cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Godwin (jaarli)
Godwinin tausta
Ensimmäisen, islantilaisen 1250-luvulla kirjoitetun Knytlinge-saagan, mukaan Knuut Suuren vallatessa maata kuninkaan tanskalainen lanko jaarli Ulf eksyi, mutta hänet opasti takaisin hänen laivalleen komea, sanavalmis nuorukainen, joka oli kokoamassa karjaansa. Ulf mieltyi nuorukaiseen ja naittoi tälle sisarensa. DeVriesin mukaan kertomusta ei kuitenkaan pidetä luotettavana, ja useimmat nykyisistä kyseisen aikakauden historioitsijoista kyseenalaistavat kertomuksen.
ZNKR jōdō
Taura Musō-ryū jōjutsu
Taura Musō-ryū jōjutsua voi harrastaa Suomessa ainakin Helsingissä ja Siilinjärvellä. Taura Musō-ryū jōjutsu on osa Taura Musō-ryū kobudō taistelutaitokoulukunnan bujutsu-systeemistä, joka on koottu Hokkaidōlla Ikubo-suvussa harjoitellusta Muso-ryū ju- ja jōjutsusta. Taura Musō-ryū jōjutsun harjoittelun jatkaminen edellyttää lajiin tutustumisen jälkeen liittymistä kyseisen koulukunnan jäseneksi.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Kauppa- ja teollisuusministeriö
Ministeriön tehtävänä oli vastata Suomen suuriruhtinaskunnan kaupasta, merenkulusta, luotsi- ja majakkalaitoksista sekä satamien perustamisista ja kulkuväylien perkauksista, ruukkien ja sahalaitoksien, myllyjen, tehtaiden ja voimalaitoksien toiminnasta. Kauppa- ja teollisuustoimituskunta vastasi myös paloviinan valmistamiseen, elinkeinojen verottamiseen, patentti- ja rekisterihallituksen toimintaan sekä vakuutusyhtiöihin liittyvistä asioista.
Kauppa- ja teollisuusministeriön toimialaan kuuluivat myös ammattikasvatus ja ammattikoulujen toiminnan valvonta ja ohjaus. KTM:n ammattikasvatusosaston tehtävät siirrettiin vuoden 1966 alussa perustetulle Ammattikasvatushallitukselle, joka siirtyi opetusministeriön alaisuuteen vuonna 1969.
Kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriö / Työ(voima)ministeriö
Vuonna 1903 alkoi julkinen työnvälitys, jonka toiminta keskittyi alkuvaiheessa suurimpiin kaupunkeihin. Valtion ohjaus työttömyyden hoidossa vakiintui 1930-luvulla. Keskushallinnossa työvoima-asiat hoidettiin aluksi kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriössä. Työvoimaosastosta muodostettiin vuonna 1970 työvoimaministeriö. Vuonna 1989 ministeriö sai hoidettavakseen myös työlainsäädäntö- ja työsuojeluasiat sosiaali- ja terveysministeriöstä, ja samalla ministeriön nimi muuttui työministeriöksi. Vuonna 1997 työministeriön tehtäviin liitettiin pakolaisia ja turvapaikanhakijoita sekä maahanmuuttoa koskevat asiat, ja työsuojelua käsittelevät asiat siirrettiin vastaavasti takaisin sosiaali- ja terveysministeriöön.
ZNKR jōdō
Kashima-Shinryū jōjutsu
Kashima-Shinryū on lähes 500 vuotta vanha japanilainen bujutsu-koulu. Suomessa Kashima-Shinryūta harjoitellaan Helsingissä ja Tampereella. Kashima-Shinryūn harjoittelu alkaa aina miekkatekniikoiden (kenjutsu) ja jūjutsun opiskelulla. Perusteiden oppimisen jälkeen opiskeltava asevalikoima laajenee kattamaan tärkeän osan muinaisen bushin taisteluvälinevalikoimasta, muiden muassa jōn.
Godwin (jaarli)
Godwinin tausta
Toinen hypoteesi tukeutuu Anglosaksien kronikkaan, jonka mukaan Godwinin isän nimi oli Wulfnoth. Onko kyseessä nimellä Wulfnoth Cild tunnettu mies, on epäselvää. Hänet on tunnettu kapinastaan kuningas Ethelred Neuvotonta vastaan 1009, ja vaikka Wulfnothin kapina oli ennen Knuutin valtaantuloa ja kohdistui tämän vastustajaan, DeVriesin mukaan vaikuttaa jokseenkin epäloogiselta, että Knuut olisi nimittänyt kapinoijan pojan tärkeimmäksi jaarlikseen: Knuut arvosti lojaalisuutta ja hänen tiedetään surmanneen kaikki kuningas Ethelredia vastaan kapinoineet, vaikka Ethelredin kuolema avasi hänelle itselleen mahdollisuuden nousta Englannin hallitsijaksi.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Perustaminen
Pääministeri Matti Vanhasen II hallituksen ohjelmassa päätettiin perustaa uusi ministeriö, johon yhdistettiin kauppa- ja teollisuusministeriön tehtävät, työministeriön tehtävät lukuun ottamatta lähinnä maahanmuutto- ja kotoutusasioita sekä sisäasiainministeriön alueiden ja hallinnon kehittämisosasto lukuun ottamatta alue- ja paikallishallintoyksikköä. Työ- ja elinkeinoministeriö aloitti toimintansa vuoden 2008 alussa.
ZNKR jōdō
Tendō-ryū naginatajutsu
Tendō-ryū naginatajutsu on klassinen japanilainen bujutsu-koulukunta, jossa harjoitellaan myös sauvankäyttötaitoja (jōjutsu). Koska naginata on koulukunnan pääase, sauvankäyttötaidot valmistavat tilanteeseen, jossa naginatan varsi katkeaa ja se menettää teränsä taistelussa. Tendō-ryūta ei harjoitella suomessa.
Godwin (jaarli)
Godwinin tausta
Kolmannen hypoteesin mukaan Godwin oli vanhan kuningassuvun jäsen. Yhteyttä kuningassukuun puolustaa Æthelstanin, kuningas Ethelredin vanhimman pojan testamentti vuodelta 1014, missä ”Wulfnothin pojalle Godwinille” annetaan tila Comptonissa. Myöhempi Domesday book (1086) mainitsee Godwinin omistaneen tilan Comptonissa Länsi-Sussexissa, ja vaikka nimet ”Wulfnoth” ja ”Godwin” olivat aikanaan yleisiä, antaa maanomistus mahdollisuuden tulkita Godwinin isäksi Wulfnoth Cildin. Frank Barlow on tulkinnut Godwinin paluuta maanpaosta 1052 ylistävää runoa ja löytänyt siitä todisteita Godwinin kuulumisesta vanhaan kuningassukuun. Runon anonyymi tekijä vertaa Godwinin ja kuningas Edwardin suhdetta Daavidin ja kuningas Saulin väliseen suhteeseen (1. Sam:16–36). Tässä Barlow näkee runoilijan tekevän selvän viittauksen Godwinin kuninkaalliseen syntyperään. Hän näkee myös Godwinin myöhemmässä elämässä viittauksia Daavidin ja Saulin elämään.
Neljännen hypoteesin mukaan Wulfnothin on katsottu olevan vähäinen aatelismies Sussexista ja eri henkilö kuin edellä mainittu Wulfnoth Cild. Viidennen hypoteesin tarjoaa Howarth, jonka mukaan ”mikä tahansa hänen syntyperänsä olikin, Godwinin on täytynyt nähdä vaivaa sen salassa pitämiseen.” Hänen mukaansa nykyisin kukaan ei tiedä, mistä Godwin tuli, ja luultavasti kukaan ei tiennyt sitä hänen aikanaan. Hän toteaa, että englantilaiset kronikat ovat syntyperästä erimielisiä keskenään ja nekin, jotka ylistävät häntä, eivät anna kunniallista sukupuuta.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Perustaminen
Pakolaisia ja turvapaikanhakijoita sekä maahanmuuttoa koskevat asiat siirrettiin sisäasiainministeriöön ja alue- ja paikallishallintoyksikkö valtiovarainministeriöön. Maahanmuuttajien kotouttamiseen liittyvät tehtävät siirrettiin työ- ja elinkeinoministeriöön vuoden 2012 alussa.
Godwin (jaarli)
Godwinista tulee Knuut Suuren luottomies
thumb|300px|Kuningatar Emma vie lapsensa turvaan Normandiaan. Toinen pojista, Alfred, tuli kuolemaan kuningas Haroldin käsissä 1036 ja toinen, Edvard, nousi Englannin kuninkaaksi 1042.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Perustaminen
Uuden työ- ja elinkeinoministeriön ensimmäisenä kansliapäällikkönä toimi Erkki Virtanen. Hän jäi eläkkeelle lokakuussa 2015, jolloin virkakautensa aloitti Jari Gustafsson. Kesäkuussa 2020 uutena kansliapäällikkönä aloitti Raimo Luoma, joka on aikaisemmin toiminut Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajana sekä pääministeri Antti Rinteen valtiosihteerinä.
Osastot
Ministeriön toiminta on jakaantunut seuraaviin osastoihin:
Godwin (jaarli)
Godwinista tulee Knuut Suuren luottomies
Knuutin tullessa valtaan 1017 Godwin oli yksi hänen sotilasjohtajistaan. Samana vuonna Godwin allekirjoitti kuninkaallisen kirjeen tittelillä dux, joka siihen aikaan ei tarkoittanut poliittista vaan sotilaallista johtajaa Knuutin asiakirjoissa on 16 todistajaa, jotka käyttävät dux-titteliä ja heistä vain kuudella oli englantilaisperäiset nimet. Godwin sai kiittää asemastaan ainoastaan Knuutin suopeutta. Jaarleista vain Leofwine oli ollut jaarlina jo Ethelred Neuvottoman aikana, ja hänestä tuli Godwinin ohella kuninkaan vaikutusvaltaisin neuvonantaja.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Virastot ja laitokset
Ministeriön hallinnonalaan kuuluvat seuraavat virastot ja yhtiöt. Ministeriön alaisuudessa toimii lisäksi useita valtionapuyhteisöitä ja rahastoja.
Godwin (jaarli)
Varhaisia mainintoja Godwinista
thumb|Knuut Suuren imperiumi. Knuut Suuren aikaan ajoittuvista teksteistä kolme käsittelee Godwinin sotilaallista kyvykkyyttä. Vita Ædwardi Regis kertoo Godwinin seuranneen Englannin valloituksen jälkeen kuningasta Tanskaan kapinaa kukistamaan:
Tästä hyvästä Knuut antoi Godwinille valtaa, rikkautta ja suosiotaan.
Suomen työ- ja elinkeinoministeriö
Kansliapäälliköt
Työ- ja elinkeinoministeriö
Godwin (jaarli)
Varhaisia mainintoja Godwinista
Toinen kertomus Godwinin sotilaallisesta johtamisesta on Huntingdonin Henryn teoksessa Historia Anglorum (kirjoitettu noin 1130). Se ajoittuu aikaan, jolloin vendit hyökkäävät maahan:
Kolmas maininta Godwinin sodanjohtamisesta on William Malmesburylaisen Gesta regum Anglorum, noin 1124 kirjoitettu kuvaus Knuutin yrityksestä valloittaa Ruotsi 1026–1027:
Vaikka kertomuksista kaksi viimeistä sisältää virheitä, eikä vendien hyökkäystä Tanskaan tuolloin tapahtunut, voi olettaa kirjoittajien arvion Godwinin urhoollisuudesta olevan aitoa. Ja vaikkei myöskään ole tietoa tanskalaisten hyökkäyksestä Ruotsiin, Tanskassa oli sotilaallista aktiivisuutta 1022–1023 ja Norjassa 1025–1027 tai 1028–1029, mitkä tapahtumat saattavat olla myöhemmin kirjoitettujen kertomusten pohjalla.
Edellisten kertomusten lisäksi todisteen Godwinin sotapalvelusta ja johtajan kyvyistä Knuutin aikana voi nähdä hänen jäsenyytensä huscarls-eliittisotilaiden ryhmässä. Godwinista tuli melko aikaisessa vaiheessa ryhmän jäsen, mahdollisesti jopa johtaja. Kuninkaan henkivartioina ja sotilaiden johtajina toimineet huscarls-sotilaat muodostivat Englannin armeijan selkärangan. He myös kontrolloivat witenagemotia ja jäsenyys joukoissa voi osaltaan selittää Knuutin Godwinille osoittamaa suosiota.
Nimitys vuonna 1020
thumb|Englannin jaarlikunnat 1025
Tullessaan kuninkaaksi Knuut oli pitänyt Wessexin itsellään ja jakanut muun osan maasta jaarleilleen. Vuoteen 1018 mennessä Godwinista oli tullut vaikutusvaltainen mies Englannin kuningaskunnassa. Vuonna 1019 Godwin nai kuninkaan kälyn Gythan, ja 1020 hänestä tuli aiemmin kuninkaalle kuuluneen, valtakunnan laajimman ja rikkaimman osan, Wessexin jaarli. Nämä tapahtumat osoittavat Knuutin halunneen sitoa Godwinin itseensä. Vita Ædwardi Regis kertoo:
Varsinaisista Godwinin saamista maalahjoituksista ainoa säilynyt todiste Knuutin hallituskaudelta on kuninkaankirje vuodelta 1031, jolloin Godwin sai maata Winchesteristä ja Polhamista.
Godwin saa lisää valtaa ja Knuutin kuolema
Godwin komensi Knuut Suuren armeijaa kuninkaan poissa ollessa, esimerkiksi tämän pyhiinvaellusmatkoilla Roomaan 1027 ja 1035, sekä kuninkaan käydessä Saksan keisarin luona. Vita Ædwardi Regis kuvaa: thumb|left|300px|Knuut Suuri sekä vallasta taistelleet pojat Harald ja Hardeknut
Knuut alkoi osoittaa vakavia sairauden merkkejä 1035 ja ryhtyi järjestämään laajan valtakuntansa perimystä. Vanhimmalle pojalle Svenille oli tarkoitus antaa Norja, seuraavalle pojalle Haraldille Englanti ja Knuutin ja Emman ainoalle pojalle Hardeknutille Tanska. Pojista vanhin oli jo Norjassa ja kaksi nuorempaa Englannissa. Knuut kuoli 1035, mutta hän ei kuitenkaan jättänyt mitään selviä ohjeita vallan perimisestä, ja siten kaksi miestä kamppaili Englannin kruunusta: toinen oli kuninkaan avioton poika Harald ja toinen Knuutin ja Emman poika Hardeknut.
Harald Jäniksenkäpälän kamppailu kruunusta 1035
Knuut Suuren kuollessa Hardeknut oli Tanskassa, jonka hänen isänsä oli hänelle jo ennen kuolemaansa antanut. Hänen velipuolensa Harald oli puolestaan Englannissa ja sai näin käytännössä sattumalta kruunun. Harald sai kannatusta pohjoisten jaarlien keskuudessa, kun taas Wessexin Godwin kannatti Hardeknutia, jonka äiti Emma Normandialainen oli Englannissa puolustamassa poikansa Hardeknutin vaateita kruunuun.
Ajauduttuaan sisällissodan partaalle kumpikin osapuoli taipui antamaan asian Oxfordissa kokoontuvan witanin päätettäväksi. Hetken aikaa Englannin kuningaskunta oli jakautunut Haraldin pohjoiseen ja Emman yhdessä Godwinin kanssa Hardeknutin puolesta hallitsemaan eteläiseen osaan. Mutta vähitellen koko valtakunta siirtyi Haraldin hallintaan, eikä Godwin pystynyt estämään tapahtumaa.
Godwin vaihtaa puolta ja sotkeutuu Alfredin murhaan 1036
thumb|Godwin syleilee nuorta Alfredia ennen kuin luovuttaa tämän kuninkaan käsiin. Kuva 1240-luvulta Edvard, Emman poika aiemmasta avioliitosta, kokosi pienen armeijan ja nousi 1036 maihin Southamptonissa, mistä jatkoi Winchesteriin äitinsä luo. Paluun syistä ei ole tietoa. Edvard ja hänen veljensä Alfred olivat asuneet maanpaossa Normandiassa vuodesta 1013. Ehkä paluu liittyi haluun julistaa kruununperimysvaade, kuten Vilhelm Poitierslainen väittää. Vilhelmin sanoin ”kuultuaan Knuutin kuolemasta Edward purjehti heti neljänkymmenen sotilaan kanssa Southamptoniin, missä hän kohtasi lukemattoman määrän englantilaisia, jotka olivat valmiit taisteluun häntä vastaan. Hän aloitti taistelun sillä hetkellä kuin astui maihin ja lähetti melkoisen joukon heistä kuolemaan. Voiton saatuaan hän palasi miehineen laivoille.”
Voitto vakuutti Edwardin, ettei kruunu ollut otettavissa ilman suurempaa armeijaa. Guillaume Jumiègeslaisen sanoin ”nähtyään tämän hän käänsi laivat ja suuren ryöstösaaliin kera purjehti takaisin Normandiaan”. Myös Edwardin normandialaiset liittolaiset aiheuttivat vastustusta brutaalilla käytöksellään.
Keskiaikaiset lähteet jakaantuvat niihin, jotka syyttävät Godwinia Alfredin kuolemasta (Anglosaksien kronikka C-versio, Guillaume Jumiègeslainen ja John Worcesterlainen) ja niihin, joiden mukaan kuningas Harald oli syyllinen (Encomium Emmae, Vita Ædwardi Regis ja Anglosaksien kronikka D-versio). Anglosaksien kronikan E-versio ei mainitse koko tapausta.
Historioitsija Frank Barlow syyttää tapahtuneesta poikien äitiä Emmaa. Nähtyään poikansa Hardeknutin epäonnistuvan kruununtavoittelussa ja Godwinin vaihtaneen puolta, Emma alkoi levittää huhua, ettei Harald ollut Knuutin poika, vaan Knuutin ensimmäisen vaimon Ælgifun sänkyyn päässeen palvelijan. J. C. Fullerin mukaan vaikuttaa siltä, että käskyn Alfredin sokaisemisesta antoi kuningas Harald eikä jaarli Godwin. Oli Godwinin sitten syyllinen tai syytön Alfredin kuolemaan, tapahtuman varjo tuli seuraamaan häntä ja myös hänen poikiaan.
Harald valtaa koko maan 1037
Vaikka englantilaiset suosivat Hardeknutia, pysyi tämä heidän toistuvista pyynnöistään huolimatta Tanskassa, ja etelän lordit alkoivat siirtyä Haraldin taakse. Alfredin murhan ja Godwinin puolenvaihdon jälkeen Hardeknutin kannatus lakkasi myös eteläisten jaarlien keskuudessa, ja Emman oli luovuttava yrityksistään saada poikansa Englannin kuninkaaksi. Emma pakeni hovinsa kanssa Flanderiin, ja Harald valtasi 1037 Winchesterin. Anglosaksien kronikka kertoo, kuinka ”kuningatar Ælfgifu (Emma) ajettiin ilman sääliä kohtaamaan raivoava talvi, ja hän pakeni meren yli Bruggeen, missä jaarli Balduin majoitti hänet”.
Huolimatta aiemmasta Haraldin vastustuksesta Godwin säilytti asemansa jaarlina sekä Huntingdonin Henrin mukaan tämän johtajana sotilaallisissa asioissa. Ryhdyttyään kerran tukemaan Haraldia, Godwin pysyi myös tälle lojaalina. Harald hallitsi neljän viiden vuoden ajan, eikä Godwin koskaan laiminlyönyt tehtäviään jaarlina.
Hardeknut kuninkaaksi
Vuonna 1039 Hardeknut sai asiansa Tanskassa selviksi ja purjehti miehineen Flanderiin valmistelemaan maihinnousua Englantiin. Täällä hänen äitinsä Emman yksityinen laivasto liittyi hänen joukkoihinsa. Ennen sotatoimien alkua hänet kuitenkin tavoitti tieto Haraldin äkillisestä kuolemasta.
Haraldin kuoltua Hardeknut palasi 1040 ilman vastustusta Englantiin. John Worcesterlaisen mukaan hän ylitti kanaalin kuudellakymmenellä tanskalaisten sotilaiden täyttämällä laivalla ja ”kaikki ottivat hänet ilolla vastaan”, kaikki paitsi Godwin, joka oli vannonut uskollisuuttaan Haraldille ja luultavasti olettanut nuoren kuninkaan hallitsevan vielä monen vuoden ajan.
Kuninkaan viha 1040: Godwin syytettynä Alfredin kuolemasta
Godwinin oli syytä pelätä uutta kuningasta, joka kääntyi ensitöikseen poliittisia vastustajiaan vastaan: Hardeknut murhautti Northumbrian jaarlin ja erotti Worcesterin piispan. Hänen vihansa kääntyi myös Godwiniin, jota kohtaan (John Worcesterlaisen mukaan) Hardeknutia ”poltti suuri viha”.
Käyttöpääoma
Käyttöpääoma tarkoittaa laskentatoimessa yrityksen juoksevan liiketoiminnan sitomaa rahamäärää.
Godwin (jaarli)
Kuninkaan viha 1040: Godwin syytettynä Alfredin kuolemasta
Hardeknutilla olikin useita syitä olla tyytymätön jaarliinsa. Godwin ei ainoastaan ollut siirtynyt tukemaan Haraldia, mutta hän oli myös osallinen velipuolensa vangitsemisessa ja kidutuksessa. Hardeknut piti todennäköisesti Godwinia vastuussa Alfredin kuolemasta. Noustuaan kuninkaaksi hänen ensimmäisiä toimiaan oli nostaa syyte Godwinia vastaan. Vapautuakseen syytteistä Godwin vannoi uskollisuutta Hardeknutille ja väitti kaiken tapahtuneen Haraldin käskystä, jota hänen oli kunnon sotilaan tavoin noudatettava. Uskollisena sotilaalliselle luonteelleen Godwin myös lahjoitti kuninkaalle laivan miehistöineen.
Käyttöpääoma
Pääomaa sitoutuu eri kohtiin liiketoimintaprosessissa. Tämä johtuu enimmäkseen viiveistä: maksun saaminen asiakkaalta kestää esimerkiksi usein 14 päivää, mikä on lakisääteinen minimimaksuaika. Tällöin 14 päivän laskutus merkitään yrityksen tileihin myyntisaamisiksi eli rahaksi, joka kuuluu yritykselle, mutta ei ole käytettävissä. Kun myyntisaaminen muuttuu kassavirraksi (asiakas suorittaa maksun), se lisätään yrityksen rahavaroihin ja samalla se poistuu käyttöpääomasta. Vastaavasti ostovelat vähennetään käyttöpääomasta.
Godwin (jaarli)
Kuninkaan viha 1040: Godwin syytettynä Alfredin kuolemasta
Uskollisuudenvalan antaminen oli tietenkin tärkeää, mutta Godwin epäilemättä tunsi uuden kuninkaan heikkoudet ja vetosi lahjallaan Hardeknutin ahneuteen ja turhamaisuuteen. Sitä paitsi Hardeknut tuskin oli koskaan edes tavannut velipuoltaan Alfredia. Lisäksi Godwin oli Englannin armeijan keskeisiä vaikuttajia. Koska hänen ajaminen maanpakoon tai tuomitseminen kuolemaan olisikin voinut tulla kuninkaalle kalliiksi, oli Hardeknutin helppo hyväksyä jaarlin lahja ja ystävyyden vakuutukset.
Käyttöpääoma
Laskentakaava
Käyttöpääoma lasketaan eri yrityksissä hieman eri tavoin. Yleinen kaava on seuraava:
Godwin (jaarli)
Kuninkaan viha 1040: Godwin syytettynä Alfredin kuolemasta
Lopulta Godwin sai vain muodollisen rangaistuksen, ja hänen ja muutaman muun Haraldin hallinnon tukijan piti kaivaa kuolleen kuninkaan ruumis haudasta ja heittää se Thamesiin. Tämän jälkeen Godwin oli jälleen valtakunnan mahtavin jaarli.
Käyttöpääoma
Laskentakaava
Esimerkiksi teollisessa yrityksessä tärkeitä käyttöpääoman eriä ovat varastot, myyntisaamiset, välivarastoissa lojuva materiaali ja koneiden varaosat.
Godwin (jaarli)
Godwin tutustuu Edvardiin
Yksi Hardeknutin myönteinen teko oli Edvardin kutsuminen maanpaosta kotiin ja ottaminen osaksi hallintoa. Freemanin mukaan aloite tähän saattoi tulla miesten äidiltä Emmalta, joka halusi saattaa poikansa yhteen, tai sitten Harthaknut halusi pönkittää omaa hupenevaa suosiotaan kutsumalla takaisin ainoan hengissä säilyneen vanhan kuningassuvun edustajan.
Käyttöpääoma
Laskentakaava
Lähtökohtaisesti on sitä parempi, mitä vähemmän käyttöpääomaa yritys tarvitsee. Yrityksen kasvaessa käyttöpääoman tarve lisääntyy.
Godwin (jaarli)
Harthaknutin kuolema ja kuninkaanvaali
thumb|Edvard palaa Englantiin (vasemmalla) ja kruunataan kuninkaaksi (oikealla)
Harthaknut kuoli 1042 ja uuden kuninkaan valinta alkoi. Sitten Knuut Suuren kuoleman 1035 se oli jo kolmas kuninkaanvaali ja Edvardin, vaikka häntä kohtaan olikin hyvää tahtoa, täytyi kerätä tukijoita. Hänen puolellaan alusta asti olivat Wessexin jaarli Godwin sekä Devonin, Cornwallin ja Worcesterin piispa Lyfing. Myös Lontoon asukkaat tukivat Edvardia, joten hän näyttää olleen eteläisen Englannin ehdokas.
Käyttöpääoma
Käyttöpääoman hallinta
Käyttöpääoman hallinta on yksi tärkeimmistä talouden ja johtamisen kysymyksistä. Pieni käyttöpääoman tarve tarkoittaa pienempiä pääoman kustannuksia, parempaa pääoman tuottoa ja parempaa maksuvalmiutta. Liian pienestä käyttöpääomasta seuraa kuitenkin ongelmia: toimitusvaikeuksia, maineen menetys, kuljetuskustannuksia, tuotanto-ongelmia, korkeammat ostohinnat hätätoimituksissa jne.
Godwin (jaarli)
Harthaknutin kuolema ja kuninkaanvaali
Kun Wessex ja Lontoo olivat tehneet valintansa, Edvard kääntyi Mercian ja Northumbrian puoleen. Pohjoiset jaarlit Leofric ja Siward asettautuivat myös Edvardin kannalle tai eivät ainakaan vastustaneet hänen valintaansa, ja niin tie kuninkaaksi oli vuonna 1042 Edvardille auki. Godwin oli sen witanin kokouksen äänekkäin puhuja, joka valitsi vanhaan kuningassukuun kuuluneen Ethelredin ja Emma Normandialaisen pojan Edvardin kuninkaaksi 1042. Myös kruunajaisissa 1043 Annettujen lahjojen suhteen Godwin oli avokätisin: Godwin antoi kuningas Edvardille kruunajaisissa lahjaksi laivan ja 120 miestä.
Käyttöpääoma
Käyttöpääoman hallinta
Käyttöpääoman tarvetta voi pienentää esimerkiksi tehostamalla tuotantoa, vähentämällä hävikkiä, ulkoistamalla toimintoja, lyhentämällä myyntilaskutuksen maksuaikoja, myymällä saatavia rahoitusyhtiölle, pidentämällä ostovelkojen maksuaikoja, lykkäämällä menoja tai saneeraamalla. Tarvittaessa pääomatarvetta voi rahoittaa muun muassa osakeannilla tai lainalla. Rahavarojen hankkiminen yrityksen omalla liiketoiminnalla on kuitenkin hyödyllinen ja usein ainoa vaihtoehto.
Toisin kuin pysyvät vastaavat, käyttöpääoma ei kulu. Siitä ei tehdä poistoja. Käyttöpääoma kasvaa toiminnan laajetessa, säilyy ja vapautuu vasta, kun toiminta lopetetaan.
Godwin (jaarli)
Jaarlien ja kuninkaan varallisuus Edvardin hallituskaudella
Knuut Suuren ajoista alkaen maa oli jaettu kolmeen suureen melko autonomiseen jaarlikuntaan: Wessexiin, Merciaan ja Northumbriaan. Kuten useimmat keskiajan hallitsijat, Knuut tukeutui valtakunnan hallitsemisessa muutamaan suurvasalliin. Hänen vasallinsa olivat edelleen viroissaan, kun Edvard Tunnustaja kruunattiin vuonna 1042, eikä heillä ollut aikomustakaan antaa vallan keskittyä Lontooseen hallitsijalle, jota monet ulkomaalaiset neuvonantajat ympäröivät. Pohjoisessa Northumbriassa oli Siward, Merciassa Leofric ja etelässä Wessexin Godwin.
Edvard Tunnustajan kruunajaisten aikaan Godwinilla oli maatiloja Doverista Exeteriin, ja hänen vuotuiset tulonsa olivat 4 000 puntaa – 20 prosenttia pienemmät kuin kruunun tulot. Mercian ja Northumbrian jaarlien vuotuiset tulot olivat noin 1 300 puntaa.
Käyttöpääoma
Pääoman kiertonopeus
Pääoman kiertonopeus kuvaa sitä, miten nopeasti jokainen euro vaihtaa omistajaa (kuvaannollisesti, sillä euroja ei yksilöidä). Se lasketaan kaavalla:
Godwin (jaarli)
Jaarlien ja kuninkaan varallisuus Edvardin hallituskaudella
Godwin sai jatkuvasti lisää omaisuutta ja Vilhelm Valloittajan aikana laaditun Domesday Bookin (1086) mukaan hänen maan arvo kilpaili kuninkaan ja kuningattaren kanssa, joilla omistusta oli 6 000 £. Godwinin perhe oli Edvardin hallintokauden lopulla selvästi varakkain maanomistaja. Vertailtaessa Godwinin saamia maita neljän kuninkaan aikana voidaan havaita, että hänen aikaisin saamansa maat on jaettu tasapuolisemmin lasten kesken kuin myöhemmin hankitut.
Edvardin ja Godwinin suhteet hallituskauden alussa
Edvard ja Godwin eivät olisi voineet olla luonteiltaan vähemmän toistensa kaltaisia: Edvard oli omantunnon riivaama, itseään tutkiskeleva, itsekäs, epäkäytännöllinen ja vanhoillinen, mutta provosoiduttuaan hirmuiseen vihaan kykenevä, ja Godwin oli puolestaan sydämellinen, pragmaattinen ja ulospäin suuntautunut mies, joka nautti ruuasta ja juomasta sekä muista elämän iloista ja näytti pohtivan vähemmän sielunsa pelastusta. Hän olikin valtakunnan rikkaista jaarleista ainoa, joka ei perustanut kirkkoa tai tukenut luostaria syntien anteeksisaamiseksi.
Käyttöpääoma
Pääoman kiertonopeus
Mitä suurempi kiertonopeus, sitä vähemmän pääomaa sitoutuu pelkästään liiketoiminnan pitämiseen käynnissä. Jos käyttöpääomaa ei ole tarpeeksi – velkoja ei esimerkiksi saada maksetuksi ajoissa – siitä seuraa korkotappioita. On siis tärkeää, että käyttöpääomaa on tarpeeksi, mutta jos sitä on enemmän kuin mitä tarvitaan, se aiheuttaa pääomakustannuksia (lainan korot) tai ainakin vaihtoehtoiskustannuksia (rahat voisivat olla jossain muualla tuottamassa).
Godwin (jaarli)
Edvardin ja Godwinin suhteet hallituskauden alussa
thumb|300px|Kuningas Edvard keskustelee jaarli Godwinin ja tämän pojan Haraldin kanssa. Normandialaista propagandaa levittävän [[Bayeux’n seinävaate|Bayeux´n seinävaatteen ensimmäinen kuva. ]]
Edvardin hallituskauden ensimmäisten yhdeksän vuoden aikana kuningas ja Godwin olivat sovussa, vaikka normandilaiset kronikoitsijat väittivätkin, että heidän välinsä olivat jatkuvasti huonot. Ensimmäisten hallintovuosiensa aikana Edvard ryhtyi harvoin toimiin ilman Godwinin apua tai neuvoa. Edvard näyttää arvostaneen Godwinin ystävyyttä, ja tämä puolestaan suojeli kuningasta. Godwin auttoi ja neuvoi kuningasta, joka puolestaan useimmiten tuki jaarliaan. Godwinin on täytynyt kuitenkin olla varuillaan kuninkaan veljen, Alfredin kuoleman johdosta, ja etsiä lisää tapoja turvata asemansa. Yksi askel tähän suuntaan oli kuninkaan ja jaarlin tyttären Edithin avioliitto 1045. Aviopuolisoilla oli viidentoista vuoden ikäero, mutta liitto sinetöi kuninkaan ja jaarlin yhteistyön.
Leon Huff (muusikko)
Leon Huff (s. 8. huhtikuuta 1942 Camden) on yhdysvaltalainen pianisti, lauluntekijä ja äänitetuottaja. Hän oli yhdessä Kenny Gamblen kanssa yksi philadelphialaisen soul-musiikin tärkeistä vaikuttajista 1960-luvun lopulta lähtien. Huff ja Gamble valittiin vuonna 1995 Songwriters Hall of Fameen ja vuonna 2008 Rock and Roll Hall of Fameen.
Albano Olivetti
Albano Olivetti (s. 24. marraskuuta 1991 Haguenau) on ranskalainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä ATP-listan sijalla 173 maaliskuussa 2014.
Käyttöpääoma
Käyttöpääomaprosentti
Käyttöpääomaprosentti kertoo juoksevan liiketoiminnan sitoman pääoman määrän suhteessa liikevaihtoon. Se on vertailukelpoinen eri vuosien ja eri yritysten välillä. Liiketoiminnan tuotot tarkoittaa liikevaihtoa ja liiketoiminnan muita säännöllisiä tuottoja.
Godwin (jaarli)
Emman omaisuuden riistäminen 1043–1044
Vaikka Emma oli vaikuttanut poikansa paluuseen maanpaosta takaisin Englantiin Hardeknutin hallituskaudella, Edvard ei voinut antaa äidilleen anteeksi tämän avioliittoa tanskalaisen valloittajan ja isänsä vallan tuhoajan Knuut Suuren kanssa. 16. marraskuuta 1043 Edvard ratsasti tärkeimpien jaarliensa Leofricin, Godwinin ja Siwardin kanssa Gloucesteristä Winchesteriin, missä riisti äidiltään maan ja kaiken irtaimen omaisuuden valtiopetoksesta. Kuningas ei antanut hovin tuomita Emmaa. Ankarimmalta rangaistukselta, maanpakoon ajamiselta tai vankeudelta, Emma kuitenkin säästyi. Seuraavana vuonna 1044 kuningas palautti kuitenkin äidilleen osan tämän omaisuudesta.
Albano Olivetti
Olivetti saavutti ensimmäisen puolivälieräpaikkansa ATP-turnauksessa vuoden 2012 Marseillen turnauksessa oltuaan maailmanlistan sijalla 388.
Godwin (jaarli)
Godwinin ja Edvardin erimielisyys ulkopolitiikassa
Kuningas pelkäsi viikinkien hyökkäystä. Winchesterin Old Ministerissä 1044 päivätyssä kirjeessä Edvard Tunnustaja teki selväksi huolensa rauhan säilymisestä. Huhut Norjan kuninkaan Maunu Hyvän maihinnousuhaluista Englantiin levisivät 1043. Maunu ei hyökännyt, mutta huhuja ei silti voi sanoa perättömiksi, sillä Edvardin puolustukselliset toimenpiteet vaikuttivat ehkä ehkäisevästi Maunun hyökkäyshaluihin. Vuonna 1044 Edvard otti komentoonsa Sandwichissä 35 aluksen laivaston, mikä oli oiva mahdollisuus uudelle kuninkaalle esitellä sotilaallista kykyään ja aikomustaan taistella vallasta.
Vuonna 1047 Tanskan kuningas Sven Estridinpoika pyysi apua maahan hyökännyttä Norjan kuningasta Maunua vastaan. Godwin ehdotti ainakin viidenkymmenen laivan lähettämistä, mutta kuningas kieltäytyi eikä suostunut avustamaan tanskalaisia millään tavoin. Seurauksena oli Sven Estridinpojan tappio ja maan joutuminen Norjan kuninkaan haltuun. Maunun voitto jäi kuitenkin lyhytaikaiseksi, sillä hän kuoli pian sen jälkeen ja 1048 Sven Estridinpoika saattoi palata valtaan. Maunun setä ja seuraaja Harald Ankara jatkoi sotaa Tanskaa vastaan ja Sven pyysi jälleen Englannista apua. Godwin ehdotti samaa viidenkymmenen laivan apujoukkoa kuin edelliselläkin kerralla, ja Edvard kieltäytyi lähettämästä apua. Asiasta kirjoittanut aikalainen John Worcesterlainen mainitsee Godwinin aikeiden päävastustajaksi Mercian jaarli Leofricin ja ennakoi siten riitoja, jotka siirtyivät jaarlien pojille ja lastenlasten välille.
Godwinin pyrkimykset tuovat esiin sotaherran tavan ajatella: sotilaallinen voima oli diplomatian keino. Ajatus muiden jakamisesta ystäviin ja vihollisiin sai vastustusta kuninkaalta, jolla ei ollut samanlaista sotilaallista taustaa kuin jaarlillaan. Kuningas pysytteli melko johdonmukaisesti puolueettomana ulkoisissa kiistoissa, ainoana poikkeuksena hänen Saksan keisarille Henrik III:lle vuonna 1049 antamansa tuki taistelussa Flanderin Balduin V:tä vastaan. Juuri tähän flanderilaiseen kreiviin Godwinilla puolestaan oli kiinteät suhteet.
Kilpailu kuninkaan normandialaissuosikkien kanssa
Kun Edvard Tunnustaja palasi Englantiin 1041 maanpaosta Normandiasta, missä hän oli viettänyt liki koko aikuisikänsä, hän ei tiennyt käytännössä mitään Englannista ja puhui kieltä kehnosti. Hänen ystävänsä ja läheisimmät toverinsa olivat normandialaisia, ja Englannin asukkaat pitivät häntä muukalaisena. Mikä pahinta, Edvardin vaikea persoonallisuus vahvisti alueellisen hallinnon hajaantumista, mistä oli jo todisteita Englannissa.
Edvard Tunnustajan hallinnon alkuvuosina Godwinin suunnaton rikkaus ja poliittinen kyvykkyys tekivät hänestä merkittävän poliittisen vallankäyttäjän. Lisäksi maantiede suosi häntä, sillä hänen oli helppo matkustaa pääpaikastaan Sussexin Boshamista kuninkaan luo pääkaupunkiin, kun taas jaarlit Leofric ja Siward eivät päässeet sinne yhtä vaivattomasti.
Godwin ei kuitenkaan ollut kuninkaan ainoa neuvonantaja. Vuoteen 1051 mennessä normandialaisten määrä Englannissa oli kasvanut, ja mitä suuremmaksi normandialaissuosikkien vaikutusvalta hovissa kävi, sitä pienemmäksi muuttui Godwinin ja hänen perheensä painoarvo. Ensimmäinen näistä normannisuosikeista oli kuninkaan sisaren Godan nuorempi poika Mantesin kreivi Ralf, joka oli pian vuoden 1042 jälkeen ilmaantunut Englantiin ja saanut nimityksen Herefordshiren jaarliksi vastuunaan hoitaa valtakunnan puolustusta rajaseudulla walesilaisia vastaan.
Godwinin toinen ja paljon vaarallisempi normandialaiskilpailija oli Robert Jumiègeslainen, josta tuli Lontoon piispa 1044. Kunnianhimoinen ja poliittisesti aktiivinen Robert vihasi kiihkeästi Godwinia ja hänen kuutta poikaansa, jotka hän yritti tuhota 1050–1052 poliittisen kriisin aikana. Näin ollen hän oli vuoden 1066 myllerrysten airut, vaikka vielä 1040-luvulla hän olikin liian heikko estämään Godwinin vaikutusvallan kasvua. Myös muilla piispannimityksillä oli vaikutusta Godwinin asemaan
Kuninkaan avioliitto Godwinin tyttären Edithin kanssa 1045
thumb|150px|right|Godwinin tytär Edith kuningattarena thumb|left|Jaarlit neuvovat kuningasta avioitumaan. Kuva 1240-luvulta.
1045 kuningas oli 42-vuotias, ja useimpien mielestä hänen oli aika avioitua ja saada perijä kruunulle. Myös Godwin oli tätä mieltä ja syksyn aikana hän taivutteli Edvard Tunnustajan naimaan tyttärensä Edithin, joka tosin oli tulevaa miestään viisitoista vuotta nuorempi. Edvard kannalta katsottuna avioliitossa Edithin kanssa oli kyse vallasta. Hän ei kyennyt saamaan vastavoimaa jaarleille ja naidessaan Godwinin tyttären Edvardin tarkoituksenaan oli luultavasti saada liittolainen vaikutusvaltaisimmasta ja rikkaimmasta jaarlistaan. Avioliitto solmittiin 1045 ja hääseremonian jälkeen kirkko voiteli Edithin myös kuningattareksi.
Godwinin avioliitolle asettamat toiveet eivät toteutuneet, sillä hänen tyttärensä kuningatar Edith ei tullut raskaaksi. On epäselvää, miksei heidän avioliittonsa tuottanut perijää. Normaalien fyysisten vammojen lisäksi syyksi on epäilty kuninkaan kiinnostuksen puutetta naisia kohtaan. Eric Johnin hypoteesin mukaan Edvard oli vannonut pidättyvänsä seksuaalisista suhteista loppuelämänsä aikana, minkä hänen velipuolensa oli laittanut paluunsa ehdoksi.
Välit huononevat muihin jaarleihin
Godwinin onnistui 1043 saada poikansa Svein nimitetyksi Cornwallin uudeksi jaarliksi. Jaarlikunta perustettiin osin Wessexin maista, mutta siihen liitettiin Merciasta Oxfordshire, Gloucestershire ja Herefordshire, mikä lisäsi jännitteitä Godwinin ja Mercian jaarli Leofricin välille. Huolimatta heikkenevistä suhteistaan Leofriciin Godwin pian oli jo ponnistelemassa seuraavan poikansa Haraldin eduksi. Vuoden 1045 alussa Godwin suostutteli kuninkaan luomaan Haraldille East Anglian jaarlikunnan, joka koostui laajoista alueista Suffolkia, Essexistä ja sen viereisistä kunnista Itä-Englannissa.
Vuosien 1050–1052 kriisi: Godwinin kapinan syyt
Godwin ja hänen perheensä karkotettiin Englannista 1052. Syynä tähän oli muodollisesti Godwinin uppiniskaisuus kuninkaan määräystä kohtaan, mikä sai Edvardin haastamaan jaarlinsa neuvoston eteen ja lopulta julistamaan tämän perheineen lainsuojattomaksi ja karkottamaan maasta. On myös mahdollista, hallitsijan ja hänen mahtavimman jaarlinsa välit heikkenivät hiljalleen ja tapahtumat kulminoituivat Doverin kaupungissa sattuneeseen kahakkaan. Kuten tavallista Godwinin kohdalla, eri lähteet antavat toisistaan poikkeavan kuvan tapahtumien kulusta. Seuraavassa esitetään kolme mahdollista selitysmallia Godwinin karkotukseen johtaneista syistä. Ne ovat: 1. Normandialaisten suosikkien ja varsinkin Robert Jumiègeslaisen toiminta, 2. Boulognen kreivi Eustacen Doverissa aiheuttama eripura, 3. Godwinin oma provosointi.
Robert Jumiègeslainen ja hänen toimintansa Godwinia vastaan
thumb|left|Robert Jumiègeslainen Kriisi 1050–1052 alkoi pian Canterburyn arkkipiispan Eadsigen kuoltua 29. lokakuuta 1050 ja Yorkin piispan Ælfric Puttocin kuoltua 22. tammikuuta 1051. Melkein heti alkoi katkera kilpailu virkojen täytöstä. Ensin vaikutti siltä kuin canteburylainen munkki ja Godwineen sukulainen Aelfric olisi valittu Canterburyn arkkipiispaksi. On jopa viitteitä siitä, että katedraali itse asiassa valitsi Aelfricin ja esitti valinnan kuninkaan hyväksyttäväksi. Mutta ennen kuninkaan päätöstä Lontoon piispan Robert Jumiègeslaisen onnistui vakuuttamaan hänet Godwinin suojatin valinnan vaarallisuudesta. Piispan mukaan Edvard olisi joutunut Godwinin perheen armoille ja nukkehallitsijan asemaan. Varoituksen saatuaan kuningas kieltäytyi hyväksymästä ehdokasta – mihin hänellä oli laillinen oikeus – ja antoi määräyksen uudesta vaalista. Hän myös määräsi munkit esittämään seuraavaksi arkkipiispaksi Normandiasta kotoisin olevaa Lontoon piispaa Robert Jumiègeslaista, minkä nämä mukisematta tekivätkin. Koska täytettäviä virkoja oli ollut kaksi, kuninkaan päätös asiasta tuli vasta maaliskuussa 1051.
Arkkipiispan vaalin jälkeen Robert Jumiègeslainen syytti oitis Godwinia kirkon maiden anastamisesta ja näin miesten huonot välit tulivat kaikkien tietoisuuteen.
Witan keskustelee Edvardin seuraajasta
Teoriassa Vilhelmin valinta kruununperijäksi oli poliittisesti viisasta 1051. Valinta vahvisti anglo-normandialaisten yhteistyötä, jolla oli juurensa jo vuodesta 1002, ja valinta saattoi jopa estää viikinkien hyökkäyksen maahan. Vielä tärkeämpää Edvardin mielestä oli, että valinta heikensi Godwinin perheen vaikutusvaltaa. Kaikki nämä argumentit vaikuttivat voimakkaasti Edvardiin, joka 1051 hyväksyi witanin päätöksen Vilhelmin määräämiseksi kruununperijäksi, vaikkei tämä ollutkaan muinaisten Englannin kuninkaiden jälkeläinen.
Vilhelmillä itsellään oli hyvä syy uskoa, että hän joskus perisi Englannin kruunun. Vaikka maa oli nykymittapuun mukaan harvaan asuttu, oli se jo yksi Euroopan johtavia maita rikkaine maanviljelyksineen, hyvine satamineen, tuottoisine rauta- ja tinakaivoksineen sekä kukoistavine kaupunkeineen.
Tultuaan valituksi Normandian herttuaksi seitsemän vuoden ikäisenä Vilhelm oli kohdannut salaliittoja ja kapinoita. Muutama hänen holhoajansa oli murhattu ja erityisen vaarallinen oli ollut vuoden 1047 kapina pakottaen hänen lääninherransa Ranskan kuninkaan Henri I lähettämään tukea, kuten oli tapahtunut aiemmin Vilhelmin isän aikana. Hieman sen jälkeen kun ranskalaisjoukkojen avulla Vilhelm sai suurenvoiton Val-ès-Dunesissa 1047, ne palasivat Pariisiin jättäen nuoren herttuan yksin taistelemaan vanhempia ja kokeneempia vihollisiaan vastaan. Seuraavan vuosikymmenen aikana taistelut Normandiassa jatkuivat.
Lontoon piispan valinta
Kun Robert oli poissa Englannista, Godwin perheineen ei jäänyt toimettomaksi. Vaikka he olivat hävinneet äänestyksen arkkipiispasta, perhe oli edelleen vaikutusvaltainen. Sen vuoksi he saivat kuninkaan taivuteltua valitsemaan Lontoon arkkipiispaksi Godwinin pitkäaikainen tukijan Spearhovacin. Edvard hyväksyi tämän appensa ehdokkaan, ja Sperhavoc nimettiin Robert Jumiègeslaiselta vapautuvalle piispanistuimelle.
Kuitenkin kun Robert Jumiègeslinen palasi Roomasta takaisin, oli hän raivoissaan tapahtuneesta ja kieltäytyi vahvistamasta Spearhavocin nimitystä väittäen tämän ostaneen piispanistuimen ja syyllistyneen näin simoniaan, mihin syytöksiin hänellä ei ollut minkäänlaisia todisteita. Kuninkaan tuella Spearhavoc oli Lontoon piispakokelas kesän ja syksyn, jonka jälkeen Robert nimitti paikalle normandialaisen munkki Williamin, joka oli hänen uskollinen kannattajansa Canterburyssä ja myös kuninkaallisen kappelin pappi. Robert aloitti myös kampanjan saattaakseen Godwinin huonoon valoon kuninkaan silmissä.
Robert Jumiègeslaisen kampanja Godwinin mustamaalaamiseksi
Vita Ædwardi Regisin mukaan Edvard oli ”paholaismaisen” normandialaisen neuvoston armoilla, ja ”pääpaholainen” tämän version mukaan oli arkkipiispa Robert Jumiègeslainen:
Arkkipiispa myös lisäsi, ettei Godwin pelkästään hautonut salaliittoa Edvardia kohtaan, mutta oli myös anastanut arkkipiispan tiluksia. Tästä eteenpäin Edvard jakoi arkkipiispan kiihkeän vihan Godwinin kohtaan ja oli valmis nöyryyttämään jaarliaan kun vain sopiva tilaisuus ilmenisi.
Boulognen kreivi Eustace Doverissa
thumb|250px|Boulognen Eustace ratsastaa viiri kädessään. Kuvitus [[Bayeux’n seinävaate|Bayeux´n seinävaatteesta.]]
László Kanizsai
László Kanizsai oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina vuonna 1460, Unkarin kuninkaan Matias Corvinusen nimittämänä.
Godwin (jaarli)
Boulognen kreivi Eustace Doverissa
Tilaisuus tähän tuli pian sen jälkeen kun Boulognen kreivi Eustace II vieraili Englannissa. Ei ole tiedossa miksi Eustace teki elokuussa 1051 matkansa. Ehkä Vilhelm Valloittaja oli lähettänyt hänet maahan kiitokseksi witanin päätöksestä, mutta luultavinta on, että hänen vierailuunsa oli henkilökohtainen syy, sillä hänen vaimonsa oli kuningas Edvardin sisar. Joka tapauksessa vietettyään muutaman päivän Westministerissä Eustace kumppaneineen palasivat Doveriin, minne he saapuivat illan suussa ja siten liian myöhään jatkaakseen matkaa meren yli Ranskaan. Tällöin seurue vaati yösijaa niin ylimieliseen röyhkeään sävyyn, että raivostuneet kaupunkilaiset nousivat vastarintaan. Yhteenotossa noin kaksikymmentä Eustacin miestä sai surmansa, samoin lukematon määrä kaupunkilaisia. Moni myös haavoittui vakavasti. Raivoissaan Eustace ratsasti takaisin Westministeriin ja vaati kaupunkilaisille rangaistusta. Koska Dover sijaitsi Godwinin mailla, kuningas määräsi jaarlinsa hävittämään ja rankaisemaan kaupunkia.
Godwin joutui vaikean valinnan eteen. Mikäli hän noudattaisi kuninkaallista määräystä ja hyökkäisi Doveriin, hän luultavasti menettäisi oman väkensä tuen; kuninkaan käskyn laiminlyönti puolestaan voisi johtaa vakavaan rangaistukseen. Edellisten kuukausien jännitteet hänen ja hallitsijan välillä saivat Godwinin tarvitsemaan tukea kannattajiltaan ja jaarlikuntansa asukkailta ja vaikka Godwin oli käynyt samantapaisissa olosuhteissa Hardeknutin aikana sotaan Worcesterin asukkaita vastaan, hän kieltäytyi noudattamasta Edvardin käskyä. Sävähdyttävän ja tunteikkaan puheen jälkeen Godwin ilmoitti, ettei uskonut vierasmaalaisen Eustacin kertomukseen tapahtumien kulusta ja pitävänsä parempana kuulla Doverin asukkaita. Dover kuului hänen jaarlikuntaansa. William Malmesburylaisen mukaan ”Godwin, selväpäisenä, vaati, ettei tuomiota voi julistaa, ellei ole kuullut myös riidan toista osapuolta”. Godwin ryhtyi keräämään joukkojaan Beverstoneen.
Godwin provosoi kuninkaan konfliktiin jouduttuaan pois vallan keskiöstä
Wilkersonin selityksen mukaan Godwin oli aggressiivinen osapuoli, ei Edvard, ja jaarli yritti kapinaa kuningasta vastaan. Hän jatkaa: ”Edvardin voitto 1051 oli monarkian ja kansakunnan voitto mahtavasta ja kapinoivasta jaarlista”. Hypoteesi aggressiivisesta Godwinista on saanut tukea myös muilta historioitsijoilta. Barlow on laskenut Godwinin menettäneen vaikutusvaltaansa jo vuodesta 1046, jolloin hänen ehdokkaansa eivät saaneet kirkollisia virkoja, ja myös muissa asioissa. Tässä tilanteessa kuningas ei voinut tehdä mitään väärää. Kreivi Eustacen toiminta Doverissa antoi kuninkaalle syyn toimia.
Edvard tarvitsi jonkun sotaherran tuen, mutta vuodesta 1047 Godwin oli alkanut menettää vaikutusvaltaansa. Sotilaallisissa asioissa hänen ei onnistunut vakuuttaa Edvardia tanskalaisille tai Flanderille annettavan tuen tarpeesta. Samalla oli toiminut liian hitaasti puolustaessaan Gloucestershireä ja Herfordshireä walesilaisten hyökkäyksiä vastaan. Vuoden 1051 alussa nuoremmat ja nähtävästi kyvykkäämmät sotaherrat tarjosivat vaihtoehdon Godwinin perheelle. Kun Godwinin perhe oli vuoden 1051 alussa juhlimassa Tostigin avioliittoa Flanderin Judithin kanssa, arkkipiispa Robert sai ”heikon” Godwinin vaikuttamaan huonolta mahdollisuudelta kuninkaan seuraajaksi. Tässä vaiheessa varmasti kaikille oli jo selvää, ettei kuningas saisi perillistä ja että hänen seuraajansa täytyy etsiä jostain muualta.
Godwin nousee kuningasta vastaan
Sen lisäksi, että Godwin jätti noudattamatta kuninkaallista käskyä, myös laittoi henkensä vaakalaudalle nostamalla jaarlikuntansa miehet aseisiin Beverstoneen lähelle Gloucesteria, missä kuningas piti majaa ja missä witanin piti kokoontua 7. syyskuuta 1051. Häntä seurasivat hänen seikkailunhaluiset poikansa Svein ja Harald omien miestensä kanssa.
Tapahtumien kulku on jäänyt hieman epäselväksi. Matkalla Godwin vaati kreivi Eustacin asettamista tuomiolle ja luovuttamista hänen käsiinsä rangaistusta varten. Samoin hän vaati kansaa jo kauan terrorisoinutta normandialaista vartiostoa antautumaan. Tällä toimella Godwin ilmeisesti uskoi saavansa nationalistit puolelleen. Arkkipiispa uudisti syytöksensä Godwinia vastaan ja Mantesin Ralf toi joukkonsa paikalle suojellakseen kuningasta. Edvard olisi voinut menettää kaiken, elleivät Mercian jaarli Leofric ja Northumbrian jaarli Siward, jotka olivat jo aiemmin vastustaneet Godwinin perheen vaikutusvallan kasvua, olisi tilanteen huomattuaan marssineet omien joukkojensa kanssa kuningasta tukemaan. Tämä lisäsi sisällissodan mahdollisuutta, vaikka englantilaissotilaat epäröivätkin taistella maanmiehiään vastaan.
thumb|left|270px|Godwinin panttivangiksi luovuttama pojanpoika Hakon. Kuva [[Bayeux’n seinävaate|Bayeux’n seinävaatteesta.]]
Vastakkain oli kahden hyvin varustetun armeijan miehet. Jaarlit tapasivat witenagemotissa ja päättivät välttää taistelun ja kuningas julisti rauhan kaikille. Sovittiin myös uuden kokouksen pitämisestä Lontoossa myöhemmin samana vuonna. Edvard ilmoitti pitävänsä Godwinia vastaan laillisen oikeudenkäynnin Lontoossa 12. syyskuuta 1051. Kumminkin puolin vaadittiin panttivankeja, ja ehkä juuri tässä vaiheessa Godwin luovutti poikansa Wulfnothin ja pojanpoikansa Hakonin kuninkaalle hyvän tahdon eleenä. Kuningas ilmoitti, ettei anna panttivankeja syytettynä olevalle jaarlilleen.
Jaarleilla oli omia vasalleja ja joukkoja, joihin saattoi tukeutua. Omat joukot koostuivat maanomistajista sekä niistä, jotka olivat suoraan riippuvaisia herrastaan. Godwin kokosi joukkonsa jo aikaisessa vaiheessa, mutta Edvardin onnistui heikentää jaarlinsa miesvahvuutta kutsumalla kokoon fyrdin, vapaiden talonpoikien armeijan. Näin monen omaa maata omistavan Godwinin miehen oli ilmoittauduttava kruunun palvelukseen tai alistuttava maansa menetykseen. Aika oli Edvardin puolella ja matkalla Lontooseen jaarlin joukoista karkasi väkeä. Godwinin tärkeiden miesten lähtö heikensi hänen joukkojaan huomattavasti, vaikka hänelle jäikin vielä miehiä omasta jaarlikunnastaan.
Lontoossa Godwinin vaatimukset eivät saaneet vastakaikua. Jaarlit Siward ja Leofric, jotka olivat paikalla satojen kannattajiensa kanssa, eivät kallistaneet korvaansa Godwinin vaatimuksille, ei myöskään Herefordshiren vaikutusvaltainen jaarli Ralph. Kaiken lisäksi arkkipiispa Robert otti esiin Godwinin syyllisyyden prinssi Alfredin murhaan 1035 sekä syytti tätä salaliitosta, jonka tarkoituksena oli ollut salamurhata kuningas muutama viikko aiemmin. Godwine kiisti syytökset, mutta Edvard ei uskonut appensa vakuutteluja vaan teki selväksi, ettei mikään lievittäisi sitä katkeruutta, jota kuningas tunsi jaarlia kohtaan.
Karkotus
Lontoon kokoukseen Edvard taivutti witenagemotin julistamaan Godwinin pojan Sveinin lainsuojattomaksi ja määräämään Godwinin itsensä sekä hänen poikansa Haroldin nopeasti saapumaan kokoukseen. Anglasaksien kroniikan E-version kuvaa tapahtumaa seuraavasti: Barlowin mukaan Godwin odotti Southwarkissa kuninkaan turvatakuita, eikä koskaan saapunut oikeuden eteen. Sen jälkeen kun piispa Stigand oli tuonut Godwinille lopullisen viestin kuninkaan vihasta ja tilanteen toivottomuudesta, Godwin pakeni.
thumb|left|250px|Godwinin luottomies Stigand.
Alexanderin mukaan Englanti oli sisällissodan partaalla. Godwin halusi kuitenkin välttää poliittisen nöyryytyksen ja myös normandialaispuolue oli halukas etsimään kompromissia. Wincesterin piispa Stigand teki välitysesityksen, joka oli kummankin puolen hyväksyttävissä: Stigandin ehdotuksen mukaisesti kuninkaan syytöksistä luovuttiin, mutta samalla Godwin sitoutui menemään perheineen viideksi vuodeksi maanpakoon. Godwin tarttui nopeasti tarjottuun mahdollisuuteen ja ratsasti arkkipiispa Robertin joukot kannoillaan Thorneysaarelle, mistä hän suurimman osaa perhettään ja lähimpien kannattajiensa kanssa purjehti aartein lastatulla laivalla Flanderiin poikansa Tostigin langon Balduin V:n luokse. Vanhimmat pojat Harald ja Leofric menivät Bristoliin, mistä he purjehtivat Irlantiin. Eric Johnin mukaan kuningas Edvard olisi tappanut Godwinin, ellei olisi päässyt hänestä eroon