cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pat Kavanagh
Ura
Kaudet 2001–2004 Kavanagh pelasi jälleen AHL:ssä – tällä kertaa Manitoba Moosen paidassa – lukuun ottamatta kuutta Canucksissa pelattua ottelua. Pisteiden valossa Kavanaghin paras kausi AHL:ssä oli 2003–2004, jolloin hän kokosi 45 pistettä (23 maalia ja 22 syöttöä) 73 ottelussa. Kesällä 2004 Kavanagh siirtyi vapaana agenttina Ottawa Senatorsin organisaatioon, mutta vietti NHL-työsulun vuoksi seuraavan kauden AHL:ssä Binghamton Senatorsin riveissä. Kesällä 2005 Kavanagh siirtyi vapaana agenttina Philadelphia Flyersiin, ja pelasi kaudella 2005–2006 seurassa kahdeksan ottelua ja loput kaudesta AHL:ssä Philadelphia Phantomsissa.
Kauden 2006–2007 Kavanagh aloitti AHL:n Portland Piratesissa, mutta siirtyi jo kahden ottelun jälkeen Suomeen lappeenrantalaiseen Saimaan Palloon. SaiPassa Kavanagh aloitti hyvin ja murtautui joukkueen ykköskentälliseen, jossa hänen ohellaan pelaavat Emil Lundberg ja Kimmo Koskenkorva. Hyvän alun jälkeen Kavanaghin taso putosi ja SaiPan johdossa ei oltu pelaajan otteisiin tyytyväisiä. Kavanaghin ja SaiPan välinen sopimus purettiin tammikuun lopussa 2007 ja kanadalainen siirtyi Elitserieniin HV71:n riveihin.
Kaudeksi 2009–2010 Kavanagh siirtyi DEL-liigan ERC Ingostadtiin. Ingolstadtissa hän teki koko kauden aikana pudotuspelit mukaanottaen 52 pistettä 65 ottelussa. Seuraavaksi kaudeksi hän palasi Iserlohn Roostersiin. Kauden 2011–2012 Kavanagh aloitti Itävallan pääsarjan Vienna Capitalsissa. Hän ei kuitenkaan vastannut joukkueen odotuksia, ja hänet korvattiin pian Nathan Robinsonilla. Capitals ei kuitenkaan purkanut hänen sopimustaan, ja joukkue otti hänet uudelleen kokoonpanoon joulukuussa 2011, kun se kärsi loukkaantumisista. Kavanagh pelasi Capitalsissa tammikuulle 2012, jolloin hänen sopimuksensa purettiin.
Kavanagh teki kesällä 2012 sopimuksen Italian pääsarjan Val Pusterian kanssa.
Suomi nuorten talviolympialaisissa 2012
Suomi osallistui Innsbruckin vuoden 2012 nuorten talviolympialaisiin 42 urheilijan joukkueella kymmeneen urheilumuotoon. Avajaisissa Suomen lipunkantajana toimi maastohiihtäjä Katri Lylynperä.
Suomalaiset urheilijat voittivat Innsbruckista kaksi kulta- ja kaksi hopeamitalia, joiden lisäksi taitoluistelija Eveliina Viljanen saavutti sekajoukkuetta edustaen yhdistelmäjoukkueiden sekakilpailussa yhdessä venäläis- ja ukrainalaisluistelijoiden kanssa hopeamitalin. Skicross-laskija Niki Lehikoinen voitti ensimmäisenä suomalaisena nuorten olympiakultaa. Maan historian ensimmäisen nuorten talviolympiamitalin, hopean, saavutti puolestaan yhdistetyn hiihtäjä Ilkka Herola, jonka lisäksi freestylehiihtäjä Lauri Kivari saavutti hopeamitalin. Suomen poikien jääkiekkomaajoukkue voitti maansa toisen kultamitalin viimeisenä kisapäivänä.
16px|Hopeaa Hopeaa
(Eveliina Viljanen – taitoluistelu, sekajoukkueiden yhdistelmäkilpailu)
Königsberg-luokka (risteilijä, 1915)
Königsberg-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston neljän kevyen risteilijän muodostama alusluokka ensimmäisessä maailmansodassa. Alukset tilattiin vuoden 1913 laivasto-ohjelmassa ja ne nimettiin sodan alussa upotettujen alusten mukaan.
Suomi nuorten talviolympialaisissa 2012
40px|Alppihiihto Alppihiihto
Suomalaisten alppihiihtäjien paras sijoitus Innsbruckissa oli Juho Sattasen 12. sija poikien pujottelussa.
40px|Ampumahiihto Ampumahiihto
Henkilökohtaisilla matkoilla suomalaisista ampumahiihtäjistä parhaiten sijoittui tyttöjen takaa-ajossa 24:nneksi sijoittunut Jenny Ingman. Sekaviestissä Suomi oli 16:s ja maasto- sekä ampumahiihtäjistä koostuneessa viestissä 19:s.
40px|Freestylehiihto Freestylehiihto
Poikien lumikourussa kilpaillut Kivari kaatui ensimmäisen laskunsa viimeisessä tempussa. Kymmenenneltä sijalta toiselle kierrokselle lähtenyt suomalainen nousi hopealle häviten vain sveitsiläiskilpailijalle.
Poikien skicrossissa Lehikoinen oli karsinnan nopein 0,81 sekunnin erolla toiseksi laskeneeseen saksalaiskilpailijaan. Lajin loppukilpailu peruttiin kovan lumisateen vuoksi, jolloin karsinnan tulokset ratkaisivat lopulliset sijoitukset. Lehikoinen voitti ensimmäisenä suomalaisena nuorten olympiakultaa.
40px|Jääkiekko Jääkiekko
thumb|right| Suomen poikien jääkiekkomaajoukkue voitti alkusarjassa Itävallan ja Venäjän, mutta hävisi Yhdysvalloille ja Kanadalle. Välierässä Suomea vastaan asettui Kanada, joka tällä kertaa hävisi maalein 1–2. Loppuottelussa vastaan asettunut Venäjä johti pitkään Ilja Zinovjevin maalilla, mutta minuutti ennen ottelun loppua Waltteri Hopponen tasoitti tilanteeksi 1–1. Ottelu ratkaistiin voittomaalikilpailussa, jossa Suomen Manu Honkanen ja Kasperi Kapanen onnistuivat maalinteossa. Venäläisten kaksi maalintekoyritystä epäonnistuivat, ja Suomi voitti Innsbruckin nuorten talviolympialaisten toisen kultamitalinsa.
Otteluiden alkamisajat ovat Itävallan aikoja.
Välierä
Loppuottelu
40px|Maastohiihto Maastohiihto
Suomalaishiihtäjistä parhaimmillaan viidensiksi ylsivät Katri Lylynperä tyttöjen sprintissä ja Joonas Sarkkinen poikien 10 kilometrillä (p).
40px|Mäkihyppy Mäkihyppy
Yksilökilpailuissa suomalaismäkihyppääjistä Miika Ylipulli oli viides ja Jenny Rautionaho sijoittui seitsemänneksi. Sekajoukkueiden joukkuekilpailussa kaksikon lisäksi hyppäsi yhdistetyssä hopealle yltänyt Ilkka Herola, ja Suomi oli neljäs jääden pronssijoukkue Kanadasta 8,7 pistettä.
40px|Pikaluistelu Pikaluistelu
Pikaluistelussa suomalaisten paras sijoitus oli Tuomas Rahnaston 12. sija 500 metrillä. Yhteislähdössä Rahnasto kaatui ja hänen kilpailunsa loppui kolmen kierroksen jälkeen.
40px|Taitoluistelu Taitoluistelu
Suomea edustivat taitoluistelun yksilökilpailuissa yksi mies- ja yksi naisluistelija, jotka molemmat valittiin eri maiden luistelijoista koottujen sekajoukkueiden yhdistelmäkilpailuun. Eveliina Viljasen lisäksi ukrainalais- ja venäläisluistelijoista koostunut joukkue saavutti hopeaa. Tino Oleniuksen ohella ruotsalais- ja venäläisluistelijoista koostunut joukkue oli kuudes.
40px|Yhdistetty Yhdistetty
Mäkiosuudella Herola hyppäsi 76 metriä. Hiihto-osuudelle neljäntenä lähtenyt Herola nousi toiseksi häviten vain viidentenä lähteneelle tšekkiläiskilpailijalle 2,8 sekunnilla. Herolan mitali oli Suomen ensimmäinen mitali nuorten talviolympialaisista.
Henkilökunta
Valmentajat
Huoltajat
Muut
Johan Wassenius
Johan Wassenius, aateloituna Lagermarck (10. kesäkuuta 1620/22 Vänersborg – 1691 Ulvila) oli suomalainen ruotsalaissyntyinen tuomari ja filosofi. Hän toimi jonkin aikaa Turun akatemian filosofian apulaisena, ja käsitteli teoksissaan muun muassa sallittua ja kiellettyä magiaa.
Myöhemmin Wassenius siirtyi oikeuden palvelukseen. Hän toimi Turun hovioikeuden kanneviskaalina vuosina 1650–1662 ja asessorina vuosina 1662–1685, sekä kihlakunnantuomarina eri paikkakunnilla. Wassenius aateloitiin vuonna 1688.
Karjalan rata
Karjalan rata on Suomen rataverkkoon kuuluva rataosuus, joka kulkee Kouvolasta Lappeenrannan ja Parikkalan kautta Joensuuhun. Sen alkuosa Kouvolasta Luumäelle on samalla osa Riihimäki–Pietari-rataa.
Historia
Ensimmäinen Karjalan rata valmistui vuonna 1894. Se kulki Viipurista Sortavalan kautta Joensuuhun, mutta 1940 solmitun Moskovan rauhan myötä Viipuri–Joensuu-radasta suurin osa radasta jäi luovutetulle alueelle. Suomessa pysyi ainoastaan Niiralan ja Joensuun välinen Niiralan rata, joka jäi paikallisliikenteen käyttöön.
Haararata Riihimäen–Pietarin radalta Simolasta Lappeenrantaan oli valmistunut 1880-luvulla. . Sitä jatkettiin Imatralle 1934 ja sieltä edelleen Simpeleen kautta Elisenvaaran risteysasemalle Karjalan radan varteen 1937. Elisenvaara kuitenkin sijaitsi Moskovan rauhassa luovutetulla alueella, minkä vuoksi rakennettiin yhdysrata Simpeleeltä Huutokoski–Tiviä-radan varrelle Parikkalaan 1947. Siellä rata yhdessä valtatie 6:n kanssa ylittää Simpelejärven Joukionsalmessa vain noin 500 metriä Suomen ja Venäjän rajasta aivan sen Suomen-puoleisen vyöhykkeen tuntumassa. Oikorata Luumäeltä Lappeenrantaan valmistui 1962 ja rataosa Parikkalasta Säkäniemeen 1966, jossa rata yhtyy Niiralan rataan ja samalla alkuperäiseen Karjalan rataan. Täten oli syntynyt uusi Karjalan radaksi kutsuttu rataosa Kouvolasta Joensuuhun.
Joensuun eteläpuolelle valmistui Tikkalan ja Hammaslahden välille 8,5 kilometriä pitkä rataoikaisu 2008, jonka yhteydessä rakennettiin Tikkalan rautatieliikennepaikka uudelleen.
Karjalan radan yli 60 kilometrin mittaisella loppuosuudella ennen Joensuuta ei ole tasoristeyksiä, joten siellä voidaan periaatteessa ajaa 200 km/h:n maksiminopeudella; radan nopeusrajoitus on kuitenkin 140 km/h.
Mansikkakosken ja Saimaan kanavan uudet sillat avattiin vuonna 2020. Joutsenon ja Imatran välinen kaksoisraide otettiin käyttöön vuonna 2022.
Väylävirasto käynnisti syksyllä 2022 kaksoisraiteen ratasuunnittelun Luumäen ja Joutsenon välille. Ratasuunnitelmat jaetaan neljään osaan. Luumäki–Rasinsuo, Rasinsuo–Lappeenranta, Lappeenranta–Muukko ja Muukko–Joutseno. Luumäen ja Rasinsuon sekä Lappeenrannan ja Muukon välisten kaksoisraiteiden suunnittelut alkoi vuoden 2022 lopussa. 2.5.2023 Väylävirasto julkaisi kuulutuksen Rasinsuon ja Lappeenrannan välisen kaksoisraiteen suunnittelun aloittamisesta ja maastotutkimuksista.
Silava
Silava on sian nahanalaista rasvaa. Sian elinten ympärillä olevasta rasvasta käytetään nimitystä ihra. Molempia käytetään esimerkiksi laardin valmistamiseen. Termejä ihra ja silava käytetään usein ristiin. Silavaa käytetään ruoanlaitossa ja ruoanlaittovälineiden kuten paistinpannujen käsittelyyn.
Ravintosisältö
Sian selkäsilavan keskimääräinen perusravintoainesisältö 100 grammaa kohti Finelin mukaan :
Albert Petrelius
Albert Abraham Petrelius (21. joulukuuta 1865 Sääminki – 19. elokuuta 1946 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Petrelius oli osakkaana ja arkkitehtina arkkitehtitoimistossa Usko Nyström – Petrelius – Penttilä.
pienoiskuva|Koiton talo (1907). Petrelius valmistui arkkitehdiksi Polyteknillisestä opistosta 1890. Hän jatkoi opintojaan Berliinissä. Suomeen palattuaan hän meni osakkaaksi arkkitehtuuritoimisto Usko Nyström – Petrelius – Penttilään. Samanaikaisesti Petrelius toimi Vakuutusyhtiö Pohjolassa asiantuntijana ja siirtyi myöhemmin kokonaan vakuutusyhtiön palvelukseen. Päivätyönsä ohella hän jatkoi rakennusten suunnittelua. Muun muassa vuonna 1912 valmistunut Malmin kansakoulurakennus, nykyinen Karviaistien koulu, on Petreliuksen käsialaa. Suurin osa Petreliuksen suunnittelemista rakennuksista on Helsingin seudulla. Muun Suomen rakennuksista merkittävä on esimerkiksi Petreliuksen Kemiin apteekkari F.J. Skipparille suunnittelema apteekkirakennus vuodelta 1899.
Nyströmin ja Penttilän kanssa hän suunnitteli muun muassa Koiton talon Helsinkiin.
Professori Alfred Petrelius oli Albert Petreliuksen veli. Heidän vanhempansa olivat värjärimestari, valtiopäivämies Abraham Petrelius ja Josefina Charlotta Lindholm.
Axel Hervelle
Axel Hervelle (s. 12. toukokuuta 1983 Liège) on belgialainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin CB Bilbao Berria.
Ura
Hervelle pelasi koripalloa Verviers-Pepinsterin juniorijoukkueissa, joista hän nousi edustusjoukkueeseen kaudeksi 2000–2001. Viimeisellä kaudellaan hän teki Belgian liigassa 10,2 pistettä ottelua kohden ja siirtyi vuonna 2004 Real Madridiin. Hervelle voitti joukkueessa Espanjan-mestaruuden vuosina 2005 ja 2007. Lisäksi vuonna 2007 hän voitti ULEB Cupin. Hervelle osallistui vuonna 2005 NBA:n varaustilaisuuteen, jossa Denver Nuggets varasi hänet 52. pelaajana. Vuonna 2009 hänen pelaajaoikeutensa siirrettiin Houston Rocketsille pelaajavaihdon myötä. Hervelle edusti Real Madridia joulukuuhun 2009 asti ja tammikuussa 2010 hän siirtyi CB Bilbao Berriin.
Osmankivi
Osmankivi on Leppävirran kunnassa Osmajärvessä sijaitseva siirtolohkare jota on pidetty Pähkinäsaaren rauhan rajakivenä. Kivi kohoaa pystysuorana noin 2,5 metriä vedenpinnan yläpuolelle ja sen itäreunalla on metrin korkeudella penkkimäinen tasanne jota on käytetty nuotiopaikkana. Kivessä on kerrottu olleen myös hakattuja merkkejä jotka nykyisin ovat kuitenkin rapautuneet pois. Kansanperinteessä kivi liitetään lähellä asuneeseen Osma-jättiläiseen, samoin kerrotaan myös Osmo-nimisen miehen aikoinaan hukuttautuneen paikalla.
Maanmittari Jonas Nicklinin vuonna 1740 piirtämän kartan selityksissä mainitaan että kivi olisi ollut muinaisina aikoinaan venäläisten rajapaikkana. Kustavi Grotenfeltin Leppävirralta 1889 hankkiman tiedon mukaan kivessä oli ollut aikoinaan rajamerkkejä mutta ne oli hakattu pois Ruotsin hallituksen toimesta. Kustaa Vilkuna on arvellut että venäläiset hakkasivat kiveen rajamerkit vuoden 1500 tienoilla suorittaessaan rajantarkistusta ja että merkit olisi hakattu pois Täyssinän rauhan jälkeen jolloin raja siirtyi idemmäksi.
Lähteet
62.41361°N, 27.73889°W
Isidis Planitia
Isidis Planitia on Marsissa oleva suuri tasanko, joka on muinainen valtava törmäyskraatteri. Sen lähellä on suuri tumma alue Syrtis Major. Isidis Planitiaa suurempia kraattereita ovat ainoastaan Hellas ja Argyre.
2,3-dinitrotolueeni
2,3-dinitrotolueeni (C7H6N2O4) on nitrattu aromaattinen yhdiste. Sitä käytetään orgaanisessa synteesissä räjähteitä valmistettaessa. 2,3-Dinitrotolueenin kanssa isomeerisia yhdisteitä ovat 2,4-, 2,5-, 2,6-, 3,4- ja 3,5-dinitrotolueenit.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa 2,3-dinitrotolueeni on keltaista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, petrolieetteriin ja kloroformiin. Yhdiste ärsyttää ihoa ja hengitysteitä. Yhdisteelle altistumisesta voi seurata päänsärkyä, huonovointisuutta, kouristuksia sekä methemoglobiinin muodostumista.
Porin Päivä
Porin Päivä vuosittain syyskuun lopulla Porissa järjestettävä kulttuuri- ja kotiseututapahtuma. Vuodesta 1961 lähtien vietetyn tapahtuman järjestää Pori-seura ry.
2,3-dinitrotolueeni
Valmistus ja käyttö
2,3-Dinitrotolueenia muodostuu yhdessä muiden dinitrotolueeni-isomeerien kanssa nitrattaessa tolueenia tai m-nitrotolueenia. Yhdistettä voidaan käyttää räjähdysaineiden valmistamiseen.
Porin Päivä
Porin Päivää vietetään yhden viikonlopun ajan ja se käsittää useita eri puolilla kaupunkia järjestettäviä tapahtumia. Paikallisiin museoihin on Porin Päivän aikana ilmainen sisäänpääsy. Viikonlopun huipentuma on kauppatorilla lauantaina järjestettävä torijuhla. Se käsittää markkinoiden lisäksi musiikki- ja teatteriesityksiä. Tärkeä osa toritapahtumaa on Pori-seuran järjestämä paikallisen perinneruoan ohrakryynivellin ilmainen tarjoilu kaupunkilaisille.
Porin Päivän kunniaksi on 1960-luvun lopulta asti julkaistu erityinen juliste, jonka suunnittelusta vastaavat paikalliset taiteilijat ja graafikot.
Pahat pojat ovat jälleen täällä
Pahat pojat ovat jälleen täällä on Kari Peitsamo Road Hogsin neljäs albumi, joka julkaistiin 22. maaliskuuta 2013. Albumi sisältää 16 uutta kappaletta, sekä uuden version aiemmin No Mercy -albumilla akustisena julkaistusta kappaleesta "Peer Günt ei saa lopettaa".
Kappaleet
Kaikki sävellykset, sanoitukset ja sovitukset Kari Peitsamo, paitsi kappaleet 5 ja 6 sävellykset Esa Palosaari
Kokoonpano
+
Viljo Hoffrén
Viljo Samuli Hoffrén (21. heinäkuuta 1930 Pälkjärvi – 11. lokakuuta 2001 Mikkeli) oli suomalainen sosionomi ja kirjailija.
Hoffrén suoritti kunnallistutkinnon Yhteiskunnallisessa Korkeakoulussa 1956 ja valmistui sosionomiksi. Hän toimi toimistosihteerinä Kangasalla 1952–1954, kunnansihteerinä Tuusniemellä 1956–1960 ja Mikkelin maalaiskunnassa 1960–1962. Hoffrén oli Mikkelin maalaiskunnan kunnanjohtaja 1962–1978.
Hoffrén on kirjoittanut myös pakinoita nimimerkillä Polle.
Hoffrénin vanhemmat olivat maanviljelijä Juho Arttur Hoffrén ja Emma (o.s. Hämäläinen). Hoffrénin puoliso oli Ritva Puustinen 1956–1973.
Lieksan Nuorisopuhallinorkesteri
Orkesteri perustettiin syksyllä 1958 kansakoulukerhona. Vuosien aikana soittajia on ollut yli 500, joista moni on löytänyt tiensä musiikkiammattiin.
Nuorisopuhallinorkesterin johtajana on toiminut sen perustaja musiikkineuvos Erkki Eskelinen sekä musiikkiopiston rehtorit Jouni Auramo ja Anu Pihl. Vuosina 2004-2015 orkesteria on johtanut Minna Kajander, kevätkauden 2016 Juha Tiensuu, ja syksystä 2016 lähtien Susanna Ertolahti-Mertanen.
Lieksan kaupungin vuoden 2008 taidepalkinto myönnettiin Lieksan Nuorisopuhallinorkesterille. Orkesteri on saavuttanut neljännen sijan Puhallinorkestereiden SM-kilpailuiden A-sarjassa Kuopiossa 2005 sekä kolmannen palkinnon kansainvälisessä Saxoniade 2005 -puhallinorkesterikilpailussa Saksassa. Orkesteri tekee joka toinen vuosi matkan ulkomaille, viimeksi Italiaan.
Orkesterin 50-vuotiskonsertti pidettiin 16.11.2008.
Superbiken maailmanmestaruussarja
Superbiken maailmanmestaruussarja (FIM Superbike World Championship tai World Superbike, lyhen. WSBK) on ratamoottoripyöräilyn sarja, jossa kilpaillaan huomattavasti muokatuilla tuotantopyörien muunnelmilla (superbike).
Superbike-pyörät ovat 2- tai 4-sylinterisiä ja iskutilavuudeltaan enintään 1000 cm³. Niiden tulee perustua sarjatuotantoisiin pyöriin. Ennen vuotta 2005 superbike-luokassa sallittiin toisaalta enintään 750-kuutioiset nelisylinteriset, toisaalta enintään 1000-kuutioiset kaksisylinteriset. Nykyisin myös nelisylinteriset pyörät saavat olla enintään 1000-kuutioisia. Vuodesta 2008 alkaen kaksisylinteriset pyörät saavat olla enintään 1200-kuutioisia.
MM-sarja
Maailmanmestaruussarjaa hallinnoi Fédération Internationale de Motocyclisme (FIM). Monissa maissa ajetaan kansallisen tason superbike-luokan sarjaa.
Maailmanmestaruudesta on kilpailtu vuodesta 1988 alkaen. Useimmin, 14 kertaa, mestaruus on voitettu Ducatin pyörällä.
Leveyspiiri
thumb|330px|Vaakaviivat [[Maailmankartta|maailmankartassa ovat leveyspiirejä. Kuvassa päiväntasaajan lisäksi 30° ja 60° leveyspiirit.]]
Leveyspiiri eli paralleelipiiri on maapallon kiertävä päiväntasaajan suuntainen piiri. Sen maanpinnan kohdan sijainti päiväntasaajasta pohjoiseen tai etelään voidaan kertoa leveysasteen, minuuttien ja sekuntien avulla.
Päiväntasaajan ja napojen lisäksi tärkeitä leveyspiirejä ovat Kravun kääntöpiiri (23° 26′ 22″ N) pohjoisella ja Kauriin kääntöpiiri (23° 26′ 22″ S) eteläisellä pallonpuoliskolla, jotka antavat auringon pohjoisimman ja eteläisimmän zeniittiaseman, sekä napapiirit (66° 33′ 39″), jotka kuvaavat kaamoksen rajaa.
Täyttä höyryä
Täyttä höyryä on Terry Pratchettin kirjoittaman Kiekkomaailma-kirjasarjan 35. osa. Englanninkielinen alkuteos ilmestyi vuonna 2013, ja se on viimeinen Kiekkomaailma-kirja, joka julkaistiin Pratchettin elinaikana. Pratchett ehti kirjoittaa valmiiksi vielä yhden Kiekkomaailmaan sijoittuvan, Tiffany Särkysestä kertovan nuortenromaanin The Shepherd's Crown, joka ilmestyi muutama kuukausi kirjailijan kuoleman jälkeen vuonna 2015. Uusia kirjoja ei ole enää postuumisti tulossa.
Juoni
Stoo Latin seudulla asuu nuori keksijä Dick Simnel. Dickin ollessa pikkupoika hänen isänsä kuoli pajassa tapahtuneessa räjähdysonnettomuudessa. Tämän jälkeen Dick vannoi tekevänsä höyrystä palvelijansa. Dick sattuu eräänä päivänä menemään kirjastoon, jossa hän löytää matematiikan. Dick alkaa opiskella ahkerasti ja vuosien jälkeen hän palaa isänsä pajaan. Muutamien kokeiden jälkeen hänelle selviää, mitä isä oli tehnyt väärin. Hän alkaa parannella isänsä töitä, ja pajassa syntyy koko Kiekkomaailmaa mullistava keksintö – Rautapalkki, ensimmäinen höyryveturi.
Samaan aikaan Überwaldin kääpiöyhteisössä Schmaltzbergissa joukko perinteiden nimiin vannovia ääriajattelijoita kehittelee vallankumousta kääpiöiden Alhaista Kuningasta vastaan. Mitkään höyryjunan kaltaiset uudet keksinnöt eivät myöskään sovi heidän ajatteluunsa. Nämä kääpiöt alkavat tehdä rautatieläisiä vastaan hyökkäyksiä, ja Tahmee von Lipwig saa käyttää kaikki keinonsa pelastaakseen sekä junan että oman nahkansa. Avukseen hän saa Sam Vimesin johtaman joukon vartiostolaisia.
Bronisław Żurakowski
upright|pienoiskuva|Bronisław Żurakowski vuonna 2007.
Bronisław Żurakowski (26. kesäkuuta 1911 Makiejowka – 4. lokakuuta 2009 ) oli puolalainen lentokoneiden suunnittelija ja purjelentokoneiden koelentäjä.
Żurakowski oli RWD-13S-, RWD-17-, RWD-17W-, RWD-20-, BŻ-1 GIL- ja BŻ-4 Żuk -koneiden pääsuunnittelija. Hän oli toinen PZL-104 Wilgan pääsuunnittelijoista. Hän suunnitteli Puolan ensimmäiset helikopterit. Hän teki osan RWD-16bis-, RWD-21- ja RWD-23-koneiden laskelmista.
Bronisławin veli Janusz Żurakowski oli lentäjä.
Pic Macayan kansallispuisto
thumb|Puiston sijainti Haitissa. Pic Macayan kansallispuisto on kansallispuisto Haitin lounaisosassa. Sen pinta-ala on 55 neliökilometriä. Puisto sijaitsee 900–2 347 metrin korkeudessa Massif de la Hotten rinteillä. Alemmissa osissa, noin 1 200 metrin korkeuteen asti, kasvaa lehtimetsää, kun taas lähempänä huippuja on pilvi- ja havumetsää.
Puiston alueelta on kartoitettu 665 putkilokasvilajia, joista noin kolmannes on endeemisiä Hispaniolan saarella. Lisäksi siellä on tavattu 165 sammallajia. Alueella on myös runsaasti harvinaisia lintuja.
Puistoa uhkaavat maanviljelyksen ja laidunnuksen leviäminen alueelle sekä poltto- ja rakennuspuiden keruu sekä puuhiilen poltto.
Dominante
Dominante on vuonna 1975 perustettu espoolainen sekakuoro. Teknillisen korkeakoulun ylioppilaskunnan kulttuurialayhdistyksenä nimellä Polyteknikkojen kamarikuoro aloittaneen kuoron taiteellisena johtajana ovat toimineet Heikki Saari, Paavo Alanne sekä tammikuusta 1981 director musices Seppo Murto.
Dominanten ohjelmistoon kuuluu musiikkia renessanssin ajalta nykypäivään, teekkarilauluista oopperamusiikkiin sekä lastenlauluista viihteeseen ja joululauluihin. Omien a cappella -konserttiensa ohella kuoro on esittänyt suuria orkesteriteoksia mm. Tapiola Sinfoniettan, Helsingin ja Lahden kaupunginorkesterien sekä Oratorio-orkesterin kanssa. Dominante on tehnyt yhteistyötä myös Kansallisoopperan ja Helsingin kaupunginteatterin kanssa.
Kuoro on tilannut ainakin 25 sävellystä toimintansa aikana osana suomalaista nykymusiikkia painottavaa politiikkaansa.
2003 Yle Musiikki valitsi Sinfonia Lahden ja Dominanten äänittämän Erkki Melartinin Aino-oopperan vuoden levyksi. Suomen Kuoronjohtajayhdistyksen ja Sulasolin Vuoden kuorolevy -palkinto on Dominantelle myönnetty kokoelmista Raudan kirous (1996) ja Lempeä (2008).
Pax Romana
pienoiskuva|Ara Pacis Pax Romana on historiankirjoituksessa käytetty termi, joka merkitsee keisari Augustuksen valtakaudella alkanutta pitkää suhteellisen rauhaisaa jaksoa, "Rooman rauhaa" tai "roomalaista rauhaa", joka vallitsi Rooman valtakunnassa kansalaissotien jälkeen. Ajanjakson katsotaan kestäneen vuodesta 27 eaa. vuoteen 180, jolloin keisari Marcus Aurelius kuoli.
Pax Romanan alkuaikoina Rooman Marskentälle pystytettiin Ara Pacis Augustae. Se oli omistettu Pax Augusta -jumalattarelle, jonka oli tarkoitus henkilöidä Augustuksen aikaansaamaa vakautta ja rauhaa.
Pax Romana oli Rooman talouden kulta-aikaa. Rauhan säilyessä kauppa ja talous saivat otollisen tilaisuuden kehittyä. Toimivaa kaupankäyntiä edistivät hyvät kauppayhteydet maalla ja merellä. Suuret laivastot toivat vehnää mm. Sisiliasta, Pohjois-Afrikasta ja Egyptistä. Rooman kaupoissa myytiin paljon eri puolilta silloin tunnettua maailmaa hankittuja tuotteita.
Meren katedraali
Meren katedraali on espanjalaisen kirjailijan Ildefonso Falconesin historiallinen romaani.
Pax Romana
Vaikka Pax Romanan aikana valtakunnan sisäosat olivat suhteellisen rauhalliset, ulkorajoilla raivosivat jatkuvat rajasodat.
Meren katedraali
Romaanin juonen keskeinen tekijä on Barcelonassa sijaitsevan Santa Maria del Marin kirkon 50-vuotiset rakennustyöt, joihin sen päähenkilön Arnaun elämä kietoutuu.
Sahan vaakuna
250px|thumb|Sahan tasavallan vaakuna
Sahan vaakuna on Venäjän federaatioon kuuluvan Sahan tasavallan vaakuna. Vaakuna otettiin käyttöön 16. joulukuuta 1992, jolloin laki Sahan tasavallan vaakunasta hyväksyttiin.
Vaakunassa on hevonen ja ratsastaja, jolla on kädessään kolmekielekkeinen lippu. Tämä vaakunakuva on peräisin vanhasta maalauksesta. Tätä tummanpunaista vaakunakuvaa ympäröi sininen kehys, jossa on jakuutiksi teksti Sahan tasavalta ja venäjäksi Sahan tasavalta (Jakutia).
Black Book (pelaaminen)
Black Book on lempinimi kasinoiden pitämälle listalle, jolla ovat ei-toivotut henkilöt. Ei-toivottuja henkilöitä ei yleisesti päästetä kasinoille sisälle. Listalle joutuvat muun muassa kortinlaskijat, joiden takia kasino menettää voittojaan. Esimerkiksi Nevadassa Black Book -listaa ylläpitää osavaltion Gaming Control Board (GCB) -virasto.
Teollisuus
pienoiskuva|[[Tehdas on teollisuuden perusyksikkö: Anoran tehdas Ilmajoen Koskenkorvalla]] Teollisuus (lyhenne teoll. ) on tuotantotoiminnan laji, joka jalostaa luonnonvaroja tuotteiksi eli raaka-aineita ihmiselle aineellista hyötyä tuottavaan muotoon. Teollisuus hahmotetaan ns. sekundaarituotannoksi, joka jalostaa erilaisiksi tuotteiksi primäärituotannon eli alkutuotannon luovuttamia jalostuskelpoisia luonnonvaroja. Pääasiallisesti teollisuudessa käytetään sähkötoimisia koneita erotuksena pääasiallisesti ihmisvoimaan perustuvaan käsityöhön. Teollinen valmistus tapahtuu kiinteässä toimipaikassa sijaitsevassa tehtaassa, joka on tuotteen valmistamiseen tarvittavaan tuotantotekniikkaan erikoistunut tuotantolaitos.
Teollisuus on vahvasti sidoksissa kemian ja fysiikan tieteenaloihin ja teollisuutta varten ovat kehittyneet oppiaineet tuotantotalous ja tuotantotekniikka, ja teollistuminen antoi syyn perustaa teknillisiä korkeakouluja, kauppakorkeakouluja ja taideteollisia korkeakouluja. Teollisuus sai alkunsa teollisessa vallankumouksessa 1700-luvun Brittiläisen imperiumin Englannissa, joka on nykyään osa Yhdistynyttä kuningaskuntaa, ja levisi muualle Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan sekä vähitellen kaikkialle maailmaan. Tämä teollistuminen on vieläkin käynnissä, maailman teollisuustuotannolla on kasvutrendi ja teollistuminen synnyttää teollisuusyhteiskuntia ja teollisuusmaita, erotuksena teollistumattomista kehitysmaista.
Teollisuuden edellytykset ja sijoittuminen
Teollisuuden edellytykset ovat teollisuustuotannossa tarvittavat tuotannontekijät: pääoma (tuotantovälineet; esim. tehdasrakennus, koneet), raaka-aineet (jalostuskelpoiset luonnonvarat joita on tarkoitus jalostaa teollisesti edelleen), energia (koneiden käyttövoimaksi), työntekijät (koneiden käyttäjiksi), markkinat (tuotteelle on kysyntää) ja liikenneyhteydet (esim. tiet fyysisten tuotannontekijöiden kuljettamiseksi tehtaaseen ja valmiiden tuotteiden kuljettamiseksi ostajille).
Teollisuustuotannossa tarvittavat tuotantovälineet ovat investointihyödykkeitä, jotka on valmistanut joku muu ja joista täytyy maksaa hankkimisvaiheessa. Tuotantovälineiden hankkimista kutsutaan investoimiseksi. Jotta suuria investointeja voitaisiin tehdä, tarvitaan toimivat rahoitusmarkkinat investointiin tarvittavan rahan keräämiseksi. Rahoitusmarkkinat edellyttävät lainsäädäntöä ja luotettavaa oikeuslaitosta.
Tärkeitä ovat selkeät ja oikeudenmukaiset yritystoimintaa säätelevät lait, yksityisomistuksen suojaavat lait ja toimivat yhtiömuodot. Tärkeitä ovat myös vakaa valuutta, alhainen inflaatio ja alhaiset korot. Jos korot ovat korkeat, vain harvat pitkäaikaiset investointihankkeet ovat kannattavia. Myös vakaat poliittiset olot ovat tärkeitä, jotta tuotantoon ei tule odottamattomia keskeytyksiä. Olemassa ovat muun muassa vallankaappausten, vallankumousten, sotien sekä yritysten kansallistamisten riskit.
Teollisuus sijoittuu taloudellisen kannattavuuden mukaisesti sinne, missä kokonaiskustannukset ovat matalimmat, koska teollisuus pyrkii kustannustehokkuuteen ja voiton maksimointiin. Osaamisvaltainen teollisuus sijoittuu sinne missä on saatavilla valmiiksi koulutettua ja osaavaa työvoimaa. Työvoimavaltainen teollisuus sijoittuu sinne missä on edullista työvoimaa, esimerkiksi vaatetehtaat Kiinaan. Raaka-ainehakuinen teollisuus sijoittuu sinne mistä saadaan raaka-ainetta, esimerkiksi sellutehtaat. Energiaintensiivinen teollisuus sijoittuu sinne missä on halpaa energiaa, esimerkiksi alumiinisulatot sinne missä on vesivoimalla tuotettua sähköä. Teollisuuden syntyyn tietylle alueelle vaikuttavat myös varsinkin teollisuusmaissa löyhät ympäristösäädökset.
Raaka-aineet ja energia
Varsinkin teollistumisen alkuaikoina raaka-aineet ja energia olivat teollisuudelle ylivoimaisesti tärkein yksittäinen edellytys, joten teollisuutta syntyi sinne, missä raaka-aineita ja energiaa oli saatavilla. Nykyaikana raaka-ainehakuinen teollisuus käyttää merkittävästi vain vähän jalostettuja raaka-aineita, kuten maatalouden tuotteita tai malmeja. Erityisesti rauta- ja terästeollisuus ovat raaka-ainehakuista teollisuutta.
Teollistuminen alkoi sieltä, missä oli energiaa, pääasiassa kivihiiltä. Myöhemmin sähkön löytämisen ja sähkögeneraattorin keksimisen jälkeen ryhdyttiin käyttämään kivihiiltä energianlähteenään käyttäneiden höyrykoneiden lisäksi myös sähköä tuottavaa vesivoimaa – aikaisemmin vesivoimaa oli hyödynnetty mekaanisesti vesimyllyillä. Ensi kerran sähkön tuotanto aloitettiin Tampereella Tammerkoskessa 22. syyskuuta 1891. Tämä oli Suomen ensimmäinen vesivoimalaitos. Sellu- ja paperiteollisuus on esimerkiksi Suomessa koskien läheisyydessä, ja se tarvitsee paljon vettä valmistusprosessissa. Puut myös historiallisesti uitettiin tehtaaseen vesistöjä pitkin. Vuonna 1928 valmistuneen Imatran voimalaitoksen perustaminen antoi Suomessa syyn rakentaa valtakunnallinen sähköverkko, joten teollisuuden ei tarvinnut enää sijaita voimalaitoksen välittömässä läheisyydessä.
Liikenneyhteydet
Liikenneyhteydet ovat teollisuudelle erittäin tärkeitä, sillä raaka-aineet täytyy kuljettaa tehtaaseen ja valmiit tuotteet markkinoille. Teollisuus sijoittuu tavallisesti hyvien liikenneyhteyksien eli joko vesi-, raide- tai tieyhteyksien tai samaan aikaan näistä useammankin äärelle. Vesiväylät ovat ylivoimaisesti kaikkein energiatehokkain tapa kuljettaa tavaraa, tavarajunat ovat jopa kymmenen kertaa energiatehokkaampia kuin tiekuljetukset.
1800-luvun alussa merten, jokien, järvien ja kanavien vesiyhteydet olivat käytännössä ainoa tapa kuljettaa suuria määriä tavaraa, sillä vaihtoehtoisena kuljetustapana olivat hevosvetoiset kärryt. Vesikuljetukset kehittyivät merten purjealuksista ja kanavien hevosvetoisista proomuista höyrykäyttöiseksi 1800-luvun aikana. Raaka-aineet tavallisesti kuljetettiin kaupungeissa sijaitseviin tehtaisiin, joista tuotteiden kuljetusmatkat kauppoihin olivat lyhyet.
Myöhemmin 1800-luvulla rakennettiin raideyhteyksiä, jotka mahdollistivat höyryveturin ansiosta suurten tavaramäärien, erityisesti raaka-aineiden, kuljettamisen maateitse. Sisämaasta rakennettiin raideyhteyksiä satamiin.
Moottoriajoneuvot yleistyivät 1900-luvulla ja mahdollistivat niin reitin kuin aikataulunkin suhteen joustavat kuljetukset. Aluksi kuljetuksiin käytettävät ajoneuvot olivat pieniä, nykyisten lava- ja pakettiautojen kaltaisia ja niillä kuljetettiin tavaroita vain lyhyitä matkoja. Myöhemmin rekoilla alettiin kulkea satojen ja jopa tuhansien kilometrien matkoja, koska työvoiman kallistumisen seurauksena ovelta ovelle -kuljetukset olivat useita lastauksia ja purkuja halvempia esim. alle tuhannen kilometrin etäisyyksillä.
Joillekin teollisuudenaloille ensiarvoisen tärkeää on myynti- ja jakelukustannusten vähäisyys, jolloin ne ovat sijoittuneet pääasiassa sinne, missä markkinat ovat, eli asutuskeskuksien läheisyyteen. Esimerkiksi leipomotuotteet vaativat lyhyet kuljetusmatkat.
Työvoima
Jotkin teollisuudenalat vaativat halpoja tai erikoiskoulutettuja työntekijöitä, joten ne sijoittuvat sinne, mistä sellaista on parhaiten saatavilla. Tekstiili- ja elektroniikkateollisuus onkin siirtynyt suurissa määrin halvan työvoiman maihin.
Ympäristönäkökulmat
Huomattava osa teollisuushankkeista Euroopan unionissa on vaarassa ajautua umpikujaan, sillä ne kohtaavat vastustusta paikallisyhteisöiltä ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioilta, jotka ovat huolissaan teollisuus- ja kaivostoiminnan vaikutuksista kansanterveyteen ja ympäristöön. Teollisuusjäte ja kaivosjäte muodostaa edelleen haasteen lukuisille jäsenvaltioille, joissa on tai on ollut teollisuuslaitoksia ja kaivoksia. Jätteet saattavat olla paikallisyhteisöille joko uhka tai mahdollisuus. Niistä tulee uhka, jos ne vain hylätään ilman toimenpiteitä ympäristöriskien vähentämiseksi, mutta ne voivat jossain tapauksessa muodostua myös mahdollisuudeksi, mikäli jätteen dumppaus synnyttää toimia metallin tai muiden hyödyllisten sekundaaristen raaka-aineiden talteen ottamiseksi. Metallurgisen teollisuuden jätteissä talteenottoteknologiat ovat kehittyneet, ja nyt on mahdollista arvioida uudelleen vanhasta teollisuustoiminnasta aiheutuvan jätteen tarjoamia mahdollisuuksia ja tehdä tästä alasta ekologisesti tarkoituksenmukaista.
Teollisuusalueet
pienoiskuva|Maailman merkittävimmät teollisuusalueet. Ajan myötä teollisuuslaitokset ovat muodostaneet alueita, joilla toistensa läheisyydessä sijaitsevat tehtaat hyötyvät toisistaan. Esimerkiksi rauta- ja terästehtaat ovat usein toistensa läheisyydessä, ja niiden läheisyyteen syntyy kevyempää teollisuutta. Tehtaiden työntekijät ovat tarvinneet palveluita, jolloin alue on ajan myötä laajennut teollisuuskeskukseksi.
Länsi- ja Keski-Eurooppa
Teollistuminen alkoi Englannissa 1700-luvulla ja ajan mittaan se levisi Keski-Eurooppaan, ja myöhemmin muille Euroopan alueille. Vanhat teollisuusalueet ovat tiheimmin asuttuja alueita Euroopassa. Nykyaikana Euroopan teollisuus perustuu korkeaan tekniseen kehitykseen ja koulutettuun työvoimaan, kun taas luonnonvarat alkavat olla vähissä ja niitä joudutaan tuomaan halvalla kehitysmaista. Kulkuyhteydet Euroopassa ovat tiheän rauta- ja maantieverkon ansiosta hyvät ja myös rannikoiden satamiin on lähes joka paikasta melko lyhyt matka. Kanavien myötä joet yhdistyvät vesireittien verkostoksi. Euroopan unionin tuoman työvoiman ja raaka-aineiden vapaan liikkumisen myötä Euroopasta on tullut yhä yhtenäisempi kauppa- ja teollisuusalue.
Yhdysvallat
Yhdysvallat on ollut maailman johtava teollisuusvaltio 1800-luvun loppupuolelta. Aluksi maahan kehittyi raskasta teollisuutta mittavien mineraali- ja energiavarojen pohjalta, mutta 1900-luvun puolivälissä painopiste on alkanut enemmän siirtyä korkean tekniikan teollisuuteen. Yhdysvaltain teollisuuden vanhinta ydinaluetta ovat itärannikon tiheään asutut Appalakkien hiili- ja Yläjärven rautamalmikenttien seudut. Sittemmin teollisuus on levinnyt rannikolta kattamaan koko Suurten järvien alueen myös Kanadan puolella. Alueesta käytetään yleisesti nimitystä Yhdysvaltain ja Kanadan teollisuuskolmio, missä terästeollisuuden ympärille on syntynyt auto- ja muuta teollisuutta.
Koillisosan teollisuuskolmion merkitystä on viime aikoina yhä enemmän vähentänyt Teksasin ja Kalifornian Aurinkovyöhyke, jonka laajoille teollisuusalueille syntyy jatkuvasti lisää nykyaikaista teollisuutta. Korkeateknologisten tuotteiden ja autojen osalta kilpailu on viime aikoina varsinkin Japanin ja muiden Aasian maiden ansiosta koventunut, mutta Yhdysvallat on yhä mineraalivarojensa sekä korkeatasoisen koulutuksensa ja tuotekehittelynsä takia edelleen johtava teollisuusmaa.
Yhdysvaltoihin on kehittynyt lukuisia korkean tekniikan tehtaiden rypäitä, tunnetuimpana Kaliforniassa sijaitseva Piilaakso, joka tunnetaan pienelektroniikka- ja puolijohdeteollisuudestaan. Bostoniin on kehittynyt tietokone- ja elektroniikkalaiteteollisuuden ryväs ja Pohjois-Carolinaan on syntynyt biologisten tuotteiden alue. Korkeateknologian ryppäät ovat syntyneet sinne, missä on yliopistoja ja pääomaa.
Venäjä ja Itä-Eurooppa
Venäjällä suuret ja merkittävät teollisuusalueet ovat Moskovan alueella, Uralin itäosissa sekä Siperian radan varrella (esimerkiksi Irkutsk ja Novosibirsk) rautamalmi- ja hiilialueilla mutta myös strategisesti otollisilla paikoilla. Myös Ukrainan teollisuus on keskittynyt rautamalmi- ja hiilialueille. Rauta- ja hiilialueet, jotka välttämättä eivät sijaitse toistensa välittömässä läheisyydessä, muodostavat teollisuuskombinaatin, jossa juna ensiksi tuo hiilialueelta hiiltä rauta-alueelle ja toiseen suuntaan menneessään vie rautaa hiilialueelle. Esimerkiksi Dnepropetrovskin kaupunki on syntynyt tähän tapaan. Neuvostoliiton hajoamista seuranneet talouden ja poliittisen elämän muutokset ovat aiheuttaneet teollisuudelle uusia hankaluuksia pääasiassa energian ja raaka-aineiden saannin vaikeuksien muodossa. Ennen raaka-aine- ja energiavaroja ohjailtiin keskusjohtoisesti ja osatasavallat oli erikoistettu kukin usein vain yhteen tiettyyn tuotealueeseen. Asevarustelun osuus oli huomattavasti kulutushyödykkeiden tuottoa suurempi ja tuotteet olivat usein huonolaatuisia ja ympäristöasiat retuperällä. Venäjän teollisuustuotanto onkin nykyaikana vähentynyt, kun hajasijoittunut teollisuus ei voimakkaan keskusjohtoisuuden purkamisen jälkeen ole kyennyt järjestäytymään kovin nopeasti eikä tehokkaasti. Venäjän teollisuustuotannon kivijalka on pinta-alaltaan laajan maan luonnonvaroja hyödyntävä raskas teollisuus. Lisärajoitteen tuovat huonot liikenneyhteydet.
Itä- ja Kaakkois-Aasia
Toisen maailmansodan jälkeen Japani suojasi kotimarkkinansa tuonnilta suojatulleilla ja nousi parissakymmenessä vuodessa maailman johtavien teollisuusvaltojen joukkoon. Maalla on erittäin vähän omia luonnonvaroja ja sen teollisuus perustuukin työvoiman korkeaan koulutukseen ja työmoraaliin sekä jatkuvaan ja pitkälle kehittyneeseen tutkimukseen ja tuotekehittelyyn, jonka tunnetuimpia tuloksia ovat puolijohteet, televisiot, tietokoneet, kamerat, optiset kuidut sekä teollisuusrobotit. Teollisuuskaupungit sijaitsevat rannikoilla poukamissa satamien läheisyydessä. Suurin keskittymä on Tokion ympäristössä, missä monet yliopistot ja tutkimuskeskukset sijaitsevat.
Kiinalla on pitkät perinteet silkki- ja puuvillateollisuuden harjoittamisessa ja 1500-luvulla se oli taloudellisesti kehittynein maa maailmassa. Sittemmin poliittinen epävakaus ja tehoton kommunismihallinto aiheuttivat talouden taantumisen ja vasta 1980-luvulla, kun talousjärjestelmään tehtiin markkinatalouteen suuntaavia muutoksia, tärkeimpänä avautuminen ulkomaankaupalle. Kiinan luonnonvarat ovat runsaat ja halpaa työvoimaa riittää, mikä on viime aikoina yhä enemmän innostanut ulkomaisia yrityksiä suoriin investointeihin. Intian kehittyminen on viime aikoina noudattanut pitkälle Kiinan linjoja. Intiassa perinteisiä suuria teollisuusalueita ovat Kalkutta ja Bombay.
Latinalainen Amerikka
Latinalaisessa Amerikassa on oma teollistuneiden kehitysmaiden ryhmänsä, joka koostuu Argentiinasta, Brasiliasta, Chilestä ja Meksikosta. Brasilian tärkeimmät teollisuusalueet ovat suurten kaupunkien, São Paulon ja Rio de Janeiron lähistöllä. Minas Gerais on maapallon suurimpia rautamalmialueita. Teollisuus perustuu kotimaisiin raaka-aineisiin ja ulottuu monipuolisesti raskaista koneista jokapäiväisen kulutuksen tuotteisiin. Argentiinassa merkittävin teollisuudenala on maataloustuotteiden jalostus, mutta myös kulkuneuvo- ja koneenrakennusteollisuus on maan laajojen kaivannais- ja öljykenttien seurauksena tärkeitä teollisuudenhaaroja. Meksikossa on myös paljon malmeja ja öljyä, teollisuus on pitkään ollut monipuolista. Maa on solminut Yhdysvaltojen ja Kanadan kanssa vapaakauppasopimuksen, minkä seurauksena Yhdysvalloista on siirtynyt teollisuutta halvan työvoiman Meksikoon.
Etelä-Afrikka
Afrikassa teollisuutta on lähinnä Etelä-Afrikan tasavallassa, joka on maanosan ylivoimaisesti teollistunein maa. Etelä-Afrikan teollisuus on hyvin monipuolista, sillä apartheidin aikana maa oli kauppasaarrossa ja joutui näin itse valmistamaan tuotteensa. Nykyään Etelä-Afrikka on aktiivisesti mukana maailmankaupassa ja kansainvälisillä yrityksillä on siellä toimintaa. Maassa on myös laajat kivihiili- ja malmivarat, runsaasti työvoimaa, kasvavat markkinat sekä hyvät liikenneyhteydet ja energiantuotanto.
Australia
Australiassa luonnonvarat ovat valtavat, mutta teollisuustuotanto siihen nähden pientä. Australia vie raaka-aineita ulkomaille: esimerkiksi kivihiiltä ja metalleja. Australian pienen teollisuustuotannon selittää alueen pieni väestömäärä ja raaka-aineiden tarve maapallon suuriväestöisillä alueilla (Pohjois-Amerikka, Eurooppa ja Aasia).
Hirvenkello
Hirvenkello (Campanula cervicaria) on näyttävä, kaksi- tai monivuotinen Euraasiassa tavattava kellokasvi.
Ulkonäkö ja koko
Hirvenkello kasvaa 30–100 senttimetriä korkeaksi. Sen monisärmäinen varsi on jäykkä, pysty ja mehevä, 3–5 millimetriä paksu ja karheakarvainen. Lehtiruoti on tavallisesti leveästi siipipalteinen. Lehden lapa on epäsäännöllisen nyhälaitainen, vaaleanvihreä ja kankeakarvainen. Muodoltaan lehdet ovat pitkulaisen suikeita tai puikeita. Vaaleansiniset, pari senttiä pitkät, mykerömäiset kukat kasvavat pallomaiseksi kukinnoksi varren päähän. Pienempiä kukintoja on lehtihangoissa. Kasvi kukkii heinä-elokuussa.
Ulkonäöltään hirvenkello muistuttaa yleisempää peurankelloa (C. glomerata).
Hirvenkellon pölyttäjinä toimivat kimalaiset (Bombus) ja kukkakärpäset (Syrphidae). Myös itsepölytys on mahdollista, mutta silloin kasvin siementuotto on paljon heikompi. Kasvi kukkii vain kerran, jonka jälkeen se kuolee.
Levinneisyys
Hirvenkellon levinneisyys ulottuu Keski-Suomesta, -Ruotsista ja -Norjasta Pohjois-Italiaan ja Balkanin niemimaalle. Läntisimmät kasvupaikat ovat Espanjassa, josta lajin levinneisyysalue jatkuu läpi Keski- ja Itä-Euroopan Aasian puolelle Länsi-Siperiaan asti. Suomessa hirvenkelloa esiintyy harvinaisena paikoitellen Nurmes-Iisalmi-Pori-linjan eteläpuolella. Se on Suomessa suuresti harvinaistunut ja Pohjanmaalta kokonaan hävinnyt.
Elinympäristö
Hirvenkello kasvaa tienpientareilla, radanvarsilla, metsäaukeilla, rinneniityillä ja ahoilla. Aikaisemmin laji oli tyypillinen kaskiahojen ja kaskiviljelysten reunaosien kasvi. Laji on suuresti harvinaistunut viime vuosikymmeninä perinteisen maatalouden loputtua.
Hakualgoritmi
Hakualgoritmilla voidaan tarkoittaa mitä tahansa algoritmia, jolle kerrotaan ongelma ja joka etsii siihen vastauksen. Yleensä merkitys on suppeampi, ja haulla tarkoitetaan arvon etsimistä tietorakenteesta. Tällaiset hakualgoritmit ovat keskeisiä ohjelmoinnissa ja tietojenkäsittelytieteessä, ja niitä on hyvinkin monenlaisia käytettävästä tietorakenteesta riippuen.
Yksinkertaisin ja yleiskäyttöisin hakualgoritmi on peräkkäishaku, joka etsii etsii arvoa säiliöstä käymällä peräkkäin läpi jokaisen alkion. Se toimii jokaisessa tietorakenteessa, joka sallii alkioiden läpikäynnin ja yhtäsuuruusvertailun. Tyypillisesti sitä käytetään järjestämättömiin taulukoihin ja linkitettyihin listoihin.
Jos tietorakenteen alkioista tiedetään jotakin erityistä, algoritmi voi käyttää tätä tietoa hyväkseen. Suuruusjärjestyksessä olevaan taulukkoon puree puolitushaku eli binäärihaku. Jos alkiot ovat vielä jakautuneet jokseenkin säännöllisesti, interpolaatiohaku voi nopeuttaa hakua entisestään.
Graafin eli verkon läpikäyntialgoritmit etsivät arvon lisäksi lyhimmän polun lähtösolmun ja etsittävään solmun välille. Ne ovat siis samalla polunhakualgoritmeja. Koska puutkin ovat verkkoja, niiden läpikäyntialgoritmeissa on paljon yhteistä.
Dagestanin vaakuna
thumb|Dagestanin vaakuna.
Dagestanin vaakuna on Dagestanin virallinen tunnus, joka hyväksyttiin ja otettiin käyttöön 20. lokakuuta 1994. Vaakunan keskellä on kotka, joka on perinteinen symboli viisaudelle, rohkeudelle, uskolle ja jaloudelle.
Leo Komarov
Leonid ”Leo” Aleksandrovitš Komarov (, s. 23. tammikuuta 1987 Narva, Viron SNT, Neuvostoliitto) on suomalais-venäläinen jääkiekkohyökkääjä, olympiavoittaja ja maailmanmestari. Sukutaustaltaan Komarov on Inkerin suomalainen.
Maaliskuussa 2017 Komarov kuitenkin totesi voivansa jatkaa maajoukkueessa, mutta esteeksi muodostui hänen yhteistyönsä rahapeliyhtiö NordicBetin kanssa, johon Jääkiekkoliiton johto suhtautui kriittisesti. Jääkiekkoliiton näkemyksen mukaan sen ja Veikkauksen sopimus sulkee pois yhteistyön muiden rahapeliyhtiöiden kanssa. Tilanne oli huomattavan samankaltainen kuin mäkihyppääjä Harri Ollin ja Hiihtoliiton välillä. Joulukuussa 2021 Komarov valittiin jälleen maajoukkueeseen.
SM-liiga
Komarov syntyi Viron SNT:ssa, mutta muutti jo lapsena Suomeen, ensin Vaasaan ja sitten Uuteenkaarlepyyhyn jääkiekkoilijaisä Aleksander Komarovin siirtyessä vuonna 1991 Suomeen pelaamaan. Leo Komarov pelasi Munsala IK:n ja Jeppiksen junioreissa, josta hän myöhemmin siirtyi Kokkolan Hermeksen junioreihin. Hermeksen jälkeen Komarov pelasi junioritasolla myös Vaasan Sportissa ja Porin Ässissä, jossa hänet nostettiin ensimmäistä kertaa miesten joukkueeseen.
Komarov teki läpimurtonsa SM-liigaan heti tulokaskaudellaan 2005–2006. Ennen kauden alkua hänen ei uskottu yltävän säännölliseen peliaikaan liigassa. Ässien päästyä pudotuspeleihin ja Marko Kivenmäen saatua pelikiellon Komarov kuitenkin nostettiin joukkueen ykkösketjun laitahyökkääjäksi. Hän ratkaisi maalillaan Ässien pääsyn välieriin 1. huhtikuuta 2006 pelatussa Ässät–Tappara-ottelussa.
Kesällä 2006 Toronto Maple Leafs varasi Komarovin NHL:ään varaustilaisuuden kuudennella kierroksella varausnumerolla 180.
KHL
Kaudeksi 2009–2010 Komarov siirtyi KHL-liigassa pelanneeseen Dynamo Moskovaan. Komarovin pelattua vuoden Dynamossa seura yhdistyi toisen moskovalaisen seuran HK MVD:n kanssa. Tässä uudessa OHK Dinamo Moskovan joukkueessa Komarov voitti KHL:n mestaruuden keväällä 2012. Tuolloin hänen seuransa voitti KHL:n loppuottelussa Raimo Summasen valmentaman Avangard Omskin.
NHL
Kesällä 2012 Toronto Maple Leafs tiedotti solmineensa Komarovin kanssa yksivuotisen sopimuksen. NHL-kauden 2012–2013 alku peruuntui kuitenkin työsulun vuoksi, joten Komarov päätyi aloittamaan kautensa Maple Leafsin farmiseura Toronto Marliesissa AHL-liigassa. Hänen pistetilinsä AHL-liigassa avautui syöttöpisteen myötä ottelussa Hamilton Bulldogsia vastaan 20. lokakuuta 2012, ja seuraavassa ottelussa 21. lokakuuta Grand Rapids Griffinsiä vastaan hän teki AHL-uransa ensimmäisen maalin. Kun NHL:n työsululle ei näkynyt loppua, päätti Komarov tasokkaampien pelien toivossa palata KHL-liigaan ja OHK Dinamoon. Komarov pelasi lopulta AHL:ssä yhteensä 14 ottelua tehopistein 6+3=9. Moskovassa hän ehti pelata 13 ottelua pistein 2+8=10. Lopulta 6. tammikuuta 2013 ilmoitettiin NHL:n työsulun päättyneen, ja Komarov siirtyi Torontoon pelaamaan NHL:ää. Komarov pelasi kauden 2013–2014 aikana Dynamo Moskovassa KHL:ssä 59 peliä tehden 38 tehopistettä.
Hepariini
Hepariini on glykosaminoglykaaneihin kuuluva aine, joka estää veren hyytymistä. Kehon luonnollinen hepariini on polymeeri, jonka molekyylipaino vaihtelee välillä 3–50 kDa.