cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuntavaalit 2021
Taustaa
Vuoden 2015 kuntalain myötä kuntavaalipäiväksi asetettiin karkausvuotta seuraavan vuoden huhtikuun kolmas sunnuntai. Pääsiäinen aikaisti vuoden 2017 kuntavaaleja viikolla, mutta vuoden 2021 kuntavaalipäivä olisi ollut suoraan 18. huhtikuuta. Vaaleja kuitenkin siirrettiin maailmanlaajuisen koronaviruspandemian vuoksi siten, että vaalipäivä oli 13. kesäkuuta.
Valtimon kunta liitettiin Nurmekseen vuoden 2020 alussa, joten kuntavaalien osalta vuoden 2017 vaalit jäivät Valtimon viimeisiksi. Lisäksi Honkajoen ja Kankaanpään välinen, nopealla aikataululla järjestelty kuntaliitos toteutui vaalivuoden alussa, joten Manner-Suomessa on kuntia ja siten valtuustoja yhteensä 293.
Muut vaikutukset
Koronaviruspandemian on katsottu vaikuttaneen laajasti valtiovallan ja puolueiden vaalivalmisteluihin sekä yhteiskunnallisiin keskustelunaiheisiin.
Perussuomalaisten puoluesihteeri Simo Grönroos korosti vaalivalmisteluissa tietoteknisten ratkaisujen erityistä arvoa tilanteessa, jossa kokoontumiskiellot ja viranomaissuositukset rajoittavat perinteistä tapahtumatoimintaa. Kokoomuksen puoluesihteeri Kristiina Kokko arvioi toukokuussa 2020 etätapahtumien tuoneen toimintaan jopa aivan uusia ihmisiä.
Politiikan tutkija Sami Borg ja SDP:n puoluesihteeri Antton Rönnholm ennakoivat pandemian negatiivisten talousvaikutusten aiheuttavan paineita myös kuntatalouksille. He totesivat tämän näkyvän erityisesti tulevissa vaalikeskusteluissa.
Oikeusministeri Henriksson kertoi elokuussa 2020, että vaalilaki mahdollistaisi kotiäänestämisen myös koronaviruksen riskiryhmäläisille. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos arvioi riskiryhmäläisten määrän olevan miljoonaluokkaa, joten oikeusministeriö valmistautui kotiäänestämisen suosion kasvamiseen. Ministeriön neuvotteleva virkamies Heini Huotarinen kuitenkin vakuutti, että perinteinen vaalipaikkaäänestäminen turvattaisiin myös riskiryhmäläisille. Oikeusministeriö ohjeisti pitkin syksyä kuntia koronaturvallisten vaalien järjestämisessä, mikä lisäsi vaaleihin liittyvää työtaakkaa ministeriön virkamieskoneistossa. Ministeri Henriksson kertoi Pietarsaaren Sanomille, että kuntien vaalijärjestelyiden suunnitteluun ja toteuttamiseen asetettiin lisäresursseja.
Tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet ! colspan="3"| Äänet ! colspan="2"| Paikat ! width="75"| Ääniä ! width="30"|% ! width="35"|+/– ! width="30"| Paikat ! width="35"|+/–
Vaalit pormestarimallia käyttävissä kunnissa
Vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen Suomessa on kahdeksan kuntaa, jotka käyttävät ns. pormestarimallia perinteisen kunnanjohtajan viran sijasta. Pormestari valitaan useimmiten valtuutettujen keskuudesta poliittisten voimasuhteiden perusteella, jolloin kuntavaaleja voidaan pitää myös välillisesti pormestariasetelmiin vaikuttavina. Mallia käyttävien kuntien puolueyhdistykset tapaavatkin asettaa listoiltaan ns. pormestariehdokkaita.
Koska pormestarivaaleja ei kuitenkaan toimiteta suorina kansanvaaleina, on keskusteluasetelmia kritisoitu monesti varsinaisia kuntavaalikeskusteluja vääristäviksi. Muiden muassa Vasemmistoliiton Paavo Arhinmäki korosti Helsingin pormestarikeskustelussa valtuuston poliittisten valtasuhteiden keskeisempää merkitystä.
Helsinki
Alla Helsingin ilmoitetut pormestariehdokkaat.
Kärkölä
Alla Kärkölän ilmoitetut pormestariehdokkaat.
Pirkkala
Alla Pirkkalan ilmoitetut pormestariehdokkaat.
Tampere
Alla Tampereen ilmoitetut pormestariehdokkaat.
Turku
Alla Turun ilmoitetut pormestariehdokkaat.
Tuusula
Alla Tuusulan ilmoitetut pormestariehdokkaat.
YTK
YTK on lyhenne seuraavista asioista:
Curt Björklund
Curt Ragnar Björklund (2. kesäkuuta 1893 Uusikaupunki – 21. kesäkuuta 1979 ) oli suomalainen jääkärimajuri.
Opinnot
Curt Ragnar Björklundin vanhemmat olivat yliopettaja Carl Alexander Björklund ja Maria Elisahet Herler. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1948 Aslaug Catharina Neustedtin kanssa. Björklund kävi neljä luokkaa Kokkolan ruotsalaista yhteiskoulua ja Lenningin teknisen kutomakoulun Norrköpingissä. Suomen tykistökoulun kurssi hän suoritti vuonna 1918, Kadettikoulun kurssin kuuntelu-upseerina hän suoritti vuosina 1923–1924, ratsastuskurssin hän suoritti vuosina 1924–1925, autokoulunopettajatutkinnon hän suoritti ammatinedistämislaitoksessa vuonna 1929, moottoriajoneuvojen katsastusmiestutkinnon hän suoritti vuonna 1929, Taistelukoulun komppanianpäällikkökurssin hän suoritti vuosina 1930–1931.
Jääkäriaika
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n haupitsijaoksen toinen tykki tuliasemassa miehistöineen Riianlahdella syksyllä 1916. Tämä kutomoteknikko liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 9. huhtikuutakuuta 1916, josta hänet komennettiin 27. huhtikuuta 1916 pataljoonan haupitsipatteriin. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella, Ekkau-Kekkaussa ja Aa-joella. Hän suoritti Libaussa tiedonantokurssin vuonna 1917.
Suomen sisällissota
Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan Jääkäritykistön 2. patteriin, jonka mukana hän otti osaa taisteluihin Länkipohjassa, Pitkäjärvellä, Orivedellä, Kangasalla, Lempäälässä ja Tampereella. Tampereen valloituksen jälkeen tykistön uudelleenjärjestelyn yhteydessä hänet komennettiin Jääkäritykistöprikaatin 2. patteriston esikuntaan lähettiupseeriksi ja otti lähettiupseerina osaa taisteluihin Karjalankannaksella.
Sisällissodan jälkeinen aika
Suomen sisällissodan jälkeen hän palveli Suomen tykistökoulussa, josta hänet siirrettiin 26. elokuuta 1918 Kenttätykistörykmentti 1:een, missä komennettiin 11. marraskuuta 1919 päälliköksi 9. patteriin. Rykmentin adjutantiksi hänet komennettiin 1. toukokuuta 1919 ja majoitusmestariksi 7. helmikuuta 1920. Rykmentissä hän toimi myös päällikkönä alokaspatterissa sekä jaosjohtajana 6. patterissa ja varapäällikkönä 9. ja 6. patterissa. Kuormastopataljoonan kuormastokomppaniaan hänet komennettiin päälliköksi 18. maaliskuuta 1927 ja autokomppanian päälliköksi 9. maaliskuuta 1928. Palveli edelleen viimeksi mainitussa joukko-osastossa sen nimen muuttuessa ensin Huoltopataljoona n:o 2:ksi, sitten Huoltopataljoonaksi ja lopuksi Huoltorykmentiksi. Hänet määrättiin 2. lokakuuta 1930 kuormastokomppanian päälliköksi, jossa tehtävässä hän toimi vuoteen 1939 asti. Rannikkotykistön ampumamenetelmiin hän teki tutustumismatkan 15. kesäkuuta – 15. joulukuuta 1921. Erilliseen rannikkotykistöpatteriin hän oli komennettuna 14. helmikuuta – 21. kesäkuuta 1923 ja Suomen valkoiseen kaartiin 5. komppaniaan 1. marraskuuta 1924 – 1. tammikuuta 1926. Kuormastopataljoonan aliupseerikurssin johtajana hän toimi 1. marraskuuta 1927 – 10. helmikuuta 1928. Lockstedtissa jääkäripatsaanpaljastuksessa vuonna 1939 hän toimi lippu-upseerina.
Talvi- ja jatkosota
Talvisotaan hän osallistui Kuljetusvälineosaston päällikkönä 2. Divisioonassa. Hän jatkoi samassa tehtävässä myös välirauhan aikana ja Jatkosodan alkaessa. Myöhemmin hänet komennettiin Kuormastovarikon päälliköksi. Sotien jälkeen hän toimi samassa tehtävässä, joka oli ns. palkkiovirka. Sotilasuran jälkeen hän toimi muun muassa vakuutusalalla. Hänen harrastuksistaan voidaan mainita ampuminen, kilpapurjehdus ja metsästys.
Guido Landert
thumb|276px|Guido Landert Zakopanen maailmancup-kilpailussa tammikuussa 2008 Guido "Totti" Landert (s. 3. marraskuuta 1985 Wattwil) on sveitsiläinen mäkihyppääjä, joka kilpaili maailmancup-tasolla vuosina 2005–2008.
Maailmancupissa Landertin parhaaksi sijoitukseksi jäi kuudes sija Kuusamon suurmäessä 24. marraskuuta 2006. Tosin hän sijoittui samana talvena neljänneksi Willingenin joukkuekisassa. Hän ilmoitti maaliskuussa 2008 lopettavansa uransa, vain 22-vuotiaana.
Ikuisesti nuori
Ikuisesti nuori (Forever Young) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut draamaelokuva. Elokuvan ohjasi Steve Miner ja pääosissa ovat Mel Gibson, Jamie Lee Curtis ja Elijah Wood.
Juoni
Eletään vuotta 1992 nuori poika Nat Cooper löytää varaston perältä oudon kapselin jossa on jäätynyt mies. Vahingossa Nat purkaa jäädytystilan Daniel herää monen vuoden jäädytystilastaan. Daniel majoittuu Natin ja hänen yksinhuoltaja äitinsä Clairen kanssa asumaan. Danielille ja Natille syntyy isä-poika suhde ja Daniel rakastuu Claireen. Muuttunut maailma on ainutlaatuinen ja outo Danielille, joka ei ole eläissään nähnyt edes televisiota. Kuitenkin Daniel alkaa vanhentua nopeasti, koska jäädytystila pitää ihmisen vain hetkellisesti nuorena. Daniel vanhenee muutamassa päivässä 53:lla vuodella ja tulee vanhukseksi. Lopussa hän löytää entisen tyttöystävänsä Helenin, joka on vuosikymmeniä sitten herännyt koomastaan. Kuluneiden vuosien aikana rakkaus ei ole kuitenkaan hiipunut ja Daniel ja Helen päätyvät yhteen elämään viimeisiä vuosia yhdessä. Daniel menetti elämästään 53 vuotta, jonka aikana hän oli jäädytystilassa.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsui elokuvaa sympaattiseksi koko perheen hömpäksi ja antoi sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Amadou Doucouré
Amadou Doucouré (1919 Goumbou – 15. marraskuuta 1971 Bamako ) oli Ranskan Sudanin edustaja Ranskan parlamentin ylähuoneessa.
Doucouré kävi William Ponty -koulun ja työskenteli Compagnie du Niger français -yhtiön kirjanpitäjänä. 1930-luvulla hän perusti johtamansa Ranskan Sudanin kaupan alan työntekijöiden ammattiliiton. Doucouré toimi Bamakon kaupunginhallinnossa ja kuului toisen maailmansodan jälkeen Sudanin edistyspuolueeseen.
Doucouré valittiin vuonna 1947 edistyspuolueen listalta Ranskan Sudanin edustajaksi Ranskan tasavallan neuvostoon. Hän kuului siellä sosialistiryhmään. Doucouré valittiin uudelleen tasavallan neuvostoon vuosina 1948 ja 1955. Doucourén edustajankausi Ranskan senaatissa päättyi vuonna 1959. Samana vuonna hänet valittiin Ranskan yhteisön senaattoriksi.
Pyhä Maron
Pyhä Maron tai Pyhittäjä Maron eli 300-luvun puolivälissä Luoteis-Syyrian Kyrroksessa erakkona. Tarinoiden mukaan Maronilla oli ihmeidentekemisen lahja. Maronin maine levisi laajalle ja hänen luokseen tultiin hakemaan parannuskeinoa pitkien matkojen päästä. Maron kuoli 420-luvun alussa. Hänen muistokseen rakennettiin suuri pyhäkkö, jossa alettiin viettää vuosittain suurta juhlaa Maronin kunniaksi.
Germaniumtetrafluoridi
Germaniumtetrafluoridi (GeF4) on germaniumin ja fluorin muodostama epäorgaaninen molekyyliyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää elektroniikan komponenttien valmistuksessa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa germaniumtetrafluoridi on väritöntä kaasua. Se sublimoituu eli muuttuu suoraan kiinteästä kaasuksi -36,6 °C:n lämpötilassa. Yhdisteestä tunnetaan myös trihydraatti (GeF4·3H2O), joka on väritöntä kiteistä ainetta. Aine on myrkyllistä ja sillä on valkosipulinkaltainen haju. Germaniumtetrafluoridi reagoi veden kanssa ja muodostaa ilmankosteuden vaikutuksesta vetyfluoridihuuruja. Germaniumtetrafluoridi on Lewis-happo ja reagoi esimerkiksi fluoridien kanssa muodostaen heksafluorogermanaatti-ionin ([GeF6]2-).
Germaniumtetrafluoridia voidaan valmistaa fluoraamalla metallista germaniumia tai germaniumdioksidin ja fluoraavan reagenssin kuten fluorin tai uraaniheksafluoridin välisellä reaktiolla. Tyypillinen tapa valmistaa yhdistettä on myös kuumentamalla bariumheksafluorogermanaattia.
Germaniumtetrafluoridia käytetään valmistettaessa germaniumpuolijohteita käytettäväksi esimerkiksi CMOS-mikropiireissä.
Turvelampi (Multia)
Turvelampi on Keski-Suomessa Multialla Heinäperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Tarhianjoen alueella (35.63), jonka Saikanjoen valuma-alueeseen (35.639) se kuuluu.
Dubai One
Dubai One on Arabiemiirikunnissa toimiva kaupallinen televisiokanava, joka esittää englanninkielistä ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa. Kanavalla on myös arabiankielistä ohjelmaa.
İzmir
İzmir (kreikkalaiselta nimeltään Smyrna, ) on Turkin kolmanneksi suurin kaupunki ja maan toiseksi suurin satama. Asukkaita kaupungissa oli 2 803 418 vuonna 2012. İzmir sijaitsee İzmirinlahden, Egeanmeren rannalla. Se on myös İzmirin maakunnan pääkaupunki.
Antiikki
Kaupungin paikalla on ollut asutusta viimeistään 2000-luvulla eaa. Kreikkalaiset asuttivat paikan viimeistään noin 1050 eaa. Smyrnan ensimmäiset asukkaat olivat aiolialaisia siirtokuntalaisia, ja myöhemmin sen asuttivat joonialaiset. Kaupunki lakkasi olemasta tai ainakin taantui myöhemmällä arkaaisella kaudella 500-luvulla eaa., mutta perustettiin uudelleen klassisen kauden lopulla 300-luvun eaa. loppupuolella. Antiikin Smyrna kukoisti erityisesti hellenistisellä ja roomalaisella kaudella, jolloin se oli merkittävä satama ja kauppakaupunki.
Igor Sergejev
Igor Dmitrijevitš Sergejev toimi Venäjän puolustusministerinä 1997–2001 ja oli ensimmäinen Venäjän federaation marsalkan arvonimen (1997) saanut sotilas.
Normaali (matematiikka)
pienoiskuva|Kohtisuoruus merkitään kuvioon kulmakaarella, jonka sisällä on piste tai pienellä neliöllä. Normaali on geometriassa vektori tai suora, joka leikkaa tasossa kohtisuorasti toista janaa, suoraa, vektoria tai käyrää vasten, taikka tilassa myös tasoa tai pintaa vasten. Tasogeometriassa suoran, janan tai vektorin normaali on toinen suora tai vektori, joka on kohtisuorassa tätä vasten. Jos kohteena on mutkitteleva käyrä, on normaali kohtisuorassa tässä kohdassa olevaa käyrän tangenttia vasten. Avaruusgeometriassa suorien, janojen ja vektorien normaali määritellään samoin kuin tasogeometriassa. Tilassa voi vielä esiintyä tasoja, joiden normaali on suora tai vektori, joka on kohtisuorassa tasoa vastaan katsottiinpa sitä tasossa miltä suunnalta hyvänsä. Tällöin normaali on kohtisuorassa tasoa vastaan. Tila-avaruudessa mutkittelevan pinnan normaali on kohtisuorassa pinnan tangenttitasoa vasten.
Kuvioissa kahden kohtisuorasti kohtaavan objektin väliin piirretään pieni neliö taikka kulmakaari, jonka sisälle merkitään piste. Tekstissä kohtisuoruus voidaan esittää objektien tunnusten väliin sijoitettavalla kohtisuoruussymbolilla. Seuraavassa esimerkissä a ja b ovat suoria, \bar v ja \bar u vektoreita, AB ja AC janoja, f on käyrä, T on taso ja P on pinta. Silloin voidaan edellisen esityksen mukaisesti merkitä esimerkiksi tai avaruusgeometriassa edellisten lisäksi myös vektorin kanssa esitettynä ja janalla ja suoralla vastaavalla tavalla.
Suorat ja janat
Kahden suoran leikatessa toisensa kohtisuorasti, ovat molemmat suorat toistensa normaaleja. Koska suorien leikkauskohdassa olevat neljä kulmaa ovat toisilleen vieruskulmat ja ristikulmat, ovat ne kaikki 90°.
Normaalit voidaan aina piirtää käyttäen konstruktiivista menetelmää viivaimella ja harpilla. Jos tasolta, jossa kulkee jo suora, osoitetaan piste, voidaan tämän pisteen kautta aina piirtää suoralle normaali. Jos piste on annetulla suoralla, piirretään harpilla pisteen ympärille ensin ympyrä. Ympyrän ja suoran leikkauspisteistä piirretään ympyrän halkaisijan pituisella säteellä kaksi puoliympyrää niin, että nämä leikkaavat toisensa. Puoliympyröiden leikkauspisteistä vedetään suoralle normaali. Sama voidaan tehdä myös silloin, kun piste sijaitsee sivussa annetusta suorasta. Ensin piirretään riittävän pitkällä säteellä harpin avulla kaari, joka leikkaa suoraa kahdessa leikkauspisteessä. Leikkauspisteistä piirretään leikkauspisteiden välin pituisella säteellä kaksi puoliympyrän kaarta, joiden leikkauspisteiden kautta vedetään suoralle normaali.
Kahden suoran avulla, jotka leikkaavat toisensa muuten kuin kohtisuorasti, voidaan muodostaa uudet suorat, jotka ovat kohtisuorat. Koska ristikulmien kulmanpuolittajat muodostavat aina yhteisen suoran, voidaan kahden leikkaavan suoran molemmista ristikulmaparista muodostaa kaksi keskenään leikkaavaa suoraa. Näiden kulmanpuolittajasuorien välinen kulma on suorakulma, koska vieruskulmiensa (α + β = 180°) puolikkaina ne muodostavat välillensä suoran kulman (α/2 + β/2 = (α + β)/2 = 90°).
Janalle voidaan konstruoida normaali vastaavalla tavalla. Lähtien ulkopuolisesta tai janalla olevasta pisteestä, voidaan määrätä normaali samalla tavalla. Jos jana on lyhyt, voidaan sitä aina jatkaa viivaimella, jotta piirrokset ovat riittävän laajat. Janalle voidaan muodostaa myös keskinormaali, joka kulkee janan keskipisteen kautta. Janan normaalin jokaisen pisteen etäisyydet janan kummastakin päätepisteestä ovat aina samat.
Jos janana on ympyrän säde, voidaan sen kehäpisteeseen piirtää tangentti, joka on aina ympyrän säteen normaali. Kolmion korkeusjana on sen kannan normaalin suuruinen, joka piirretään kulkemaan huipun kautta. Suorakulmaisen kolmion kateetit ovat toisensa normaalien suuntaiset.
Analyyttinen geometria
pienoiskuva|Suoran normaalin kulmakerroin voidaan päätellä suoran kulmakertoimesta. Sinisen suoran kulmakerroin on -2, joten punaisen normaalin kulmakerroin saadaan kn = -1/(-2) = 1/2.Jokaisella vaakasuoralla y = a on normaalina pystysuora x = b, joissa luvut a ja b ovat vapaasti valittavina, ja päinvastoin.
Jos annettu vinosti kulkeva suora esitetään yhtälöllä ja on sen kulmakerroin. Normaalin yhtälön kulmakertoimeksi k_n tulee silloin Ehdokkaita normaaliksi on äärettömän monia, sillä suoralta on vielä valittava se piste, jonka kautta normaali kulkee. Jos valittu piste on (x_0,y_0), saadaan yhtälöksi .
Vektorit
Yleisen suoran yhtälön, eli normaalimuotoisen suoran yhtälön, normaalivektori voidaan muodostaa yhtälön kertoimista
Merkitään vektoria ja  Vektorit \bar v ja \bar u ovat toistensa normaalivektoreita eli  jos Tämä pistetulon nollasääntö on hyvä vektoreiden kohtisuoruustesti.
Tason käyrät
Ympyrän normaali on säteen suuntainen, koska ympyrän tangentti on sädettä kohtisuorassa ja normaali tangenttia kohtisuorassa.
Tasot yleisesti ja analyyttisessä geometriassa
Tila-avaruudessa esitettävä taso voi olla äärettömän monessa asennossa ja kohdassa, joten tasolle voidaan asettaa normaalisuora, -jana tai -vektori äärettömän moneen kohtaan. Lukuisista sijoitusvaihtoehdoista huolimatta samalla puolella tasoa olevat normaalivektorit osoittavat aina samaan suuntaan, kun tason vastakkaisella puolella olevat normaalivektorit osoittavat vastakkaiseen suuntaan. Molemmilla vektoreilla voidaan suunnata normaalisuorat, jotka ovat keskenään yhdensuuntaiset.
Tasolle sijoitettava normaali tulee olla kohtisuorassa kaikkien tasonsuuntaisten vektorien kanssa. Riittää kuitenkin valita kaksi tasonsuuntaista vektoria (esimerkiksi \bar v ja \bar u), jotka ovat keskenään erisuuntaiset, ja normaali \bar n voidaan määrittää näiden avulla käyttäen pistetuloa Tason yhtälö voidaan muodostaa vektoreilla käyttäen normaalivektoria \bar n. Valitaan tasolta piste P, jonka avulla muut tason pisteet Q ilmoitetaan. Tasoehto sisältää pistetulon, jossa normaalivektori kerrotaan paikkavektoreiden erotuksella . Tason yhtälön muuttujien kertoimet A, B ja C ovat siten normaalinvektorin komponentteja.
Yleiset pinnat
Tilassa mutkittelevan pinnan eri kohtien tangenttitasot ovat eri asennoissa. Tason normaalit, jotka ovat samalla myös pinnan normaalivektorit, ovat siten myös eri asennoissa. Jos esimerkiksi kaksiulotteinen pinta P mutkittelee kolmiulotteisessa avaruudessa, voidaan se joissakin tapauksissa esittää yhtälöllä z = f(x,y). Tämän pinnan normaali pisteessä (x_0,y_0) voidaan laskea osittaisderivaatoilla missä ja
Vektorit
Kuten tasossakin, kaksi vektoria ja  ovat kohtisuorassa eli  kun
İzmir
Myöhempi kreikkalaisaika
Vanhalta ajalta 1920-luvulle saakka kaupungin asukkaista noin puolet oli kreikkalaisia. Osa kreikkalaisista turkkilaistui, mikä tarkoittaa sitä, että suurimmalla osalla väestöstä on edelleen kreikkalaisia esi-isiä. Izmirissä oli jo silloin (noin 1/4 väestöstä) turkkilaisia. Armenialaisväestö oli alle 1/4 väestöstä. Lisäksi kaupungissa asui pieni määrä juutalaisia, amerikkalaisia ja eurooppalaista alkuperää olevia ns. levanttilaisia. Egeanmeren helmenä tunnettu kaupunki oli vuosisatoja kosmopoliittinen satamakaupunki ja kukoistava kauppapaikka.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Sèvresin rauhansopimuksen mukaan kaupunki ympäristöineen luovutettiin Kreikalle. Turkki ei kuitenkaan rauhansopimusta hyväksynyt, ja Kreikkakin hyökkäsi Smyrnasta syvemmälle Turkkiin. Syyskuussa 1922 Turkin armeija Mustafa Kemalin johdolla syyllistyi Smyrnassa kreikkalaisten ja armenialaisten vainoon. Turkin armeija sytytti 13. syyskuuta 1922 kaupungin kreikkalais- ja armenialaiskaupunginosat palamaan, mikä tunnetaan Smyrnan suurena palona. Arviolta 30 000 ihmistä sai surmansa. Satoja tuhansia jäi kodittomaksi ja lähti pakolaiseksi Kreikkaan. Arviot vainoissa ja tuhopoltossa surmansa saaneista vaihtelevat. Surmansa saattoi saada jopa 100 000 kaupunkilaista. Lausannen sopimuksen mukaan Kreikan ja Turkin välillä suoritettiin pakollinen väestönvaihto. Kun kreikkalaisten lisäksi myös tuhopoltosta selvinneet armenialaiset muuttivat pois kaupungista, siitä tuli etnisesti lähes puhtaasti turkkilainen.
Myöhempi historia
Kaupunki kärsi tuhoja Egeanmeren maanjäristyksessä 30. lokakuuta 2020.
Igor Sergejev
Elokuussa 1992 hänet nimitettiin Strategisten ohjusjoukkojen komentajaksi. Hän ilmoitti 1996 ensimmäisen Topol-M-ohjuskokeen onnistumisessa Plesetskissa. Sergejev toimi toukokuusta 1997 lähtien Viktor Tšernomyrdinin hallituksessa puolustusministerinä ja puolustusneuvoston jäsenenä. Sergejev sai marsalkan arvonimen marraskuussa 1997. Huhti–syyskuussa 1998 hän jatkoi puolustusministerinä Sergei Kirijenkon lyhytaikaisessa hallituksessa ja syyskuusta 1998 maaliskuuhun 2001 Jevgeni Primakovin hallituksessa. Sergejev sopi kesäkuussa 1999 Helsingissä Venäjän osallistumisesta Kosovon rauhanturvajoukkoihin (KFOR). Joulukuussa 1999 ilmoitti läpimurrosta Tšetšenissa ja Groznyin valtauksesta sekä elokuussa 2000 sukellusvene Kurskin uppoamisesta. Hänestä tuli presidentti Vladimir Putinin turvallisuusneuvonantaja maaliskuussa 2001.
Arvioiden mukaan Jeltsin suosi Sergejeviä, koska hän ei valittanut määrärahojen vähäisyydestä, kuten edeltäjänsä, eikä hänellä ollut poliittisia ambitioita. Sergejeviä syytettiin epäonnistumisesta Dagestanin puolustuksessa tšetšeenisissien hyökätessä sinne 1999, mutta kiitettiin Groznyin nopeasta ja tehokkaasta valtaamisesta. Sergejev vastusti ankarasti ohjusjoukkojen lopettamista tai supistamista ja varoitti Yhdysvaltoja rikkomasta vuoden 1972 ABM-ohjussopimusta.
Sergejev menehtyi vaikeaan hematologiseen sairauteen. Hänet on haudattu Troekurovskin hautausmaalle Moskovassa.
Dorchester
Dorchester on noin asukkaan kaupunki ja kunta (civil parish) Dorsetin muodollisessa kreivikunnassa ja yhtenäishallintopiirissä Lounais-Englannissa, Fromejoen varrella. Kaupungin perustivat roomalaiset vuonna 70 nimellä Durnovaria. Dorchester on ollut Dorsetin pääkaupunki vuodesta 1305 lähtien. Kesäisin asukasluku kasvaa 40 000:een.
Liikenneyhteydet ovat hyvät ja kaupunkiin johtaa sekä A35- että A37-moottoritie. Lisäksi siellä on kaksi rautatieasemaa: eteläiseltä pääsee Lontooseen, läntiseltä Bathiin ja Bristoliin.
Kolme kilometriä kaupungin keskustasta lounaaseen sijaitsee rautakautinen linnavuori Maiden Castle, joka on yksi Ison-Britannian suurimmista esiroomalaisista linnoituksista. Viisi mailia Dorchesterista itään sijaitsee Athelhamptonin 1400-luvulla perustettu kartano.
Ouachitan piirikunta (Louisiana)
Ouachitan piirikunta on Yhdysvaltojen Louisianan osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 153 279 vuonna 2019. Piirikunnan hallintokeskus on Monroen kaupunki. Piirikunta on perustettu 31. maaliskuuta 1807.
Binswangerin tauti
Binswangerin tauti on vaskulaarinen dementiasairaus, jota esiintyy useimmiten yli 60-vuotiailla henkilöillä. Se on vähitellen etenevä, eikä parantavaa hoitoa tunneta. Sairauteen mahdollisesti kuuluvia verenpaineongelmia, sydämen rytmihäiriöitä ja masennusta voidaan tosin lievittää lääkityksellä.
Kääpiö (täsmennyssivu)
Kääpiö voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Frenulum
thumb|200px|Frenulum on pieni ihopoimu, kiinnitysside siittimen alapinnalla. Frenulum (esinahan kiinnike) on pieni ihopoimu, eräänlainen kiinnitysside, siittimen alapinnalla, joka kiinnittää esinahan terskan alapintaan. Frenulumin sanotaan olevan siittimen herkin osa. Lapsuudessa tehdyissä ympärileikkauksissa frenulum usein poistetaan. Frenulumin ollessa liian lyhyt, kääntyy peniksen pää alaspäin esinahkaa taaksepäin venytettäessä. Esinahan kiinnikkeen tiukkuutta esiintyy noin 5 prosentilla ympärileikkaamattomista miehistä. Vaiva on korjattavissa frenuloplastiaksi kutsutulla lääketieteellisellä toimenpiteellä.
Grzegorz Kędzierski
Grzegorz Kędzierski (s. 24. syyskuuta 1997 Nowy Sącz) on puolalainen karateka. Hän saavutti Kyokushinissa EM-hopeaa 2021 ja 2022, sekä Puolan mestaruuden 2020.
Kilpaura
Kędzierski saavutti tammikuussa 2016 pronssia Yhdysvaltain mestaruuskisoissa. Hän oli sen jälkeen kesällä mukana vuoden 2016 EM-kilpailuissa, jossa hän ei saavuttanut isompaa menestystä. Sittemmin hän saavutti Puolan mestaruuskilpailuissa pronssia vuosina 2017 ja 2018.
Maaliskuussa 2018 Kędzierski saavutti Espanjan kevytsarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Michał Kalmusin.
Hän saavutti ensimmäisen Puolan mestaruutensa lokakuussa 2020 voitettuaan loppuottelussa Krzysztof Wolnyn.
Kędzierski saavutti aluksi vuonna 2021 Puolan mestaruuskilpailuissa pronssia. Huhtikuussa hän sijoittui neljänneksi Valko-Venäjän Openissa hävittyään pronssiottelun Danila Butusoville loukattuaan jalkansa. Sittemmin marraskuun EM-kilpailussa Kędzierski eteni suoraan toiselle kierrokselle, jotka käytiin hänen kotimaassa. Kędzierski kohtasi Koos Van den hoovenin, jonka hän voitti suoraan kahdella pisteellä. Kędzierski eteni aina loppuotteluun saakka, jossa hän hävisi kolmesti EM-hopeaa saavuttaneelle Lasha Gabaraeville. Lokakuussa hän oli mukana Puolan Openissa, jossa Kędzierski saavutti hopeaa hävittyään loppuottelussa Patryk Sypieńille.
Kesäkuussa 2022 Kędzierski eteni EM-kilpailuissa loppuotteluun. Hän muun muassa voitti avauskierroksella Eduard Karpenkon. Loppuottelussa Kędzierski hävisi mestaruuden Bogomil Kostoville. Marraskuussa hän oli mukana EM-kilpailujen avoimessa painoluokassa Euroopan Openissa, jossa Kędzierski sijoittui 16 parhaan joukkoon. Hän voitti avauskierroksella Aleksandăr Atanasovin tuomariäänin ja hävisi toisella kierroksella Andri Meženskyille. Hän saavutti myös hopeaa Puolan Openissa hävittyään loppuottelun Szymon Olpinskille.
Huhtikuussa 2023 Kędzierski saavutti Puolan Openin keskisarjan mestaruuden voitettuaan loppuottelussa Szymon Suflidan. Toukokuussa Kędzierski oli mukana Puolan EM-kilpailuissa. Hän voitti turnauksen avauskierroksella Josip Runtasin ipponilla. Toisella kierroksella Kędzierski voitti Muhammed Çetİnin ja vielä kolmannen voiton jälkeen kohtasi välierässä EM-pronssimitalisti Gino Consentinon. Hän hävisi ottelun tuomariäänin ja eteni pronssiotteluun. Mitalikamppailussa Kędzierski voitti Bence Dragan.
Skotlannin vaakuna
thumb|250px|Skotlannin Kuninkaallinen vaakuna
Skotlannin vaakuna oli Skotlannin monarkkien virallinen vaakuna, jota käytettiin Skotlannin kuningaskunnan vaakunana ennen vuotta 1603, jolloin Englannin ja Skotlannin kruunut yhdistettiin saman hallitsijan, Skotlannin Jaakko VI:n alaisuuteen. Yhdistymisen jälkeen vaakunasta tuli osa Yhdistyneen kuningaskunnan vaakunaa, jossa on esillä myös Englannin ja Irlannin vaakunat.
Nykymuodossaan Skotlannin vaakuna periytyy kuningas Robert I Brucen aikaan ja Bannockburnin taisteluun 1314. Hän otti Skotlannin vaakunan omakseen entisen sukuvaakunansa (kultaisessa kentässä punainen lakio ja vinoristi) sijaan.
Roger Carel
pienoiskuva|Roger Carel vuonna 2002. Roger Blancharel (14. elokuuta 1927 – 11. syyskuuta 2020 ), taiteilijanimeltään Roger Carel, oli ranskalainen näyttelijä. Hänet muistetaan parhaiten Asterixin ääninäyttelijänä ranskankielisissä Asterix-animaatioissa, kuten Asterix – gallialaisten sankari, sekä Star Wars-elokuvien C-3PO'n ranskankielisenä ääninäyttelijänä. Hän on myös ääninäytellyt Olipa kerran... sarjassa maestroa.
Chris
Chris on pääasiassa englanninkielisissä maissa yleinen etunimi, joka esiintyy sekä miehillä että naisilla. Nimi on lyhentymä nimistä Christian ja Christine, jotka johtuvat kristittyä tarkoittavasta sanasta, tai mahdollisesti myös nimestä Christofer. Näiden nimien suomalaisia vastineita ovat Kristian, Kristiina ja Kristofer.
Saikanlammi (eteläinen)
Saikanlammi on Keski-Suomessa Multialla Karhilan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 8,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä. .
TTK
TTK voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kakkosen kausi 2009
Kakkonen on Suomen jalkapallon kolmanneksi korkein sarjataso. Kaudella 2009 se pelattiin kolmessa 14 joukkueen lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat nousivat suoraan Ykköseen ja kolme viimeistä putosivat suoraan Kolmoseen.
Teollisuusvakoilu
Teollisuusvakoilu on vakoilun eli laittomien keinojen käyttämistä kohteen, tavallisesti valtion, tärkeään teollisuuteen liittyvien tietojen hankintaan.
Totalitaarisissa maissa, joissa merkittävä osuus puolustusvälinetuotannossa tapahtuu pääasiassa samassa valtiossa ja missä kaupankäynti suuntautuu pääasiassa liittolaisille, on salassa pidettävän tiedon piiri laajempi kuin maissa, joissa talous perustuu laajemmin verkottumiseen ja vapaisiin sopimussuhteisiin, jolloin tieto on hankittavissa laillisesti ja avoimesti messuilla esimerkiksi alihankkijoilta tai osatoimittajilta.
Joskus teollisuusvakoiluun sisältyy pelkkä kilpailijoiden tai vastustajavaltioiden tuotantomäärien seuranta niiden kaupallisen menestymisen tai sotilaallisen suorituskyvyn arvioimiseksi. Esimerkiksi autoteollisuudessa kilpailijoiden tuotantomäärät voidaan selvittää autossa tarvittavien avainkomponenttien valmistusmääristä, jotka saadaan alihankkijalta. Mikäli tieto on saatu luvallisesti alihankkijalta eikä esimerkiksi salassapitosopimuksen vastaisesti luvattomin keinoin, ei kyse ole teollisuusvakoilusta, vaikkakin se voi olla alihankkijan sopimusrikkomus päämiestä kohtaan kilpailijan hyväksi. Saksassa merkittävä teollisuusvakoilutapaus liittyi alihankintaverkostoihin, missä autoteollisuuskonserni Volkswagen selvitytti luvattomasti toisen autoteollisuuskonserni Opelin alihankkijaverkoston kaupallisine ehtoineen saaden näin kilpailukykyä ostotoiminnassa.
Teollisuusvakoilun kohteet
Teollisuusvakoilun kohteita ovat muun muassa:
Teollisuusvakoilun keinot
Teollisuusvakoilun keinoja ovat muun muassa:
Teollisuusvakoilun "harmailla keinoilla" tarkoitetaan sellaisia keinoja, jotka ovat laillisuuden rajoilla, mutta usein vähintäänkin eettisesti kyseenalaisia. Tällaisia ovat muun muassa:
Teollisuusvakoilun korostuminen 1990-luvulla
1990-luvulla monien kansallisten tiedusteluorganisaatioiden toiminta suunnattiin idän ja lännen välisestä kamppailusta taloudelliseen tiedusteluun. Suomen Suojelupoliisi on varoittanut tästä julkisuudessa toistuvasti. Hakkeritiedustelun tärkeyttä on kuvattu niin, että se on osittain korvaamassa satelliittitiedustelun.
Teollisuusvakoilulta suojautuminen
Ensimmäinen kysymys on, onko yrityksellä sellaista tietoa, osaamista ym., joilla on: Jos on, yritys on teollisuusvakoilun potentiaalinen kohde.
Toiseksi on ymmärrettävä miten ja minkälaisilla välineillä teollisuusvakoilu toimii. Vain näin siltä on mahdollista suojautua. Tunne vihollisesi, sanoi jo 2500 vuotta sitten kiinalainen strategi Sun Tzu. Tähän Suomessa saa apua muun muassa Suojelupoliisilta.
Kolmanneksi on ymmärrettävä, erityisesti ylimmän johdon, että tulokset ovat yleensä satsattujen panosten mukaiset. Ilman yritysjohdon tukea, rahaa, tiloja, välineitä, ammattitaitoisia ihmisiä, tietoja, yhteistyötä, verkottumista jne. yritysvakoilunkaan vastustamisessa ei ole mahdollista saada tuloksia.
Neljänneksi kaikkea ei voi suojata, on arvioitava riskit ja käytettävä johdon antama panos yrityksen kannalta vakavimpien riskien torjuntaan. Teollisuusvakoilun on siis oltava osa yrityksen kokonaistoimintaa.
Viidenneksi, ihmelääkkeitä ei tällä alalla ole. Teollisuusvakoilun estämisessä menestyminen on pitkällinen, työtä ja ammattitaitoa vaativa, eikä koskaan lopullisesti kunnossa oleva prosessi.
Kahdentoista taulun lait
thumb|Forum Romanum, jossa kahdentoista taulun lait alun perin olivat esillä. Kuvassa näkyvät rakenteet eivät liity lakeihin vaan ovat huomattavasti myöhäisempiä. Kahdentoista taulun lait on Rooman vanhin, vuosina 451 – 450 eaa. syntynyt lakikokoelma. Lait oli kaiverrettu kahteentoista tammipuiseen tauluun, jotka oli asetettu julkisesti nähtäväksi Rooman Forumille. Alkuperäiset taulut tuhoutuivat mahdollisesti vuonna 386 eaa., kun Brennuksen komentamat gallialaiset hävittivät Roomaa, mutta roomalaisen oikeuden "alkulähteenä" (fons omnis publici privatique iuris, Livius ) kahdentoista taulun laeilla on keskeinen merkitys Rooman ja koko Euroopan myöhemmän oikeusjärjestelmän kehityksen kannalta.
Syntyhistoria
Aiemmin vain suullisen perinteen varassa kulkeneiden oikeustraditioiden vakiinnuttaminen ja merkitseminen kirjalliseen muotoon voidaan nähdä paitsi roomalaisen oikeuden syntyhetkenä, myös yhtenä patriisien ja plebeijien välisen luokkataistelun huipentumana. Lainkäyttö oli ollut täysin patriisien käsissä, ja ylipäänsä tieto moninaisista vanhoista oikeusperinteistä oli ollut vain harvojen etuoikeutettujen ryhmien (kuten pontifex-pappien) ulottuvilla. Sekä vallan että tiedon puutteessaan plebeijeillä ei ollut juurikaan keinoja suojautua ylhäisten tuomareiden mielivaltaa vastaan.
Tällainen tilanne ei tietenkään voinut jatkua loputtomiin, ja paine julkisen lakikokoelman laatimiseksi monien kreikkalaisten kaupunkien tarjoaman esikuvan mukaisesti kasvoi koko ajan. Mikä tarkalleen oli se tapahtumaketju, jonka tuloksena tällainen lakikokoelma Roomaan saatiin, on nykyään kiistanalaista, koska antiikin historioitsijat eivät anna tapahtumista täysin yhtenäistä ja luotettavaa kuvaa. Joka tapauksessa perimätieto kertoo, että ensimmäisen konkreettisen aloitteen lakikokoelman laatimiseksi teki vuonna 462 eaa. plebeiji nimeltään Terentilius. Usean vuoden ajan patriisit vastustivat ajatusta, mutta suostuivat sentään lähettämään kolme lähettilästä Kreikkaan tutustumaan sikäläiseen lainsäädäntöön. Liviuksen mukaan lähetystö kävi Ateenassa kopioimassa Solonin laatimat lait, mutta tutkijat pitävät todennäköisempänä, että todellisuudessa se suuntasi korkeintaan joihinkin Etelä-Italian (Magna Graecian) kreikkalaisiin siirtokuntiin. Koska Roomassa asui ja siellä vieraili jo tuolloin lukuisia kreikkalaisia, on ylipäänsä kyseenalaista, oliko lähetystön lähettäminen todella välttämätöntä tietojen saamiseksi.
Vuonna 451 eaa. päätettiin lopulta asettaa kymmenmiehinen toimikunta (Decemviri legibus scribundis) laatimaan virallisen lakikokoelman Roomalle. Ns. sotaväen kokouksen (comitia centuriata) päätöksellä toimikunta sai tehtävänsä suorittamista varten poikkeusvaltuudet valtion johtamiseen, eikä sinä vuonna valittu lainkaan konsuleita. Kuten Livius kertoo, toimikunta koostui aloitteen tehneestä edellisvuoden konsulista, niistä kahdesta miehestä, jotka oli oikeastaan jo valittu konsuliksi kyseistä vuotta varten; kolmesta Kreikassa käyneestä lähettiläästä sekä neljästä muusta miehestä, joita tosin tarvittiin vain siihen, että päästiin symboliseen lukuun kymmenen. He kaikki olivat patriiseja, mutta kansanryhmien välistä tasapuolisuutta synnytti se, että kun toimikunta oli saanut valmiiksi kymmenen lakitaulua, ne asetettiin julkisen keskustelun alaiseksi. Liviuksen mukaan kansalaisten toivottiin "harkitsevan mielessään kaikkia kohtia, sitten keskustelevan niistä ystäviensä kanssa ja lopuksi tuovan julkisuuteen mielipiteensä mahdollisista poistoista tai lisäyksistä". Kun lakeja oli riittävästi parannettu, sotaväenkokous vahvisti niiden lainvoiman ja toimikunta hajotettiin.
Pian kuitenkin huomattiin, että lakeja oli edelleenkin täydennettävä, jotta ne sisältäisivät kaikki tarvittavat oikeussäännöt. Niinpä vuonna 450 eaa. asetettiin uusi toimikunta, josta tällä kertaa puolet oli plebeijejä, ja joka tuotti vielä kaksi uutta taulua. Livius kertoo, että tehtävänsä suoritettuaan toimikunta ei olisi halunnut luopua poikkeusvaltuuksistaan, vaan olisi pyrkinyt luomaan tyrannian; toimikunnan olisi saanut polvilleen vasta kaikkien plebeijien poismuutto kaupungista ja kieltäytyminen mm. asepalveluksen suorittamisesta (secessio plebis). Tarinan todenperäisyyttä on epäilty, sillä kukaan muu antiikin kirjailija ei mainitse siitä eikä sen kanssa myöskään sovi yhteen se, että sotaväenkokous vahvisti toimikunnan uudet lait muitta mutkitta. Niin tai näin, kahdentoista taulun lait olivat nyt saavuttaneet lopullisen muotonsa, ne asetettiin pysyvästi Forum Romanumille nähtäväksi ja perusta roomalaisen oikeuden myöhemmälle kehitykselle oli luotu.
Sisältö
Kahdentoista taulun lait olivat Justinianuksen Corpus iuris civilistä lukuun ottamatta Rooman ensimmäinen ja viimeinen kokonaisvaltaiseksi tarkoitettu lainsäädäntötoimi. Kyse ei siis ollut myöhempien lakien tapaan vain joidenkin yksittäisten kysymysten säätelemisestä, vaan taustalla oli ajatus koko yhteiskunnan pelisääntöjen määrittämisestä kerralla kuntoon. Nykymittapuun mukaan kokoelmaa ei kuitenkaan voi kutsua täydelliseksi, sillä siinä ohitettiin ikään kuin itsestäänselvyyksinä monia asioita, joita myöhemmin roomalaiset itsekin ryhtyivät lailla säätelemään (esimerkiksi miten avioliitto perustetaan ja monet julkisoikeuteen liittyvät asiat). Kovin systemaattista kuvaa ei anna sekään, että vaikka kokonaisuudessa oli monia isojakin aukkoja, joitakin yksityiskohtia säädeltiin erittäin tarkkaan (esimerkiksi kuinka paljon saavat painaa kahleet, joilla velkavankeudessa oleva kahlehditaan).
Se, että lait olivat syntyneet yhteiskunnallisen kamppailun tilanteessa, heijastuu monien mielestä niiden sisällöllisissä painotuksissa. Etualalla olivat oikeusturvaan ja oikeudelliseen tasa-arvoon liittyvät kysymykset, esimerkiksi oikeudenkäyntejä koskevat säännöt ja rangaistusten suuruudet. Myös säädökset, jotka rajoittivat ylenpalttista luksusta esimerkiksi hautajaisjärjestelyissä, sopivat ajan ilmapiiriin. Toisaalta ei ole varmaa, kuinka pitkälle säädökset olivat vain jo aiemmin vakiintuneen käytännön kirjallinen vahvistus, kuinka pitkälle todellisia uudistuksia. Kahdentoista taulun laeissa on myös selviä vaikutteita samanaikaisesta kreikkalaisesta lainsäädännöstä, minkä osoittavat lukuisat muistumat esimerkiksi Gortynin laeista, jotka ovat säilyneet alkuperäisinä. Kuten useimmat muut alkukantaiset lait, kahdentoista taulun lait yhdistävät tarkat ja ankarat rangaistukset yhtä tarkkoihin ja ankariin oikeustoimia koskeviin muotovaatimuksiin.
Kieliasultaan kahdentoista taulun lait edustavat arkaaista latinaa, tosin lähinnä sanastonsa ja lauseoppinsa osalta. Äänne- ja muoto-opin puolesta teksti ei ole lainkaan yhtä arkaaista kuin samanikäisissä epigrafisissa lähteissä, joten on syytä epäillä, että tässä suhteessa teksti on meille säilyneessä muodossaan myöhempien kirjailijoiden "modernisoimaa". Tyyli on äärimmäisen tiivis ja vähäsanainen, niin että lukija joutuu mielessään täydentämään tekstiä välillä runsaastikin. Vaikeuksia aiheuttaa etenkin se, että subjekti jätetään lähes aina mainitsematta, jopa silloin kun se vaihtuu kesken lauseen. Siinä missä nykyään yhtenä oikeuskielen tärkeimmistä vaatimuksista ehkä pidettäisiin tarkkuutta ja yksiselitteisyyttä, arkaaisessa Roomassa tyyli-ihanteet olivat selvästi toisenlaiset.
Poimintoja kahdestatoista taulusta
Alla on esitetty ja suomennettu suurin osa niistä oikeussäännöistä, jotka esiintyvät latinankielisessä kirjallisuudessa kokonaisina ja suorina sitaatteina eikä esimerkiksi pelkkinä parafraaseina.
TABULA I (Oikeudenkäynti)
Jos (vastaaja yrittää) harhauttaa tai suunnittelee pakoa, (kantaja) ottakoon hänet käsiinsä. Jos syynä (siihen, että vastaaja ei saavu oikeuteen) on sairaus tai vanha ikä, antakoon (kantaja vastaajalle) vaunut. Jos (vastaaja) ei (niitä) halua, (kantaja) älköön (olko pakotettu) varustamaan hänelle katettuja vaunuja.
Maanomistajalle (=varakkaalle, verovelvolliselle kansalaiselle) takaajana olkoon toinen maanomistaja. Proletaarikansalaiselle (=alimman luokan kansalaiselle, joka ei maksa veroa) takaajana olkoon, kuka haluaa.
Kun (osapuolet) pääsevät asiasta sopimukseen, (tuomari) lausukoon (sopimuksen mukaisen tuomion). Jos he eivät pääse sopimukseen, viekööt asiansa kansankokoukseen tai forumille ennen keskipäivää. Molemmat esittäkööt asiansa perusteellisesti, ollen yhdessä paikalla. Keskipäivän jälkeen (tuomari) ratkaiskoon riidan sen eduksi, joka on paikalla. Jos molemmat ovat paikalla, olkoon auringonlasku viimeinen ajankohta (riidan ratkaisemiseen).
TABULA II (Oikeudenkäynti)
(Jos jollakulla on). . . vakava sairaus. . . tai vieraan kanssa sovittu päivä (=tärkeä tapaaminen tiettynä päivänä). . . (jos siis) jokin näistä (syistä) on (esteenä) tuomarille, välimiehelle tai (kiistan) osapuolelle, siirrettäköön sen takia (oikeudenkäynnin) päivämäärää.
Se, jolta puuttuu (jonkun todistamaan kykenevän) todistajanlausunto, menköön joka toinen päivä (todistajan) oven eteen metelöimään (=vaatimaan äänekkäästi todistajaksi ryhtymistä).
TABULA III (Velka)
Kun on saatu oikeuden päätös asioista, jotka koskevat (velallisen) tunnustamaa velkaa, olkoon oikeudenmukaisena (maksuaikana) 30 päivää.
Sen jälkeen tapahtukoon (velallisen) kiinniotto. (Velkoja) tuokoon (hänet) oikeuteen. Jos (velallinen) ei tee, kuten oikeus on päättänyt, tai (jos) kukaan ei takaa häntä oikeudessa, (velkoja) vieköön hänet mukanaan (ja) sitokoon (hänet) joko köydellä taikka kahleilla, jotka painavat 15 naulaa, ei enempää; mutta jos (velkoja) haluaa, (kahleet voivat painaa myös) vähemmän. Jos (velallinen) haluaa, eläköön (=tulkoon toimeen) omilla (varoillaan). Jos hän ei (pysty) elämään omillaan, (niin sitten velkoja), joka pitää häntä kahlehdittuna, antakoon hänelle yhden naulan spelttivehnää päivässä. Jos (velkoja) haluaa, antakoon (myös) enemmän.
Markkinoiden kolmantena päivänä (velkojat) leikatkoot (itselleen) osan (velallisen myyntituloista). Jos he leikkasivat liikaa tai liian vähän, jääköön tämä ilman jälkiseuraamuksia.
Muukalaista vastaan (käytävässä omaisuuskiistassa roomalaisella) olkoon ikuinen omistusoikeus.
TABULA IV (Perhe)
Jos isä on myynyt poikansa (orjuuteen) kolme kertaa, poika olkoon vapaa isästään (=isänsä vallasta eli patria potestaksesta).
TABULA V (Perintö)
Niin kuin (joku) on rahoista tai holhouksesta testamentissaan määrännyt, siten olkoon oikeuden mukaan. Jos (joku), jolla ei ole omaa perijää, kuolee ilman testamenttia, lähin miessukulainen saakoon hänen perheensä omaisuuden. Jos miessukulaista ei ole, heimon jäsenet saakoot hänen perheensä omaisuuden.
Jos (joku) on mielisairas, miessukulaisilla ja heimon jäsenillä olkoon valta häneen ja hänen rahoihinsa.
TABULA VI (Omaisuus)
Jos (joku) tekee velkasitoumuksen ja kaupan, olkoon oikeuden mukaan sillä tavalla kuin hän on suullisesti vakuuttanut.
Älköön kukaan irrottako parrua, joka on päätyineen kiinnitetty (johonkin) rakennukseen tai viiniköynnökseen.
TABULA VII (Naapuruussuhteet)
(Omistajat) tehkööt tien kestäväksi. Jos he eivät ole vahvistaneet omaa (tietään) kivillä, (oikeutettu) ajakoon vaunuillaan mistä haluaa.
TABULA VIII (Henkilöihin kohdistuvat rikokset)
Jos (joku) on silponut (jonkun toisen) ruumiinjäsenen, eikä sovi hänen kanssaan asiasta, olkoon rangaistus sama kuin rikos. Jos (joku) on kädellä tai kepillä murtanut vapaan (kansalaisen) luun, hän kärsiköön 300 (assin) rangaistuksen, jos (taas) orjan (luun), 150 (assin rangaistuksen). Jos (joku) on tehnyt (lievän) pahoinpitelyn, rangaistuksena olkoon kaksikymmentäviisi (assia).
Jos (varas) on tehnyt varkauden yöllä, (ja) jos (varkauden uhri) tappaa hänet, olkoon (varas) surmattu oikeuden mukaan.
Se, joka on lupautunut todistajaksi tai on ollut vaa’an käyttäjänä (=todistajana seremoniassa, jossa omaisuus siirretään henkilöltä toiselle), ellei hän anna todistajanlausuntoa, olkoon kunniaton ja (jatkossa) kelvoton todistajaksi.
Jos ase on karannut kädestä (vahingossa) pikemminkin kuin että (tekijä) on heittänyt sen (tarkoituksellisesti), (tekijä) asettakoon syntipukin.
TABULA X (Hautajaissäännöt)
Älköön (kukaan) haudatko tai polttohaudatko kuollutta ihmistä kaupunkiin.
Älkööt naiset riipikö poskiaan älköötkä pitäkö itkuvirttä.
Ihmisen kuoltua älköön (kukaan) ottako talteen (hänen) luitaan järjestääkseen niiden avulla myöhemmin hautajaisjuhlan.
Se, joka on ansainnut seppeleen (joko) itse tai omaisuutensa avulla (palkkioksi) kunniasta tai rohkeudesta, hänen (päähänsä) puetaan (seppele). ..
. . . (mutta) älköön (kukaan) antako (hautaan) mukaan kultaa. Mutta se, jonka hampaat on paikattu kullalla, jos (joku) hautaa tai polttohautaa hänet sen (=hampaissa olevan kullan) kanssa, olkoon (tämä) ilman jälkiseuraamuksia.
TABULA XI (Lisäyksiä)
(Cicero kertoo:) He kielsivät plebeijeiltä avioliitot patriisien kanssa.
TABULA XII (Lisäyksiä)
Jos (joku) on esittänyt perusteettoman vaatimuksen (ja sen avulla saanut omaisuuden käsiinsä), (ja) jos (omistaja) toivoo, preettori asettakoon kolme välimiestä; heidän tuomionsa perusteella. . . (tuomittu) hyvittäköön vahingon (ja maksakoon omistajalle) tuoton (joka omaisuudella on sillä välin tehty) kaksinkertaisena.