cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grashofin luku
Grashofin luku kuvaa virtaavan aineen nostevoiman suhdetta siihen vaikuttaviin kitkavoimiin. Nostevoima johtuu aineen tiheyseroista (ks. konvektio). Grashofin luku liittyy lämmönsiirtoon vapaassa konvektiossa ja määritellään pystypinnalle yhtälöllä:
Karakteristinen mitta L voi vaihtua tapauskohtaisesti johtuen ongelman geometriasta. Esimerkiksi vapaan konvektion lämmönsiirtymiselle sylinterin ympärillä käytetään pituusmitan L sijasta sylinterin halkaisijaa D. Grashofin luvun voidaan ajatella tarkoittavan vapaan virtauksen Reynoldsin lukua.
Grashofin lukua käytetään myös aineensiirto-opissa, jolloin yhtälössä lämpötilat korvataan aineen konsentraatioilla. Grashofin luku on nimetty saksalaisen insinöörin, Franz Grashofin, mukaan.
Alppihiihto talviolympialaisissa 1992
XVI talviolympialaiset järjestettiin vuonna 1992 Albertvillessä, Ranskassa. Alppihiihdossa järjestettiin kymmenen kilpailutapahtumaa.
Syöksylasku
<br style="clear:both" />
Supersuurpujottelu
<br style="clear:both" />
Suurpujottelu
<br style="clear:both" />
Pujottelu
<br style="clear:both" />
Alppiyhdistetty
<br style="clear:both" />
Taksaanit
thumb|275px|Eri taksaanien rakenteita Taksaanit ovat syöpälääkkeitä. Amerikkalaisen marjakuusen eli lännenmarjakuusen (Taxus brevifolia) kuoresta löytyi paklitakseli, joka sitoutuu solunjakautumisessa tarvittavien mikrotubulusten tubuliiniproteiiniin ja estävät sen toimintaa. Tällöin syöpäsolun jakautuminen pysähtyy. Myöhemmin on kehitetty muita puolisynteettisiä taksaaneja kuten doketakseli ja kabatsitakseli. Taksaaneja käytetään monien eri kasvainten hoitoon. .
Taksaanit aiheuttavat sivuvaikutuksina mm. verisolujen muodostumisen estymistä luuytimessä ja hermovaurioita. Myös muita syöpälääkkeille tyypillisiä sivuvaikutuksia voi tulla, kuten hiusten lähtöä ja limakalvovaurioita. Myös yliherkkyysreaktiot ovat melko tavallisia.
Krišjānis Rēdlihs
Krišjānis Rēdlihs (s. 15. tammikuuta 1981 Riika, Latvian SNT, Neuvostoliitto) on latvialainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa KHL-joukkue Dinamo Riikaa.
Rēdlihs on edustanut urallaan Latvian maajoukkuetta seitsemissä MM-kisoissa ja kaksissa olympialaisissa.
Irkutskin lentoasema
Irkutskin lentoasema  on Venäjän Irkutskin aluetta palveleva kansainvälinen lentoasema. Se sijaitsee 8 kilometriä Irkutskin ydinkeskustan itäpuolella.
thumb|left|250px|Irkutskin lentoasemarakennusta. Lentoaseman kapasiteetiksi ilmoitetaan kotimaaliikenteessä 800 ja ulkomaanliikenteessä 400 matkustajaa tunnissa. Matkustajamäärältään lentoasema kuuluu Venäjän keskisuuriin lentoasemiin. Vuonna 2013 Irkutskin lentoaseman kautta kulki yhteensä 1 569 011 lentomatkustajaa.
Domenico Ghirlandaio
thumb|Domenico Ghirlandaio: Vanha mies pojanpoikansa kanssa. Louvre. Domenico Ghirlandaio (1449 – 11. tammikuuta 1494), alkuperäiseltä nimeltään Domenico di Tommaso Bigordi, oli firenzeläinen renessanssiajan taidemaalari, joka oli erityisen tunnettu yksityiskohtaisista freskoistaan, joihin oli kuvattu useita aikakauden johtavia firenzeläisiä. Hän oli Botticellin ja Filippino Lippin aikalainen. Ghirlandaio johti suurta ja menestyvää bottegaa. Hän oli myös Michelangelon mestari ja opettaja.
Ghirlandaio oli kultasepän poika, ja hänen liikanimensä “Ghirlandaio” on lähtöisin hänen isänsä firenzeläisen yläluokan naisille tekemistä taidokkaista seppeleistä. Ghirlandaio lienee saanut isänsä työpajassa kultasepän koulutuksen, mutta hänen varhaisista maalaustaiteen opinnoistaan ei ole tietoa. Ghirlandaio teki ensimmäiset teoksensa 1470-luvun alussa, ja niissä on nähtävissä vaikutteita Andrea del Castagnolta. Vasarin mukaan Ghirlandaio oli myöhemmin firenzeläisen taidemaalari Alesso Baldovinettin oppilaana.
Ghirlandaio maalasi mieluiten freskoja suurille seinäpinnoille, mutta teki puupaneeleille myös pienempiä alttaritauluja. Ghirlandaio ei koskaan kokeillut öljyvärimaalausta, vaikka useimmat hänen sukupolvensa maalarit ryhtyivät jo käyttämään öljyvärejä 1400-luvun lopussa. Hänen tunnetuimpia töitään ovat Pyhän Zenobiuksen apoteoosia esittävä fresko Firenzen Palazzo Vecchiossa, Sikstuksen kappeliin maalattu fresko, jossa Kristus kutsuu Pietarin ja Andreaksen apostoleiksi sekä Louvren taidemuseossa oleva temperamaalaus Vanha mies pojanpoikansa kanssa. Viimeksi mainittua maalausta pidetään usein Ghirlandaion hienoimpana teoksena, erityisesti siinä ilmenevän hellyyden ja inhimillisyyden tähden, mutta myös toteutuksen yksinkertaisuuden ja suoruuden vuoksi.
Juorkuna
thumb|250px|Juorkunan nyttemmin jo suljettu kyläkauppa elokuussa [[2008.]]
Juorkuna, vanh. Juokuna, on noin 100 asukkaan kylä samannimisen järven rannalla Kiiminkijoen yläjuoksulla Utajärven kunnassa Pohjois-Pohjanmaalla.
Liikenne
Kylästä alkava Olvasjärventie johtaa Kivijärven ja Marttisjärven kyliin, ja sen sivuteitä pitkin on yhteys myös Pudasjärven Keinäsperään.
Kenny Dorham
thumb|right|Kenny Dorham konsertissa vuonna 1954 McKinley Howard ”Kenny” Dorham (30. elokuuta 1924 Fairfield, Texas – 5. joulukuuta 1972 New York) oli yhdysvaltalainen jazztrumpetisti ja säveltäjä. Hän soitti monien 1940- ja 1950-luvun bebop-artistien kanssa ja johti myös omia yhtyeitään. Hän sävelsi jazzstandardiksi tulleen bossa nova -kappaleen ”Blue Bossa”.
Dorham syntyi Fairfieldissä, Texasissa 30. elokuuta 1924. Hänen ensimmäinen instrumenttinsa oli piano, johon hän sai soittotunteja seitsenvuotiaasta lähtien. Trumpetinsoiton hän aloitti high schoolissa ollessaan. Hän värväytyi armeijaan vuonna 1942.
1940-luvun loppupuolelta 1950-luvulle Dorham soitti monien bebop-aikakauden huippuartistien kanssa, mukaan lukien Billy Eckstine, Dizzy Gillespie, Lionel Hampton ja Mercer Ellington. Hän korvasi Miles Davisin Charlie Parkerin yhtyeen trumpetistina vuonna 1948 ja oli yksi Art Blakeyn 1950-luvun alussa perustaman Jazz Messengers -yhtyeen alkuperäisjäsenistä. Clifford Brownin kuoltua äkillisesti vuonna 1956 Dorham otti hänen paikkansa Max Roachin triossa, ja vuodesta 1958 lähtien hän johti omia kokoonpanojaan. Vuosina 1963–1964 hän soitti Joe Hendersonin yhtyeessä, jonka kanssa nauhoitti muun muassa standardin asemaan nousseen sävellyksensä ”Blue Bossa”.
Dorham kuoli New Yorkissa 5. joulukuuta 1972.
Arpajaiset
Arpajaisilla tarkoitetaan toimintaa, jonka yhteydessä yhdelle tai useammalle henkilölle luvataan maksua tai muuta suoranaista tai välillistä suoritusta vastaan joko arpomisella tai muulla sattumaan perustuvalla tavalla määrättävä voitto.
Arpajaislainsäädäntö
Oikeudesta toimeenpanna arpajaisia on säädetty arpajaislaissa (1047/2001) sekä asetuksessa (1345/2001).
Toiminta kuuluu arpajaislainsäädännön alaisuuteen, mikäli kaikki kolme seuraavaa ehtoa täyttyvät:
Rahapelit
Yksinoikeus rahavoittoja jakaviin arpajaisiin (peleihin) oli vuoden 2016 loppuun annettu kolmelle taholle Raha-automaattiyhdistykselle (raha-automaatti- ja kasinopelit) Veikkaukselle (raha-arvat, lotto sekä veikkaus- ja vedonlyönti) ja Fintotolle (hevospelit). Vuoden 2017 alussa nämä yhdistyivät yhdeksi rahapeliyritykseksi nimeltään Veikkaus Oy.
Ahvenanmaan maakunnassa rahapelien toimeenpanosta vastaa Ålands Penningautomatförening. Internetissä toimii myös rahapelejä tarjoavia kansainvälisiä yhtiöitä, joilla ei ole toimilupaa Suomessa. Näistä osa palauttaa pelaajille suuremman osuuden pelatusta rahasta kuin kansalliset toimijat.
Tavara-arpajaiset
Yleishyödylliset yhdistykset voivat toimintansa tukemiseksi järjestää tavara-arpajaisia. Arpajaisia voi järjestää yhdistyksen jäsentapahtumissa, yleisötilaisuuksissa tai muuten vaan. Jakamalla arvat yhdistyksen jäsenten myytäviksi voidaan jäsenille tarjota mielekästä tekemistä.
Lupa tavara-arpajaisten toimeenpanemiseen voidaan myöntää kotimaiselle yleishyödylliselle yhteisölle yleishyödyllisen toiminnan rahoittamiseksi. Luvan kihlakunnan alueella toimeenpantaviin arpajaisiin myöntää paikallinen poliisi ja laajempiin arpajaisiin luvan hakijan kotipaikan lääninhallitus. Tavara-arpajaislupaa haetaan kirjallisesti ja voidaan antaa enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Voittoja tavara-arpajaisissa tulee olla vähintään 35 % arpojen yhteenlasketusta myyntihinnasta ja pienimmän voiton on oltava vähintään yhtä suuri, kuin arvan hinta.
Seututie 837
Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Sanginkylän, Juorkunan ja Särkijärven kylien kautta Puolangan keskustaan, jossa se risteää seututien 800 ja kantatien 78 kanssa.
Tien linjaus
1960-luvulla asvaltoitu 69 kilometrin pituinen seututie on vanha kulkureitti Utajärven kirkonkylästä ns. Pohjanperien kyliin ja Puolangalle. Sille rakennettiin aikanaan myös yhteys Ylikiiminkiin Ylivuoton ja Vepsän kylien kautta, seututieltä 836. Siltä on sen sijaan vain metsäautotieyhteys itään, Sanginkylän Yli-Utoksen kautta seututielle 800, joka johtaa Puokion kautta Vaalasta Puolangalle. Seututeiden 837 ja 800 välisellä alueella onkin yhä suuria asumattomia metsä- ja suoalueita
Käyttö
Tietä käyttävät ennen muuta Utajärven pohjoisosien kylien asukkaat reittinä kirkonkylälle ja eteenpäin, samoin kuin puolankalaiset. Erityisesti kesällä sen kautta kulkee paljon kesämökkiläisiä, talvisin se taas muodostaa myös lounaisen reitin Paljakan hiihtokeskukseen Puolangalla. Koska tie seuraa Kiiminkijoen yläjuoksua Juorkunan, Särkijärven ja Puolangan alueilla, joen virkistyskalastuspaikat ovat sen kautta helposti saavutettavissa. Tie on myös tärkeä kuljetusväylä Puolangan–Suomussalmen alueen Ouluun suuntautuvissa raakapuukuljetuksissa.
Arpajaiset
Tavara-arpajaiset
Tavara-arpajaisia on perinteisesti järjestetty lista-arpojen, repäisyarpojen ja raaputusarpojen muodossa. Viime aikoina ovat yleistyneet myös puhelin-, tekstiviesti sekä internetarpajaiset.
Pien- ja miniatyyriarpajaiset
Koululuokka tai sitä vastaava opintoryhmä voi opiskelun tai opiskelua tukevan harrastustoiminnan edistämiseksi toimeenpanna pienarpajaiset, jos arpajaisten toimeenpanoon liittyvistä tehtävistä vastaa täysivaltainen henkilö.
Työyhteisö tai vakiintunut harrastusryhmä voi ilman lupaa ja tilitysvelvollisuutta toimeenpanna jäsentensä keskuudessa virkistys- tai harrastustoimintansa taikka yleishyödyllisen toiminnan edistämiseksi tavara-arpajaiset (miniatyyriarpajaiset), joissa arpojen yhteenlaskettu arvo ei ylitä 500 euroa ja joissa arpojen myynti ja voittojen jako tapahtuu samassa tilaisuudessa
Tavaravoittoautomaatti
Tavaravoittoautomaatilla tarkoitetaan peliautomaattia tai -laitetta, josta pelaaja voi voittona saada tavaraa. Tavaravoittoautomaattiluvan voi saada rekisteröity yhdistys, itsenäinen säätiö tai muu sellainen yhteisö, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus ja jonka kotipaikka on Suomessa.
Lupaa haetaan kirjallisesti toimeenpanopaikan kihlakunnan poliisilaitokselta. Lupa voidaan antaa enintään yhdeksi vuodeksi.
Arvauskilpailu
Arvauskilpailulla tarkoitetaan tavara-arpajaisia, joihin osallistuvalla on mahdollisuus arvauskohteesta, ei kuitenkaan urheilu- ja muista kilpailuista, tekemiensä arvausten perusteella voittaa tavaraa tai tavaraan taikka palveluihin vaihdettavissa olevia lahja- tai ostokortteja.
Arvauskilpailusta on tehtävä kirjallinen ilmoitus vähintään viisi päivää ennen arvauskilpailun toimeenpanon aloittamista joko paikalliselle poliisilaitokselle tai toimeenpanijan kotipaikan lääninhallitukselle riippuen siitä toimeenpannaanko arvauskilpailu yhden kihlakunnan alueella vai laajemmalla alueella.. Arvauskilpailun toimeenpanoaika saa olla enintään kuusi kuukautta.
Bingo
Bingopelillä tarkoitetaan arpajaisia, johon osallistutaan peliä varten hyväksytyssä paikassa ja jossa voittajia ovat ne, jotka pelin sääntöjen mukaisesti ilmaisevat, että heidän pelilipukkeessaan tai muussa sitä vastaavassa sähköisessä muodossa olevassa tositteessa on arvotut numerot pelin sääntöjen mukaisessa järjestyksessä ja jossa voi voittaa tavaraa tai tavaraan taikka palveluihin vaihdettavissa olevia lahja- tai ostokortteja.
Rekisteröity yhdistys, itsenäinen säätiö tai muu sellainen yhteisö, jolla on yleishyödyllinen tarkoitus ja jonka kotipaikka on Suomessa, voi saada bingoluvan. Lupaa haetaan kirjallisesti toimeenpanopaikan kihlakunnan poliisilaitokselta. Lupa voidaan antaa enintään kahdeksi vuodeksi. Suomen lain mukaan bingohalleissa ei saa jakaa palkintona rahaa.
Arpajaisvero
Arpajaisista tulee suorittaa arpajaisveroa (arpajaisverolaki), joka on 1,5 % myytyjen arpojen yhteisarvosta. Vero tilitetään kuukausittain. Mikäli tilitettävä vero on alle 50 €, sitä ei tarvitse suorittaa.
Bingopelien osalta vero on 5 % jaettujen voittojen yhteenlasketusta arvosta, johon ei lueta uuteen peliin oikeuttavia voittoja sekä
Markkinointiarpajaiset
Arpajaislain säädökset eivät koske lehtien ajanvietekilpailuja, eikä tuotteiden ja palveluiden markkinoinnin yhteydessä toimeenpantavia markkinointiarpajaisia. Niitä kuitenkin koskee arpajaisverolaki. Näistä kuluttaja-asiamies on antanut erilliset ohjeet. Kesäkuusta 2011 lähtien markkinointiarpajaisiin ei ole enää ollut pakko järjestää mahdollisuutta osallistua arpajaisiin ilman tuotteen tai palvelun ostamista.
Friedrich Reck-Malleczewen
Friedrich Perceyval Reck-Malleczewen (11. elokuuta 1884 Gut Malleczewen Masuren – 17. helmikuuta 1945 Dachaun keskitysleiri) oli saksalainen kirjailija, joka kirjoitti seikkailu- ja historiallisia romaaneja. Hänen nykyisin tunnetuin teoksensa on kuitenkin päiväkirja Tagebuch eines Verzweifelten vuosilta 1936–1944. Päiväkirja ilmestyi 1947, sen englanninkielinen käännös Diary of a Man in Despair vuonna 1970.
Vuonna 2000 ilmestyneen englanninkielisen painoksen kansikuvana on käytetty Hugo Simbergin tunnettua maalausta Haavoittunut enkeli vuodelta 1903, mikä herätti hämmennystä Suomessa. Kustajalle lähetetty kirje ei kuitenkaan saanut aikaan toivottua tulosta, kirjan vetämistä pois markkinoilta.
Useita Reckin teoksia on filmattu.
De Brangesin lause
Funktioteoriassa de Brangesin lause kertoo välttämättömän ehdon sille, että analyyttinen funktio kuvaa yksikkökiekon injektiivisesti kompleksitasoon. Lause on nimetty ranskalais-amerikkalaisen Louis de Brangesin mukaan, mutta se tunnettiin aikaisemmin Bieberbachin otaksumana saksalaisen Ludwig Bieberbachin mukaan. Otaksuman esitti Bieberbach jo vuonna 1916, mutta sen todisti de Branges vuonna 1984. Myöhemmin de Brangesin alkuperäistä todistusta on pystytty lyhentämään.
De Brangesin lause koskee yksikkökiekossa sileän eli injektiivisen analyyttisen funktion f Taylorin sarjan kertoimia. Kun f normitetaan niin, että f(0)=0 ja f'(0)=1, niin f:llä on  yksikkökiekossa potenssisarjaesitys, joka on muotoa
De Brangesin lauseen mukaan kaikilla n\geq 2 on
Lisäksi kertoimien maksimit saavutetaan. On nimittäin |a_n|=n silloin ja vain silloin, kun
missä |\lambda|=1.
Väitteen todisti oikeaksi tapauksessa n=2 Ludwig Bieberbach vuonna 1916. Vuoteen 1973 mennessä väite oli onnistuttu todistamaan oikeaksi, kun n\leq 8.
Jacobus Sundman
Knut Jacobus Sundman (6. heinäkuuta 1916 Helsinki – 14. tammikuuta 2008 Helsinki) oli suomalainen kemisti ja Helsingin yliopiston kemian professori 1973–1980. Hän tutki erityisesti lääkekemian ja teknokemian alan kysymyksiä.
Sundman väitteli tekniikan tohtoriksi 1949. Hän oli 1939–1944 assistenttina Biokemiallisessa tutkimuslaitoksessa ja 1944–1951 osastopäällikkönä Keskuslaboratoriossa. 1951–1970 hän oli Medica Oy:n tehtaanjohtaja ja tekninen johtaja 1970–1973. Siinä tehtävässä hän tutki saniaislajeja ja kehitti menetelmän, jolla niistä voidaan valmistaa lääkettä heisimatojen torjumiseksi. Vuosina 1952–1978 hän oli Teknillisen korkeakoulun puukemian dosentti ja 1973–1980 Helsingin yliopiston kemian ruotsinkielinen professori.
Sundman oli Svenska tekniska vetenskapsakademin i Finlandin puheenjohtaja 1966–1969. Sundmanille myönnettiin vuonna 1951 Valtioneuvos Mauritz Hallbergin palkinto.
Sundmanin puoliso oli mikrobiologian professori Veronica Sundman, professori Ivar Wallgrenin tytär. Arkkitehti Mikael Sundman on heidän poikansa.
Dag Anckar
Dag Börje Börjesson Anckar (s. 12. helmikuuta 1940 Helsinki) on suomalainen valtio-opin emeritusprofessori. Hän on toiminut lähinnä Åbo Akademissa. Anckar valmistui yhteiskuntatieteen kandidaatiksi vuonna 1967. Lisensiaatiksi hän valmistui 1970 ja teki tohtorinväitöksensä seuraavana vuonna. Anckarin tutkimuskohteita ovat olleet Suomen tasavallan presidentin valtaoikeudet, mikro- ja saarivaltiot sekä Ahvenanmaan itsenäisyyden mahdollisuus.
Vuonna 1982 Anckar herätti vilkasta keskustelua eriteltyään julkisuudessa Suomen ja Neuvostoliiton välisen YYA-sopimuksen kielteisiä puolia ja esitettyään, että Suomen tulisi yksipuolisesti purkaa sopimus. Tällaisen ajatuksen esittäminen katsottiin historioitsija Max Jakobsonin mukaan eräissä piireissä lähes maanpetokseen verrattavaksi teoksi aikana, jolloin poliitikot suorastaan kilpailivat siitä, kuka ensimmäisenä ehtisi ehdottamaan sopimuksen voimassaoloajan pidentämistä. Anckar joutuikin poliitikkojen rajun syytösryöpyn kohteeksi.
Dag Anckarin veli Olle Anckar on Åbo Akademin kansantaloustieteen professori. Hänen poikansa Carsten Anckar on myös valtio-opin professori, kuten isänsä. Dag Anckar harrasti opiskeluaikanaan 1950- ja 1960-luvuilla pikajuoksua.
Carsten Anckar
Carsten Gustaf Erik Anckar (s. 17. huhtikuuta 1969 Turku) on suomalainen politiikan tutkija. Hän on toiminut Åbo Akademin valtio-opin professorina vuodesta 2005. Hänen isänsä Dag Anckar on valtiotieteen emeritusprofessori.
Anckar valmistui ylioppilaaksi vuonna 1988, valtiotieteen maisteriksi 1994 ja lisensiaatiksi 1995. Tohtoriksi hän väitteli Åbo Akademista vuonna 1998. Hänen väitöskirjansa ''Storlek och partisystem. En studie av 77 stater'' käsitteli eri maiden poliittisia järjestelmiä.
Anckar työskenteli vuosina 1999 ja 2002–2005 Keski-Ruotsin yliopiston lehtorina ja vuosina 2005–2006 professorina. Vuosina 1999–2002 hän oli Suomen Akatemian tutkijatohtori. Vuonna 2006 hänestä tuli Åbo Akademin erityisesti vertailevan politiikan professori.
K. B. Wiklund
thumb|200px|Karl Bernhard Wiklund Karl Bernhard Wiklund (1868–1934) oli ruotsalainen Lapin-tutkija ja Uppsalan yliopiston suomalais-ugrilaisten kielten professori 1905–1933. Hänen arkistonsa on Uppsalan yliopistonkirjastossa. Ruotsin valtionarkistossa on hänen lapinkyliä koskeva jäljennöskokoelmansa.
Hän toimitti yhdessä E. N. Setälän kanssa teossarjan Suomen kielen muistomerkkejä ensimmäisen osan.
Nettikahvila
thumb|250px|Nettikahvila [[Edinburghissa]] Nettikahvila on tila, jossa voi käyttää internetiä yleensä minuutti- tai tuntitaksalla. Usein nettikahviloissa ei ole lainkaan kahvitarjoilua. Myös tarjotun Internetyhteyden laatu vaihtelee. Suurimmassa osassa nettikahviloita ainoa tarjolla oleva palvelu on verkkoselain. Nettikahvilaa käyttävät yleensä henkilöt, joilla ei ole omaa tietokonetta sekä matkailijat. Jotkin nettikahvilat ovat erikoistuneet pelkiksi peliasemiksi.
Historia
Yksi Euroopan ensimmäisistä nettikahviloista perustettiin Helsinkiin loppuvuodesta 1993. CompuCafé avautui aluksi Kluuvin kauppakeskukseen, ja siellä esiteltiin uusimpia tietokoneita ja laitteita yhteistyössä maahantuojien kanssa. Vuodenvaihteen jälkeen ravintola siirtyi Annankadun ja Eerikinkadun kulmaan. Uusissa tiloissa oli muun muassa olutrobotti, josta saattoi valuttaa etukäteen ostettua olutta magneettikorttia vilauttamalla. Baarin toiminta loppui lyhyeen, sillä asiakkaat tekivät pääasiassa muuta kuin kuluttivat rahojaan juomiin. Ravintolaketju otti tilan muuhun käyttöön loppuvuodesta 1995.
Teemu Pulkkinen
Teemu Pulkkinen (s. 2. tammikuuta 1992 Vantaa) on suomalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Pulkkinen hyllytettiin kesällä 2022 Suomen jääkiekkomaajoukkueen ringistä jatkettuaan uraansa Venäjän KHL-liigassa huolimatta Venäjän hyökkäyssodasta Ukrainassa. Pulkkinen on tällä hetkellä ainoa suomalainen KHL pelaaja.
Junioriura
Pulkkinen aloitti peliuransa EVU:n kiekkokoulussa ja EVU-90 junioreissa, joissa hän pelasi yhden kauden. Tämän jälkeen hän siirtyi EVU-91 junioreihin kahdeksi kaudeksi, minkä jälkeen hän siirtyi Jokereihin.
Jokerit (2008–2013)
B-juniori-ikäinen Pulkkinen pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa 5. joulukuuta 2008 kotiottelussa Porin Ässiä vastaan vain 16-vuotiaana. Hän pelasi kyseisellä kaudella 2008–2009 Jokereiden edustusjoukkueessa kaikkiaan kolme ottelua ilman tehopisteitä. Suurimman osan kaudesta hän pelasi Jokereiden B-junioreissa.
Seuraavalla kaudella 2009–2010 Pulkkiselta murtui lokakuisessa A-nuorten ottelussa veneluu, mikä johti kuukausien sairauslomaan. Tämän vuoksi hän joutui jättämään myös nuorten maailmanmestaruuskisat väliin. Pulkkinen ehti kuitenkin tehdä ensimmäisen SM-liigamaalinsa 3. lokakuuta 2009 käydyssä ottelussa Pelicansia vastaan. Yhteensä hän pelasi edustusjoukkueessa kaksitoista ottelua tehopistein 1+2=3. A-nuorissa Pulkkiselle otteluja kertyi pudotuspelit mukaan lukien vain 21. Vuoden 2010 kesällä NHL-seura Detroit Red Wings varasi Pulkkisen numerolla 111. Seura yritti haalia häntä organisaatioonsa heti seuraavaksi kaudeksi, mutta Pulkkinen jäi Jokereihin.
SM-liigakausi 2010–2011 merkitsi Pulkkiselle läpimurtoa. Hän teki runkosarjassa SM-liigan tulokkaiden syöttöennätyksen keräten yhteensä 36 syöttöpistettä. Edellinen ennätys oli 30 syöttöpistettä, jotka Pekka Peltola teki tulokaskaudellaan. Pudotuspelien alla Pulkkinen joutui sairaalahoitoon munuaistulehduksen vuoksi. Pulkkiselta jäi väliin neljä pudotuspeliottelua, mutta hän tervehtyi ja oli taas pelaavassa kokoonpanossa puolivälieräsarjan viidennessä ottelussa. Kauden 2010–2011 päätteeksi Pulkkiselle annettiin parhaalle tulokkaalle myönnettävä Jarmo Wasaman muistopalkinto. Vuonna 2012 Pulkkinen solmi tulokassopimuksen Detroit Red Wingsin kanssa, mutta hän pelasi vielä yhden kauden Jokereissa.
Detroit Red Wings (2013–2016)
thumb|right|250px|Pulkkinen AHL:n tähdistöottelussa 2015. Kun Jokerien SM-liigakausi 2012–2013 päättyi, Pulkkinen siirtyi AHL-joukkue Grand Rapids Griffinsin riveihin. Pulkkinen voitti Griffinsissä kauden päätteeksi AHL:n mestaruuden Calder Cupin.
Detroit Red Wingsin paidassa Pulkkinen debytoi 18. syyskuuta 2013 harjoitusottelussa Chicago Blackhawksia vastaan. Hänet ajettiin ulos heti ensimmäisessä vaihdossa pelattuaan vain kuusi sekuntia. Pulkkinen taklasi Michael Kostkaa selkäpuolelta, mikä toi hänelle samalla neljän ottelun pelikiellon. Alkukauden 2013–2014 Pulkkinen pelasi Grand Rapid Griffinsissä keräten 58 ottelussa tehopisteet 24+25=49. Maaliskuussa 2014 pudotuspelien kynnyksellä Detroit Red Wings nosti Pulkkisen NHL-miehistöönsä. Hän ei kuitenkaan päässyt pelaamaan yhdessäkään ottelussa, vaan hänet lähetettiin takaisin Griffinsiin. Pulkkinen pääsi ainoastaan osallistumaan Nicklas Lidströmin paidanjäädytysseremoniaan, jonka aikana hän seisoi jäällä varusteet yllään ja Lidströmin Detroit-paita päällään muun joukkueen kanssa. Pian hänet kuitenkin kutsuttiin takaisin Detroitiin, ja Pulkkinen teki NHL-debyyttinsä 15. maaliskuuta kotiottelussa Edmonton Oilersia vastaan.
Pulkkinen aloitti myös kauden 2014–2015 Grand Rapidsin AHL-miehistössä, jossa oli parhaimmillaan koko liigan pistepörssin ensimmäinen. Tammikuussa 2015 Pulkkinen valittiin pelaamaan AHL:n tähdistöottelussa. Muutama päivää valinnan jälkeen hän sai kutsun Detroitin NHL-kokoonpanoon. Kauden ensimmäisen ottelunsa hän pelasi tammikuun kymmenentenä päivänä Washington Capitalsia vastaan. Hän teki NHL-uransa avausmaalin Minnesota Wildia vastaan Stephen Weissin syötöstä kauden kuudennessa ottelussaan 20. tammikuuta 2015. Samana iltana Pulkkinen sai farmikomennuksen, joka kuitenkin johtui hänen pelaamisestaan tähdistöottelussa. Kauden 2014–2015 aikana Pulkkinen teki AHL:n runkosarjassa kaikkiaan 34 maalia ja voitti maalipörssin, vaikka hän pelasi ainakin 27 ottelua vähemmän kuin maalintekijätilastossa sijoille 2.–4. päätyneet pelaajat. Pulkkinen sivusi kauden aikana Grand Rapids Griffinsin seuraennätystä tekemällä maalin kahdeksassa ottelussa peräkkäin. Kaudella 2013–2014 Pulkkinen oli tehnyt AHL:n runkosarjassa 31 maalia, joten vuonna 2015 hänestä tuli Griffinsin seurahistorian ensimmäinen pelaaja, joka on tehnyt vähintään 30 maalia kahdella kaudella peräkkäin. Samana vuonna Pulkkinen voitti myös AHL:n pudotuspelien maalipörssin 14 maalillaan. Ne syntyivät 16 ottelussa, joissa hän maalien tekemisen ohella keräsi neljä syöttöpistettä.
Minnesota Wild (2016–2017)
Lokakuussa 2016 Pulkkinen siirtyi Minnesota Wildiin, kun Detroit oli siirtänyt hänet myyntilistalle. Peliaika oli kuitenkin vähäistä, ja kahdeksan ottelun jälkeen Minnesota siirsi Pulkkisen waiver-listalle, josta muilla NHL-seuroilla oli vuorokausi aikaa valita hänet joukkueeseensa. Yksikään NHL-joukkue ei kiinnostunut Pulkkisesta, joten hänen kautensa jatkui AHL-seura Iowa Wildissa. Minnesota nosti Pulkkisen takaisin NHL:ään 7. joulukuuta ja uudelleen 13. joulukuuta.
Arizona Coyotes ja Vegas Golden Knights (2017–2018)
27. helmikuuta 2017 Arizona Coyotes hankki Pulkkisen pelaajaoikeudet.
Vegas Golden Knights varasi Pulkkisen vuoden 2017 laajennusvaraustilaisuudessa. Pulkkinen kuitenkin lähetettiin jo harjoituskauden aikana farmiliigaan eikä kutsua ylös lopulta tullut lainkaan.
Paluu Eurooppaan vuonna 2018
Kaudeksi 2018–2019 Pulkkinen päätyi pelaamaan hänen KHL-oikeutensa omistavaan Dinamo Minskiin. Elokuussa 2019 Pulkkinen solmi kaksi kuukautta kestävän try-out sopimuksen Sveitsin NLA-liigan Lausanne HC:n kanssa. Elokuun lopulla hän kuitenkin siirtyi takaisin valkovenäläisen Dinamo Minskin riveihin yksivuotisella sopimuksella. Joulukuun lopussa vuonna 2019 Pulkkinen siirtyi KHL-seura Dynamo Moskovaan.
Marraskuun 2020 lopussa Pulkkinen siirtyi Dinamo Moskovasta Lokomotiv Jaroslavliin vaihdossa Magnus Pääjärveen.
Toukokuussa 2021 Pulkkinen teki kaksivuotisen sopimuksen Traktor Tšeljabinskin kanssa.
Maajoukkueura
Keväällä 2011 Pulkkinen pääsi Suomen maajoukkueen MM-leirille, mutta huolimatta tehdyistä pisteistä harjoitusotteluissa, häntä ei lopulta valittu maailmanmestaruuskisoihin. Sen sijaan Yhdysvalloissa järjestetyissä vuoden 2011 nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Pulkkinen oli Suomen joukkueen paras pistemies. Vuoden 2012 nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Pulkkinen teki tehopisteet 6+4=10. Ottelussa Tanskaa vastaan hän teki neljä maalia.
Pulkkinen oli mukana Suomen joukkueessa vuoden 2016 maailmanmestaruuskisoissa Venäjällä. Hän teki kahdeksassa pelaamassaan ottelussa tehopisteet 0+2. Vuonna 2022 Pulkkinen hyllytettiin maajoukkueringistä jatkettuaan seurauraansa Venäjän KHL-liigassa huolimatta maan käymästä hyökkäyssodasta.
Pelityyli
Pulkkinen osaa laukoa kiekon pitkälle ja nopeasti. Elite Prospects -sivuston ja Jatkoaika.comin verkkolehden mukaan hänen vahvuuksiinsa kuuluu myös halu tehdä maaleja sekä kyky luoda peliä ja maalintekopaikkoja myös muille. Pulkkisen heikkouksiin kuuluu puolustuspelaaminen.
Perhe
Teemu Pulkkisen isoveli Toni Pulkkinen on myös jääkiekkoilija.
Muuta
Minnesota Wildin faniyhteisö keksi Teemu Pulkkiselle, tuolloin uusimmalle tulokkaalle seurassa, useita lempinimivaihtoehtoja. Vaihtoehtoihin kuuluivat esimerkiksi "Pokémon", "Sled", "Cannon" ja "Pulled Pork".
Lukkionjärvi
Lukkionjärvi eli Lukkianjärvi on Varsinais-Suomessa Uudenkaupungin Kahloisilla oleva laskettu järvi, joka kuuluu Sirppujoen vesistön Lukkionjoen valuma-alueeseen.
Maantiede
Soikion muotoisen entisen järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Järven paikalla oleva kosteikko ja suo ovat yhteensä 750 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Siihen laskee kaksi ojaa ja kuivatetulta Kotojärveltä tuleva pääuoma juoksee Lukkionjärven läpi. Järven ja sen ympäröimän suon rannat ovat rakentamattomia. Lasketun järven pohjamudat ovat joko metsää tai peltomaata.
Historia
Vuoden 1855-1856 Kalmbergin kartastossa on "Lukiojärvi" oli yhtä pitkä kuin viereinen myöhemmin kokonaan kuivatettu "Muddaistenjärvi" eli Kotojärvi. Järveä on kuivatettu hiljalleen pelloksi 1800-luvuta saakka. Vuonna 1910 talollinen Frederik Vähäanttila anoi lupaa saada laskea Lukkiojärveä ja siihen annettiin lupa kaksi vuotta myöhemmin. Toinen tieto kertoo, että järveä laskettiin vuosina 1910 ja 1949. Työt olisvat olleet molemmilla kerroilla yhtäaikaisia Kotojärven kuivattamisen kanssa.
Atarashii naginata
right|thumb|350px|Kaksi japanitarta harjoittelemassa naginataa. Taustalla näkyy naginata-dōgu, johon kuuluvat rukkaset(kote), kypärä (men), rintapanssari (dō), lantiosuoja (tare) ja säärisuojat (sune). Atarashii naginata eli ”uusi naginata” on japanilainen budolaji, jossa harjoitellaan ja kilpaillaan naginata-nimisellä japanilaisella peitsiaseella. Harjoitteluun kuuluvat sekä täysikontaktiharjoittelu että ottelu suojavarustein harjoittelunaginatalla, jossa on bambusäleistä koottu "terä". Tämä mahdollistaa turvallisen harjoittelun ilman suurta loukkaantumisvaaraa. Atarashii naginataan kuuluu myös muodollinen kata, joka suoritetaan parikatasarjana puisella kata-naginatalla.
Naginatajutsun historia
right|thumb|350px| Naginata harjoitus Japanissa Hamamatsu-koulun kentällä 1911 Taistelevien valtioiden aikakaudella ja aiemminkin Japanissa käytettiin raskasta taistelu-naginataa yhä yleisesti taistelukentillä, ja se oli painavuutensa ja vaikean hallittavuutensa vuoksi lähinnä miesten ase. Tunnetuin soturimunkkien edustaja oli Minamoto no Yoshitsunen "henkivartija" Benkei. Edo-kaudella rauhan vallitessa soturimunkkien (Sōhei) mieliase muuttui kevyemmäksi aseeksi, jolla samurai-naiset saattoivat tehokkaasti puolustaa kotiaan.
Meiji-kaudelle tultaessa yli viidestäsadasta naginatajutsu ryū-hasta oli jäljellä enää muutamia. Näiden joukossa oli Japanin vanhin kirjallisesti todistettava aseenkäyttöperinne, kenjutsu-koulukunta Tenshin shōden Katori shintō-ryū, jossa tosin naginataharjoittelu oli toissijaista, miekkamiehen harjoittamista naginataa vastaan taisteluun. Samalla tapaa naginataan suhtautuva elinvoimainen bujutsu ryū-ha oli Bukō-ryū. Toiset ryū-hat opettivat naginata-taitoja enemmänkin gendai budōn tyyliin itsensä kehittämisen tienä. Esimerkiksi Hoshin-ryūn tarkoituksena oli johdattaa naginata-harjoittelija zenchi zen no kamin kaltaiseen tilaan, eli ”absoluuttisen oppineisuuden” tai ”täydellisen jumalan kaltaiseen” kehityksen huipentumaan. Gassan-ryū ja Tendō-ryū naginatajutsu- koulukunnilla oli edellisiä vaatimattomampi päämäärä, rajaton viisaus.
Japanissa harjoitellaan yhä monia perinteisiä (koryū) peitsenkäyttökoulukuntia (naginatajutsu ryū-ha). Kokelaita näihin perinteisiin otetaan yleensä atarashii naginata harjoittelijoiden piiristä kun kyseenomaisen asetaidon alkeet on jo sisäistetty ja jos oppilas osoittaa kiinnostusta perinteitä kohtaan sekä on muuten kelvollinen.
Moderni naginata-harjoittelu
right|thumb|200px|Nakano-sensei esittää naginatalla jodan-valmiusasentoa Koska japanilaiset peitsi naginata ja keihäs yari olivat tositilanteisiin kehitettyjä sota-aseita, ei Tokugawa-rauhan aikana naginatasta kehittynyt varsinaista (kuten naginatadō) muotoa, vaan naginatajutsu ryū-hat alkoivat vähitellen kuihtua ja kuolla ja harjoittelu säilyi lähinnä samurai-naisten keskuudessa. Tällöin naginata aseenakin keveni paremmin naisten käsiteltäväksi. Kenraali Douglas MacArthurin johtaman SCAPin eli liittoutuneiden valvontakomission Japanissa, kumottua budoharjoittelupannan vuonna 1953, poistui este perustaa Japanin naginata-liitto (Zen Nihon naginatadō renmei), Japanin opetusministeriön tuella. Atarashii naginata otettiin mukaan Japanin koulujen tyttöjen liikunnanopetukseen II maailmansodan jälkeen.
Nykyisessä naginata-harjoittelussa on käytössä kendosta tutut viisi perusasentoa eli kamaeta: chūdan (keski-), jōdan (ylä-), gedan (ala-) ja hassō (kehon viereinen-) no kamaet sekä wakigamae (kehon takana piilotteleva-). Tekniikkavalikoimaan kuuluvat lyönti (uchi), pisto (tsuki), vastustajan tekniikan torjuminen sekä erilaiset suojaus- ja väistötekniikat.
Varsinaiset naginatadō-varusteet
right|thumb|350px|Kuva atarashii naginata ottelusta ([[shiai) jossa oikealla oleva naginata-ottelija on saanut perille piston (tsuki) vastustajan kurkkua suojaavaan läppään (tsukitareen). Ottelijoiden suojavarusteet erottuvat hyvin ja ovat samankaltaiset kuin kendossa mutta lisäksi jaloissa ovat säärisuojat (sunet).]] right|thumb|350px|Furikaeshi lyönti jossa molemmat kädet viedään pään päälle lyönnin lähtövaiheessa right|thumb|350px|Lyönti suneen eli sääreen. Tässä tapauksessa säären etupuolelle right|thumb|350px|Lyönti suneen eli sääreen. Tässä lyödään säären takapuolelle Suojukset eli dōgu, käytetään myös nimitystä bōgu, tarkoittaa sananmukaisesti suojavarusteita. Ilman suojavarusteita Atarashii naginatan harjoittelu täysipainoisesti on mahdotonta. Vaikkei harjoitteluun liitykään suoranaista väkivaltaa, harrastajan on suojauduttava hyvinkin voimakkailta lyönneiltä. Naginataharjoitteluun kuuluvat varusteet: men, kote, do, tare ja sune. Käytettävä rintapanssari, kypärä ja lantiosuoja ovat samanlaiset kuin kendossa, kotet poikkeavat hieman ja säärisuojat ovat lisä.
Lajin tekniikkaharjoittelu
Atarashii naginataan kuulu kendon tavoin sekä hyökkäys- että vastahyökkäystekniikoita. Jotta naginata-tekniikoita voisi syvemmin hallita, on ensin sisäistettävä naginatan ulottuvuus aseena ja aseen pituudesta johtuvat erilaiset lyöntien ja pistojen nopeudet alkuhetkestä maaliinsa. Tekniikat tulee tehdä paitsi oikealta etäisyydeltä (ma-ai) myös oikealla hetkellä.
Pariharjoittelu - Uchikaeshi
Uchikaeshi on atarashii naginatan perus-pariharjoituksia ja se voidaan tehdä sekä varusteissa että ilman. Harjoituksena se muistuttaa kendon kiri-kaeshia. Uchikaeshi on etukäteen määritelty, parin kanssa harjoiteltava lyöntisarja. Uchikaeshissa tekijä eli kakari harjoitelee samanaikaisesti oikeaa etäisyyden (ma-ai) hallintaa, lyönnin ja kehon yhteistyön hallintaa (ki-ken-tai-itchi), jatkuvaa valppautta (zanshin), hengitystä sekä kiain hallintaa. Uchikaeshi voidaan tehdä hitaasti ja rauhallisesti lyönti kerrallaan tai nopealla tahdilla ja yhtenevällä kiailla.
Hyökkäystekniikat eli Shikake-waza
Hyökkäystekniikoihin kuuluvat tekniikat joissa ollaan aloitteellisia ja vastustajaa edellä. Sisältää suorat hyökkäykset: lyönnit ja pistot eteen- tai taaksepäin. Nidan-wazassa tehdään kaksi perättäistä lyöntiä eri kohteisiin samassa hyökkäyksessä. Sandan-wazassa tehdään kolme perättäistä lyöntiä eri kohteisiin samassa hyökkäyksessä. Harai-wazassa lyödään vastustajan naginata pois uhkaamasta tai suojaamasta ja hyökätään siten paljastuneeseen lyönti tai pisto (suki) kohteeseen. Debana-wazassa pyritään hyökkäämään juuri ennen vastustajaa. Sisältää lyönnit lähietäisyydeltä liikuttaessa taaksepäin. Hikiwaza ei kuitenkaan ole pakenemista, vaan se on hyökkäys, vaikka vastustajasta liikutaankin kauemmas.
Vastahyökkäystekniikat eli Oji-waza
Vastahyökkäystekniikoihin kuuluvat tekniikat joissa ollaan aloitteellisia mutta käytetään vastustajan tekniikka hyväksi. Uke-wazassa vastustajan hyökkäys ensin torjutaan omalla naginatalla, minkä jälkeen välittömästi hyökätään omalla tekniikalla. Torjunnan tulisi tapahtua sillä hetkellä, jolloin vastustaja osuisi omalla tekniikallaan. Nuki-wazassa hyökätään vastatekniikalla samanaikaisesti vastustajan kanssa. Tarkoituksena on osua vastustajaan tämän hyökkäyksen oletetun osumisen hetkellä. Tähän liittyy vastustajan hyökkäyksen hallinta. Vastustaja pyritäänkin usein pakottamaan hyökkäämään tätä tarkoitusta varten.
Japanin naginataliiton kata
Atarashii naginatassa on kaikkiaan seitsemän kataa. Naginata-katasarja on kehitetty vasta 1977 monen vanhan naginatajutsu ryū-han katakaanoneista. Toisin kuin kendossa, naginatassa kataa suoritetaan vasta 4. danin vyökokeessa eli graduoinnissa. Mitään estettä katan harjoittelun aloittamiseen jo aikaisemminkin ei ole.
Naginata Suomessa
Helsingin kendoseura Ki Ken Tai Icchi aloitti naginataharjoittelun Suomessa 15.02.2009. ja syyskuussa 2009 alkoi ensimmäinen atarashii naginatan peruskurssi. 2010 kevättalvella pidettiin toinen peruskurssi ja kolmas peruskurssi syksyllä 2010. Atarashii naginata-do hyväksyttiin kevättalvella 2012 Suomen Kendoseurojen Keskusliiton neljänneksi viralliseksi lajiksi kendon, iaidon ja jodon ohella. Helsingin kendoseura KKTI järjesti 12. kesäkuuta 2012 ensimmäiset Atarashii naginata-do:n kyū tasokokeet eli graduoinnit Olympiastadionin dojolla. Tapanilan Erällä Atarashii naginatadon peruskurssi alkoi 4. syyskuuta 2013.
Naginatan koryūharjoittelu
Syksystä 2011 lähtien Helsingissä on mahdollista harjoitella vanhaa japanilaista naginata-koulua (a). Kyseistä koulukuntaa ja sen perinteitä johtaa Japanissa koulun 18. sōke.
Suomessa harjoitellaan naginatajutsua myös seuraavissa koryū tyyleissä osana lajivalikoimaa: Kashima-Shinryū, Suiō-ryū iai kenpō ja Tenshin shōden Katori shintō-ryū.
Rytminen naginata-harjoittelu
right|thumb|350px|Rytminen naginata -näytöksen loppuposeeraus El Camino Collegella 31.3.2006. Näytöksen esiintyjät ovat Japanin kansainvälisen budoyliopiston rytminen naginata -ryhmän jäseniä. Naginataa harjoitellaan myös rytmisenä joukkuelajina. Tämä taitouintia tai muodostelmaluistelua muistuttava laji on näyttävää katseltavaa. Rytmistä naginataa esitetään lähinnä kansainvälisten kilpailujen yhteydessä mutta siinä voidaan myös kilpailla maailmanmestaruustasolle asti. Tarkoituksena on saada aikaan esteettinen esitys jossa musiikin avulla tuodaan esille kata-tekniikkavariaatioita sulavasti ryhmänä. Lajina rytminen naginata ei ole uusi, sillä samankaltaisia esityksiä on Japanissa esitetty 1900-luvun alusta lähtien. Toisinaan esittäjät ovat lausuneet esityksensä aikana myös runoja.
Rytmisen naginatan maailmanmestaruussäännöt
Rytmisessä naginatassa kilpaillaan maailmanmestaruudesta.
Tilkkumaalaus
thumb|Tilkkumaalaus, jossa on hyödynnetty [[vetoketjuja.]]
Tilkkumaalaus on tilkkutyötekniikka, jossa jäännöstilkuista sommitellaan valittu aihe maalauksen tapaan pohjakankaalle. Tilkkujen paikallaan pitämiseen käytetään tylliä, ja lopuksi tilkut ommellaan paikoilleen ompelukoneella.
Ravintola Kaisaniemi
Ravintola Kaisaniemi oli Helsingin Kaisaniemen puistossa toiminut ravintola, jonka Catharina ”Cajsa” Wahllund perusti vuonna 1827. Se oli Suomen vanhin yhtäjaksoisesti toiminnassa ollut ravintola sulkemiseensa tammikuuhun 2019 saakka. Koko Kaisaniemen puisto on saanut nimensä ravintolan mukaan.
Nykyisen ravintolarakennuksen vanhin osa valmistui vuonna 1839. Ravintolan erikoisuutena on ruokasalin katon läpi kasvava elävä puu. Ravintolan on määrä aueta restauroituna vuonna 2023 nimellä Cajsan Helmi.
Historia
Catharina Wahllund saapui pääkaupungin muuton yhteydessä Turusta Helsinkiin vuonna 1818. Yhdessä teurastaja Salomon Janssonin kanssa hän sai oikeuden perustaa ravintolan yleiseen kävelypuistoon. Aluksi se oli vain pieni, virvokkeita myynyt kioski, mutta vuonna 1839 Wahllund rakennutti paikalle ravintolan, josta tuli varsinkin ylioppilaiden suosima paikka. Ravintolarakennuksen piirustukset teki Carl Ludvig Engel. Puistoon valmistui keilarata ja meripaviljonki. Ylioppilaiden tavasta esittää 1. toukokuuta lauluja Kajsalle puisto sai nimensä; siihen saakka se oli tunnettu Seurapuistona.
Ravintolatoimintaa vuodesta 1994 harjoittanut Oy H & H Catering Ab haettiin konkurssiin ja ravintola sulki ovensa tammikuussa 2019. Helsingin kaupunki suunnitteli rakennukseen korjaustoimia ja sen jälkeen uutta kilpailutusta. Ravintola Kaisaniemi on SR 1 -suojeltu sekä ulkoasultaan että sisustuksensa osalta.
Cajsan Helmi
Helsingin kaupunki alkoi myydä rakennusta marraskuussa 2020, ja maaliskuussa 2021 kerrottiin, että rakennus myydään porvoolaiselle ravintolayrittäjien perheelle, joka kunnostaa rakennuksen ja jatkaa ravintolatoimintaa. Ravintolayrittäjä Airi Kallio restauroi Ravintola Kaisaniemen perusteellisesti, ja se avataan ”1800-luvun asuun palautettuna” vuonna 2023 nimellä Cajsan Helmi.
Nobel-säätiö
pienoiskuva|Nobel-säätiön toimitalo Tukholman Östermalmilla osoitteessa Sturegatan 14. Nobel-säätiö on 29. kesäkuuta 1900 perustettu yksityinen säätiö, joka hallinnoi Nobelin testamenttaamia varoja ja rahoittaa Nobel-palkinnot, kuten Nobel on testamentissaan esittänyt. Säätiö rahoittaa myös palkintojenjakotilaisuudet. Säätiön perustamisasiakirjana toimii Alfred Nobelin testamentti. Säätiö valvoo Nobelin testamenttaamien varojen käyttöä, mutta ei päätä Nobel-palkintojen saajia.
Nobel-säätiön jäsenet ovat Ruotsin akatemian, Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian, Karoliinisen instituutin, Norjan Nobel-komitean jäseniä, eli Nobel-palkintojen myöntäjätahojen jäseniä Ruotsissa ja Norjassa. Nobel-säätiö rahoittaa Taloustieteen Nobel-palkinnon, vaikka palkinto ei perustu Nobelin testamenttiin, vaan Ruotsin keskuspakin vuonna 1968 säätiölle antamaan lajoitukseen palkinnon jakamiseksi.
Fysiikan, kemian ja Taloustieteen Nobel-palkinnon saajista päättää Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia, lääketieteen palkinnosta Karoliininen instituutti, kirjallisuuspalkinnosta Ruotsin akatemia, ja rauhan palkinnon saajista päättää Norjan Nobel-komitea. Taloustieteen palkintoa lukuun ottamatta palkinnonsaajien valitsijatahot perustuvat suoraa Nobelin testamenttiin.
Nobel-säätiö huolehtii varojen hankinnasta eri sijoituksilla ja Alfred Nobelin testamenttin mukaan on tehty päätös varojen jakamisesta palkinnon saajille. Nobel-säätiön sääntöjen mukaan ehdokkaita ei saa julkistaa ennen kuin 50 vuotta on kulunut ehdolle asettamisesta. Aikaraja ehdotusten lähettämiseen on 31. tammikuuta. Rauhanpalkinnon aikaraja on 1. helmikuuta.
Säätiön puheenjohtaja on Marcus Storch.
Kivihaka
Kivihaka on Helsingin Haagan kaupunginosaan ja peruspiiriin kuuluva pieni osa-alue keskuspuiston länsipuolella. Sen erottaa Ruskeasuosta etelässä Hakamäentie ja Etelä-Haagasta lännessä Hämeenlinnanväylä. thumb|vasen|SPR:n Veripalvelu on Kivihaassa. Kivihaan rakennuskanta on pääosin 1960-luvulta ja koostuu maaston muotoja noudattavista pitkistä ja usein taitteisista kerrostaloista. Alueen suurin ja samalla ainoa julkinen rakennus on Suomen Punaisen Ristin Veripalveluasema. Kaupunginosassa on yksi liikerakennus. Sen edustalla on Kivihaan kaupparakennuksen aukio. thumb|vasen|250px|Kivihaan vanhaa rakennuskantaa Kivihaantie 15. Kivihaan väkiluku oli vuoden 2014 alussa 887. Työpaikkoja Kivihaassa on 555 (31.12.2012).
Kivihaan läpi kulkee Kivihaantie. Muut tiet, Kivihaankuja ja Kivihaanpolku, ovat siihen liittyviä umpikujia. Kivihaantiellä on läpiajokielto Hakamäentien ja Etelä-Haagan välillä, minkä vuoksi Kivihaka on eristyksissä oleva alue.
Kivihaka on luonnostaan kallioista ja kumpuilevaa metsämaastoa. Rantarata kulkee Kivihaan pohjoiskärjen ohi.
Historia
Nykyisen Kivihaan alue oli osa vuonna 1905 perustettua Haagan huvilayhdyskuntaa, ja se kuului likimäärin Bölen itäpellon ja Skogsbackan isoniityn palstoihin ja myöhemmin vuonna 1923 perustettuun Haagan kauppalaan. Vuonna 1946 alue liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa. Nykyään Kivihaassa on muutama huvilayhdyskunnan ja muutama kauppalan aikainen rakennus.
Eliel Saarinen kaavoitti Kivihaan alueen nimellä Haga mäki vuonna 1915 osana Munkkiniemi–Haaga-suunnitelmaansa. Ainuttakaan kaavan mukaista Haga mäen korttelia ei kuitenkaan rakennettu, ennen kuin alueliitoksen jälkeen Helsinki vahvisti alueen uuden asemakaavan vuonna 1959.
Frans II (Sisilia)
thumb|Frans II Frans II (16. tammikuuta 1836 Napoli – 27. joulukuuta 1894 Arco, Tiroli) oli Molempain Sisiliain kuningaskunnan viimeinen kuningas vuosina 1859–1860. Hänet syrjäytettiin Italian yhdistymisen yhteydessä.
Bourbonin hallitsijasukuun kuulunut Frans oli kuningas Ferdinand II:n ja tämän ensimmäisen puolison Savoijin prinsessa Maria Cristinan ainoa poika. Hallitsijana hän osoittautui helposti ohjailtavaksi. Frans oli varsin kokematon tullessaan 23-vuotiaana kuninkaaksi 22. toukokuuta 1859, ja todellista valtaa käyttikin kuningataräidin johtama ryhmä hovissa. Frans kieltäytyi ulkomaisten hallitusten suosituksista huolimatta muuttamasta kuningaskuntansa itsevaltaista hallintotapaa ja hän kieltäytyi myös Sardinian kuningaskunnan pääministeri Camillo Cavourin ehdotuksesta liittyä Sardinian sotaan Itävaltaa vastaan. Kyseisen sodan Pohjois-Italiassa aiheuttamien mullistusten rohkaisemina Sisilian saaren asukkaat nousivat huhtikuussa 1860 kapinaan. Kuukautta myöhemmin Giuseppe Garibaldin johtamat vapaaehtoiset tekivät maihinnousun Marsalaan ja valtasivat nopeasti koko saaren.
Kun tilanne alkoi kehittyä Fransin kannalta uhkaavaksi, hän päätti tehdä myönnytyksiä liberaaleille. Hän julisti 25. kesäkuuta 1860 vuoden 1848 perustuslain palautetuksi voimaan, erotti vihatut ministerinsä ja lupasi lehdistönvapauden, pikaiset vaalit sekä armahduksen kapinallisille. Oli kuitenkin jo liian myöhäistä. Kun Garibaldin joukot nousivat maihin myös mantereella ja alkoivat edetä kohti kuningaskunnan pääkaupunkia Napolia, Fransin armeija ja laivasto hajaantuivat. Garibaldi marssi Napoliin 7. syyskuuta ja kuninkaan joukot kärsivät tappion Volturnon taistelussa 1.–2. lokakuuta. Frans pakeni Gaetan linnoitukseen, joka kesti sardinialaisten piiritystä kolme kuukautta. Sillä välin 21.–22. lokakuuta pidetyssä kansanäänestyksessä koko kuningaskunta päätettiin lakkauttaa. Gaetan antauduttua 13. helmikuuta 1861 Frans pakeni Roomaan paavi Pius IX:n turviin. Kun Roomakin liitettiin yhdistyneeseen Italiaan vuonna 1870, hän siirtyi Pariisiin.
Frans II:n puoliso oli vuodesta 1859 Baijerin prinsessa Maria Sofia Amalia.
Anders Gabriel Wikman
Anders Gabriel Wikman (13. toukokuuta 1788 Marttila – 27. maaliskuuta 1876 Längelmäki ) oli suomalainen pappi. Hän laati 1830-luvulla ensimmäisen laajan ruotsalais-suomalaisen sanakirjan. Kirjassa on runsaasti aineistoa muun muassa suomen murteista. Teos jäi aikanaan julkaisematta.
Kahvila
thumb|250px|Kahvila on yleinen keskustelupaikka. Kuva on julkaistu [[Illustrated London Newsissa 17. syyskuuta 1870 . Kuvan nimi on "Discussing the War in a Paris Café" (.]]
Norjan Nobel-komitea
thumb|240px|Norjan Nobel-komitean kokoushuone. thumb|240px|Norjan Nobel-instituutin rakennus Oslossa.
Kahvila
Historia
Kahviloiden juuret ovat Arabian niemimaalla ja Lähi-idässä islamilaisen kulttuurin piirissä, josta saatiin malli ensimmäisiin Eurooppaan 1600-luvun puolenvälin tienoilla perustettuihin kahviloihin. Noin sadan vuoden ajan kahvilat joko jäljittelivät pitkälle itämaisia esikuviaan tai olivat entisiä baareja ja majataloja, jotka olivat alkaneet tarjota suosiota saavuttanutta uutuusjuomaa kahvia ja muuttaneet nimensä kahviloiksi. Melko nopeasti kahviloiden kirjo alkoi kuitenkin laajeta ja eurooppalaisen kahvilakulttuurin omaleimaisuus kehittyä.
Norjan Nobel-komitea
Suurkäräjät valitsevat jäsenet kuudeksi vuodeksi kerrallaan. Jäsenten jatkokausien määrää ei ole rajoitettu. Joka kolmas vuosi valitaan kaksi tai kolme jäsentä, joten jäsenten kaudet menevät osittain päällekkäin. Komitean jäseneksi ei hyväksytä suurkäräjien jäsentä, paitsi jos suurkäräjien jäsenen toimikausi päättyy pian. Valittavan jäsenen täytyy olla norjalainen. Sääntöön on ehdotettu muutosta lukuisia kertoja, mutta ehdotus on aina kaatunut.