyt ovat suurelta osin tuntemattomia. Perinnöllisten tekijöiden tiedetään näyttelevän jonkinlaista osaa oireyhtymän synnyssä. Seuraavassa esitellyt otteet ja ajatukset eivät kuvasta tieteellistä konsensusta Aspergerin oireyhtymän syistä ja syntymekanismista.
Aspergerin oireyhtymä johtuu geeneissä ja kromosomeissa tapahtuneista mutaatioista tai ympäristön aiheuttamista geenien niin sanotuista epigeneettisistä toimintahäiriöistä. Yleensä kyse on useampien geenimuunnosten yhteisvaikutuksesta. Osa DNA:n rakenteellisista tai toiminnallisista muutoksista periytyy vanhemmilta, ja osa tapahtuu yksilölle itselleen jo sikiönkehityksen aikana. 2000-luvun alussa käynnistynyt kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt viime vuosina autismikirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen, joita onkin löytynyt jo satoja.
Ympäristötekijöiden aiheuttamien geneettisten ja epigeneettisten prosessien osuuden arvioidaan olevan lievien autismikirjon tilojen kohdalla noin 50 prosenttia loppujen 50 prosentin johtuessa vanhemmilta perityistä geneettisistä muunnoksista. Tällaisia ympäristötekijöitä ovat esimerkiksi raskaana olevan äidin sairaudet, synnytyksenaikaiset komplikaatiot sekä sikiön altistuminen vierasaineille. Esimerkiksi masennuksen hoidossa yleisesti käytettyjen SSRI-lääkkeiden nauttiminen alkuraskauden aikana nelinkertaistaa riskin saada autismikirjolla oleva lapsi, ja epilepsian, kaksisuuntaisen mielialahäiriön, migreenin, masennuksen ja skitsofrenian hoitoon käytetyn natriumvalproaatin nauttiminen alkuraskauden aikana jopa seitsenkertaistaa riskin synnyttää lapsi, jolla on autismikirjon oireyhtymä. Eläinkokeissa on havaittu, että natriumvalproaatti aiheuttaa sikiön aivoihin samanlaisia poikkeavuuksia, joita esiintyy autismikirjolaisilla.
Äidin astma, allergiat, metabolinen oireyhtymä, autoimmuunisairaudet ja synnytyksenaikaiset komplikaatiot lisäävät syntyvällä lapsella autismikirjon oireyhtymän riskiä. Esimerkiksi keliakia ja äidin sairaalahoitoa vaativa virusinfektio alkuraskauden aikana kolminkertaistavat riskin synnyttää autistinen lapsi. Vauvan altistuminen virusinfektiolle, hoitamaton keltaisuus ja talviaikaan syntyminen lisäävät riskiä. Äidin raskaudenaikainen tupakointi lisää 40 prosentilla riskiä, että lapsella diagnosoidaan myöhemmin Aspergerin oireyhtymä tai lievä autismi.
Oireyhtymän fysiologinen pohja
Keskushermosto toimii aspergereilla usein hieman poikkeavasti. On esimerkiksi viitteitä siitä, että aspergerit käsittelevät kieltä eri aivoalueilla kuin valtaväestö. Lievästi autististen lasten keskushermoston on havaittu reagoivan valtaväestöstä poikkeavalla tavalla katsekontaktiin: suora katsekontakti rauhoittaa valtaväestöllä keskushermoston toimintaa mutta kiihdyttää sitä lievästi autistisilla lapsilla.
Monilla Asperger-henkilöillä esiintyy poikkeuksellisia hormonipitoisuuksia. Esimerkiksi tavanomainen kouluympäristö nostaa tutkimusten mukaan vireys- ja stressihormoni kortisolin pitoisuuksia aspergereilla enemmän kuin muilla lapsilla. Lisäksi on viitteitä siitä, ettei aspergereiden elimistössä tapahtuisi heräämisen jälkeistä kortisolitason nousua (CAR), minkä on todettu korreloivan unihäiriöiden kanssa. Autististen ihmisten aivoissa on tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene). Lievästi autististen naisten aivot ovat rakenteellisesti maskuliinisempia kuin muiden naisten aivot. On havaittu, että autistista poikaa odottavan äidin kohdussa esiintyy usein poikkeuksellisen paljon sukupuolihormoneita sekä vireys- ja stressihormoni kortisolia.
Joka kolmannella Asperger-henkilöllä on normaalia korkeampi elimistön serotoniinitaso. Joidenkin aspergereiden tavanomaista korkeampi kipukynnys saattaisi selittyä poikkeuksellisella serotoniiniaineenvaihdunnalla. Lisäksi pitäisi noudattaa suurta varovaisuutta pohdittaessa Asperger-ihmisen hoitoa keskushermoston serotoniinitasoa nostavilla lääkkeillä. Sama pätee kaikkien aivoihin ja muuhun keskushermostoon vaikuttavien lääkeaineiden käyttöön, sillä autismikirjolaiset ovat usein yliherkkiä kyseisten lääkkeiden vaikutuksille. Esimerkiksi AD/HD:n hoitoon käytetty lääke aiheuttaa merkittävästi enemmän haittavaikutuksia autismikirjolaisille kuin muille AD/HD-potilaille.
Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä
thumb|Asperger-henkilöillä on usein eriskummallisia mielenkiinnon kohteita, kuten tällä kuvan tölkkejä kasaavalla pojalla.
Aspergerin oireyhtymä ilmenee usein muun muassa:
Diagnostiset kriteerit
Aspergerin oireyhtymän diagnoosin voi saada aiheeseen perehtyneeltä neurologilta tai neuropsykiatriaan perehtyneeltä psykiatrilta. Oireiden pitää olla ollut havaittavissa jo potilaan lapsuusaikana. Eri lääkäreiden noudattamat diagnoosikäytännöt poikkeavat kuitenkin toisistaan, koska kaikki lääkärit eivät noudata sairausluokituksen diagnostisia kriteereitä. Aspergerin oireyhtymän diagnoosi saatetaan antaa esimerkiksi kielen kehityksen häiriöistä kärsivälle lapselle tai jopa älyllisesti kehitysvammaiselle ihmiselle. Marja-Leena Mattilan epidemiologisessa väitöstutkimuksessa havaittiin, että kymmenestä lapsesta neljälle, joille oli annettu ICD-luokituksen mukainen Aspergerin oireyhtymän diagnoosi tai jotka eivät olleet saaneet diagnoosia mutta jotka oli luokiteltu Asperger-piirteisiksi, olisi ICD-luokituksen mukaan pitänyt antaa autismin (lapsuusiän autismi F84.0 tai epätyypillinen autismi F84.1) diagnoosi. Christopher Gillbergin vuonna 1989 julkaisemien kriteerien mukaan heilläkin olisi ollut Aspergerin oireyhtymä, mutta Gillbergin kriteerit eivät ole saaneet missään maassa virallista asemaa.
Useamman viikon ympärivuorokautiset laitostarkkailujaksot ovat joissain kunnissa edelleen yleisiä lapsia diagnosoitaessa.
Aspergerin oireyhtymä ilmaistaan koodinumerolla F84.5. Oireyhtymän diagnosoimiseksi vaaditaan karkeasti ilmaistuna toteutuviksi seuraavat kohdat:
Jotkut tutkijat ovat kuitenkin havainneet, että Asperger-henkilötkin voivat sairastua pakko-oireiseen häiriöön, ja esittäneet diagnoosikriteereiden korjaamista tältä osin.
Yhdysvalloissa ja Ruotsissa käytetään ICD:n sijaan Amerikan psykiatrisen yhdistyksen kehittämää mielenterveydellisten ongelmien referenssiopasta DSM. Suurin osa maailmalla tehtävästä Asperger-tutkimuksesta on tehty henkilöillä, joille on annettu DSM:n mukainen Asperger-diagnoosi. Näitä tutkimustuloksia ei voida siksi yleistää sellaisinaan suomalaiseen Asperger-väestöön, koska ICD ja DSM eivät ole yhteismitallisia. Yhdysvalloissa käytetään laajalti Szatmarin tutkimusryhmän kehittelemiä epävirallisia kriteereitä. Myös ruotsalainen Christopher Gillberg on kehittänyt oman kriteeristönsä Aspergerin oireyhtymän diagnosointiin.
Poistaminen yhdysvaltalaisesta DSM-häiriöluokituksesta
Aspergerin syndrooman diagnoosi jätettiin pois vuonna 2013 julkaistusta Amerikan psykiatrisen yhdistyksen mielenterveyden häiriöiden käsikirjan (DSM) uudesta versiosta, jossa nimekkeen autismikirjon häiriö on tarkoitus korvata Aspergerin syndrooma, autistinen häiriö, epätyypillinen autismi, tarkemmin määrittelemätön laaja-alainen kehityshäiriö (PDD-NOS) ja Hellerin tauti.
Diagnoosiuudistuksen tarkoituksena oli tuottaa kolmiportainen diagnostinen järjestelmä, joka sopii kaikkien autismityyppistä käyttäytymispiirteistöä ilmentävien henkilöiden diagnosointiin riippumatta heidän iästään tai älyllisestä kehitystasostaan. Lisäksi haluttiin poistaa diagnostinen sekaannus, joka syntyi siitä, että oli vaikea erottaa toisistaan Aspergerin syndroomaa ja tarkemmin määrittelemätöntä laaja-alaista kehityshäiriötä.
Hoito
Aspergerin oireyhtymän perushoitona on suojautua liialta ylikuormitukselta, joka saattaa johtaa uupumukseen, masennukseen tai pakko-oireiseen häiriön, krooniseen väsymysoireyhtymän tai fibromyalgian puhkeamiseen. Monille aspergereille voimauttavinta on osallistuminen vertaistoimintaan. Lisäksi monet AS-henkilöt kehittävät omia keinoja mielenterveytensä kohottamiseen, kuten omiin erityismielenkiinnonkohteisiin keskittymisen.
Aspergerin oireyhtymän ydinoireisiin ei ole olemassa toimivaa lääkehoitoa, mutta jos Aspergerin oireyhtymään liittyy gluteeniyliherkkyyttä, gluteenin jättäminen pois ruokavaliosta vähentää todennäköisesti AS-oireita. Yliherkkyyksien tai neurologisten erityispiirteiden vuoksi jotkut lääkkeet voivat aiheuttaa AS-henkilölle hyvin voimakkaan reaktion ja sivuvaikutuksia.
Jos Aspergerin oireyhtymään liittyy tasapaino-ongelmia tai motoriikan häiriöitä, lapsuudessa saatu toimintaterapia voi auttaa esimerkiksi perusliikuntalajien oppimisessa. Psykoanalyysin tai psykodynaamisen terapian on huomattu olevan AS-henkilöille haitallisia. Parhaat tulokset on saavutettu ratkaisukeskeisessä kognitiivis-behavioraalisessa terapiassa, joka on rakennettu systemaattisesti, selkeästi ja strukturoidusti. Tällaisen terapian tavoite on parantaa arjen toimintakykyä ja lievittää häiriötiloja niin, että vahvuudet pääsevät esiin.
Syrjintä
Asperger-lapset ja -nuoret joutuvat kokemaan 3–4 kertaa muuta väestöä useammin koulussa tapahtuvaa henkistä tai fyysistä väkivaltaa, mikä lisää heidän itsemurhariskiään. Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että puolet Asperger-nuorista oli kokenut koulussa sanallista halventamista ja kolmannes fyysistä väkivaltaa.
Asperger-lapset erottuvat useimmiten käytöksensä osalta ikätovereistaan ja ovat siten otollisia kohteita kiusaamiselle. Toisaalta hiljainen, omissa oloissaan viihtyvä, omituisia rutiininomaisia tapoja omaava sulkeutunut AS-oppilaskin on kiusaajille helppo kohde.
Joskus AS-henkilö saattaa tajuta joutuneensa kiusatuksi vasta paljon myöhemmin. Toiset AS-henkilöt taas saattavat ylireagoida vähänkin kiusaamiseen vivahtavissa tilanteissa, vaikkei vastapuolella olisikaan ollut mitään aikomusta kiusata kyseistä henkilöä.
Aspergerin oireyhtymä ja rikollisuus
Tutkimusten mukaan Aspergerin oireyhtymä -diagnoosin saaneet henkilöt eivät syyllisty rikolliseen toimintaan muuta väestöä useammin.
Mielenterveyden ongelmat
Diagnoosin saaneilla aspergereilla on valtaväestöä selvästi enemmän mielenterveyden ongelmia. Esimerkiksi Britanniassa on havaittu, että aikuisiässä diagnoosin saaneilla aspergereilla esiintyy kymmenen kertaa todennäköisemmin itsemurha-ajatuksia kuin muulla väestöllä ja että yli kolmannes diagnoosin saaneista aspergereista on suunnitellut tai yrittänyt itsemurhaa jossain elämänsä vaiheessa. Toisaalta, kun tutkimuksiin otetaan mukaan nekin aspergerit, joilla ei ole diagnoosia, on havaittu, että mielenterveysongelmista vain pakko-oireinen häiriö on sellainen, jota esiintyy AS-väestössä useammin kuin muussa väestössä, noin joka neljännellä AS-henkilöllä. Pakko-oireinen häiriö on virallisesti Aspergerin oireyhtymän erotusdiagnostinen kriteeri eli tautiluokituksen ohjeistus estää Asperger-diagnoosin antamisen pakko-oireista häiriötä sairastavalle. Tutkijat ovat kuitenkin havainneet, että Aspergerin oireyhtymän omaavat henkilöt voivat sairastua pakko-oireiseen häiriöön.
Masennus ja ahdistus usein lisääntyvät voimakkaasti murrosiässä, minkä vuoksi moni AS-nuori vetäytyy muista ikäisistään syrjään. Eristäytyminen ja mielikuvitusmaailmassa eläminen saattavat lisätä riskiä sairastua myöhemmin psykoosiin. Moni nuori yrittää paeta ongelmiaan luomalla itselleen keinotekoisen roolin, jonka avulla hän pyrkii selviytymään sosiaalisista tilanteista. Tilanteessa aito identiteetti ei pääse kehittymään, mikä johtaa myöhemmin puhkeavaan vakavaan masennukseen tai ahdistukseen. Kuolemaan liittyvät ajatukset ovat yleisiä erityisesti AS-nuorilla, mutta joskus pienillä lapsillakin. Aspergereiksi diagnosoidut aikuiset kärsivät usein toissijaisesta masennuksesta, joka johtuu sosiaalisesta eristäytymisestä ja poissulkemisesta, yksinäisyydestä, sosiaalipalveluiden vähyydestä, alisuorittamisesta ja työttömyydestä.
Kaksisuuntainen mielialahäiriökin näyttäisi olevan aspergereilla yleisempää kuin muulla väestöllä.
Syömishäiriöt ovat tavallisia AS-ihmisten keskuudessa. AS-asiantuntijalääkäri Taina Nieminen-von Wendtin mukaan ruokaerikoisuuksia on 60 prosentilla AS-henkilöistä. Monet ovat hyvin nirsoja ruoan suhteen, minkä lisäksi ruoka tulee asetella lautaselle tietyllä tavalla. Syömisongelmia aiheuttavat myös erilaiset aistiongelmat. Monella on ortoreksia, eli pakonomainen tarve syödä vain terveellisenä pidettyä ruokaa.
Noin kolmanneksella aspergereista esiintyy erilaisia fobioita, joista yleisimpänä sosiaalisten tilanteiden pelko. Monet AS-lapset pelkäävät kovaäänisiä asioita, kuten koiria ja pölynimureita.
Väärät mielenterveysdiagnoosit
Autismin diagnosointiin erikoistuneen brittiläisen Lorna Wing -keskuksen johtajan Judith Coden mukaan noin 40 prosenttia AS-naisista on saanut väärän psykiatrisen diagnoosin. Aspergerin oireyhtymään tyypillisesti liittyvät syrjäänvetäytymistaipumus ja unihäiriöt tulkitaan helposti masennusoireiksi. Lisäksi on olemassa viitteitä siitä, että aspergerit saavat muuta väestöä helpommin väärän masennusdiagnoosin poikkeavan ruumiinkielensä kuten vähäisen katsekontaktin ja ilmeettömyyden vuoksi. Ylikuormituksesta johtuvaa uupumustakin saatetaan erehtyä pitämään masennuksesta johtuvana jopa silloin, kun masennusta ei esiinny.
Monet Aspergerin oireyhtymään usein liittyvät piirteet, kuten puheen ja tunnetilojen ilmaisun niukkuus, muuta väestöä vähäisempi katsekontakti, omiin oloihin vetäytyminen, epäsovinnainen käyttäytyminen ja epätavalliset kiinnostuksen kohteet saattavat muistuttaa skitsofreniankin oireita. Aistiherkkyyttä ja epätavallista ruumiinkieltä on saatettu pitää osoituksena skitsofreniasta.
Jotkut Suharevan aikalaiset epäilivät, että skitsoideilla eli eristäytyvillä henkilöillä olisi muuta väestöä suurempi riski sairastua skitsofreniaan. Hans Aspergerin aineisto kuitenkin todisti epäilyn turhaksi aspergereiden osalta: 200 potilaan joukosta vain yhdelle kehittyi skitsofrenia kahdenkymmenen vuoden pituisen tarkastelujakson aikana. Aspergerin oireyhtymän oireiden saatettiin silti vielä 1990-luvun alussa tulkita johtuvan esimerkiksi skitsofrenian kirjon häiriöistä, kaksisuuntaisesta mielialahäiriöstä, ahdistuneisuushäiriöistä tai pakko-oireisesta häiriöstä, minkä vuoksi monet psykiatrit pitivät Aspergerin oireyhtymää ”kiisteltynä ilmiönä”. Ennen Aspergerin oireyhtymän liittämistä tautiluokitukseen aspergereille saatettiin antaa myös MBD:n, mielialahäiriön, epävakaan persoonallisuuden tai syömishäiriön diagnoosi. Edellä mainittuja diagnooseja sekä muita psykiatrisia diagnooseja annetaan perusteettomasti edelleen etenkin autismikirjon naisille. Yhä edelleen paljastuu säännöllisin väliajoin tapauksia, joissa Asperger-piirteitä on erehdytty luulemaan jopa skitsofrenian  oireiksi.
Asperger-kulttuuri ja yhteiskunnallinen Asperger-liike
Asperger-kulttuuria syntyy yleensä luonnostaan kahden tai useamman aspergerin kohdatessa. Asperger-kulttuurilla tarkoitetaan tällöin yhteisesti jaettuja käsityksiä siitä, mikä on normaalia ja hyväksyttävää aistimista ja käyttäytymistä. Asperger-kulttuurin mukaisissa tulkinnoissa ei esimerkiksi lähdetä siitä, että katsekontaktin välttely olisi merkki epärehellisyydestä, epäkohteliaisuudesta, ujoudesta tai huonosta itsetunnosta. Asperger-kulttuurin sisällä syntyy uusia neurotyypillisen kaltaisia käsitteitä, jotka kuvaavat autismikirjolaisten ja valtaväestön välisiä eroja aiempia käsitteitä paremmin.
Yhä useammat aspergerit ovat alkaneet mieltää itsensä osaksi yhteiskunnan vähemmistöryhmää, jonka jäsenillä on monia yhteisiä piirteitä ja tarpeita. Aspergereille on tarjoutunut mahdollisuus päästä keskusteluyhteyteen toistensa kanssa etenkin sen jälkeen, kun internetiin on perustettu autismikirjolaisille ja muille aiheesta kiinnostuneille tarkoitettuja keskustelufoorumeita. Suomen suurin autismikirjolaisille ja aiheesta kiinnostuneille tarkoitettu Aspalstan nimellä toiminut keskustelupalsta perustettiin vuonna 2001.