cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mielenterveyskuntoutus Suomessa
Historia
Mielisairaalapotilaiden lukumäärä on laskettiin Suomessa ensimmäisen kerran vuonna 1867 ja toisen kerran Mielisairaskomitealle vuonna 1906. Ensimmäisen suomalaisen psykiatrian alan epidemiologisen tutkimuksen teki Martti Kaila vuonna 1942.
Lainsäädännöllisesti ja organisatorisesti mielenterveystyö on yhdistetty muuhun terveydenhuoltoon sen jälkeen, kun erillinen mielisairaalajärjestelmä ja vuodelta 1952 peräisin oleva ja 1970-luvulla merkittävästi muutettu mielisairaslaki (1897/52) lakkautettiin mielenterveyslailla (1116/1990). Sen jälkeistä lainsäädännöllistä ja organisatorista muutosta voi arvioida vertaamalla alkuperäistä 1.1.1991 voimaan tullutta lakia nykyiseen tilanteeseen. Muutoksia on tehty erityisesti kahdessa kohdassa: Hyvin perusteellisesti suomalaisten terveyttä tutkittiin 1980-luvulla Kelan Mini-Suomi -tutkimuksessa ja sittemmin Kansanterveyslaitoksen Terveys 2000 -tutkimuksessa, joka järjestettiin koko Suomessa syksystä 2000 kevääseen 2001.
Mielenterveyskuntoutus kohosi 1990-luvun puolivälissä merkittäväksi sosiaaliseksi ongelmaksi, mikä näkyy muun muassa kuntoutusselotekojen tavassa käsitellä asiaa. Vuoden 1994 selonteossa on yhden kappaleen mittainen maininta mielenterveyshäiriöistä kärsivistä toisena suurena väliinputoajaryhmänä. Vuoden 1998 selonteossa oli kaksi kappaletta, ja sana mielenterveyskuntoutus esiintyy siinä kolmeen kertaan. Erityisesti mainittiin Euroopan sosiaalirahaston tuella toteutetut kokeilu- ja kehittämishankkeet, joiden toivottiin vakiintuvan yleisiksi käytännöiksi. Vuoden 2002 selonteossa oli sitten jo useampi sivu ja omat alakohtansa mielenterveyskuntoutuksesta sekä lasten ja nuorten psykiatrisesta kuntoutuksesta.
Syitä mielenterveyskuntoutuksen nousuun yleisen huomion kohteeksi on useita:
Skitsofrenia 1981−1987
Mielenterveystyön järjestelmällisen kehittämisen merkittäväksi alkukohdaksi voidaan nimetä vuosina 1981–1987 toteutettu kansainvälisestikin laaja Skitsofreniaprojekti. Projektin vaikutti merkittävästi hoito- ja kuntoutuskäytäntöihin, mutta myös tapaan ajatella mielisairauksista ja mielenterveystyöstä. Hankkeen loppuraportti tiivisti näkemyksensä kuntoutuksesta tähän tapaan:
Kuntoutus on nähtävä prosessina, joka tähtää potilaan elämän laadun monipuoliseen parantamiseen ja itsetunnon vahvistamiseen. Täten hoidolla ja kuntoutuksella on monia kytkentöjä keskenään ja rajat ovat liukuvat. Kuntoutustoimenpiteiden tarve on arvioitava ja tarvittavat toimenpiteet toteutettava jo potilaiden tullessa ensi kertaa hoitoon. Kuntoutukseen kuuluu sekä potilaan henkisen tilan, sosiaalisten taitojen, ammatillisten valmiuksien että ruumiillisen tilan parantaminen. Työhön ja ammattiin suuntautuvalla kuntoutuksella on suuri merkitys, mutta sen ei tulisi olla liian ensisijaisena tavoitteena. Kuntoutus onnistuu yleensä parhaiten, kun sen lähtökohtana on kokonaisvaltaisen, myös kuntoutettavan vuorovaikutussuhteisiin ulottuvan prosessin käynnistäminen.
Itsemurhien ehkäisy 1986–1996
Itsemurhien ehkäisyprojekti ei ole suoranaisesti mielenterveyskuntoutukseen kuuluva hanke, mutta sen toimintaideologinen vaikutus masennuksen hoitoon ja kuntoutukseen on ollut erittäin merkittävä. Hankkeen käynnisti silloinen Lääkintöhallitus toukokuun alussa 1986 ja hanke päättyi vuonna 1996 viiden vuoden mittaiseen toteutusvaiheeseen, jota ohjasi Stakes. Hankkeen johtaja oli Kansanterveyslaitoksen tutkimusprofessori Jouko Lönnqvist. Hanke sai kotimaisessa ja kansainvälisessä arvioinnissa erittäin hyvän arvosanan.
Pääsky 1998−2001
Sosiaali- ja terveysministeriön Pääsky-hanke (Mielenterveyttä peruspalveluissa) toteutettiin Stakesin ohjaamana vuosina 1998–2001. Hankkeen tarkoituksena oli edistää peruspalveluiden mielenterveystyötä ja tehdä ehdotuksia jatkotoimenpiteiksi peruspalveluidenhenkilöstön mielenterveystyöhön liittyvien toimintaedellytysten parantamiseksi.
Mielekäs elämä 1998−2002
Sosiaali- ja terveysministeriön Mielekäs elämä! -ohjelma toteutettiin Stakesin koordinoimana vuosina 1998–2002. Hankkeen tavoitteena oli parantaa kansalaisten mahdollisuuksia elää mielekästä elämää sekä edistää heidän suoriutumistaan hyvin yhteiskunnassa ja omissa yhteisöissään. Ohjelma teki loppuraportissaan seuraavat suositukset:
Pohjanmaa 2005−2014
Pohjanmaa-hanke on vuosina 2005–2014 toteutettava hyvin laaja-alainen, useita hallinnonaloja käsittävä hanke, joka koostuu yhdeksästä osahankkeesta:
Pohjanmaa-hanke on toiminut alkaen 1.11.2009 Välittäjä 2009 -hankkeen alaisena Etelä-Pohjanmaan osahankkeena.
Sateenvarjo 2006−2009
Sateenvarjo-projekti on Vantaan, Keravan ja Peijaksen sairaalan kehittämishanke, joka hyödyntää Vantaa Depression Study -pitkäaikaistutkimuksen tutkimusaineostoa ja -tuloksia. Kolmivuotisessa hankkeessa keskitytään seuraaviin aihealueisiin:
Sateenvarjo-hankkeen hoidollisena innovaationa on depressiohoitajan tehtävänkuvan ja ammatillisen käytännön kehittäminen.
MASTO 2007−2011
Sosiaali- ja terveysministeriön lokakuussa 2007 asettaman Masennuksen ehkäisyyn ja masennuksesta aiheutuvan työkyvyttömyyden vähentämiseen tähtäävän (MASTO) hankkeen tavoitteena on edistää ja tukea:
Kuntoutuksen kehittämisen osalta tavoitteeksi asetettiin seuraavat asiakohdat:
Mieli-suunnitelma 2009-2015
Kansallinen mielenterveys- ja päihdesuunnitelma esittää sosiaali- ja terveysministeriön asettaman työryhmän ehdotukset mielenterveys- ja päihdetyön kehittämiseksi vuoteen 2015. Suunnitelmassa linjataan mielenterveys- ja päihdetyön kehittämistä ensimmäisen kerran yhtenä kokonaisuutena valtakunnallisella tasolla.
Kuntoutuksen toimivuus
Vuoden 2002 kuntoutusselontekoon liittyvässä julkaisussa ”Kannattaako kuntoutus?” Jouko K. Salminen tiivisti eritasoisten mielenterveyden häiriöiden kuntoutuksesta saadut vaikuttavuustutkimuksen tulokset seuraavalla tavalla:
MERTTU-hanke on Stakesin mielenterveysryhmän, Suomen Kuntaliiton ja Suomen Akatemian vuosina 2004–2006 toteuttama mielenterveyspalveluiden vaikuttavuutta selvittävä tutkimusprojekti. Hankkeen tavoitteena oli:
MERTTU-hankkeen taustalla oli kasvanut epäily siitä, että 1990-luvun alkuvuosina tapahtunut palvelurakenteen ja ohjausvastuun kehitys (erikoissairaanhoitolaki 1991 ja sosiaali- ja terveydenhuollon valtionosuuslaki 1993) on pahimmillaan tuottanut syrjäytymistä ja väliinputoamista erityisesti mielenterveyden häiriöistä kärsivillä ihmisillä.
Masennus
Suomalaisen Lääkäriseura Duodecimin laatima ”Depression Käypä hoito” -ohje julkaistiin maaliskuussa 2004. Ohjeen alakohdassa Depressiopotilaan työkyvyn arviointi todetaan kuntoutuksesta muun muassa seuraavaa:
Skitsofrenia
Skitsofrenian Käypä hoito -ohje valmistui vuoden 2001 loppupuolella. Kuntoutusta käsitellään ohjeen laajassa ja yksityiskohtaisessa alakohdassa ”Hoito ja kuntoutus”. Psykososiaalisina hoitomuotoina luetellaan seuraavat menetelmät:
Sosiaalipsykiatriset yhdistykset
Varsinaisen sairaalalaitoksen ulkopuolella on aina toiminut asumisen ja mielenterveyskuntoutuksen pienehköjä yksiköitä. Monet näistä ovat perustaneet toimintansa sosiaalipsykiatriseen näkemykseen, joka varsinkin 1960- ja 1970-luvuilla oli merkittävä ideologinen ja terveyspoliittinen suuntaus.
Sopimusvuori ry on vuonna 1970 Tampereella perustettu yhdistys, joka tarjoaa sosiaalipsykiatrisia kuntoutuspalveluja. Sopimusvuori ry:n arvot kiteytyvät ihmisarvon kunnioittamiseen ja sen toteutumisen edistämiseen joka tilanteessa. 2010-luvulla yhdistyksen keskeisenä viitekehyksenä on toipumisorientaatio (recovery). Toipumisorientaatiossa on kyse kansalaisoikeuksista, mielekkäästä elämästä, osallisuudesta ja kanssakulkijuudesta. Lähestymistavan tavoitteena on tukea ihmistä saavuttamaan ja ylläpitämään itselle merkityksellistä ja tyydyttävää elämää sairauden oireista tai toimintakyvyn puutteista huolimatta. Suomen sosiaalipsykiatristen yhteisöjen keskusliitto on määritellyt neljä toipumisorientaation keskeistä elementtiä. Ne ovat toivo, osallisuus, toimijuus ja kohtaaminen.
Sopimusvuori ry:llä on seitsemän yksikköä, joista kuusi sijaitsee Tampereella ja yksi Hämeenlinnassa. Kanavan ja Hiedanrannan Työvalmennusyksiköt, Sorinan ja Kaarisillan Toimintakeskukset ja Nuorten Toimintakeskus Verstas tarjoavat kukin kuntouttavan työtoiminnan ja sosiaalisen kuntoutuksen palveluja. Näsinkulman Klubitalo Tampereella ja Walonkulman Klubitalo Hämeenlinnassa, ovat matalan kynnyksen jäsenyhteisöjä ja toimivat kansainvälisen Klubitalomallin mukaisesti. Sopimusvuori ry:n palvelujen piirissä on noin 600 tamperelaista, ympärikunnista tulevaa ja hämeenlinnalaista henkilöä, henkilökuntaa reilut 50. Kantavina ideoina toiminnalle on yhdistyksen palvelunkäyttäjien, syrjään jätettyjen henkilöiden, elämänlaadun paraneminen ja heidän oman, mielekkään elämänpolkunsa löytämisen tukeminen. Sopimusvuori ry on osa laajaa ja monipuolista sosiaalipsykiatristen yhdistysten kansallista ja kansainvälistä verkostoa.
Helsingissä vuonna 1983 perustetulla, kaupungin organisaatioon kuuluvalla Niemikotisäätiöllä on noin 30 toimintayksikköä kaupungin eri puolilla ja niissä noin 1 300 hoitopaikkaa. Niemikotisäätiön kannatusyhdistys Niemikotiyhdistys aloitti palvelutalotuotannon vuonna 2002. Yhdistys muutettiin säätiömuotoiseksi toimijaksi, Lilinkotisäätiöksi vuonna 2004. Lilinkotisäätiöllä on kuusi palvelutaloa eri puolilla Helsinkiä, joissa on noin 300 asiakaspaikkaa.
Mielenterveystyön siirtyessä 1980-luvulta lähtien ja erityisesti 1990-luvun alussa laitoksista avohoitoon perustettiin Pohjanmaalla, Kaakkois-Suomessa ja Uudellamaalla yhteensä kymmenkunta sosiaalipsykiatrista yhdistystä. Ainakin seuraavat sosiaalipsykiatriset yhdistykset tuottavat kuntien ja terveydenhuollon kuntayhtymien käyttöön asumis- ja kuntoutuspalveluja:
Mielenterveyskuntoutuksen väliinputoajat
Alan tutkijat ovat yksimielisiä siitä, että mielenterveydenhäiriöt eivät ole lisääntyneet väestötasoisena terveysongelmana. Kuitenkin masennus työkyvyttömyyseläkkeen perusteena kasvoi 1990-luvun alkuvuosista vuoteen 2005 noin kaksinkertaiseksi; myös kolminkertaisesta kehityksestä on näyttöä. Mikä selittää sen, että masennus terveysongelmana ei ole lisääntynyt, kun se työongelmana on kasvanut enemmän kuin mikään muu terveydellinen haittatekijä. Tavanomainen selitys on, että työelämä ei siedä masentuneita eikä muitakaan mielenterveyskuntoutujia, tai työ on muuttunut niin voimia kuluttavaksi, että vähäinenkin mielialan häiriö johtaa pahaan kielteiseen kierteeseen.
Työelämässä olevat masennuspotilaat ovat jossain määrin kuntoutuksen väliinputoajia, sillä esimerkiksi työeläkekuntoutuksessa heitä on paljon vähemmän kuin tuki- ja liikuntaelinsairauksien takia kuntoutettavia, vaikka vuosittain noin 4 000 henkilöä siirtyy masennusdiagnoosilla työkyvyttömyyseläkkeelle. Heistä monet ovat vielä suhteellisen nuoria ja hyvän koulutuksen saaneita, joiden kohdalla kuntoutuksen pitäisi tulla kysymykseen ja olla tehokastakin. Erityisesti yksityisellä puolella mielenterveyskuntoutujia on vain murto-osa (kuudes- tai viidesosa) tules-kuntoutujiin verrattuna. Valtiolla määrät ovat suunnilleen tasoissa.
Mielenterveyskuntoutus on eri muodoissaan lisääntynyt 2000-luvun alussa sekä erilaisten määräaikaisten hankkeiden että normaalikäytännöissä tapahtuneiden muutosten ansiosta, mutta tästä huolimatta mielenterveyskuntoutujien, etenkin vaikeista mielenterveyden häiriöistä kärsivien henkilöiden, työllistyminen avoimille työmarkkinoille on edelleen vaikeaa. Asenteet ovat kysyttäessä, myönteisiä, mutta tosipaikan tullen työhönottaja katsoo, että heidän työnsä ja asiakassuhteensa ovat sellaisia, että vammainen henkilö tai mielenterveyskuntoutuja ei siihen sovellu.
Tulevaisuus
Tulevasta kehityksestä voi muodostaa mielikuvan katsomalla, miten vuosikymmenten mittaan arviot mielenterveyskuntoutuksesta ovat muuttuneet. Vuonna 1967 julkaistussa kirjassa ajankohtaansa nähden erittäin moderni kirja Psykiatrinen kuntoutus pohdiskeltiin mielenterveystyön ja kuntoutuksen välistä eroa tähän tapaan:
Jouko K. Salminen pohdiskeli lähes 40 vuotta myöhemmin hoidon (jota nykyisin sanotaan mielenterveystyöksi) ja kuntoutuksen suhdetta näin: Kuntoutuksen ja hoidon välinen raja on etenkin psykiatriassa epäselvä. Kuntoutukseen kuuluvat selkeästi esimerkiksi sosiaalisten vuorovaikutustaitojen ja elämäntaitojen parantaminen sekä ammatillinen kuntoutus kuten työharjoittelu, tuettu työllistäminen ja koulutus. Siihen kuuluvat myös yhteisön sosiaaliset tukijärjestelyt kuten asuntolat, hoitokodit ja mielenterveysklubitalojen toiminta. Myös potilaalle ja hänen perheelleen kohdistettu niin sanottu psykoedukaatio eli tiedon antaminen sairaudesta on kuntoutuksen toimenpiteitä. Kuntoutuksen piiriin luetaan myös vaikeasti psyykkisille sairaille annettu kognitiivisten taitojen opettaminen. Lääketieteellinen hoito, joka on ensisijaisesti lääkehoitoa ja voi olla joko avohoitoa tai sairaalahoitoa, kuuluu selkeästi hoidon piiriin. Psykoterapiasta on ristiriitaisia näkemyksiä. Useimmiten se luetaan selvästi hoitotoimenpiteeksi, mutta Suomessa psykoterapiaa kustannetaan myös kuntoutuksena.
Sosiaali- ja terveysministeriön asettama Mielenterveyskuntoutuksen asiantuntijatyöryhmä laati vuonna 2002 Kuntoutusasiain neuvottelukunnan toimeksiannosta selvityksen ”Näkökulmia mielenterveyskuntoutukseen”. Siinä lueteltiin kymmenkunta keinoa kuntoutujalähtöisyyden lisäämiseksi mielenterveyskuntoutuksessa:
Dawn of War: Dark Crusade
Dawn of War: Dark Crusade on Relic Entertainmentin kehittämä lisäosa vuonna 2004 julkaistulle reaaliaikastrategiapelille Warhammer 40 000: Dawn of War.
Tarina
Tarina alkaa siitä, kun kaikki seitsemän rotua, The Tau Empire, Necronit, Space Marines, Imperial Guard, Örkki (Warhammer 40,000), Eldarit ja Chaos Space Marines, ovat ajautuneet sodan raunioittamalle planeetta Kronukselle. Kaikki haluavat eri syillään saada planeetan haltuunsa, ja näin alkaa Pimeä ristiretki.
Tau ja Necronit
Dawn of War: Dark Crusadessa tuli kaksí täysin uutta pelattavaa rotua: The Tau Empire ja Necronit.
Uusia Yksiköitä
Lisäksi kaikille jo olemassa oleville roduille on lisätty paljon uusia yksiköitä ja kehityksiä.
Dark Crusade
Yksi keskeisimmistä lisäyksistä Dawn of War-sarjaan on täysin uusi yksinpelitehtäväsarja, Dark Crusade. Kyseessä on eräänlainen vuoropohjainen maailmanvalloituspeli, jossa pelaaja valitsee rodun, ja yrittää sillä vallata koko planeetan, joka on jaettu provinsseihin. Tietyistä provinsseista saa bonuksia. Menestystä saadessa omalle sankarihahmolle voi antaa parempia varusteita.
Aiheesta muualla
sv:Warhammer 40,000: Dawn of War
Verbi
Verbit eli teonsanat on yksi useimpien kielten sanaluokista. Tyypillinen verbi ilmaisee tekemistä, olemista tai tapahtumista. Verbi voi taipua esimerkiksi toimijan persoonan tai luvun mukaan, mutta näin ei tapahdu kaikissa kielissä.
Lauseen rakenteen kannalta verbin keskeinen tehtävä on toimia predikaattina eli lauseen ytimenä. Suomen kielessä predikaatti on finiittinen eli persoonamuotoinen verbi, joita on jokaisessa lauseessa yksi. Predikaattiverbi myös määrää, mitä muita jäseniä lauseessa on. Verbin valenssiksi kutsutaan verbin pakollisten täydennysten määrää:
Sen mukaan, liittyykö verbiin tavallisesti objekti vai ei, verbit jaetaan transitiivi- ja intransitiiviverbeihin Esimerkiksi sataa ja lentää ovat intransitiiviverbejä, syödä ja antaa transitiiviverbejä.
Erityisesti indoeurooppalaisissa kielissä verbit jaetaan pääluokkiin, jotka ovat aktiivi ja passiivi. Perinteisesti tätä jaottelua on käytetty myös suomen kieliopeissa, vaikka suomen niin sanottu passiivi on luonteeltaan erilainen kuin esimerkiksi englannin tai ruotsin passiivi.
Tempus on aikamuoto. Suomen kielessä on preesens (kestämä), imperfekti (kertoma), perfekti (päättymä) ja pluskvamperfekti (entispäättymä). Monissa muissa kielissä on myös futuuri (tulema). Suomessa ilmaistaan tulevaa aikaa preesensillä ja siihen liittyvällä tulevan ajan ilmaisimella (esimerkiksi isä menee illalla kotiin, siivoan huoneeni loppuun huomenna, hän tekee sen vuoden päästä), tulla-verbin ja kolmannen infinitiivin illatiivilla avulla muodostettavalla rakenteella (isä tulee menemään kotiin, tulen siivoamaan loppuun huoneeni, hän tulee tekemään) tai juhlatyylisellä olla-verbin ja partisiipin avulla muodostettavalla rakenteella (isä on menevä kotiin, olen siivoava loppuun huoneeni, hän on tekevä sen). Myös aikoa-verbi ilmaisee epävarmaa tulevaisuutta (esimerkiksi isä aikoo mennä kotiin, aion siivota loppuun huoneeni, hän aikoo tehdä sen).
Modus eli tapaluokka ilmaisee puhujan suhtautumista predikaatin kuvaamaan toimintaan. Suomen kielen modukset ovat indikatiivi (tositapa), potentiaali (mahtotapa), konditionaali (ehtotapa) ja imperatiivi (käskytapa). Muissa kielissä on myös muita moduksia, kuten subjunktiivi tai gerundi.
Verbeistä voidaan muodostaa substantiivia tai adjektiivia muistuttavia infinitiivejä (nimitapa) tai partisiippeja (laatutapa).
If You’re Happy and You Know It
”If You're Happy and You Know It” on suosittu, alun perin amerikkalainen lastenlaulu, jonka säveltäjää ja sanoittajaa ei tunneta. Se on siten vapaasti yleisessä käytössä oleva teos, joskin siitä on tehty useita eri tekijänoikeuslaeilla suojattuja versioita. Yhden tällaisen laulun on kirjoittanut Alfred B. Smith (1916–2001).
Tunnetuin suomenkielinen versio laulun tekstistä on ”Jos sull lysti on”, jonka sanoittajaa ei tunneta. Se kuitenkin lauletaan toisen amerikkalaisen kansansävelmän, She'll Be Coming 'Round the Mountain melodialla. Ruotsissa vastaava kappale on ”Klappa händerna när du är riktigt glad”. Reino Helismaa on tehnyt lauluun oman sanoituksensa nimellä ”Testamentti” (”Jos mä kuolen, vanhat kenkäni sä saat...”), jonka ovat levyttäneet Kauko Käyhkö ja Tapio Rautavaara, molemmat vuonna 1969.
Jonas Fahlenius
Jonas Fahlenius (1674–1747) oli ruotsalais-suomalainen piispa. Hän toimi Turun piispana vuosina 1734–1746. Fahlenius oli syntyisin Falunista, Ruotsista. Hän muutti Suomeen vasta Uudenkaupungin rauhan jälkeen 1721. Ennen piispaksi tuloaan hän toimi logiikan ja metafysiikan sekä teologian professorina ja vuodesta 1728 tuomiorovastina. Hän pyrki kansanopetuksen kehittämiseen, kuten esimerkiksi siten, ettei ketään saanut ottaa oppilaaksi kouluun ilman asianomaisen kirkkoherran suostumusta ja ettei ketään vihitty papiksi, ellei tämä ollut ainakin vuoden ajan seurannut teologisen tiedekunnan luentoja ja harjoituksia. Jotta seurakunta ymmärtäisi mitä saarnassa sanottiin, oli papin keskusteltava aiheesta seurakunnan kanssa jumalanpalveluksen jälkeen. Annettiin myös Turun hiippakuntaa koskeneet määräykset rippikoulun käynnistä ennen ensimmäistä ehtoolliskäyntiä ja papiston tehtävästä pitää kirjaa seurakunnassaan syntyneistä, kastetuista, kuolleista, haudatuista ja ehtoollisella käyneistä.
Hänen edeltäjänsä Lars Tammelin toimi Turun piispana vuosina 1728–1733 ja hänen seuraajansa Johan Browallius vuosina 1748–1755.
Kirgisian kansallislaulu
Kirgisian tasavallan kansallislaulu on nimensä mukaisesti Kirgisian kansallislaulu. Laulu tunnetaan myös alkusanojensa mukaan nimellä "Ak möngülüü aksa". Se otettiin käyttöön Kirgisian itsenäistyttyä vuonna 1992. Laulun ovat säveltäneet Nasyr Davlesov ja Kalyi Moldobasanov ja sen ovat sanoittaneet Djamil Sadykov ja Eshmambet Kuluev.
Gloucestershire
Gloucestershire  on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Lounais-Englannissa, Irlanninmeren rannalla. Siihen kuuluu osia Cotswoldsista ja Severnjoen laaksosta sekä Forest of Dean kokonaisuudessaan. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu kuusi hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Gloucesterin kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan niiden lisäksi itsenäinen South Gloucestershiren yhtenäishallintopiiri. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin ihmistä.
Hallinto
Lordiluutnantti Edward Gillespie on edustanut Ison-Britannian kuningatarta Gloucestershiressä lokakuusta 2018 lähtien.
Osa-alueet
Hallintopiirit jakaantuvat edelleen 263 kuntaan (civil parish), joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Väestö
Vuonna 2020 Gloucestershiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin asukasta ja seuraavat yli  asukkaan asutuskeskukset:
Lippu
Gloucestershiren lipussa on omenanvihreällä pohjalla kermanvalkoisen reunuksen ympäröimä sininen risti. Lippu valittiin Gloucestershiren suurseriffin Jonathon Carrin suojelemassa kilpailussa, jolla juhlistettiin kreivikunnan tuhatvuotista historiaa. Sen suunnitteli Hucclecotesta kotoisin oleva Jeremy Bentall, jonka mukaan lipun vihreä väri symboloi kreivikunnan maaseutua, sininen Severnjokea ja kermanvalkoinen Cotswoldin kiveä. Lippu otettiin virallisesti käyttöön maaliskuussa 2008, ja siitä käytetään yleisesti nimitystä Severnin risti.
Nimikkokukka
Vuonna 2004 Gloucestershiren nimikkokukaksi valittiin keltanarsissi Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Colorado Avenue
Colorado Avenue on Claes Olssonin ohjaama elokuva, joka perustuu Lars Sundin romaaneihin Colorado Avenue ja Lanthandlerskans son. Elokuvan ensi-ilta oli 7. syyskuuta 2007. Elokuvaan pohjautuva kolmiosainen sarja esitettiin Yle FST5 -kanavalla keskiviikkoisin 8. huhtikuuta 2009 alkaen.
Elokuvan pääosia näyttelevät Birthe Wingren (Hanna), Ylva Ekblad (Hannan äiti-Östman), Peter Kanerva (Otto), Joanna Wingren (Ida), Nicke Lignell (Johannes Smeds), Guy Rosenholm (Gustav, Idan mies). Colorado Avenuen kuvasi Pertti Mutanen, joka on ollut useiden Claes Olssonin elokuvien kuvaajana.
Juoni
Colorado Avenuessa seurataan pohjalaisen Hannan ja hänen perheensä elämää 1800-luvun loppupuolelta kieltolain aikoihin saakka. Hanna asui vanhempiensa ja veljiensä kanssa pienessä saaristomökissä Rödskäretillä, isä oli kalastaja. Kun isä ja Hannan veljet hukkuvat myrskyssä kalastusmatkallaan, Hannan ja äidin on lähdettävä saarelta; mökkiin halutaan varakkaammat vuokralaiset.
Hannan lapsuus loppuu – hän joutuu kovaan työhön pikkupiiaksi Smedsin taloon. Hän sietää muiden palkollisten ja kyläläisten halveksunnan ja nöyryytykset, sillä hän on päättänyt säästää rahat Amerikan-matkaan. Monien muiden tavoin Hanna lähtee 1900-luvun vaihteessa 18-vuotiaana rahaa ansaitsemaan Amerikkaan ja palaa sieltä kymmenen vuotta myöhemmin kotikyläänsä varakkaana ja topakkana kahden lapsen, Oton ja Idan, leskiäitinä. Hannan amerikkalainen mies, pohjalaissukuinen Ed Ness, työläisaktivisti ja agitaattori, on ammuttu mielenosoituksessa. Kotiin palattuaan Hanna perustaa Amerikan-dollareillaan Siklaxiin maalaiskaupan, josta tulee vähitellen kylän keskus. Dollari-Hanna – niin kuin kyläläiset häntä kutsuvat – saa viimein kaipaamaansa arvostusta, mutta Hannan pojan, Oton, ja vanhan äiti-Östmanin harjoittamat laittomuudet uhkaavat viedä Hannalta tämän vaivoin hankitun kunnioituksen ja hyväksynnän.
Hannan elinikäinen ystävä on Johannes Smeds, kunnallismies ja Smedsin talon isäntä. Johannes on myös saanut kokea elämässään raskaita vastoinkäymisiä, joiden jättämiin arpiin hän yrittää keskustellen Hannan kanssa löytää parannusta vielä vanhoilla päivillään. Johanneksen Erik-poika kuoli vuoden 1918 sodassa ja toisen pojan, Gustavin, vei viina. Parantumattomasti sairas Johannes ei oikein jaksa enää uskoa toipuvansa katkeruudestaan.
Kun kieltolaki astuu voimaan vuonna 1919, Otto aloittaa liikemiehen uransa; hänestä tulee tunnettu ”Kanisterikuningas”. Hanna ei voi antaa anteeksi pojalleen sitä, että tämä on valinnut rikoksen tien. Oton afäärit menestyvät, vaikka etsivä Hoxell yrittää kuumeisesti saada hänet kiinni salakuljetuksesta.
Eli Whitney
thumb|Eli Whitney, maalaus vuodelta 1822, tekijä Samuel F. B. Morse, Yalen yliopiston kokoelma
thumb|Ensimmäinen "cotton gin" Harpers Weekly-lehdessä. Vuodelta 1869 oleva piirros kuvaa 70 vuotta vanhempaa tapahtumaa. thumb|right|"Cotton gin" näytteillä [[Eli Whitney Museum|Eli Whitney-museossa.]]
Maiti
Maitikalat ovat säännönmukaisesti mätikaloja pienempiä.
Kaloilla on erilaisia hedelmöitystapoja. Maidinlaskuun liittyy kuitenkin kosiomenoja.
Kari Värri
Kari Värri on suomalainen kosketinsoittaja. Värrin ura alkoi 1970-luvun alussa Oulussa. Kosketinsoitinten lisäksi Värri toimi mielellään myös laulusolistina. Värrin uran ensimmäiset oululaiset bändit olivat Remulus ja Cutler Fuzz, jotka saavuttivat lähinnä maakunnallista huomiota.
Kari Värri osallistui vuonna 1975 Rockmuusikoiden ja Jussi Raittisen organisoimaan Rock-laulun Sm-kilpailuun, josta saavutuksena oli 2. sija. Sen siivittämänä Värri uskaltautui ammattimuusikon uralle. Ensimmäinen ammattibändi oli Rocket, jossa soittivat Värrin lisäksi, mm. Arto Piispanen, Raimo Raappana ja Hannu Karjalainen.
Järvenjärvi (Nokia)
Järvenjärvi on Pirkanmaalla Nokialla Pökkylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän lähialueeseen.
Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 450 metriä leveä ja sen pinta-ala on 31 hehtaaria. Sen pohjoispuolen rannat rajautuvat peltomaahan, mutta eteläpuolella on metsämaata. Ainoat rantasuot ovat eteläinen Taskula ja luoteispään pieni rantasuo. Järvestä laskee 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Jokisjärveen. Siihen laskee muutama metsäoja ja pieniä pelto-ojia, joista yksi tuo vettä Pannukakosta. Suurin osa valuma-alueesta on metsää. Veden keskiviipymä on 369 vuorokautta. Järvelle pääsee valtaieltä 12, joka ohittaa pohjoisrannan puolen kilometrin päästä.
Vedenlaatu
Järven vedenlaatua on tutkittu vuosina 1978, 1979, 1983 ja 1992. Tutkimusten mukaan se on perustyypiltään kohtalaisen humuspitoinen ja rehevä järvi. Veden puskurikyky happamoitumista vastaan on ollut tyydyttävä ja sen happamuustaso onkin ollut normaali. Veden ravinnepitoisuudet ovat olleet 1970-luvun lopulta saakka reheville järville ominainen. Syy järven nykytilaan ovat ympäristön ravinnekuormitus ja järvi on ollut aiemmin karu ja kirkasvetinen. Talvisin veden happipitoisuuden tasot ovat olleet tyydyttävät lukuun ottamatta lähellä pohjaa, jossa on ajoittain todettu happikatoa. Vedet eivät kesäisin kerrostu lämpötilan mukaan, joten happi laskeutuu vedenpinnalta järvenpohjaan vaivattomasti. Järveä voi käyttää virkistystarkoituksiin tyydyttävästi. Kesäisin rehevöityminen aiheuttaa leväkukintoja.
Historiaa
Vanhoissa Rekognosointikartoissa vuosilta 1776–1805 järven pohjoispuolella näkyy yksi tai kaksi taloa sekä niittyjä järven pohjoispuolella ja luoteispäässä. Järven laskuoja on piirretty lähtemään järven itäpäästä ja se laskee Jokisjärveen. Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin Matt Järvi. Samassa kartassa on järvelle piirretty kaksi laskuojaa. Ylempi on sama kuin nykyinenkin ja toinen on alempana ja sama, kuin Rekognosointikartoissa.
Muuta
Järvi on yksityinen vesialue.
Mercurius (voivodi)
Mercurius oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transylvanian voivodina n. 1111 - 1113, Unkarin kuningas Kálmánin alaisuudessa. Mercurius piti hallintoaan Bălgradin kaupungissa.
Sinipääskyt
Sinipääskyt (Progne) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Sinipääskyjen sukuun kuuluu yhdeksän lajia.
Anna Ancher
Anna Kirstine Brøndum Ancher (18. elokuuta 1859 – 15. huhtikuuta 1935) oli tanskalainen taidemaalari. Hän oli niin kutsutun Skagenin koulukunnan ainoa jäsen, joka oli todella syntynyt Skagenissa.
Ancherin isä oli Erik Andersen Brøndum ja äiti Ane Hedvig Møller. Hänen isänsä omisti hotellin Skagenissa. Hänen lahjakkuutensa ilmeni jo nuorena, ja hän tutustui taiteeseen kotiseudullaan Jyllannin pohjoisosassa Skagenissä, jonne saapui taiteilijoita maalaamaan. Taiteilijoiden yhteisön muodostaneet Skagenin koulukunnan taiteilijat kokoontuivat hänen isänsä hotellissa.
Ancher opiskeli piirustusta Kööpenhaminassa Vilhelm Kyhnin johdolla kolme vuotta ja kehitti oman tyylinsä. Myöhemmin hän oli opiskelemassa piirustusta Pariisissa Pierre Puvis de Chavannesin johdolla tämän ateljeessa. Samassa paikassa opiskeli myös Marie Triepcke, joka meni myöhemmin naimisiin skagenilaisen taidemaalarin Peder Severin Krøyer kanssa. Anna Ancher meni vuonna 1880 naimisiin taiteilija Michael Peter Ancherin kanssa, ja parille syntyi tytär Helga.
Ancherille myönnettiin vuonna 1924 Tagea Brandt Rejselegat, joka on 1921 kuolleen Vilhelm Brandtin hänen 1905 kuolleen vaimonsa muistoksi perustama apuraha. Se myönnetään ilman hakemusta naisille, joilla on merkittäviä saavutuksia tieteen, kuvataiteen, musiikin, kirjallisuuden ja teatteritaiteen aloilla. Se oli ensimmäisen kerran vuonna 1924 myönnettäessä arvoltaan 10 000 Tanskan kruunua.
Ancher kuoli Skagenissa 75 vuoden ikäisenä.
Substantiivi
Substantiivit eli nimisanat ovat yksi sanaluokista. Substantiivi ilmaisee asiaa tai esinettä ja suomessa sitä taivutetaan sijamuodoissa, luvuissa ja omistusliitteitä liittämällä, minkä lisäksi voidaan lisätä liitepartikkeleita. Suomessa substantiivi kuuluu nomineihin. Muissa kielissä substantiivia voidaan taivuttaa myös esimerkiksi suvussa eli genuksessa. Esimerkiksi saksassa jokaisella substantiivilla on suku ja sen mukainen artikkeli, jota taivuttamalla ilmaistaan sanan sijamuoto. Saksassa nämä artikkelit ovat yksikössä der (maskuliini), das (neutri) ja die (feminiini) sekä monikossa pelkkä die. Joissain kielissä substantiiveihin voidaan myös liittää verbien taivutuspäätteitä.
Substantiivit jaetaan yleisnimiin (appellatiivit) ja erisnimiin (proprit). Erisnimi viittaa yksilöityyn henkilöön, olioon, asiaan tai esineeseen. Yleisnimi puolestaan viittaa henkilöihin, olioihin, asioihin tai esineisiin lajinsa edustajana. Yleisnimi siis luokittelee, esimerkiksi vuoristo, kun taas erisnimi yksilöi, esimerkiksi Kalliovuoret.
Yleisnimet voidaan edelleen jakaa laskettaviin ja ei-laskettaviin. Laskettavat yleisnimet viittaavat yksilöihin tai yksittäisiin asioihin/esineisiin, kun taas ei-laskettavat viittaavat yleensä aineisiin tai abstraktioihin, joita ei voi laskea. Laskettavia substantiiveja on esimerkiksi koira, joiden lukumäärä voidaan todeta. Ei-laskettaviin aine- ja abstraktisanoihin kuuluvat esimerkiksi maito tai  matematiikka.
Paula Koivuniemi (vuoden 1988 albumi)
Paula Koivuniemi on Paula Koivuniemen vuonna 1988 julkaistu kokoelma-albumi, joka sisältää 16 kappaletta hänen vuosina 1966–1982 levyttämistään kappaleista. Albumi sisältää Koivuniemen ensimmäisen levytyksen, "Perhonen", vuodelta 1966. Albumin on julkaissut CD-levynä Fazer Finnlevy.
Panhellenion (pyhäkkö)
Panhellenion oli antiikin aikainen Zeus Panhelleniokselle ja Hera Panhellenialle omistettu pyhäkkö Ateenassa Kreikassa.
Panhellenionin rakennutti keisari Hadrianus noin vuonna 131–137 jaa. Se liittyi hänen perustamaansa Panhellenion-liittoon ja sen Panhellenia-juhlaan, ja toimi liiton kokouspaikkana sen edustajien kokoontuessa Ateenaan eri puolilta roomalaista Kreikkaa kerran vuodessa. Zeuksen ja Heran ohella se oli omistettu Hadrianukselle itselleen nimellä Hadrianos Panhellenios. Hänen puolisoaan Sabinaa puolestaan palvottiin Herana. Pyhäkkö purettiin alueen muiden rakennusten tavoin noin vuonna 258, kun keisari Valerianus rakennutti alueen poikki muurin goottien ja herulien hyökkäyksen pelossa.
Pyhäkkö sijaitsi Ilissos-joen pohjoisrannalla etelään Olympoksen Zeuksen temppelistä ja Apollon Delfinioksen temppelistä. Pyhäkköä ympäröi temenos, jonka koko oli noin 40 × 60 metriä. Temenokseen oli sisäänkäynti propylonin kautta. Pyhäkköön kuului pieni temppeli, joka sijaitsi temenoksen länsiosassa. Sen perustusten koko oli noin 5 × 8 metriä. Temppeli edusti korinttilaista tyyliä. Suurin osa pyhäkköalueesta on nykyisten katujen alla, ja ainoastaan pieni osa luoteiskulmasta on näkyvissä.
Johan Browallius
Johan Browallius (1707–1755) toimi Turun piispana vuosina 1748–1755. Sen lisäksi, että hän oli Turun akatemian teologian professori, hän toimi myös fysiikan ja kasvitieteen professorina. Browallius toimi myös Hämäläis-Osakunnan inspehtorina vuosina 1740–1751. Hän edusti pappissäätyä valtiopäivillä, ja oli politiikassa kiivas vapauden ajan valtiomuodon kannattaja.
Raisa Lardot
Lardot tuli Suomeen kuusivuotiaana pakolaisena jatkosodan aikaan isänsä, äitinsä ja viiden sisaruksensa kanssa. Perheen isä oli kuulunut alun perin puna-armeijaan, mutta loikannut Suomen armeijaan jatkosodan alkuvaiheissa. Perhe asettui syksyllä 1944 asumaan Mellilään Varsinais-Suomeen. Isä kuitenkin myöhemmin vangittiin ja luovutettiin takaisin Neuvostoliittoon, ja äidin vastuulle jäi kuudesta lapsesta yksinhuoltajana huolehtiminen. Muu perhe sai vasta myöhemmin tietää, että isä oli tuomittu kymmeneksi vuodeksi vankeuteen ja kuollut siperialaisella vankileirillä vuonna 1947.
Lardot’n teokset ovat omaelämäkerrallisia ja kuvaavat naisena elämistä. Lardot on kertonut julkisuudessa myös lapsuudessaan ja nuoruudessaan kokemastaan syrjinnästä, jopa avoimesta rasismista syntyperänsä vuoksi.
Lardot avioitui 1960-luvun alussa belgialaisen André Lardot’n kanssa, ja he saivat kaksi lasta. Mies halvaantui onnettomuudessa vuonna 1969, ja Lardot toimi miehensä omaishoitajana. He asuivat välillä erossa mutta palasivat yhteen. He asuivat Kauniaisissa. André Lardot kuoli huhtikuussa 2020 oltuaan hoivakodissa runsaan vuoden.
Porthaninpuisto
pienoiskuva|Porthaninpuistoa elokuussa 2021. Porthaninpuisto sijaitsee Turun keskustassa Vanhan Suurtorin ja Brahenpuiston välissä. Se on nimetty Henrik Gabriel Porthanin mukaan ja siellä sijaitsee Porthania esittävä patsas. Puiston pinta-ala on 7 100 neliömetriä.
Porthaninpuisto ja Vanha Suurtori ovat tulleet valtakunnallisesti tunnetuiksi joulurauhan julistamisen tapahtumapaikkana. Lisäksi puistossa järjestetään kesäisin muun muassa Turun keskiaikaiset markkinat.
Historia
Entisen Suurtorin eli Nikolaintorin ympäristöön istutettiin Turun palon jälkeen kolme puistikkoa: Porthaninpuisto, Brahenpuisto ja Tuomiokirkonpuisto, jotka olivat ainakin osittain valmiit vuonna 1835. 1850-luvun lopulla ryhdyttiin järjestämään Porthanin muistopatsaan pystyttämistä puistoon. Patsashanke herätti runsaasti huomiota, sillä kyseessä oli Suomen ensimmäinen ulos pystytetty julkinen patsas. Patsaan paljastustilaisuus pidettiin 10. lokakuuta 1864. Juhlapuheen tilaisuudessa piti Elias Lönnrot. Patsaan sijoituksen yhteydessä ravintola Pinella sai väistyä nykyiselle paikalleen.
Kaikkia kolmea Suurtorin alueen puistoa kunnostettiin vuonna 1885 alkaneissa töissä. Porthaninpuistoon istutettiin puita ja pensaita sekä kunnostettiin käytäviä ja nurmikoita. Kunnostustoimien syynä oli Pietari Brahen patsas, joka pystytettiin vuonna 1888 Brahenpuistoon Uudenmaankadun toiselle puolelle.
1800- ja 1900-lukujen vaihtessa Porthanin patsaan ympärillä ollut rauta-aita ja sen kivijalka poistettiin ja patsaan ympärillä olleita kukkaistutuksia laajennettiin. Puisto aidattiin kaksinkertaisella rautaketjulla ja sinne istutettiin pensaita.
Puisto nykyään
Ravintola Pinellan korjausten takia Porthaninpuistossa tehtiin laajat arkeologiset kaivaukset vuonna 2010. kaivauksissa löydettiin muun muassa 1600-luvulla rakennetun rakennuksen kivijalka ja kellari, keskiaikaisista kerroksista löytyi puurakennusten jäänteitä ja oletettavasti 1200-luvulta peräisin oleva peltokerros, jossa olevat kyntöjäljet osoittavat alueen olleen ennen maanviljelyskäytössä.
Matkatoimisto Hispania
Matkatoimisto Hispania Oy on suomalainen valmismatkojen järjestäjä. Ranta- ja kaupunkimatkojen lisäksi toimisto tuottaa golf-matkoja, aktiivimatkoja sekä ryhmämatkoja. Hispania käyttää matkoillaan Finnairin suoria lentoja.
Historiaa
Hispanian perustivat vuonna 1995 espanjalaiset Hèctor Vilaseca ja Josè Luis Alvaro. Aluksi toimitsto tuotti valmismatkoja ja lentoja vain Espanjan rannikolle. Vuonna 2005 valikoimaa laajennettiin ja Hispania aloitti valmismatkojen myynnin myös Portugalin Azoreille. Nykyään toimisto järjestää matkoja Espanjan ja Azoreiden lisäksi myös Maltalle sekä Egyptin Hurghadaan, Madeiralle ja Mallorcalle.
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue on hanke, jonka avulla Alueiden puolueen kannattajat pyrkivät osoittamaan 2004, että Ukrainan itäiset ja eteläiset alueet voisivat yhdistyä yhdeksi autonomiseksi alueeksi ja muodostaa yhtenäisen painostusryhmän, mihin tähtäävät hankkeet katsottiin perustuslain vastaisiksi.
Matkatoimisto Hispania
Historiaa
Matkatoimisto lopetti toimintansa toukokuussa 2012 ja yritys asetettiin konkurssiin 21. toukokuuta 2012.
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue
Yksi Ukrainan presidentin Viktor Juštšenkon vuonna 2004 vaalikampanjan kolmannella kierroksella käyttämä iskulause oli Ukrainan alueellisen yhtenäisyyden säilyttäminen.
Sakari Jotuni
Sakari Jotuni (3. heinäkuuta 1907 Ilomantsi – 14. heinäkuuta 1941 Soanlahti) oli suomalainen filosofian maisteri ja suomentaja.
Kaakkois-Ukrainan itsehallintoalue
Poliittisena käsitteenä Kaakkois-Ukraina tarkoittaa aluetta, joka käsittää Itä-Ukrainan ja Etelä-Ukrainan, pääasiassa Dneprin koillisesta Moskovasta päin katsoen vasemman rannan. Siellä on runsaasti Venäjän Gazpromin pyytämästä maakaasun hinnoista riippuvaista raskasta teollisuutta.
Sakari Jotuni
Jotunin vanhemmat olivat Sortavalan opettajaseminaarin maantieteen opettaja, myöhemmin kansakouluntarkastaja Juho Alfred Jotuni ja Alfhilda Malmgren. Hänen tätinsä oli kirjailija Maria Jotuni. Sakari Jotuni pääsi ylioppilaaksi Helsingin suomalaisesta lyseosta 1926 ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1937. Hän opiskeli kesällä 1934 Grenoblen yliopistossa Ranskassa ja teki kesällä 1939 opintomatkan Saksaan.
Jotuni työskenteli kielenkorjaajana ja oikolukijana Kustannusosakeyhtiö Otavassa. Hän toimi jatkosodan aikana tykistön tulenjohtajana ja kaatui Soanlahdessa heinäkuussa 1941.
Sakari Jotuni oli naimisissa vuodesta 1940 toimistovirkailija ja sihteeri Mirjam Helena Husun (1911–1991) kanssa. Mirjam Jotunin testamenttilahjoituksella perustettiin Suomen kulttuurirahaston Mirjam ja Sakari Jotunin rahasto joka tukee romaanisen filologian tutkimusta
Flunitratsepaami
Flunitratsepaami on kemiallisesti bentsodiatsepiinijohdos, jonka lääketehdas Roche on vuonna 1970 kehittänyt unilääkkeeksi. Tunnettu flunitratsepaamijohdos on kauppanimeltään Rohypnol. Valmiste on jäänyt Suomessa pois myynnistä vuonna 1991 vähäisen menekin vuoksi. Lääkkeellä on maine tyrmäystippoina. Kemiallisesti aine muistuttaa muun muassa nitratsepaamia, joka on ollut laajalti käytetty unilääke.
Flunitratsepaamin väärinkäyttöä voinee lisätä sen suhteellisen nopeasti alkava mutta pitkäkestoinen vaikutus.
thumb|Rohypnol 1 mg -lääkepakkaus
Harald Hein
Haraldin lyhyt valtakausi lienee ollut melko rauhallinen, lukuun ottamatta pieniä kiistoja nuorempien veljiensä Knuutin ja Eerikin kanssa. Harald mainitaan demokraattisena ja oikeamielisenä hallitsijana, joka pyrki parantamaan Tanskan lyömien kolikoiden laatua.
Harald kuoli lapsettomana vuonna 1080. Hänet on haudattu Dalbyn kirkkoon, Skooneen.
Stålarm
Suvun ensimmäinen tunnettu edustaja Niilo Faderinpoika eli 1300-luvun loppupuolella ja oli Johannes Messeniuksen mukaan valtaneuvos, asema joka hänen pojanpojan pojanpojan pojallaan, Eerik Arvidinpoika Stålarmilla (kuollut 1569) joka tapauksessa oli. Eerikin poika Arvid Stålarm toimi Suomen käskynhaltijana 1597–1599.
Suku sammui miehenpuolelta maaherra, hovioikeudenpresidentti Axel Eriksson Stålarmin (1630–1702) myötä, naisenpuolelta hänen tyttärensä Vendelan kuollessa 1736.
Eduar Zea
Ennen Suomeen siirtymistään Edurad Zea on pelannut Kolumbian pääsarjaa. Ensin hän pelasi kasvattajaseurassaan Deportes Quindío ja lainalla kahdessa muussa pääsarjaseurassa kausina 2009-2014. Sen jälkeen hän siirtyi Yhdysvaltoihin United Soccer League-sarjaan (UCL) eli maan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle kausiksi 2015-2016 seuranaan Phoenix Rising FC. Pelattuaan kauden 2016 Kolumbiassa Zea siirtyi Suomen pääsarjaan.
Zea siirtyi Suomeen keväällä 2017 PS Kemin Veikkausliiga-joukkueeseen kautta 2017 koskevalla sopimuksella.
Marshallinsaarten musiikki
Marshallinsaaret on saarivaltio Oseaniassa.
Kansanmusiikki
Marshallinsaarten yleisimpiä kansanmusiikin muotoja on muun muassa beet -niminen kansantanssi, jossa on vaikutteita espanjalaisista kansantansseista. Vaikka mikronesialaisessa musiikissa käytetään harvoin rumpuja, ne ovat yksi yleisimmistä marshallinsaarelaisen kansanmusiikin soittimista.
Muu musiikki
Marshallinsaarten kansallislaulu on Forever Marshall Islands, jonka sävelsi ja sanoitti Marshallinsaarten entinen presidentti Amata Kabua.
Iin kevytlentopaikka
Iin kevytlentopaikka on Iin ilmailukerhon ylläpitämä lentopaikka Iin kunnassa Sorosenperällä, lähellä Iin keskustaajamaa. Kenttä sijaitsee valvomattomassa ilmatilassa Oulun lähestymisalueen alapuolella. Iin ilmailukerho operoi kentällä ultrakevyillä lentokoneilla ja pitää kentällä hallia ja kerhotiloja. Kentällä ei ole omaa polttoainepistettä, mutta lähin huoltoasema löytyy kolmen kilometrin päästä.
Iin ilmailukerho perustettiin vuonna 2002 ja ensimmäinen kone kerholle saatiin vuonna 2003. Kentän rakentaminen aloitettiin vuonna 2004 vuokramaalle ja se valmistui vuonna 2006. Kentän lentokonehalli valmistui vuonna 2011. Kentän ja sen tilojen rakentamiseen on saatu Euroopan unionin Leader-rahoitusta.
Leustachius Rátót
Leustachius Rátót oli unkarilainen aatelinen, joka toimi vuosien 1176 – n. 1196 aikana Transilvanian voivodina. Hän oli ensimmäinen voivodi, jonka nimi löytyy aikakauden teksteistä. Leustachius johti Bysantin valtakunnalle lähetettyjä vahvistuksia sodassa Seldžukkeja vastaan.
Leustachiusen toisesta pojasta Julius I Rátótista tuli myös Transilvanian voivodi vuosiksi 1229–1231.
Alex Krycek
Alex Krycek on Nicholas Lean esittämä kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salaiset kansiot. Hänet esitellään sarjaan kokemattomana FBI-agenttina mutta hän paljastuu Tupakkamiehen apuriksi.
Gong (yhtye)
thumb|right|350px|Gong Lontoon Hyde Parkissa kesäkuussa 1974. Keskellä kitaroiden kanssa [[Daevid Allen ja Steve Hillage.]] Gong on australialaisen kitaristin Daevid Allenin Ranskassa vuonna 1967 perustama yhtye. Se aloitti psykedeelisenä pop- ja rock-yhtyeenä, ja sen nimi on liitetty muun muassa avaruusrockiin ja progressiivisen rockin niin sanottuun Canterburyn koulukuntaan. Myöhemmin yhtye on tehnyt myös paljon jazz-rockia.
Uransa aikana Gong on läpikäynyt useita huomattavia muutoksia. Alkuperäisen yhtyeen lisäksi muistetaan ehkä parhaiten Pierre Moerlenin luotsaama kokoonpano. Muita merkittäviä yhtyeeseen ainakin jossakin vaiheessa kuuluneita muusikoita ovat muun muassa kitaristit Steve Hillage ja Allan Holdsworth.
Gongin ehkä arvostetuimpia levyjä ovat Radio Gnome Invisible -trilogian levyt: Flying Teapot, Angel's Egg ja You, joilla ovat mukana sekä Allen että Hillage.
Renate Kern
Renate Kern (23. tammikuuta 1945 – 18. helmikuuta 1991) oli saksalainen iskelmälaulaja. Hän levytti salanimellä Nancy Wood myös countrymusiikkia Yhdysvalloissa. Hän sairastui elämänsä myöhemmässä vaiheessa masennukseen ja teki itsemurhan hirttäytymällä 46-vuotiaana. Hänen elämästään on tehty dokumenttielokuva Und vor mir die Sterne (1998).
Kernin tunnetuimpia iskelmiä ovat "Bis morgen" (1966), "Du musst mit den Wimpern klimpern" (1968) ja "Alle Blumen brauchen Sonne" (1970).
Sastamala
Sastamala on Suomen kaupunki Pirkanmaan maakunnassa, Satakunnan maakuntarajan tuntumassa. Kaupungin väkiluku on 0 asukasta (30.4.2015) ja pinta-ala 0 km², josta 0 km² on maata ja 0 km² sisävesiä (1.1.2015). Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Sastamala on pinta-alaltaan Pirkanmaan suurin kunta ja sen naapureita ovat Huittinen, Hämeenkyrö, Ikaalinen, Kankaanpää, Kokemäki, Nokia, Pori, Punkalaidun, Ulvila, Urjala ja Vesilahti.
Maantiede
Sastamala sijaitsee Kokemäenjoen vesistön molemmin puolin Pirkanmaan lounaiskulmassa. Kuntaa jakavat Kokemäenjoki, Liekovesi, Rautavesi ja Kulovesi. Muita merkittäviä vakavesiä kunnan alueella ovat Houhajärvi, Ylistenjärvi, Kiikoisjärvi ja Mouhijärvi.
Sastamalassa on 11 Natura-kohdetta: Kuorsumaanjärvi, Lavijärven-Palojärven kalliot, Puurijärvi-Isosuo, Kiikoisten metsä, Kilpijoen ranta, Kiimajärvi, Kilpikoski, Vehmaanniemi, Pirunvuori, Hanhijärvi-Keskinen-Tapiolanjärvi ja Ekojärvi.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Sastamalassa oli 24 820 asukasta, joista 16 754 asui taajamissa, 7 816 haja-asutusalueilla ja 250:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Sastamalan taajama-aste on 68,2 %. Sastamalan taajamaväestö jakautuu yhdeksän eri taajaman kesken:
Kylät
Sastamalassa on yhteensä 161 kylää, ja kunnan väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla ja kylissä. Kylät ovat järjestäytyneet yli 40 kyläyhdistykseen. Kyläjako on luotu isojaon myötä 1700-luvulla, eikä se siten täysin vastaa nykytilannetta. Esimerkiksi Illo ja Putaja sijaitsevat muiden kylien mailla, eikä niitä löydy luettelosta.
Hoppu, Iisa, Kalliala, Kaukola, Ketola, Lousaja, Marttila, Myllymaa, Nokkakylä, Nuupala, Näntölä, Ojansuu, Parviala, Pitkämäki, Raivio, Roismala, Ruoksamo, Sastamala, Sileekallio, Sylvää, Tyrväänkylä, Varila, Vinkinmäki, Vinkki, Vinkkilä
Seurakunnat
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Sastamalan alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Sastamalassa toimii Äetsän helluntaiseurakunta. Itsenäisinä helluntaiseurakuntina Sastamalassa toimivat Kiikoisten helluntaiseurakunta, Mouhijärven helluntaiseurakunta ja Vammalan helluntaiseurakunta.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Sastamalan kaupungin nykyisellä alueella.
Historia
pienoiskuva|Nyky-Sastamalan alueen kuntaliitokset vuodesta 1932 vuoteen 2013. Vammalan Ristimäen 300-luvulle ajoitettu röykkiöhauta miekanosineen muistuttaa rannikkoseutujen vauraita nuoremman roomalaisajan asehautauksia. Se on myös sisämaan ainoa hauta joka vastaa rannikon hautausperinnettä kyseisenä aikana. Merovingiajalla kalmistot yleistyvät Sastamalan alueella, mikä osaltaan kertoo väestönkasvusta ja asutuksen tihentymisestä. Sastamalan pitäjä oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä.
Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa Sastamall eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303.
Uusi Sastamalan kaupunki syntyi vuoden 2009 alussa, kun Vammala, Mouhijärvi ja Äetsä yhdistyivät. Aiemmin vuonna 1973 Vammalaan oli liitetty Tyrvää ja Karkku. Äetsän kunta oli taas muodostunut Kiikan ja Keikyän yhdistyessä vuonna 1981. Suodenniemi liittyi Vammalaan vuonna 2007 ja Kiikoinen uuteen Sastamalaan vuonna 2013.
Sastamalan vaakuna on entisen Karkun kunnan vaakuna, jonka on suunnitellut Lauri Ahlgrén.