cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arvoketju
Yrityksen arvoketju osana koko arvoketjua/toimitusketjua
Yrityksen oma arvoketju on siis osa laajempaa arvoketjua, verkostoa, joka alkaa raaka-aineista ja päätyy asiakkaalle. Arvoa tuotetaan asiakkaalle siis suurelta osin koko verkostossa, ennen tai jälkeen omassa yrityksessä tapahtuvia toimintoja. Esimerkiksi autoteollisuudessa lähes 75 prosenttia auton kustannuksista aiheutuu ketjun muissa vaiheissa (alihankkijat ja jakelu) kuin oman yrityksen tuotannossa, ja tulo- ja lähtölogistiikassa. Samansuuntaisia lukuja on saatu IBMltä ja myös teollisuuden ulkopuolelta. Esimerkiksi sairaaloissa 15 prosenttia kustannuksista kohdistuu potilaan hoitoon, ja loput erilaisiin palveluihin kuten rahoitukseen, hallintoon, laitteisiin, rakennuksiin jne. (Koulopoulos, Thomas M., Roloff, Tom, 2006, Smartsourcing Drinving Innovation and Growth Through Outsourcing, Platinium Press)
Porter kuvasi kuitenkin yhden yrityksen arvoketjua. Useamman yrityksen yhteistyön aina raaka-ainelähteiltä käyttöön ja jopa kierrätykseen asti Porter nimeää arvojen järjestelmäksi. Myös tämä näkökulma on sittemmin arkikäytössä saanut nimen arvoketju.
Arvoketjun jaottelu
Arvoketjua voidaan kuvata myös neljällä eri tasolla:
Kandit
Kandit on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, josta on tehty seitsemän tuotantokautta. Sarjan seitsemännellä tuotantokaudella seurataan kolmen eläinlääketieteen kandidaatin ensimmäistä itsenäistä eläinlääkärikesää Pusulan, Nilsiän ja Kuusamon seuduilla.
Sarjassa esiintyvät kandidaatit saavat esimakua siitä, minkälaista on eläinlääkärin työ todellisuudessa. Heidän pitää kohdata paitsi potilaansa, myös potilaiden omistajat. Seitsemännen tuotantokauden kaikki jaksot ovat katsottavissa Yle Areenassa 30. toukokuuta 2022 klo 00.01 alkaen. Ylen TV1-kanavalla sarja nähdään keskiviikkoisin alkaen 1. kesäkuuta 2022 klo 20.00.
Ensimmäinen tuotantokausi
Ensimmäinen tuotantokausi alkoi Yle TV2 -kanavalla 4. helmikuuta 2013.
Toinen tuotantokausi
Toinen tuotantokausi alkoi 19. tammikuuta 2015.
Kolmas tuotantokausi
Kolmas tuotantokausi alkoi 7. joulukuuta 2015.
Neljäs tuotantokausi
Neljäs tuotantokausi alkoi 30. tammikuuta 2018.
Viides tuotantokausi
Viides tuotantokausi alkoi 1. toukokuuta 2019.
Kuudes tuotantokausi
Kuudes tuotantokausi alkaa 15. huhtikuuta 2020.
Jaksot
Kuudennen tuotantokauden kaikki jaksot ovat katsottavissa Yle Areenassa 13. huhtikuuta 2020. Ylen TV1 -kanavalla sarja nähdään keskiviikkoisin alkaen 15. huhtikuuta 2020.
Seitsemäs tuotantokausi
Seitsemäs tuotantokausi alkaa 1.kesäkuuta 2022
Jaksot
Seitsemännen tuotantokauden kaikki jaksot ovat katsottavissa Yle Areenassa 30. toukokuuta 2022. Ylen TV1 -kanavalla sarja nähdään keskiviikkoisin alkaen
1. kesäkuuta 2022.
Bram Som
Bram Som (s. 20. helmikuuta 1980 Terborg, Alankomaat) on alankomaalainen juoksija, joka on erikoistunut 800 metrille. Hän on lajin Euroopan-mestari.
Som sijoittui kuudenneksi Münchenin 2002 EM-kilpailujen 800 metrillä ajalla 1.48,56. Birminghamin sisäratojen MM-kilpailuissa 2003 hän sijoittui viidenneksi juostuaan ajan 1.47,00. Myöhemmin samana vuonna hän karsiutui Pariisin MM-kilpailuissa välierissä. Ateenan olympialaisissa 2004 hän eteni niin ikään välieriin ja sijoittui samana syksynä IAAF:n yleisurheilufinaalissa kolmanneksi.
Som voitti 800 metrin Euroopan-mestaruuden Göteborgissa 2006. Hän juoksi ajan 1.46,56 kukistaen toiseksi sijoittuneen David Fiegenin kolmella sadasosasekunnilla. Samana vuonna hän sijoittui lisäksi toiseksi niin IAAF:n yleisurheilufinaalissa kuin maailmancupissakin. Osakan MM-kilpailuissa 2007 hän karsiutui alkuerissä. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui seitsemänneksi ajalla 1.45,86. IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli samana vuonna neljäs. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui välierissä.
Som lopetti aktiivisen kilpailu-uransa vuonna 2012 ja on sen jälkeen toiminut jäniksenä muun muassa timanttiliigan kilpailuissa.
Kivettynyt puu
thumb|Kivettynyttä puuta
Kivettynyt puu on kvartsiryhmään kuuluva kivilaji. Kivettynyt puu voi olla jaspista, kalsedonia tai opaalia. Väriltään kivettynyt puu on ruskeata, keltaista, sinistä, punertavaa tai harmaata. Mohsin kovuudeltaan kivettynyt puu on 7–8. Kivettynyt metsä on entinen metsäalue, jonka puut ovat kivettyneet.
Mitä kivettynyt puu on?
Kivettynyt puu ei ole sananmukaisesti puuta, joka olisi kivettynyt. Mikään orgaaninen aine ei voi muuttua kiveksi. Sen sijaan kivettynyt puu on muodostunut siten, että puu peittyy kuoltuaan nopeasti hienorakeisiin sedimentteihin. Hienoisia aineita sisältävä vesi kuljettaa puun orgaanisen aineksen pois, ja puu korvautuu mineraaliaineksella. Tätä ilmiötä kutsutaan puun kvartsiseksi pseudomorfoosiksi. Ainoastaan puun ulkoinen rakenne ja muoto säilyvät. Koska ilmiö on erittäin hidas, puun vuosirenkaat ja joskus jopa madonreiät säilyvät alkuperäisen kaltaisina.
Tunnettuja esiintymiä
Suurin tunnettu kivettyneen metsän alue on Lesboksen kivettynyt metsä, joka sijaitsee Lesboksen saaren länsiosassa Kreikassa. Se on syntynyt tulivuorenpurkauksen seurauksena noin 20 miljoonaa vuotta sitten. Sen pinta-ala on noin 150 neliökilometriä. Alueella on muun muassa korkein pystyssä seisova kivettyneen puun runko-osa, jonka korkeus on 7,2 metriä ja ympärysmitta 8,58 metriä. Alueen luonnonhistoriaa esittelee Lesboksen kivettyneen metsän luonnonhistoriallinen museo.
Kivettynyttä puuta esiintyy myös muun muassa Yhdysvaltain Arizonassa, Holbrookin kivettyneessä metsässä Petrified Forestin kansallispuistossa. Siellä jotkin puut ovat jopa 65 metriä pitkiä ja 3 metrin paksuisia. Holbrookin kivettynyt metsä julistettiin vuonna 1962 kansallispuistoksi. Kivettynyttä puuta esiintyy myös Egyptissä, Namibiassa, Nevadassa ja Argentiinassa. Kivettynyttä puuta käytetään taide-esineisiin, koristeiksi ja koruiksi.
Hamburger Börs
Hamburger Börs oli vuonna 1909 valmistunut jugendtyylinen hotellirakennus Turun kauppatorin laidalla. Sen suunnitteli Frithiof Strandell Kauppiaskadulla sijainneen hotellin laajennukseksi. Rakennuksessa oli noin 30 hotellihuonetta. Tontin sisäpihalla avattiin samalla Metropol-elokuvateatteri, joka rakennettiin pihan jugendtyyliseksi muutettuun tiiliseen varastorakennukseen Strandellin piirustusten mukaisesti. Elokuvateatteri toimi myöhemmin nimillä Lyyra V ja Rialto 1960-luvulle asti.
Oy Centrum Ab myi kiinteistön Turun osuuskaupalle vuonna 1942, ja osuuskauppa pohti pitkään tontin tehokkaampaa hyödyntämistä. Saneerausta alettiin suunnitella tarkemmin 1970-luvulla. Sekä museovirasto että Turun museolautakunta halusivat suojella rakennuksen. Purkusuunnitelma julkistettiin 1976, ja se aiheutti mediassa valtakunnallista huomiota. Rakennuksen suojeluntarpeesta oli eriäviä mielipiteitä, ja muun muassa Turun taidemuseon intendentti Erik Bergh sanoi, että rakennus ei ollenkaan sovi ympäristöönsä, joten sen voi purkaa.
Valtuustossa purkuhanke hyväksyttiin. Purkamista vastustivat SKDL:n ja museolautakunnan lisäksi Turun ja Porin läänin taidetoimikunta ja miljööpoliittinen yhdistys Enemmistö ry. Valtioneuvosto hylkäsi päätöksestä tehdyt valitukset joulukuussa 1976, joten purkaminen saattoi alkaa. Vaikka Port Arthurin suojelu oli saanut kansalaisaktivismin hereille, Hamburger Börs sai turkulaiset ensi kertaa osoittamaan mieltä rakennuksen purkamista vastaan. Purkaminen aloitettiin mielenilmauksista huolimatta, ja uusi hotellirakennus valmistui vuonna 1979.
Kauppiaskadulla sijainnut vanha 14 huoneen hotellirakennus säästettiin, ja se paalutettiin uudestaan vuonna 2003. Samalla sen julkisivuun palautettiin Strandellin piirustuksissa esiintyneitä elementtejä, ja rakennuksen seinässä vuodesta 1894 asti ollut Hampurin vaakuna maalattiin takaisin näkyviin. Tämä rakennus oli alun perin 1830-luvulla rakennettu kaksikerroksinen kivitalo, joka oli korotettu kerroksella ja muutettu jugend-ulkoasuun vuosina 1903–1904 Strandellin tekemän suunnitelman mukaisesti. Rakennuksen lasimaalaukset suunnitteli saksalainen Willy Baer.
Viitteet
60.45111°N, 22.26861°W
Polydora ciliata
Polydora ciliata on monisukasmatojen (Polychaeta) luokkaan ja Spionidae-heimoon kuuluva meri- ja makeassa vedessä elävä nivelmatolaji. Sitä tavataan Australiassa, Indo-Kiinassa, Intiassa, Punaisessameressä, Atlantin valtamerellä, Välimerellä ja Falklandinsaarilla.
Kjell Samuelsson
Ura
Samuelsson oli Tingsryds AIF:n kasvatti. Hän teki debyyttinsä miesten peleissä kaudella 1976–1977, jolloin Samuelsson pelasi joukkueessa Ruotsin I-divisioonaa. Kaudella 1981–1982 hän oli Tingsrydin tehokkain puolustaja tehoilla 11+14=25 ja puolustajien pistepörssin kahdeksas. Samuelsson siirtyi kaudeksi 1983–1984 pelaamaan sarjatasoa ylemmäs Leksandiin. Ensimmäinen Elitserien-kausi toi hänelle tehot 6+6=12, ja New York Rangers varasi Samuelssonin yli-ikäisenä (25 vuotta) numerolla 119 NHL:n varaustilaisuudessa 1984.
Helmikuussa 1992 Samuelsson kaupattiin Rick Tocchetin, Ken Wreggetin ja kolmannen kierroksen varausvuoron kanssa Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Mark Recchiin, Brian Benningiin ja ensimmäisen kierroksen varausvuoroon. Hän voitti Penguinsissa heti ensimmäisen kautensa aikana Stanley Cupin keväällä 1992. Samuelsson pelasi joukkueessa kevääseen 1995 asti. Kaudeksi 1995–1996 hän palasi Philadelphia Flyersiin. Kolmen siellä vietetyn kauden jälkeen Samuelsson palasi kaudeksi 1998–1999 Eurooppaan ja siirtyi itävaltalaiseen VEU Feldkirchiin. Hän kuitenkin siirtyi lokakuussa 1998 vapaana agenttina loppukaudeksi Tampa Bay Lightningin riveihin. Samuelsson ilmoitti 40-vuotiaana pelaajauransa lopettamisesta huhtikuussa 1999.
Valmentajaura
Samuelsson aloitti valmentamisen heti pelaajauransa lopetettua kaudella 1999–2000, jolloin hän toimi ECHL-joukkue Trenton Titansin apuvalmentajana. Samuelsson on siitä asti valmentanut vain Philadelphia Flyersin organisaatiossa. Vuodet 2000–2009 hän oli AHL-joukkue Philadelphia Phantomsin apuvalmentaja ja väliin mahtui myös kausi 2006–2007 joukkueen päävalmentajana. Kaudeksi 2009–2010 Phantoms muutti Philadelphiasta Adirondackiin ja Samuelsson jatkoi siellä Adirondack Phantomsin apuvalmentajana.
Muuta
Samuelssonin isoveli Daniel pelasi puolustajana Tingsrydissä ja viitenä kautena siellä pikkuveljensä joukkuetoverina. Daniel kuoli helmikuussa 2006 pitkäaikaiseen sairauteen vain 49-vuotiaana.
Painin maailmanmestaruuskilpailut 1969
Vuoden 1969 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin maaliskuussa Mar del Platassa, Argentiinassa. Kisoissa painittiin kreikkalais-roomalaista painia ja vapaapainia kymmenessä painoluokassa.
Troll (pop-yhtye)
Troll oli ruotsalainen pop-yhtye. Sen muodosti seitsemän lapsuudenystävää Falunista. Yhtyeen läpimurtohitti oli single "Jimmy Dean" vuodelta 1989. Kappaleessa on hyvin yksinkertaiset sanat ja erittäin tarttuva kertosäe. Se oli säveltäjä–tuottajatrio Norell–Oson–Bardin kirjoittama. Yhtyeen ensimmäinen nimi Trollrock on peräisin uran alkuvaiheesta, jolloin he pukeutuivat peikoiksi esiintyessään.
Single "Jimmy Dean" nousi Ruotsin singlelistan ykköseksi tammikuussa 1990 ja piti paikan kaksi viikkoa. 20 parhaan joukossa se oli kahdeksan viikkoa. Albumi Troll (1989) saavutti parhaimmillaan sijan 10. "Jimmy Deanistä" on tehty suomennoskappale "Piirtelet mun sydämeen", jonka laulaa suomalainen naisduo CatCat.
Yhtyeen ensimmäinen albumi Stoppa Sabbet oli omakustanne, jota myytiin keikoilla. Yhtye sai sittemmin kaksi albumia kattavan levytyssopimuksen, ja päätti lopettaa toisen albuminsa jälkeen. He palasivat kuitenkin vielä vuonna 1995 albumilla Flashback #07, mutta sen jälkeen yhtyeestä on kuultu harvakseltaan. "Jimmy Dean" soi silti yhä joskus ruotsalaisilla klubeilla.
Puhvelinmarjat
Puhvelinmarjat (Shepherdia) ovat kaksikotisia pensaita, ja ne kuuluvat hopeapensaskasveihin (Elaeagnaceae). Niissä on pienet, keltaiset tai kellanvihreät kukat. Marjoista tulee kypsyttyään lajista riippuen oransseja, punakeltaisia tai hopeansävyisiä.
Levinneisyys
Puhvelinmarjoja kasvaa luonnonvaraisena vain Pohjois-Amerikassa.
Lajit
Puhvelinmarjoja on kolme lajia.
USS Saipan (LHA-2)
Valmistus
Alus tilattiin Ingalls Shipbuildingilta West Bankistä Pascagoulasta Mississipistä, missä köli laskettiin 21. heinäkuuta 1972. Se laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1974 kumminaan laivastoministeri J. William Middendorf II:n puoliso Isabelle Middendorf ja otettiin palvelukseen 15. lokakuuta 1977 ensimmäisenä päällikkönään F. W. Johnston.
Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 20. huhtikuuta 2007 Norfolkin laivastotukikohdassa ja sijoitettiin asejärjestelmätesteihin maalialukseksi. Alus lähti 28. lokakuuta 2009 Philadelphiasta Brownsvilleen Texasiin Shipbreaking Limitedille romutettavaksi.
13. maaliskuuta
13. maaliskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 72. päivä (73. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 293 päivää.
Fiktiivisiä tapahtumia
Katso myös: kalenteri ~ 12. maaliskuuta, 14. maaliskuuta
Troy McClure
Troy McClure on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa Simpsonit. Hän on entinen b-luokan elokuvien tähti, joka uransa käännyttyä laskuun on päätynyt juontamaan opetusvideoita, viihteellisiä dokumentteja ja tv-mainoksia. McCluren ääninäyttelijänä toimi Phil Hartman.
McCluren ensiesiintyminen oli 2. tuotantokauden jaksossa ”Pelastakaa sielunne”. Ääninäyttelijä Phil Hartmanin kuoltua väkivaltaisesti vuonna 1998 hänen esittämänsä hahmot poistettiin sarjasta. McClure lakkasi esiintymästä sarjassa aktiivisesti 9. tuotantokauden jälkeen, mutta hänen viimeinen esiintymisensä sekä samalla Hartmanin viimeinen, postuumi äänirooli sarjassa oli 10. tuotantokauden jaksossa ”Bart-emo”.
Troy McCluren nimi on ilmeisesti yhdistelmä näyttelijä Troy Donahuen ja näyttelijä Doug McCluren nimistä. He olivat suosittuja 1950–1960-luvuilla.
Hahmon kuvaus
McClure on aiemmin, ilmeisesti 1970- tai 1980-luvulla, näytellyt joissain mainittavissa b-luokan elokuvissa, mutta nykyään hän lähinnä juontaa television rahankeräysohjelmia ja muita tapahtumia sekä erilaisia opetusvideoita. Ilmestyessään kameran eteen hän esittelee aina itsensä leppoisan oloisesti sanoilla ”Hei, olen Troy McClure. Saatatte muistaa minut sellaisista elokuvista/dokumenteista/opetusvideoista kuten...” (Hi, I'm Troy McClure. You might remember me from such films as...), minkä jälkeen hän mainitsee kaksi esimerkkiä, jotka ovat yleensä nimiltään surkuhupaisan hölmöiltä kuulostavia ja monesti kulloiseenkin aihepiiriin liittyviä. McClure mainitsee joka kerralla uudet esimerkkielokuvat, samat eivät koskaan toistu. McClure juontaa aina samalla reippaalla tyylillä ja ikuisella tekohymyllä, oli filmin aihe miten makaaberi tai synkeä tahansa (esimerkiksi liikennekuolemat tai eläinten teurastaminen). Hän käytti tuttuja juontomaneereitaan jopa esiintyessään puhujana Hassu-klovnin hautajaisissa 7. kauden jaksossa ”Paljastaja-Bart”.
Osassa McCluren juontamista dokumenteista hänen juontajaparinaan esiintyy Jimmy- tai Billy-niminen pikkupoika, jonka esittämiin kysymyksiin McClure vastailee (”Katsohan, Billy...”). Jossain vaiheessa tämä tulee usein esittäneeksi liian vaikean kysymyksen, johon McClure ei osaakaan vastata.
McClurelle on mahdollisesti tehty kasvojenkohotus. Hän ajaa harvinaista, Paluu tulevaisuuteen -elokuvista tuttua DeLorean DMC-12 -autoa.
Hahmon vaiheet
McClure on Simpsoneissa pääasiassa vähäinen sivuhahmo, joka nähdään ajoittain toisten hahmojen katsellessa televisiota. Hänellä oli kuitenkin keskeinen rooli 7. kauden jaksossa ”Kala nimeltä Selma”, jossa hän meni naimisiin Selma Bouvierin kanssa. Tämän jakson mukaan McCluren ura oli kääntynyt laskuun, koska hänen parafiliansa kaloja kohtaan oli tullut julki. Hän yritti palauttaa uskottavuutensa kulissiavioliitolla, mutta todellista rakkautta halunnut Selma jätti lopulta hänet. McClure ehti sitä ennen nauttia hetken uudesta suosiosta esiintyessään pääosassa Apinoiden planeetta -elokuvaan perustuneessa musikaalissa.
Simpsoneissa on nähty McCluren seuraavat elokuvaroolit: tarusankari Herakles eroottisessa elokuvassa The Erotic Adventures of Hercules (4. kauden jaksossa ”Selman valinta”), Springfieldin perustaja Jebediah Springfield historiallisessa opetuselokuvassa Nuori Jebediah Springfield (7. kauden jaksossa ”Lisa, kuvainraastaja”), Miss Piggy -nukkehahmoa kosinut ritari Lancelot perhe-elokuvassa The Muppets Go Medieval (jaksossa ”Kala nimeltä Selma”), spitaalia sairastava amerikkalaisen jalkapallon pelaaja elokuvassa Leper in the Backfield (jaksossa ”Kala nimeltä Selma”) sekä Nooa nimeämättömässä raamatullisessa elokuvassa (9. kauden jaksossa ”Haaksirikko”).
McClure ”juontaa” kaksi Simpsonien erikoisjaksoa, 7. kauden jakson ”Menneitä muistellen” ja 8. kauden jakson ”Simpsoneiden sivuraiteilla”, joissa hän puhuu suoraan katsojille ja esittelee sarjan ”ennennäkemätöntä materiaalia”.
McCluren mainitsemia elokuvia
Figuren aus Die Simpsons
Laukaan seurakunta
pienoiskuva|Laukaan kirkko. pienoiskuva|Vihtavuoren kappeli. Laukaan seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta, joka kuuluu Lapuan hiippakuntaan ja Pohjoisen Keski-Suomen rovastikuntaan. Seurakuntalaisia oli vuoden 2015 lopussa 14 874, mikä on noin 79 prosenttia kunnan väkiluvusta.
Hedelmöityshoito
Hedelmöityshoito on naisen, miehen tai parin hedelmättömyyden takia suoritettava toimenpide, jonka tarkoituksena on parantaa raskauden alkamisen todennäköisyyttä. Nainen tai pariskunta määritellään hedelmättömäksi, jos raskaus ei ole alkanut, kun suojaamattomia yhdyntöjä on harjoitettu vuoden ajan. Määritelmä perustuu siihen, että terveellä pariskunnalla on noin 20 prosentin kuukausittainen mahdollisuus tulla raskaaksi, jolloin 12 kuukauden kumulatiivinen todennäköisyys raskauteen on 93 prosenttia. Todellisuudessa todennäköisyys on hieman alhaisempi, noin 84 prosenttia, koska kaikki parit eivät ole optimaalisen hedelmällisiä. Hedelmättömyystutkimuksiin ja -hoitoihin kannattaa hakeutua aiemmin, mikäli hedelmättömyydelle on tiedossa jokin syy tai nainen on yli 35-vuotias.
Laukaan seurakunta
Laukaasta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1593, kun se itsenäistyi Rautalammin pitäjästä. Laukaan emäseurakuntaan kuului aikanaan laaja alue nykyistä Jyväs- ja Ääneseutua. Seurakunta on jaettu alueellisesti Pohjois-Laukaan, Vihtavuori-Leppäveden ja Lievestuoreen seurakuntapiireihin. Kirkkoherrana on toiminut vuodesta 2015 alkaen Harri Romar.
Hedelmöityshoito
Tämän päivän hedelmöityshoidot ovat melko tehokkaita: jopa 80 prosenttia hoitoon tulleista pareista saa lapsen, jos kaikkia tarjolla olevia hoitokeinoja käytetään hyväksi. Nykyään noin kolme prosenttia Suomessa vuosittain syntyvistä lapsista on saanut alkunsa koeputkihedelmöityshoidolla. Muut Pohjoismaat ovat esittäneet samansuuntaisia lukuja. Hedelmöityshoitoja tarjotaan Suomessa sekä julkisella sektorilla että yksityisillä klinikoilla.
Hedelmättömyystutkimukset
Hedelmättömyystutkimuksissa otetaan ensin selville parilla olevat sairaudet tai tilat, jotka voisivat vaikuttaa hedelmällisyyteen. Tällaisia ovat naisella esimerkiksi munanjohdintulehdus tai endometrioosi, miehellä sikotauti tai suonikohju kivespusseissa. Myös elintavat, lääkkeiden käyttö ja psykologiset tekijät selvitetään. Parille suoritetaan perusteellinen lääkärintarkastus, jossa kartoitetaan sukupuolielinten mahdolliset poikkeavuudet.
Naiselta tarkistetaan peruslaboratoriokokeita, kuten perusverenkuva, virtsakoe, kilpirauhaskoe, hormonikokeita ja infektiokokeita (muun muassa klamydia, kuppa). Tarvittaessa otetaan kohdunkaulan irtosolunäyte. Naisen kohtu ja munasarjat tutkitaan ultraäänilaitteen avulla emättimen kautta tai vatsan läpi. Munanjohtimien aukiolo voidaan tutkia ultraäänellä (sonosalpingografia eli SSG) käyttämällä tarkoitukseen suunniteltua varjoainetta. Hysterosalpingografia (HSG) on tutkimus, jossa varjoaineen avulla etsitään lantion alueen röntgenkuvasta kohdun poikkeavuuksia (polyypit, myoomat). Munanjohtimia ja lantion aluetta voidaan tutkia myös vatsaontelon tähystyksen eli laparoskopian avulla. Noin 25 prosentilla naisista, joiden hedelmättömyyteen ei ole aiemmissa tutkimuksissa löytynyt syytä, on tähystyksessä selittäviä löydöksiä, kuten kiinnikkeitä tai endometrioosipesäkkeitä. Jos nainen on aiemmin steriloitu, munanjohtimet voidaan yrittää avata uudestaan kirurgisesti.
Miehen siemennesteen laatu tutkitaan mikroskoopilla. Hedelmälliset siittiöt ovat hyvin liikkuvia, säännöllisen muotoisia ja niitä on riittävän paljon (yli 20 miljoonaa/ml). Jos mies on aiemmin steriloitu katkaisemalla siemenjohtimet, ne voidaan korjata leikkauksella, minkä jälkeen miehellä on 10-40 %:n mahdollisuus tulla uudelleen hedelmälliseksi.
Munasolun irrotushoito eli ovulaation induktio
Joskus munasolun kypsymistä ja irtoamista eli ovulaatiota ei tapahdu luonnostaan. Syitä ovulaatiohäiriöön ovat mm. munasarjojen monirakkulaoireyhtymä (PCOS), kilpirauhasen vajaatoiminta ja ali- tai ylipaino. Hoitona stimuloidaan hormonilääkitysten avulla munasarjoja tuottamaan yksi tai useampia munasoluja, joka hedelmöityvät normaalisti yhdynnän seurauksena. Ovulaation induktio voidaan yhdistää keinosiemennykseen tulosten parantamiseksi.
Keinosiemennys eli inseminaatio
Kohdunsisäinen inseminaatio on hoitokeino, jossa siemennesteestä pestään siittiöt erilleen ja ne ruiskutetaan kohtuonteloon juuri ennen munasolun irtoamista. Hoito voidaan tehdä naisen luonnollisen tai hormonistimuloidun kuukautiskierron aikana ja siinä voidaan käyttää parin omia tai luovutettuja siittiöitä. Koska hedelmöitys tapahtuu naisen munanjohtimessa, ainakin toisen munanjohtimista täytyy olla terve.
Koeputkihedelmöitys eli IVF
Koeputkihedelmöitys eli IVF kehitettiin alun perin auttamaan naisia, joiden hedelmättömyyden syynä oli munanjohdinten vaurio. Nykyään koeputkihedelmöitystä käytetään muissakin hedelmättömyyttä aiheuttavissa tiloissa, kuten endometrioosissa tai selittämättömässä hedelmättömyydessä. Hoidon onnistumisen edellytyksinä on hedelmöittymiskykyinen munasolu, siittiöitä sekä kohtu, joka pystyy kantamaan raskauden.
Koeputkihedelmöityshoitojen onnistumiseksi naisen munasarjojen tulee tuottaa yhden kierron aikana useita kypsiä munasoluja. Tätä tarkoitusta varten naiselle annetaan pistoksina hormoneja, jotka on eristetty raskaana olevien (istukkahormoni eli hCG) tai vaihdevuodet ohittaneiden naisten (FSH/hMG) virtsasta tai tuotettu laboratoriossa. Kypsyneet munasolut kerätään neulalla emättimen kautta tehtävässä munarakkulapunktiossa. Munasolut hedelmöitetään maljalla miehen siittiöillä ja hedelmöittyneiden munasolujen annetaan yleensä kasvaa kahdeksansoluisiksi alkioiksi. Näin saaduista alkioista valitaan yksi tai enintään kaksi kohtuun siirrettäväksi. Useamman alkion siirto lisää riskiä monisikiöraskauteen, mikä voi vaarantaa syntyvän lapsen terveyden. Jos nainen haluaa, ylijääneet alkiot voidaan pakastaa nestetypellä myöhempää käyttöä varten. Pakastusta käyttämällä naisen ei tarvitse käydä uudestaan läpi IVF-hormonihoitoja ja munasolujen keräystä, jos raskaus ei ala tai jos ensimmäisen lapsen jälkeen toivotaan uutta raskautta.
Ensimmäinen koeputkihedelmöityksellä aikaansaatu lapsi, Louise Brown, syntyi Englannissa 25. heinäkuuta 1978.
thumb|200px|Mikrohedelmöityksessä siittiö ruiskutetaan munasoluun.
Mikrohedelmöitys eli ICSI
Mikrohedelmöitys eli ICSI (Intracytoplasmic sperm injection) on sovelias hoitokeino pariskunnille, joiden hedelmättömyys johtuu miehen siemennesteen laadusta. Siittiöitä saattaa olla vähän, tai niiden liikkuvuus tai morfologia voi olla huono. Mikroinjektiotekniikalla voidaan ruiskuttaa yksi ainoa siittiö suoraan munasoluun. Jos siemenneste ei sisällä lainkaan siittiöitä, munasolu voidaan yrittää hedelmöittää lisäkiveksestä, kiveksestä tai siemenjohtimesta imetyillä siittiöillä.
In vitro-maturaatio eli IVM
In vitro-maturaatio (IVM) tarkoittaa koeputkihedelmöitystä ilman hormonistimulaatiota, ja se on uusin koeputkihedelmöitysmenetelmä. IVM-hoidossa kerätään naisen munasarjoista normaalin kuukautiskierron aikana epäkypsiä munasoluja, jotka sitten kypsytetään laboratoriossa ja hedelmöitetään joko maljalla tai mikroinjektiolla. IVM-hoidon etuna on, että ennen keräystä ei käytetä hormonihoitoa, joka aiheuttaa useimmille naisille ainakin lieviä haittavaikutuksia. Hoidon onnistumistodennäköisyys on samaa luokkaa kuin tavallisten IVF-hoitojen. IVM-hoito ei sovi naisille, joiden munasarjojen toiminta on heikentynyt.
Lahjasukusolujen tai -alkioiden käyttö
Luovutettuja munasoluja voidaan käyttää, jos naisella ei ole omia munasoluja tai ne eivät kypsy johtuen esimerkiksi sairaudesta, syöpähoidoista, perinnöllisestä syystä tai iästä. Luovutettujen siittiöiden käytön aiheena on yleensä täydellinen siittiöiden puuttuminen. Luovutettuja sukusoluja voidaan myös käyttää, jos jommallakummalla osapuolella on perinnöllinen sairaus tai riski sellaisen kulkeutumisesta jälkeläisille.
Sijaissynnyttäjän käyttö
Jos hedelmättömyyden syy on kohdun puuttuminen tai sen vaikea rakenne- tai toimintahäiriö, voidaan koeputkihedelmöitystekniikoiden kehittymisen myötä käyttää sijaissynnyttäjää. Tällöin sijaissynnyttäjänä toimivan naisen kohtuun siirretään hedelmöityshoidoissa olevan parin sukusoluista hedelmöitetty alkio. Jos parin osapuolilla ei ole toimivia sukusoluja, voidaan käyttää myös luovutettuja munasoluja tai siittiöitä. Suomessa pari adoptoi lapsen synnytyksen jälkeen; jos miehen isyys on varmistettu ensin, tehdään perheensisäinen adoptio. Arvioiden mukaan Suomessa on syntynyt 1990-luvulta alkaen parikymmentä sijaissynnyttäjän avulla alkunsa saanutta lasta, joista ensimmäinen syntyi vuonna 1995. Sijaissynnyttämisestä on käytetty myös termiä kohdunvuokraus, mutta Suomessa sijaissynnyttäjille ei ole maksettu palkkioita. Suomen uusi hedelmöityshoitolaki kieltää sijaissynnyttäjän käytön.
Muut hoidot
Ensisijaisesti tulee hoitaa hedelmättömyyden syy, mikäli sellainen löytyy. Naisen endometrioosi voidaan hoitaa leikkauksella, sillä melko lievänkin endometrioosin poisto laparoskopiassa parantaa hedelmällisyyttä. Munanjohdinvaurion korjaaminen leikkauksella kannattaa lievissä vioissa, mutta vaikeissa munanjohdinvaurioissa leikkaustulokset ovat huonompia. Kohdun myoomat voidaan poistaa kirurgisesti. Miehelle ei juuri ole tarjolla hedelmättömyyden syyhyn kohdistuvia hoitoja.
Hedelmöityshoitojen riskit
Koeputkihedelmöityshoitojen seurauksena syntyneillä lapsilla on suurempi riski syntyä ennenaikaisena ja pienipainoisena kuin luonnollisella tavalla alkunsa saaneilla lapsilla. Osa riskistä selittyy sillä, että hoitoja saavan naisen kohtuun on perinteisesti siirretty useampi alkio raskauden alkamisen todennäköisyyden maksimoimiseksi. Näin ollen koeputkihedelmöityshoidot ovat johtaneet usein monisikiöraskauteen, joka on tunnettu ennenaikaisuuden ja pienipainoisuuden riskitekijä. Haittoja on pyritty vähentämään siirtämällä kohtuun yksi alkio kerrallaan. Yhden alkion siirto on nykyään yleisin toimintatapa useissa maissa, muun muassa Suomessa.
Koeputkihedelmöityshoidot lisäävät ilmeisesti myös jonkin verran lapsen riskiä saada synnynnäinen vamma. Ilmiön syyksi on ehdotettu sekä hedelmöityshoitotekniikoista johtuvia tekijöitä että hoitoja saavan parin hedelmättömyyden taustalla olevia syitä. Koeputkihedelmöityshoidossa sukusoluihin tai alkioihin mahdollisesti epäedullisesti vaikuttavia tekijöitä ovat muun muassa solujen viljelyolosuhteet, alkioiden pakastus ja sulatus, munasolujen viivästynyt hedelmöittyminen ja naisen saamat hormonilääkitykset. Toisaalta on mahdollista, että hoidoissa olevan naisen tai miehen hedelmättömyyden taustalla on syitä, jotka sinänsä saattavat johtaa lapsen suurentuneeseen riskiin saada synnynnäinen vamma.
Tilanne ennen hedelmöityshoitolakia
Suomessa ei ole ollut ennen vuotta 2006 hedelmöityshoitoa koskevaa erillistä lainsäädäntöä. Tällöin hedelmöityshoitoihin on sovellettu muuta terveydenhuollon lainsäädäntöä. Hedelmöityshoitoja on saanut antaa terveydenhuollon ammattihenkilö (Laki terveydenhuollon ammattihenkilöistä (559/1994)), ja hoitoa saavia on pidetty potilaina Lain potilaan asemasta ja oikeuksista (785/1992) mukaan. Hoitojen korvaukset on määritelty Sairausvakuutuslain (1224/2004) mukaan. Alkioiden käytöstä ja niihin kohdistuvasta tutkimuksesta on määrännyt Laki ihmisen elimien ja kudoksien lääketieteellisestä käytöstä (101/2001) ja Laki lääketieteellisestä tutkimuksesta (488/1999). Kirjoittamattoman oikeuden nojalla lapsen äidiksi on katsottu nainen, joka synnyttää lapsen, riippumatta siitä onko lapsi saanut alkunsa luovutetusta munasolusta.
Esko Havumäki
Esko Matias Havumäki (2. helmikuuta 1916 Uurainen – 5. huhtikuuta 1994 ) oli suomalainen kirjailija joka on käyttänyt myös nimimerkkejä Esko Heliö ja Matti Mäkelä.
Hedelmöityshoito
Tilanne ennen hedelmöityshoitolakia
Aiempi lainsäädäntö ei ole kuitenkaan määrittänyt hedelmöityshoitojen laajuutta, sisältöä tai järjestämistapaa. Lisäksi ennen vuotta 2006 Isyyslaissa (700/1975) ei ollut otettu huomioon tilanteita, joissa lapsi syntyy hedelmöityshoidon tuloksena. Hedelmöityshoitolakia yrittivät aikaansaada useat hallitukset, esimerkiksi Ahon hallitus ja Lipposen I hallitus 1990-luvulla. Lipposen II hallituksen lakiesitys kaatui eduskunnan enemmistön vastustukseen yksinäisten naisten ja naisparien oikeudesta hedelmöityshoitoihin, ja hallitus veti esityksen pois vuonna 2003.
Esko Havumäki
Teoksia
Omalla nimellä: Nimellä Matti Mäkelä:
Hedelmöityshoito
Hoitojen määrät
Suomessa tehtiin vuonna 2007 noin 13 300 hedelmöityshoitoa, joista kaksi kolmasosaa oli koeputkihedelmöityksiä tai pakastetun alkion siirtoja. Hedelmöityshoitojen määrä kasvoi 9 prosentilla vuodesta 2006. Lapsen syntymään johti noin joka viides koeputkihedelmöitys tai pakastetun alkion siirto ja 9 prosenttia keinohedelmöityksistä. Vuonna 2006 hedelmöityshoidoista syntyi hieman alle 2000 lasta. Monisikiöiset synnytykset vähenivät, koska yhden alkion siirrot yleistyvät.
Eettisiä näkökulmia
Hedelmöityshoidot ovat herättäneet lukuisia eettisiä kysymyksiä. Hoitojen kehittymisen myötä pohdintaa ovat tarvinneet perinteiset käsitykset äitiydestä, isyydestä ja lapsen asemasta.
Keskustelua ovat herättäneet sukusolujen ja alkioiden säilytys ja omistussuhteet esimerkiksi luovuttajien kuoltua. Eettisiä pohdintoja on myös esitetty runsaasti koskien pakastettujen alkioiden asemaa, niiden tuhoamista tai käyttöä kantasolu- tai muussa tutkimuksessa.
Keskustelua on käyty yksin elävien naisten sekä homoseksuaalien vanhemmuudesta ja oikeudesta keinohedelmöitykseen. Kysymys lapsen oikeudesta saada tietää sukusolujen luovuttajan henkilöllisyys herätti Suomessa erilaisia mielipiteitä ennen uuden hedelmöityshoitolain voimaantuloa. Lähtökohdaksi on usein asetettu YK:n lapsen oikeuksien sopimus, jonka mukaan lapsen etu tulee ottaa ensisijaisesti huomioon kaikissa lapsia koskevissa asioissa.
Heinkel He 177
Heinkel He 177 Greif (Aarnikotka) oli Heinkelin suunnittelema Saksan ilmavoimien kaksipotkurinen, mutta nelimoottorinen pitkänmatkan pommikone toisessa maailmansodassa. Sitä rakennettiin yli tuhat kappaletta, joten se oli ainoa saksalaisten suurissa määrin rakentama raskas pommikone. Konemalli kärsi useista teknisistä ongelmista, jotka johtuivat lähinnä epäonnistuneesta moottoriratkaisusta. Normaalin neljän erillisen moottorin sijaan He 177:ssä oli kaksi 24-sylinteristä Daimler-Benz DB610 W-12-moottoria, jotka koostuivat kahdesta yhteenliitetystä DB605 V-12-moottorista, jotka pyörittivät yhteistä potkuriakselia. left|pienoiskuva|Brittien sotasaaliiksi saama Heinkel He 177 A-5.
Hedelmöityshoito
Eettisiä näkökulmia
Arvostelua on herättänyt luovutettujen munasolujen käyttö naisilla, jotka ovat jo ohittaneet vaihdevuodet eivätkä pysty enää tuottamaan omia munasoluja. Joissakin maissa on aloitettu raskauksia koeputkihedelmöityksen ja lahjamunasolujen avulla jopa 50–60-vuotiaille naisille. Suomessa tällaisia hoitoja ei anneta.
Heinkel He 177
Konemallin kehitystä ja tuotantoa hidasti ratkaisevasti joidenkin Luftwaffen korkeiden upseereiden vaatimus mallin muuttamisesta syöksypommittajaksi. Muutos ei olisi teoriassakaan voinut onnistua koneen suuren massan takia. Koneen suurin ongelma oli yhdistettyjen moottorien syttyminen tuleen kesken lennon. Kone saikin lentäjiltä kutsumanimet "Valtakunnansoihtu" (Reichsfackel) ja ”Luftwaffen sytkäri” (Luftwaffezünder).
Hedelmöityshoito
Eettisiä näkökulmia
Katolinen kirkko tuomitsee kaikki keinotekoiset hedelmöityshoidot moraalittomiksi. Erityisen vakavia moraalisia rikkomuksia ovat hedelmöityshoidot, joissa käytetään luovutettuja sukusoluja tai sijaissynnyttäjää.
Liikakansoitus muodostaa oman näkökulman aiheeseen.
Heinkel He 177
Menestyksellisintä konemallin käyttöä oli se, että vuonna 1943 palveluskäyttöön saatuja Henschel Hs 293 -liitopommeja, jotka olivat eräänlaisia varhaisia meritorjuntaohjuksia, ryhdyttiin sijoittamaan He 177 -koneisiin. Yksi kone kantoi kolme liitopommia. Ase osoitti iskuvoimansa niin Jäämerellä kuin Italian maihinnousutaisteluissa. Esimerkiksi polttoainetta ja räjähteitä täynnä olleen rahtialus S/S Black Princen tuho Anzion maihinnousussa aiheutui juuri liitopommin osumasta. Viiden He 177 A-3/R5:n nokkaan asennettiin 75 mm BK 7.5 PaK 40 -panssarintorjuntatykki käytettäväksi itärintamalla panssarintorjuntaan, mutta ratkaisu osoittautui epäonnistuneeksi.
Randa Williams
Randa Duncan Williams (s. 1962) on yhdysvaltalainen yritysjohtaja ja miljardööriperijätär. Hän peri vuonna 2010 noin 9 prosenttia osittain isänsä Dan Duncanin vuonna 1968 perustamasta pörssinoteeratusta kaasun, öljyn ja petrokemian tuotteiden siirtoputkistoja omistavasta Enterprise Products Partners -suuryhtiöstä. Maaliskuussa 2018 yhtiöllä oli noin 50 000 mailia näitä siirtoputkia. Yhdysvaltalainen talousjulkaisu Forbes arvioi maaliskuussa 2018 Williamsin omistusten arvoksi 5,5 miljardia dollaria.
Williamsilla on kolme sisarusta Milane Duncan Frantz, Dannine D. Avara ja Scott Duncan, joilla on likimain yhtä suuri peritty varallisuus (osuus osakkeita hallinnoivasta säätiöstä edunsaajina). Poikkeukselliseksi Dan Duncanin jälkeläisten perinnön teki sen verovapaus. Yhdysvalloista puuttui vuonna 2010 kongresin lainsäädäntökiistojen liittovaltion perintövero (estate tax). Tämän seurauksena Dan Duncanin lapset säästivät perinnössä arvioiden mukaan jopa useita miljardeja dollareita.
Williams suoritti alemman korkeakoulututkinnon Ricen yliopistossa (1985, politiikka ja taloustieteet) ja juristiksi (JD) Houstonin yliopistosta. Hän toimi juristina kuusi vuotta ennen putkiyhtiöön liittymistään. Sisaruksista ainoana Williams on työskennellyt siirtoputkiyhtiön johdossa. Hän tuli yhtiöön vuonna 1994, nousi toimitusjohtajaksi vuonna 2001 ja hallituksen puheenjohtajaksi vuonna 2010.
Williams on naimisissa, hänellä on yksi lapsi ja hän asuu Houstonissa, Texasissa. Hän toimii Texasin yliopiston terveystieteiden tutkimuskeskuksen (University of Texas Health Science Center) johtokunnassa. Tutkimuskeskuksessa on hänen isänsä munaan nimetty lasten oppimiseen keskittynyt laitos. Hänellä on monia muitakin yritysten ja säätiöiden johtotehtäviä.
Ai ai ai kun nuori ois
Ai ai ai kun nuori ois on Irwin Goodmanin viimeinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 1990. ”Riemu ja ratto” jäi hänen viimeiseksi singlekseen. Albert Järvinen soittaa levyn viimeisessä kappaleessa ”Piip piip” soolon. Studiokeikka oli myös Järvisen viimeinen. Hän kuoli kaksi kuukautta Irwinin jälkeen. Levystä ei tullut koskaan suurta hittiä, sillä radiot pitivät sitä liian riehakkaana Irwinin kuoleman sattuessa lähelle levyn julkaisua. Irwin osallistui kappaleella ”Ai ai ai kun nuori ois” vuoden 1990 Syksyn säveleen ja sijoittui lopulta toiseksi. Irwin johti kilpailua puhelinäänestyksellä toiseksi viimeiselle sekunnille, kunnes Rainer Friman kiri voittoon.
Generali Arena
pienoiskuva|Generali Arena Generali Arena on jalkapallostadion Prahassa Tšekissä. Se on AC Sparta Prahan kotistadion ja sinne mahtuu noin 19 000 katsojaa. Stadionia käytetään myös muuhun kuin jalkapalloon.
Ennen nykyistä sponsorinimeä stadion on tunnettu nimillä Toyota Arena, AXA Arena ja Letná Stadium.
Meamea Thomas
Meamea Thomas (11. syyskuuta 1987 – kesäkuu 2013) oli kiribatilainen painonnostaja.
Thomas voitti sarjan 85 kg kultamitalin Eteläisen Tyynenmeren mestaruuskilpailuissa Suvassa 2003.
Thomas kuoli jäätyään auton alle, kun hän pelasti pyöräilijän hengen työntämällä hänet pois rattijuopon ajoradalta.
Mirva Pynnönen
Mirva Pynnönen (o.s. Hämäläinen, s. 30. elokuuta 1962) on suomalainen kävelijä, Suomen mestari ja arvokisaedustaja. Hänen aktiiviuransa sijoittui 1980- ja 1990-luvuille, jolloin hän edusti seuratasolla Lahden Urheilijoita, Esbo Idrottsföreningia ja Konneveden Urheilijoita. Pynnönen on vastannut itse omasta valmennuksestaan  lukuun ottamatta vuotta 1987, jolloin hän harjoitteli vuoden Juha Väätäisen opeissa.
Pynnönen voitti ulkoradoilla yhden Suomen mestaruuden ja hallissa kaksi. Hän saavutti vuosina 1985–1997 yhteensä 14 SM-mitalia, joista neljä hallissa. Pynnönen edusti Suomea EM-kisoissa vuosina 1986 ja 1990, MM-kisoissa 1987 ja sisäratojen MM-kisoissa 1987, joissa hän saavutti parhaan arvokisasijoituksensa ollen seitsemäs. Ulkoratojen arvokilpailuista Pynnösen paras saavutus oli vuoden 1986 EM-kisojen kymmenes sija.
Saavutukset
Universiadit, 5000 m kävely
1987 - 5.sija PM -kävelyt 10 000 m
1985 - 2.sija
John Kennedy Toole
John Kennedy Toole (17. joulukuuta 1937 – 26. maaliskuuta 1969) oli yhdysvaltalainen kirjailija, joka asui New Orleansissa, Louisianassa.
Toolelle myönnettiin vuonna 1981 postuumisti Pulitzer-palkinto. Hänen toinen tunnettu romaaninsa on nimeltään Neonraamattu (1989).
Fysiologinen suolaliuos
thumb|250px|Annospussi suonensisäisesti annettavaa fysiologista suolaliuosta. Fysiologinen suolaliuos on suolaliuos, jonka osmoottinen vahvuus on yhtä suuri kuin veren. Ihmisen veren koostumusta vastaa 0,9-prosenttinen suolaliuos. Suolaliuoksen on tärkeää olla osmoottisesti yhtä vahvaa, ettei se vahingoita kohteen soluja. Jos esimerkiksi punasolut joutuvat niiden väkevyyttä laimeampaan, hypotoniseen liuokseen, ne pullistuvat ulkopuolisen nesteen siirtyessä niiden sisään ja lopulta räjähtävät. Väkevämmässä hypertonisessa liuoksessa punasolut taas menevät kasaan, koska solun sisältä siirtyy nestettä ulkopuoliseen väkevämpään liuokseen.
Fysiologisen suolaliuoksen lääketieteellinen käyttö aloitettiin vuoden 1831 tienoilla. Se sisältyy Maailman terveysjärjestön tärkeimpien lääkkeiden luetteloon. Vuonna 2017 natrium oli 225. yleisimmin määrätty lääke Yhdysvalloissa, ja sitä sisältyi yli kahteen miljoonaan reseptiin.
Hopeapensaat
Hopeapensaat eli kilsepensaat (Elaeagnus) on suku hopeapensaskasvien (Elaeagnaceae) heimossa. Lajit ovat kesävihantia tai ainavihantia pensaita tai pieniä puita. Lehtien pintaa peittää hopeanhohtoinen nukka. Lajit kasvavat alkuperäisinä pohjoisen pallonpuoliskon lauhkeilla alueilla, etenkin Aasiassa. Monia lajeja kasvatetaan Suomessa koristekasveina. Sukuun kuuluu 92–123 lajia.
Unohtumattomat 2 (Virta)
Unohtumattomat 2 on suomalaisen Olavi Virran 20. kokoelma-albumi vuodelta 1977. Albumi on jatkoa edellisenä vuonna julkaistulle Unohtumattomat-albumille ja sisältää Virran tuotantoa vuosilta 1939-1962.
B-puoli
Vinyylilevyn takakannessa on albumien tuottaja Erkki Pällin teksti:
IBM PS/1
IBM PS/1 oli IBM:n valmistama mikrotietokonemallisto, joka julkaistiin 26. kesäkuuta 1990. Ensimmäisessä mallissa oli valinnaisena kaksi levykeasemaa tai levykeasema sekä 30 megatavun kiintolevy.
PS/1 julkaistiin seuraajaksi IBM PCjr -mallille ja sarjan malleja valmistettiin vuoteen 1994 saakka. PS/1:n seuraaja oli IBM Aptiva -mallisto.
PS/1 oli suunnattu kotikäyttöön toisin kuin yrityskäyttöön suunnattu IBM PS/2. PS/1 -mallit käyttivät ISA -väylää PS/2:n käyttämän Micro Channel Architecture -väylän (MCA) sijaan. Alkuperäistä PS/1 -mallia 2011 seurasi uudempia malleja, joissa oli Intel 80386 ja Intel 80486 -prosessoreja.
PC DOS 4.0-käyttöjärjestelmän ydinkomponentit oli ensimmäisissä malleissa harvinaislaatuisesti asennettu ROM-muistiin, joka näkyi käyttäjälle D-asemana. Tämä ratkaisu mm. helpotti järjestelmän palauttamista toimintakuntoon monissa vikatilanteissa. Perinteisen DOS-kehotteen sijaan kone käynnistyi "nelikenttävalikkoon", josta pystyi helposti valitsemaan haluamansa perustoiminnon: Tutustuminen (opetusohjelmia), Microsoft Works, Omat ohjelmat (peruskäyttöliittymä, jossa pystyi käynnistämään ohjelmia kiintolevyn hakemistorakenteesta) tai DOS Shell (muistuttaa nyky-Windowsin Resurssienhallintaa). Varhaisten PS/1-mallien mukana toimitettiin myös Windows 3.0- asennuslevykkeet, joilta Windowsin saattoi halutessaan asentaa.
Jura (kantoni)
Jura, virallisesti, on yksi Sveitsin 26 kantonista. Juran pääkaupunki on Delémont. Kantonissa on runsaat 70 000 asukasta.
Maantiede
Jura sijaitsee Luoteis-Sveitsissä Juravuoristossa, josta se on saanut nimensäkin.
Kantoni rajoittuu luoteessa Ranskaan, ja rajajokena on jonkin matkaa Doubsjoki. Idässä rajanaapureina ovat Solothurnin ja Basel-Landschaftin kantonit, etelässä Bernin ja Neuchâtelin kantonit.
Historiaa
Juran alue on ollut osa Sveitsin valaliittoa vuodesta 1815. Alue kuului Bernin kantoniin vuoteen 1979, jolloin ranskankielinen Jura erkaantui kansanäänestyksen jälkeen pääosin saksankielisestä Bernin kantonista.
Asukkaat ja hallinto
Kantoni koostuu 53 kunnasta (1.1.2019 alkaen). Kunnat muodostavat kolme hallintoaluetta : Delémont, Porrentruy ja Franches-Montagnes. Kantonin ainoa kaupunki eli yli 10 000 asukkaan kunta on Delémont, jossa oli vuoden 2019 lopulla 12 566 asukasta.
Kantonin asukkaat ovat enimmäkseen ranskankielisiä, joita oli vuonna 2017 90 prosenttia asukkaista. Kantonin suurin uskontokunta on katoliset, joita oli 67 prosenttia asukkaista vuonna 2017.
Talous
Kantonin työpaikoista 56 prosenttia oli vuonna 2016 palvelusektorilla. Teollisuudessa oli 37 prosenttia ja alkutuotannossa seitsemän prosenttia työpaikoista.
ZNKR jōdō Suomessa
thumb|300px|ZNKR iaidō ja -jōdō-leiri Turussa vuonna 2001 ZNKR (Zen Nihon kendō renmei, ) jōdō on Japanin kendoliiton alaisuudessa harjoiteltava nykyaikainen budolaji, jossa käytetään aseena keppiä. Kepillä torjutaan miekalla aseistautuneen henkilön iskut ja hallitaan häntä tai hyökätään tätä vastaan. ZNKR jōdōta on harjoiteltu Suomessa 1990-luvun puolivälistä ja virallisesti vuodesta 2002 lähtien, jolloin se otettiin Suomen kendoseurojen keskusliiton (FKA) lajivalikoimaan. Suomessa on tällä hetkellä (18.10.2009) 100 ZNKR jōdōssa tasokokeen suorittanutta harjoittelijaa. ZNKR jōdōa eli kendoliiton jōdōa voi Suomessa tällä hetkellä harjoitella FKA:n seuroista Helsingissä (Helsingin kendoseura Ki-Ken-Tai-Icchi ry) ja Tapanilan Erä ry:n kendojaoksessa, Turussa (Turun kendoseura Rendaino ry), Porissa (Porin Kendoseura DAI KUMA KEN KAI) ja Espoossa (Leppävaaran budoseura ry). Lajin ensimmäiset Suomen-mestaruuskilpailut pidettiin Ulvilassa huhtikuussa 2007. Jōdōssa harjoitellaan yksilöharjoitteita (12 tandoku dōsa), pariharjoitteita (12 sōtai dōsa) sekä 12 jōdō-kataa. Tandoku dōsa tehdään yksin tai ryhmässä jōlla harjoitellen. Sōtai dōsa ja kata harjoitellaan pariharjoituksina, siten että toisella harjoittelijoista on jō-sauva ja toisella bokken-puumiekka. Kun ZNKR jōdōn 12 kataa alkavat sujua, on luonnollista jatkaa harjoittelua myös Shindō Musō-ryū -jōdōn koryū-katojen parissa. Seitei jōdōssa on käytössä kyū (6–1) / dan (1–8) -tasojärjestelmä. ZNKR jōdōn graduoinneissa edetään Japanin kendoliiton mallin mukaisesti.
ZNKR jōdōn historia Suomessa
thumb|300px|Leirikuva yhdestä ensimmäisistä ZNKR jōdō-leireistä Suomessa vuonna 2002. Takarivissä äärimmäisenä vasemmalla [[Asko Pitkänen (kendo 3. dan, jōdō 2. dan (jōdō 4. dan 6.12.2008) ja iaidō 1. dan). Takarivissä kolmantena vasemmalta Timo Reenpää (jōdō 4. dan 19.2.2012)) ja takarivissä kolmantena oikealta Mikko Lehmusvyöry (jōdō 4. dan 19.2.2012)). ]]
Kokenein suomalainen ZNKR jōdōka on Asko Pitkänen (kendo 3. dan, jōdō 5. dan, iaidō 1. dan), joka oli harjoitellut jōdōta Japanissa vuosina 1987–1988 ja suorittanut siellä harjoitellessaan 2. danin (nidan). Palattuaan Suomeen vuonna 1989 hän harjoitteli kendoa, ensin Helsingin kendoseura Ki-Ken-Tai-Icchissä ja sittemmin Turun kendoseura Rendainossa. Pitkänen osallistui myös kansainvälisiin kilpailuihin Suomen maajoukkueen jäsenenä vuosina 1989–1994. Vuosina 1994–2000 ZNKR jōdōta harjoiteltiin Turussa pienessä ryhmässä. Harjoittelu oli epäsäännöllistä, ja perustui Asko Pitkäsen vetämiin harjoituksiin.
Asko Pitkänen ei kuitenkaan ollut ensimmäinen suomalainen jōdōka, sillä Jorma Kivinen (judossa 8. dan) oli harjoitellut 1970-luvulla Japanissa jōdōa kuuluisan yhdysvaltalaisen kamppailulajiharrastajan ja kirjailijan Donn F. Draegerin johdolla. Kivinen joutui pitämään taukoa judoharjoittelussaan murrettuaan jalkansa. Kivinen suoritti jōdō-harjoittelujaksonsa päätteeksi 1. danin. Suomeen palattuaan Kivinen veti muutamia jōdō-peruskursseja, lähinnä judokoille. Lajin harjoittelu kuitenkin kuivui kokoon ajan, kiinnostuksen ja resurssien puutteen johdosta. Kivisen ja Pitkäsen lisäksi suomalainen Nina Dodd (o.s. Parikka) (kendo 2.dan, jōdō 2. dan, iaido 1. dan) harjoitteli jōdōa Japanissa vuosina 1987–1988 ja graduoi 2. danin samoissa kokeissa Pitkäsen kanssa.
Vuonna 2000 ZNKR iaidō otettiin virallisesti Suomen kendoseurojen keskusliiton ohjelmaan, kun José Martinez-Abarca (iaidō 5. dan, jōdō 2. dan) oli muuttanut Suomeen ja alkanut ohjata iaidō-harjoituksia Helsingin kendoseurassa (KKTI). Koska Martinez-Abarca veti Helsingissä iaidōn ohessa ajoittain myös jōdō-harjoituksia, katsoivat Pitkänen ja Martinez-Abarca ajan olevan kypsä ensimmäiselle ZNKR iaidō- ja jōdō-leirille Suomessa. Se pidettiin Turussa 24.–25. marraskuuta 2001.
Aikaisemmin jōdōta oli toki tehty tunnetuksi suomalaisilla kendoleireillä Ruotsissa asuva Takao Momiyama-sensei Pori Jazz -kendoleirillä 1990-luvun lopulla ja Asko Pitkänen muillakin kotimaisilla leireillä.
ZNKR jōdō hyväksyttiin Suomen kendoseurojen keskusliiton viralliseksi lajiksi vuonna 2002. Suomen kendoseurojen keskusliiton hallituksessa ovat jōdōvastaavina toimineet Asko Pitkänen 2002-2004, Mikko Lehmusvyöry 2005–2007 sekä 2013–2015, Timo Reenpää 2008–2012 ja Joonas Pihlaja 2016 alkaen.
Leimallista ZNKR jōdōlle Suomessa on että yli puolella dan-arvoisista jodokoista on dan-arvo myös jossakin toisessa budō-lajissa.
Peter West-sensei ja ensimmäiset graduoinnit
thumb|left|300px|Leirikuva yhdestä ensimmäisistä ZNKR jōdō-leireistä Suomessa vuonna 2003. Kolmantena oikealta eturivissä leirin vetäjänä toiminut [[Peter West-sensei (ZNKR iaidō renshi 6. dan (7.dan 10.8.2008), ZNKR jōdō 4. dan, kendo 1. dan). ]]
Ishido-sensein kullanarvoinen neuvo
Eurooppalaisilla jōdō-leireillä ahkerasti vieraileva japanilainen opettaja Shizufumi Ishido -sensei (iaidō 8. dan hanshi, jōdō 8. dan kyōshi, kendō 7. dan) kehotti suomalaisia jōdōkoita kääntymään Ruotsissa asuvan Takao Momiyama-sensein (iaidō 7. dan renshi, jōdō 7. dan renshi, kendo 5. dan) puoleen. Momiyama-sensei ja hänen pitkäaikainen harjoitteluparinsa Rolf Radakovits -sensei (iaidō 6. dan renshi, jōdō 6. dan) ovatkin sittemmin vierailleet säännöllisesti opettamassa jōdō-leireillä Suomessa.