cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Thilo Kehrer
Seurajoukkueura
Thilo Kehrer siirtyi elokuussa 2018 PSG:n riveihin 37 miljoonan euron siirtokorvauksella. Saksalaisen sopimus oli viiden vuoden pituinen. Tulokaskaudellaan hän pelasi 27 liigaottelua, mutta toisella kaudella kärsi pitkään jalkavammasta ja pelasi vain seitsemän sarjaottelua. Kumpikin kausi päättyi PSG:n mestaruuteen. Hän voitti kaudella 2019–2020 myös Ranskan cupin, liigacupin ja supercupin. Hän pelasi täyden ajan tappiollisessa Mestarien liigan loppuottelussa. Kaudella 2020–2021 hän pelasi 24 Ranskan pääsarjaottelua ja oli voittamassa Ranskan Cupia. Seuraavalla kaudella PSG voitti liigamestaruuden ja hän teki 27 ottelussa kaksi maalia. Mestarien liigassa hän pelasi Pariisin-vuosinaan kaikkiaan 20 ottelua.
Kehrer siirtyi 12 miljoonan euron siirtosummalla Englannin Valioliigan West Hamiin kesällä 2023. Avauskaudellaan hän pelasi kahdeksan ottelua West Hamin voittamassa Konferenssiliigassa. Valioliigassa hän pelasi 27 ottelua, joista 25 avauskokoonpanossa.
Nissan (joki)
Nissan on Ruotsissa Hallandin läänissä virtaava 186 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Nissanin vesistössä sen pääuomaan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 2 686 neliökilometriä ja se laskee Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeen Kattegatiin Halmstadin kunnassa.
Joki virtaa Smålandin ja Hallandin maakuntien alueella. Se saa alkunsa Tabergin lähellä Månsarpissa sijaitsevalta suolta, joka on yli 300 metriä merenpinnan yläpuolella. Nissan virtaa ensin luoteeseen ja länteen, mutta jatkaa sitten lounaaseen Smålandin halki. Paikkoja, joiden halki joki virtaa ovat Norra Unnaryd, Gislaved, Smålandsstenar, Skeppshult ja Hyltebruk. Hallandin puolella Rydöbruk, Torup, Fröslida, Nissaström, Johansfors, Oskarström, Sennan ja Åled ovat ne paikkakunnat, joiden halki joki kulkee. Halmstadin kaupungin kohdalla Nissan laskee Kattegatiin Laholmsbukteniin.
Vesivoimaa
Nissanin pääuomassa on 13 vesivoimalaitosta: Slottsmöllan, Sperlingsholm, Oskarström nedre, Oskarström övre, Maredsfors, Nissaström, Fröslida, Nyebro, Hylte, Bölaryd, Gyllenfors ja Möllefors. Voimaloiden yhteisteho on 52,4 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 216,5 gigawattituntia.
Historiaa
Se on vanha uittoväylä. Nissanin laaksossa kulkee ikivanha tie Nissastigen.
Oi rakkain Jeesukseni
thumb|upright=1.5|O Haupt voll Blut und Wunden, virren nuotit [[Johann Sebastian Bach|Bachin Matteus-passion partituurissa.]] ”Oi rakkain Jeesukseni” on Paul Gerhardtin vuonna 1656 kirjoittama kristillinen virsi, jonka aiheena on Kristuksen kärsimyskertomus. Alun perin se on muunnelma belgialaisen Villersin sisterssiläisluostarin apotti Arnulf Louvainilaisen latinankielisestä runosta Salve caput cruentatum. Suomalaisessa virsikirjassa se on Julius Krohnin suomentamana numerolla 63, mutta alkuperäisen virren kymmenestä säkeistöstä siinä on mukana vain kuusi.
Latinalainen Salve mundi salutare
Virsi perustuu pitkään keskiaikaiseen latinankieliseen runoon Salve mundi salutare ("Terve, maailman Vapahtaja"), jonka säkeistöt viittaavat ristiinnaulitun Kristuksen eri ruumiinosiin. Runon viimeinen osa, johon virsi perustuu, on omistettu Kristuksen päälle ja alkaa: "Salve caput cruentatun". Runon kirjoittajana on aikaisemmin pidetty Bernhard Clairvauxlaista, mutta nykyisten tietojen mukaan sen on kirjoittanut keskiaikainen runoilija Arnulf Louvainilainen (k. 1250). Dietrich Buxtehude käytti runon seitsemää osaa pohjana laatiessaan laulusarjan Membra Jesu Nostri, jonka eri laulut on myös omistettu ristiinnaulitun eri ruumiinosille: jalat, polvet, kädet, lävistetty kylki, rinta, sydän ja kasvot.
Saksalainen virsi
Runon käänsi saksaksi luterilainen virsirunoilija Paul Gerhardt (1607–1676). Hän muotoili latinalaisen alkuperäisversion pitkälti uudestaan tavalla, joka kuvaa Kristuksen ristinkuolemaan liittyvien tapahtumien henkilökohtaisempaa mietiskelyä. Se julkaistiin ensimmäisen kerran Johann Crügerin laatimassa virsikirjassa Praxis pietatis melica vuonna 1656. Vaikka Gerhardt käänsi koko runon, tunnetuimmaksi siitä on tullut viimeinen osa, jota sellaisenaan lauletaan virtenä. Sen saksankieliset sanat alkavat: "O Haupt voll Blut und Wunden" ("Oi pää täynnä verta ja haavoja").
Englantilaiset käännökset
Virrestä on olemassa useita englanninkielisiä käännöksiä. Niistä ensimmäisen laati vuonna 1752 oxfordshireläinen anglikaaninen kirkkoherra John Gambold (1711–1771). Tunnetummaksi on kuitenkin tullut amerikkalaisen presbyteeriläisen kirkonmiehen, James Waddel Alexanderin (1804–1859) laatima käännös, joka alkaa: "O sacred head, now wounded" ("Oi pyhä pää, nyt haavoitettu"). Se oli laajalti käytössä 1800- ja 1900-luvuilla. Vuonna 1899 englantilainen runoilija Robert Bridges käänsi virren uudestaan suoraan latinasta. Hänen versionsa alkaa: "O sacred Head, sore wounder, defiled and put to scorn." Tässä muodossa se on muun muassa Englannin anglikaanisen kirkon nykyisessä virsikirjassa New English Hymnal vuodelta 1986.
Suomalaiset käännökset
Virren suomensi Julius Krohn saksan kielestä vuonna 1880, mutta hänen suomennoksessaan ovat saksankielisen alkutekstin kymmenestä säkeistöstä mukana vain kuusi. Virsikirjaan se otettiin vuoden 1886 virsikirjauudistuksessa, jolloin se sai numeron 59. Vuoden 1938 virsikirjaan se otettiin melkoisesti muokattuna numerolla 63, ja sama numero sillä on myös nykyisessä, vuonna 1986 vahvistetussa virsikirjassa. Virttä lauletaan kirkoissa yleensä pitkänäperjantaina. Saman Gerhardtin virren mukaelma on myös nykyinen virsi 64, "Nyt pääsi verta vuotaa", jonka sävelmänä on Kalannista muistiin merkitty toisinto.
Suomenruotsalaisessa virsikirjassa virsi on numerolla 60.
Ruotsin kirkon virsikirjassa virsi on numerolla 144. Siinä on seitsemän säkeistöä, ja tekstin on uudistanut Anna-Maija Raittila vuonna 1999. Helsingin katolisen hiippakunnan laulukirjassa Cantemus on virrestä nelisäkeistöinen versio, laulu 89, Hengellinen laulukirja -kirjassa siitä on viisisäkeistöinen muoto (laulu 99) ja Seurakunta laulaa -kirjassa nelisäkeistöinen muoto.
Sävelmä
Virren melodian on säveltänyt Hans Leo Hassler vuonna 1601 fryygiseen sävellajiin. Alun perin se kuului maalliseen rakkauslauluun "Mein G'müt ist mir verwirret" ("Mieleni on ymmällään"), mutta sävelmä tuli varsin pian myös hengelliseen käyttöön. Ensimmäisen samalla sävelmällä lauletun virren, Herzlich thut mich verlangen kirjoitti Cristoph Knoll jo vuonna 1611. Gerhardtin virteen sävelmän sovitti Johann Crüger vuonna 1656.
Nykyisessä suomalaisessa virsikirjassa samalla sävelmällä ovat myös Nikolai Frederik Severin Grundtvigin kirjoittama hautajaisvirsi "Tiet kaikki kerran kulkee / portille kirkkomaan" (virsi 243) sekä Christian Gottlob Kernin katumusvirsi "Oi, kuinka unhottaisin / nyt armahtajani" (virsi 292).
Sävelmä muissa yhteyksissä
Sävelmä esiintyy viidessä koraalissa myös Johann Sebastian Bachin Matteus-passiossa. Siihen sisältyy Gerhardtin virren kymmenestä säkeistöstä viisi säkeistöä:
Lisäksi samalla sävelmällä lauletaan Matteus-passion koraali (numero 53): "Befiehl du deine Wege", joka sekin on Paul Gerhardtin kirjoittaman virren alkusäkeistö.
Myös Bachin kantaatin Sehet, wir gehn hinauf gen Jerusalem (BWV 159) toisessa osassa esiintyvät saman virren sävelmä ja kuudennen säkeistön sanat. Lisäksi Bach käytti samaa sävelmää mutta eri sanoilla Jouluoratorionsa ensimmäisen osan koraalissa Wie soll ich dich empfangen ("Miten minun pitäisi ottaa sinut vastaan") sekä viimeisen osan loppukoraalissa Nun seid ihr wohl gerochen.
Franz Lisztin teoksen Via Crucis' kuudennessa osassa, "Pyhä Veronika", esiintyy muunnelma samasta sävelmästä. Tanskalainen säveltäjä Rued Langgaard sävelsi sen pohjalta sarjan muunnelmia jousikvartetille. Melodia esiintyy myös englantilaisen säveltäjä Edmund Rubbran 9. sinfonian ("Sinfonia Sacra") loppukuorona.
Paul Simonin kappale "American Tune" perustuu myös samaan sävelmään.
Marathonin efebi
Marathonin efebi tai Marathonin nuorukainen on nuorta miestä eli efebiä esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos. Se on mahdollisesti Praksiteleen koulukunnan tuotantoa ja veistetty noin vuonna 340–330 eaa. Veistos on saanut nimensä siitä, että se löydettiin merestä Marathonin edustalta vuonna 1925. Veistos on sijoitettu Kansalliseen arkeologiseen museoon (sali 28) Ateenassa.
thumb|left|220px|Marathonin efebi, yksityiskohta kasvoista. Veistos esittää alastonta poikaa, jonka oikea jalka on koukistettu, vasen käsi ojennettuna vyötärön korkeudella ja oikea käsi kohotettuna ikään kuin kaatamaan juomauhria tms. Kummassakin kädessä on ollut joku esine, mutta kumpikin on kadonnut. Muutoin veistos on säilynyt kokonaisena. Poika on usein tulkittu urheiluvoittajaksi. Toisen tulkinnan mukaan kyseessä olisi Hermes, jolloin tämän vasemmassa kädessä olisikin voinut olla esimerkiksi kerykeion. Veistoksen korkeus on noin 1,3 metriä.
Hang (soitin)
Hang on harvinainen idiofoninen lyömäsoitin. Sitä valmisti yhtiö nimeltä PANArt Hangbau AG. Hang on yhtiön rekisteröimä tavaramerkki.
Harvinaisuutensa takia internetissä on myyty väärennettyjä hang-soittimia.
Buenaventura Rizo Patrón
Buenaventura Rizo Patrón (4. lokakuuta 1811 Catamarca – 13. marraskuuta 1884) oli argentiinalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänestä tuli fransiskaanien jäsen 22. marraskuuta 1830. Hänet vihittiin diakoniksi 9. elokuuta 1833 ja papiksi seuraavana päivänä. Hän sai 13. heinäkuuta 1860 nimityksen Saltan hiippakunnan johtoon, ja hänet asetettiin sen piispan virkaan 7. heinäkuuta 1861.
Rizo Patrónin konsekroi piispaksi 7. huhtikuuta 1861 José Vicente Ramírez de Arellano. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja johti hiippakuntaansa, kunnes kuoli 73-vuotiaana virassa.
Naksoslaisten sfinksi
Naksoslaisten sfinksi on sfinksiä esittävä antiikin kreikkalainen marmoriveistos Delfoin pyhäkköalueelta. Sen pystyttivät naksoslaiset ja se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 570–560 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Delfoin arkeologiseen museoon.
Veistos edustaa puhdasta arkaaista tyyliä ja esittää istuvaa sfinksiä eli olentoa, jolla on naisen pää, linnun rinta ja siivet, ja muutoin leijonan vartalo. Varsinaisen veistoksen korkeus on 2,22 metriä ja se on tehty naksoslaisesta marmorista. Se oli sijoitettu noin 10–12 metriä korkean joonialaista tyyliä edustaneen pylvään päähän heti Apollonin temppelin itäpuolelle, missä se toimi Delfoin pyhäkköalueen vartijana ja samalla edusti naksoslaisten valtaa ja voimaa.
Sfinksi löydettiin Delfoin arkeologisten kaivausten yhteydessä. Ensimmäiset osat löytyivät vuonna 1861, mutta peittyivät vuoden 1870 maanjäristyksessä ja löydettiin uudelleen vuonna 1893. Veistoksen pää löydettiin tällä välillä.
Laihalammi (Kuru, Kallio)
Laihalammi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,1 metriä mpy.
Saarijärvi (Kuru, Kallio)
Saarijärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 197,3 metriä mpy.
Luettelo yhdistelmäsanoista
Tämä on luettelo yhdistelmäsanoista eli kontaminaatioista. Luettelon sanoista useimmat ovat alkuperältään englanniksi, mutta joko ne ovat vakiintuneet suomen kieleen tai niitä käytetään sekä suomenkielisissä asiayhteyksissä että kansainvälisesti. Osa sanoista on yritysten tai vastaavien nimiä, ammattitermejä tai peräisin viihde- tai populaarikulttuuri-yhteyksistä.
Suomi–Ruotsi-maaottelu 1973
Vuoden 1973 Suomi–Ruotsi-maaottelu''' käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 1. ja 2. syyskuuta.
Kristian Alfred Grahn
Kristian (Christian) Alfred Grahn (10. joulukuuta 1835 Hauho – 26. tammikuuta 1891 Heinola) oli suomalainen juristi ja valtiopäivämies, joka toimi Heinolan pormestarina.
Falciano del Massico
Falciano del Massico (napoliksi/kampaniaksi Fauciano) on kunta Italian Campaniassa Casertan maakunnassa. Kunnassa on noin 3 600 asukasta ja se sijaitsee noin 50 kilometriä luoteeseen Napolista sekä noin 35 kilometriä luoteeseen Casertasta. Kunnassa sijaitsee luonnonsuojelualue vulkaanista alkuperää olevalla Falciano-järvellä.
Cosme Marrodán y Rubio
pienoiskuva|Cosme Marrodán y Rubio Cosme Marrodán y Rubio (27. syyskuuta 1802 – 13. helmikuuta 1888) oli espanjalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet valittiin 23. syyskuuta ja vahvistettiin 21. joulukuuta 1857 Tarazonan hiippakunnan johtoon. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. maaliskuuta 1858. Pääkonsekraattorina toimi Severo Leonardo Andriani Escofet, jota avustivat Pedro José Zarandia y Endara ja Cipriano Juárez y Berzosa.
Falciano del Massico
Politiikka
Maaliskuusta 2012 lähtien Falciano del Massicossa kuoleminen on ollut laitonta. Syynä on kunnan hautausmaan täyttyminen niin, että vainajat on vietävä haudattaviksi läheiseen Mondragonen kaupunkiin. Mondragone on pitkäaikaisessa riidassa Falciano del Massicon kanssa, minkä vuoksi hautausmaksut ovat siellä huomattavasti korkeampia. Suurin osa Falciano del Massicon asukkaista on eläkeikäisiä, ja pormestari on pyytänyt heitä ​​tekemään kaikkensa, jotta he eivät kuolisi ennen kuin kunnalle saadaan uusi hautausmaa. Saman kuukauden loppuun mennessä jo kaksi vanhempaa asukasta oli "uhmannut" uutta lakia.
Cosme Marrodán y Rubio
Marrodán y Rubio osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen. Hän toimi Tarazonan piispana, kunnes kuoli 85-vuotiaana virassa.
Harold Stamper
Harold Jack Stamper (6. lokakuuta 1889 Stockton-on-Tees – tammikuu 1939 Durham) oli englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelasi seuratasolla Stockton FC:ssä. Stamper oli mukana Ison-Britannian kultaa voittaneessa joukkueessa Tukholman olympialaisissa 1912, joissa hän pelasi yhden ottelun. Hänen pelaamansa välierä Suomea vastaan oli Stamperin uran ainoa maaottelu.
Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue
thumb|Ryövärinkuoppaan laskeutuvat portaat. thumb|Ryövärinkuopan kasvillisuutta. Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue on Ruovedellä, Pirkanmaalla sijaitseva luonnonsuojelualue kantatie 66:n itäpuolella. Paikalle on Orivedeltä matkaa noin 26 kilometriä ja Ruovedeltä noin 15 kilometriä. 6,5 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue on perustettu vuonna 1960 ja sitä ylläpitää Metsähallitus.
Ryövärinkuopan pohjalla virtaa kirkasvetinen rotkolaakson lähde, jossa kasvaa eteläisiä kasveja, koska lähde ei jäädy talvella ja kasvukausi on pitkä, mutta kesällä viileä. Lähteellä kasvavat lehtotähtimö, rönsyleinikki ja purolitukka, jotka muodostavat kasvillisuuden vihreän pohjan. Lähteellä kukkii myös keltainen lehtopalsami, joka singauttaa kosketuksesta siemenensä emokasvin läheisyyteen. Lähteen pohjoispuolella on majavapato.
Varsinainen ryövärinkuoppa on suuri suppa, jota Zachris Topelius kuvaa Talvi-iltain tarinoiden kertomuksessa Kulta-aave seuraavasti:
Alueelle on tehty jalkaisin kuljettava noin puolen kilometrin pituinen polku, joka alkaa pysäköintialueelta.
Antanosyt
thumb|250px|Antanosymaja 1900-luvun alun postikortissa. Antanosyt ovat malagasseihin kuuluva etninen ryhmä Madagaskarissa. Heitä pidetään antandroyden alaryhmänä. Antanosyja arvioidaan olevan yli 350 000 henkeä.
Ryövärinkuopan luonnonsuojelualue
Alue on saanut nimensä entisaikojen maantierosvojen piilopaikasta.
Antanosyt
Antanosyt asuvat Madagaskarin kaakkoisosassa Taolagnaron ympäristössä. Koillisessa he rajoittuvat antaisakoihin, lännessä antandroyhin ja luoteessa baroihin. Antanosyjen oman perinteen mukaan he ovat antambahoakojen, arabien, ranskalaisten ja intialaisten sekakansaa. Pääelinkeinoja ovat riisinviljely ja karjanhoito.
Porras
thumb|right|272x272px|Portaan kylänraitti on osa [[Hämeen Härkätien vanhaa linjausta. Vasemmalla Portaan kylätalo.]] thumb|272x272px|right|Portaan Syrjälän [[umpipiha on säilynyt alkuperäisellä paikallaan vanhalla kylätontilla Portaanraitin varrella. ]] Porras on kylä, kyläkeskus ja postinumeroalue (31340 Porras) Tammelassa Kanta-Hämeessä. Portaassa toimii neliopettajainen 1–6 luokkien koulu, jossa opiskelee noin 60 oppilasta. Palveluja ovat muiden muassa kahvila ja asiamiesposti. Kylä sijaitsee Hämeen härkätien (yhdystie 2824) varrella ja rajoittuu pohjoisessa Tammelan Kuivajärveen, johon laskeva Tammelan Liesjärvestä alkava Turpoonjoki virtaa kylän halki.
Albert Edelfelt maalasi Tammelan Portaassa Turun taidemuseon kokoelmissa olevan maalauksensa Veräjällä (1889). Portaassa myöhemmin vaikuttaneisiin kuvataiteilijoihin ovat kuuluneet muiden muassa siellä kansakoulunopettajana toiminut Urho Salomaa (1902–1965) ja Salomaan oppilas, Portaasta kotoisin ollut Pentti Hammarberg (1930–1991).
Portaasta on kotoisin siellä aiemmin maanviljelijänä toiminut ministeri Martti Pura.
The Song of the Stolen Roses
The Song of the Stolen Roses on The Aviators -yhtyeen mini-LP, joka julkaistiin vuonna 1982.
Vähä Riuttajärvi
Vähä Riuttajärvi tai myös Vähä Riuttujärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.
ScanDisk
ScanDisk tai SCANDISK on fsck:n kaltainen toiminto MS-DOS-pohjaisissa tietokoneissa, joka tarkastaa ja korjaa kovalevyn tiedostot tietokoneen kaatuessa. ScanDisk oli ensimmäisenä MS-DOSin versiossa 6.2, aiemmissa järjestelmissä oli käytössä vain yksinkertaisempi, kokonaan tekstipohjainen CHKDSK.
ScanDisk on käyttäjäystävällisempi kuin CHKDSK ja sisältää myös sitä enemmän toimintoja sekä mahdollisuuden palauttaa fyysisen muistin. Windows 95:stä eteenpäin ScanDiskillä on ollut myös graafinen käyttöliittymä, ja myös toiminnon suorittaminen tekstipohjaisena on ollut näissä järjestelmissä mahdollista.
ScanDisk ei voi tarkastaa eikä korjata NTFS-muistijärjestelmää käyttävää kovalevyä, joten tämä toiminto ei ole käytettävissä NT-pohjaisilla koneilla. (Windows 2000, XP, Vista, 7, jne.) Tämän tilalla näissä käyttöjärjestelmissä on uudempi komentoriviltä tai palautuskonsolilta käytettävä CHKDSK-toiminto (ei pidä sekoittaa vanhemman CHKDSK:n kanssa).
Parenthood
Parenthood voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Immortalis
Immortalis on thrash metal -yhtye Overkillin studioalbumi, joka julkaistiin 9. lokakuuta 2007.
Jääkiekko talviolympialaisissa 2006 – naisten turnaus
Naisten jääkiekkoturnaukseen vuoden 2006 talviolympialaisissa pääsivät suoraan Kanada, Yhdysvallat, Suomi, Ruotsi sekä Italia isäntämaana. Näiden lisäksi turnaukseen pääsivät karsintojen kautta Venäjä, Sveitsi ja Saksa.
Turnauksessa Ruotsi teki historiaa voittamalla Yhdysvallat välierissä rangaistuslaukauskilpailussa. Tämä oli ensimmäinen kerta, kun Yhdysvallat tai Kanada hävisi arvokisoissa jollekin muulle joukkueelle kuin toisilleen.
Turnauksen voitti Kanada, joka voitti Ruotsin loppuottelussa 4–1. Pronssia sai Yhdysvallat.
Joukkueet
Lohkot määräytyivät vuoden 2004 naisten maailmanrankingin perusteella.
Lohko A
Lohko B
B-lohko
Ottelujen alkamisajat paikallisia aikoja (UTC+1)
Lopputulokset
Olympiaturnaus
Karsiutuneet
Maalivahtien torjuntatilastot
Maalivahdit, jotka ovat pelanneet vähintään 40 % joukkueensa peleistä.
Erotuomarit
Kisoihin valittiin 7 päätuomaria ja 12 linjatuomaria:
Päätuomarit:
Fredrik Edvard Grönroos
Fredrik Edvard Grönroos (27. syyskuuta 1849 Kristiinankaupunki – 12. marraskuuta 1920 Vaasa) oli suomalainen tuomari ja valtiopäivämies.
Grönroosin vanhemmat olivat kauppias Frans Fredrik Grönroos ja Margareta Elisabet Kanniainen ja puoliso vuodesta 1879 Augusta Katarina Malmström. Grönroos tuli ylioppilaaksi 1868 ja suoritti tuomarintutkinnon 1872 ja kameraalitutkinnon 1873. Varatuomarin arvon hän sai 1876. Hän työskenteli Vaasan hovioikeudessa vuodesta 1878, jossa hän tuli notaariksi 1888. Saloisten tuomiokunnan tuomari Grönroos oli 1890–1913 ja Ilmajoen vuodesta 1913. Raahen kaupunginvaltuuston jäsen Grönroos oli yksitoista vuotta ja toimi valtuuston puheenjohtajana 1894–1896. Hän edusti Raahea porvarissäädyssä valtiopäivillä 1897.
9 Singles Pack
9 Singles Pack on Michael Jacksonin vuonna 1983 julkaistu singlekokoelma. Se käsittää yhdeksän singleä, joista suurin osa on menestyneiltä Off the Wall ja Thriller -albumeilta.
Vaalit Suomessa
Suomessa valitaan vaaleilla 200-jäseninen eduskunta, kunnan väkilukuun kooltaan suhteutetut kunnanvaltuustot, aluevaltuustot, tasavallan presidentti sekä etukäteen päätetty tietty määrä jäseniä Euroopan parlamenttiin. Vaalit ovat välittömiä, niissä äänestetään suoraan äänestäjän itse valitsemaa ehdokasta. Eduskunta-, kunta- ja europarlamenttivaalit järjestetään suhteellisena, avoimena listavaalina. Perustuslaki määrittelee vaalit yleisesti, lisäksi määräyksiä valtiollisista vaaleista on vaalilaissa, kuntalaissa ja rikoslaissa. Myös seurakunnat, yhdistykset ja muut vastaavat tahot järjestävät omia vaalejaan.
Vaalijärjestelmä
250px|thumb|Suomen presidentinvaalien ensimmäisen kierroksen ääntenlaskua vuonna 2012. 220px|thumb|Vuoden 2011 eduskuntavaalien äänestyslippu.
Vaalimenetelmä
Eduskunta-, kunta- ja europarlamenttivaaleissa tuloksen määräämiseen käytetään d’Hondtin menetelmää. Menetelmä on henkilö- ja puoluevaalin yhdistelmä, jossa äänestetään sekä henkilöä että puoluetta.
Torsten Hägerstrand
Hägerstrand syntyi vuonna 1916 Mohedassa. Hän aloitti 1930-luvulla opinnot Lundin yliopistossa ja asui Lundin kaupungissa käytännössä koko loppuikänsä. Hägerstrandin ensimmäiset tutkimusaiheet käsittelivät ihmisen muuttoliikettä. Hägerstrandin väitöskirja Innovationsförloppet ur korologisk synpunkt valmistui 1953, ja hän käsitteli siinä Ruotsin keskiosissa tapahtunutta maanviljelykeksintöjen leviämistä innovaation diffuusion näkökulmasta. Ruotsiksi kirjoitettu teos pysyi jonkin aikaa tuntemattomana, mutta vuoden 1960 Kansainvälisen maantieteen unionin kongressin jälkeen Hägerstrandin ideat alkoivat levitä. Allan Pred käänsi väitöskirjan 1967 englanniksi, ja siitä tuli maantieteellisen kirjallisuuden klassikko.
Vaalit Suomessa
Vaalimenetelmä
Vaaleissa käytetään lippuäänestystä. Lipun koko on aina 148 x 210 millimetriä; jos samalla kertaa äänestetään useissa vaaleissa, eri vaalien liput ovat eri värisiä. Vaalilaki on sallinut sähköisen äänestyksen vuodesta 2006. Sähköistä äänestystä on kokeiltu vuoden 2008 kunnallisvaaleissa muutamilla paikkakunnilla.
Torsten Hägerstrand
Lundin yliopiston professorina Hägerstrand oli vuodet 1957–1971. Lundiin saapui tuona aikana huomattavan paljon ulkomaalaisia tutkijoita ja jatko-opiskelijoita, jotka halusivat tulla oppimaan lisää Hägerstrandin teorioista. Hägerstrandin tutkimussuunta oli kuitenkin ehtinyt hieman muuttua väitöskirjan kirjoitusajoista. Hän oli siirtynyt tutkimaan niin kutsuttua aikamaantiedettä, johon hän keskittyi erityisesti saatuaan vuonna 1971 henkilökohtaisen tutkimusprofessuurin. Lundissa työskennelleiden kollegoidensa, kuten Gunnar Törnqvistin ja Olof Wärnerydin, avulla hän pystyi keskittymään erityisesti hyvin pienessä ajassa tapahtuvien ykslöiden liikkeisiin ajassa ja paikassa. Hägerstrand oli Lundin tutkijaprofessorina vuoteen 1982, mutta hän jatkoi edelleen emeritusprofessorina aktiivisena tieteilijänä.
Vaalit Suomessa
Vaalimenetelmä
Vaalikelpoisuus eli oikeus asettua ehdokkaaksi on yleensä kaikilla kyseisessä vaalissa äänioikeutetuilla paitsi vajaavaltaisilla tai holhouksen alaisilla. Kuntavaaleissa vaalikelpoisia ovat vain kyseisen kunnan asukkaat, presidentinvaaliehdokkaan on puolestaan oltava syntyperäinen Suomen kansalainen.
Ennakkoäänestys
thumb|left|Ennakkoäänestyspaikka [[Turun yliopistolla.]] Ennakkoäänestys toimitetaan erikseen määrättävissä paikoissa ja jokainen äänioikeutettu voi päättää, äänestääkö ennakkoon vai varsinaisena vaalipäivänä.
Äänioikeutettu voi äänestää missä hyvänsä yleisessä ennakkoäänestyspaikassa kotimaassa tai ulkomailla. Tämän lisäksi joissain kotimaassa sijaitsevissa laitoksissa (sairaalat, ympärivuorokautista hoitoa antavat sosiaalihuollon toimintayksiköt ja rangaistuslaitokset), äänioikeutetun kotona tai suomalaisessa laivassa on tietyin edellytyksin mahdollista äänestää ennakkoon. Laitosäänestyksen kussakin kunnassa järjestää kunnanhallituksen hyvissä ajoin ennen vaaleja asettama vaalitoimikunta. Siihen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja yksi muu jäsen, sekä tarpeellinen määrä varajäseniä (vähintään kolme).
Ennakkoäänestykseen osallistuu suhteessa enemmän äänestäjiä Itä- ja Pohjois-Suomesta kuin etelän suurista kaupungeista. Keskustapuolueen kannatus näyttää siksi ennakkoäänten perusteella yleensä lopullista vaalitulosta suuremmalta.
Varsinainen äänestyspäivä
Vaalipäivän äänestys toimitetaan jokaisessa kunnassa yhtä aikaa. Kunnan pitää järjestää jokaiselle äänestysalueelle äänestyspaikka, jossa äänestyksen järjestämisestä huolehtii vaalilautakunta. Kunnanhallitus nimittää kutakin äänestysaluetta varten vaalilautakunnan, johon kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja kolme muuta jäsentä sekä ainakin kolme varajäsentä.
Äänestysajan päätyttyä vaalilautakunta lajittelee liput ehdokkaittain ja laskee alustavan tuloksen. Lasketut liput ja pöytäkirja toimitetaan kuntavaaleissa kunnan keskusvaalilautakunnalle ja muissa vaaleissa vaalipiirilautakunnalle.
Tilastokeskus julkaisee ennen vaaleja tilastoja ehdokkaiden taustoista ja vaalien jälkeen analyysiä tuloksista.
Eduskuntavaalit
Suomen eduskunnan jäsenet valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla. Vaalit toimitetaan vaalipiireittäin, joita on vuoden 2015 vaalipiiriuudistuksen jälkeen 13. Edustajapaikkojen (200) jaon vaalipiirien kesken suorittaa valtioneuvosto ennen kutakin vaalia piirien koko asukasluvun (ei pelkästään äänioikeutettujen määrän) perusteella. Ahvenanmaalta valitaan vain yksi kansanedustaja, ja siten vaali toimitetaan siellä enemmistöperiaatteen mukaisesti. Jos Ahvenanmaa olisi mukana edustajapaikkojen jaossa vaalipiireittäin, sieltä valittaisiin silti vain yksi edustaja.
Rekisteröidyillä puolueilla on oikeus ehdokkaiden asettamiseen. Puolue voi asettaa kussakin vaalipiirissä yhtä monta ehdokasta kuin piiristä valitaan kansanedustajia. Jos piiristä valitaan vähemmän kuin 14 edustajaa, ehdokkaita voi silti asettaa 14. Ehdokkaiden asettamista varten puolueiden on toimitettava vaalipiireittäin salainen ja yhtäläiseen äänioikeuteen perustuva jäsenäänestys, johon saavat ottaa osaa vaalipiirissä asuvat puolueen jäsenet. Jos kaikki nimetyt ehdokkaat mahtuvat puolueen ehdokaslistaan, jäsenäänestystä ei tarvita.
Myös vähintään 100-jäseninen valitsijayhdistys samasta vaalipiiristä voi asettaa ehdokkaan. Ahvenanmaalla riittää 30 jäsentä valitsijayhdistyksessä.
Puolueet voivat muodostaa vaaliliittoja ja valitsijayhdistykset yhdistelmälistoja.
Kuntavaalit
Kunnanvaltuutettujen luku vaihtelee kunnan asukasluvun mukaan. Valtuuston pienin jäsenmäärä on 13 enintään 5 000 asukkaan kunnissa ja suurin määrä on 79 yli 500 000 asukkaan kunnassa (ainoa tällainen on Helsinki).
Valtuusto valitaan välittömillä, suhteellisilla ja salaisilla vaaleilla joka neljäs vuosi huhtikuun kolmantena sunnuntaina. Valtuuston toimikausi alkaa vaalivuoden kesäkuun alusta.
Kuntavaaleissa äänioikeutettuja ovat 18 vuotta täyttäneet Suomen tai muun Euroopan unionin jäsenvaltion, Islannin tai Norjan kansalaiset, joiden kotikunta kyseinen kunta on. Kunnallinen äänioikeus on myös muulla täysi-ikäisellä ulkomaalaisella, jos hänellä on ollut kotikunta Suomessa kahden edeltävän vuoden ajan.
Presidentinvaali
Nykyään oikeus asettaa ehdokas presidentiksi on rekisteröidyllä puolueella, jonka listalta on viimeksi toimitetussa eduskuntavaaleissa valittu vähintään yksi kansanedustaja. Lisäksi 20 000 äänioikeutetun henkilön perustamalla valitsijayhdistyksellä on oikeus asettaa oma puolueeton ehdokkaansa ehdolle.
Presidentinvaali on tarvittaessa kaksivaiheinen. Ensimmäinen vaali toimitetaan tammikuun neljäntenä sunnuntaina. Jos joku ehdokkaista saa enemmän kuin puolet annetuista äänistä, hänet on valittu tasavallan presidentiksi ja hän astuu toimeensa kuudeksi vuodeksi seuraavan maaliskuun 1. päivänä, jolloin hän antaa eduskunnan edessä juhlallisen vakuutuksen.
Jos kukaan ehdokkaista ei saa yli puolta äänistä, toimitetaan kahden viikon kuluttua uusi vaali, jossa ovat ehdokkaina kaksi ensimmäisellä kierroksella eniten ääniä saanutta ehdokasta.
Tasavallan presidentin on perustuslain mukaan oltava syntyperäinen Suomen kansalainen. Jos eduskunnan tai Euroopan parlamentin jäsen valitaan presidentiksi, hänen edustajantoimensa lakkaa. Suomessa on ollut tapana, että presidentti luopuu valituksi tultuaan puolueen jäsenyydestä. Tämä on ennen kaikkea symbolinen ele: presidentin pitäisi olla puoluepolitiikan yläpuolella ja edustaa koko kansaa. Mikään laki ei tähän velvoita.
Sama henkilö voidaan valita enintään kahdeksi peräkkäiseksi kaudeksi (6+6=12 vuotta).
Vaalilain mukaan puolueen ehdokas valitaan jäsenistön kansanvaltaiset vaikutusmahdollisuudet turvaavalla tavalla siten kuin puolueen säännöissä tarkemmin määrätään.
Ensimmäistä kertaa tasavallan presidentti valittiin Suomessa suoralla kansanäänestyksellä presidentinvaalissa 1994, kun päätös valitsijamiesjärjestelmästä luopumisesta oli tehty 1991 (valitsijamiesjärjestelmä oli viimeisen kerran käytössä vuoden 1988 vaalissa). Siitä alkaen on tarvittu aina myös toinen kierros, paitsi vuonna 2018.
Presidentinvaalien historiaa
thumb|Presidentin valitsijamiehet tarkistuttamassa valtakirjojaan 1940. Ennen nykyistä vaalijärjestelmää presidentti valittiin eri tavalla: kansa valitsi ensin 300 (tai vuodesta 1981 lähtien 301) valitsijamiestä, jotka kokoontuivat kuukauden kuluttua toimittamaan lopullisen vaalin.
Presidenttiehdokkaiden nimeämistä ei lainsäädännössä ollut järjestetty eli puolueet saivat hoitaa asian parhaaksi katsomallaan tavalla. Valitsijamieskokouksessa oli aina mahdollisuus nostaa esiin ”mustia hevosia” viime hetken sovitteluihin.
Valitsijamiehet valitsivat presidentit Martti Ahtisaaren presidentiksi astumiseen asti, poikkeuksena C. G. E. Mannerheim (1944–1946), joka valittiin presidentiksi poikkeuslailla. Vuosina 1919 (K. J. Ståhlberg) ja 1946 (J. K. Paasikivi) presidentin valitsi eduskunta. Myös Urho Kekkosen virka-aikaa jatkettiin 1974 poikkeuslailla ilman vaaleja. Martti Ahtisaarta (1994–2000) valittaessa käytiin ensimmäistä kertaa suora kaksivaiheinen kansanvaali.
Europarlamenttivaalit
Europarlamenttivaaleissa koko Suomi on yksi vaalipiiri, joten suomalainen äänestäjä voi äänestää ketä tahansa Suomen ehdokkaista asuinpaikastaan riippumatta. Äänet lasketaan kuitenkin aluksi äänestysalueilla, kunnissa ja 13 vaalipiirissä erikseen ja yhdistetään lopuksi valtakunnalliseksi tulokseksi.
Vuonna 2019 Euroopan parlamenttiin valitaan Suomesta 13 jäsentä.
Muut vaalit
Kirkkolain mukaan kirkolliskokous antaa kirkon vaalijärjestyksen, jossa määrätään tarkemmin seurakuntavaaleista, kirkollis-, hiippakunta- ja rovastikuntakokoukseen valittavien edustajien vaaleista sekä piispan, papin, pappisasessorin ja lääninrovastin vaaleista.
Jollei yhdistysten säännöissä ole toisin määrätty, kokouksessa toimitettavassa vaalissa noudatetaan enemmistövaalitapaa, mutta erillisissä äänestystilaisuuksissa tai postitse toimitettavassa vaalissa noudatetaan suhteellista vaalitapaa.
Äänestysaktiivisuus
2010-luvun eduskuntavaaleissa Suomessa asuvien Suomen kansalaisten äänestysprosentti on ollut noin 70 prosenttia. Kuntavaalien äänestysprosentti on laskenut alle 60 prosentin.
Huoli äänestäjien passiivisuudesta rohkaisi Yleisradiota kehittämään vaalikoneen vuoden 1996 Euroopan parlamenttivaaleihin. Vaalikone on tietokone-ohjelma, jonka avulla äänestäjä voi vertailla omia ja ehdokkaiden mielipiteitä. Vuonna 2003 jo neljännes äänestäjistä käytti vaalikonetta.
Keskustelua
Valtio-opin dosentti Pertti Timosen mukaan Suomen vaalijärjestelmän suurin ongelma on vaalien heikko suhteellisuus. Sen voisi korjata jakamalla eduskuntapaikat puolueille koko maan äänimäärien mukaan ja sitten vaalipiireihin puolueiden sisällä. Ilman tällaista muutosta vaalipiirien jakaminen pahentaisi suhteellisuusongelmaa entisestään.
Singles Souvenir Pack
Singles Souvenir Pack on vuonna 1988 julkaistu singlekokoelma Michael Jacksonilta. Se sisältää 5 singleä (10 kappaletta), joista suurin osa on menestyksekkäältä Bad -albumilta.
Kappalelista
Single 1 Single 2 Single 3 Single 4 Single 5
Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri
Herra Heinämäki ja Leijonatuuliviiri on 23. joulukuuta 2011 ensi-iltansa saanut suomalainen elokuva, jonka ohjasivat Matti Grönberg ja Pekka Karjalainen.
Tarina
Elokuvan alku sijoittuu vuoteen 1808. Maantierosvo Jeppe Antinpoika ryöstää arkun, joka on täynnä kultakolikoita ja jalokiviä. Hän käyttää kolikot, mutta säästää arkun ja jalokivet. Hän jättää arkkuun muistikirjaan kirjoittamansa viestin, jossa hän paljastaa piilottavansa jalokivet hirren koloon taloon, jonka katolla on leijonatuuliviiri.
Elokuvan tapahtuma-aika siirtyy nykyaikaan, kun kaupunkilaistyttö Aurora saapuu kesäksi maanviljelijä Herra Heinämäen luo lomailemaan. Aurora tapaa Herra Heinämäen naapurin Jaakko Kakerbergin ja ystävystyy tämän kanssa. Jaakko kertoo, että hänen perheensä kotona on alkanut tapahtua outoja asioita ja hänen leipuri-isänsä Heimo Kakerbergin liiketoimintaa on sabotoitu.
Herra Heinämäki huomaa, että räjähdys johtui kakkukoneen säiliössä olevista papiljoteista. Aurora päättää selvittää, kuka onnettomuuden takana on.
Eräänä iltana Aurora huomaa, kuinka Kakerbergien leipomosta juoksee ulos mies, jolla on päällään mustat vaatteet. Toisena päivänä Kakerbergeille saapuu terveystarkastaja, joka sulkee leipomon sieltä löytyneiden rottien takia. Katsojille selviää, että konstaapeli Mutka oli vienyt rotat leipomoon ja että terveystarkastaja oli Mutkan vaimo. Myöhemmin Mutka varastaa ystävien Kakerbergeille uistimia myymällä keräämät rahat.
Uskonnon ulottuvuudet
Uskonto vaikuttaa Ihmiset ja uskonnot eroavat siinä, mitkä ulottuvuudet korostuvat uskonnonharjoituksessa.
Tiedollinen ulottuvuus
Uskonnot antavat tietoa, jonka avulla ihminen voi rakentaa omaa maailmankatsomustaan. Ihminen saa vastauksia perimmäisiin kysymyksiin (miten maailma on syntynyt, mitä on kuoleman jälkeen, miten ihminen pelastuu ja mikä on elämän tarkoitus jne.). Tieto löytyy kirjauskonnoissa pyhistä kirjoista ja se on koottu uskonnon oppiin ja uskontunnustuksiin. Luonnonuskonnoissa uskonnon tiedollinen ulottuvuus välittyy perinteiden avulla vanhemmilta nuoremmille. Uskonnon erikoisosaajien, kuten pappien ja poppamiesten keskeinen tehtävä on hallita tieto ja auttaa ihmisiä sen avulla.
Tunneulottuvuus
Tunteet ja tunne-elämykset ovat keskeinen osa uskontoja. Voidaan jopa sanoa, että uskonto, joka ei kosketa tunteita, katoaa. Uskonnollisissa juhlissa nauretaan, iloitaan, itketään, kärsitään, tunnetaan tuskaa jne. Kristillisessä karismaattisessa nauruherätyksessä ihmisillä voi olla pitkiä naurukohtauksia. Hindulaisessa holi-juhlassa on varmasti hauskaa, kun kaikki heittävät väriä toistensa päälle ja tekevät pieniä kepposia. Sen siaan shiinalaisessa islamissa miehet lyövät itsensä verille halutessaan samaistua marttyyri Hussainin kärsimyksiin hänen kuolemansa (v. 680) muistojuhlassa.
Toiminnallinen ulottuvuus
Toiminnallinen ulottuvuus sisältää uskonnolliseen käyttäytymiseen kuuluvia rituaaleja, rukoilua, mietiskelyä, juhlaperinteitä jne. Islamilaiseen pyhiinvaellukseen Mekkaan ottaa osaa joka vuosi 2,5 miljoonaa muslimia. He suorittavat Mekassa määrätyt toiminnat, esimerkiksi heittävät kivillä saatanaa kuvaavia kivipaasia. Myös Islamin rukous on toiminnallinen. Joka päivä tulisi viisi kertaa päivässä rukoilla kohti Mekkaa säädetyllä tavalla, johon kuuluu sarja liikkeitä. Tiibetin lamalaisuudessa ihmiset pyörittävät kivisiä tai metallisia sylintereitä, rukousmyllyjä, jotka sisältävät rukouksia ja mantroja (mantra = meditaatiota auttaava äänne tai lause). Kristityt ja juutalaiset kokoontuvat jumalanpalveluksiin rukoilemaan ja lukemaan pyhiä tekstejä. Monessa uskonnossa kannustetaan auttamaan ihmisiä
Kulttuurinen ulottuvuus
Uskonnot vaikuttavat kultturiin. Tämä ilmenee esimerkiksi saman uskonnon pariin kuluvien ihmisten pukeutumisessa, kielen käytössä ja perinteissä. Islamilaisessa kulttuurissa naiset peittävät hiuksensa ja vartalonsa liikkuessaan julkisesti. Islamin mukaan naisten tärkein elämänalue on koti. On myös poikkeuksia, jolloin nainen on muslimimaassa päässyt pääministeriksi (Benazir Bhutto, Pakistan). Suomessa joulun merkitys on hyvä esimerkki uskonnon vaikutuksesta kulttuuriin. Jouluaattona ja -päivänä vain välttämättömat yhteiskunnan osat, kuten sairaalat ovat toiminnassa. Suomi hiljenee perheiden viettäessä joulua. Uskonto ja kulttuuri ovat voimakkaasti vuorovaikutuksessa keskenään ja muuttavat toisiaan. Esimerkiksi suomalainen ja afrikkalainen muoto kristinuskosta ovat melko erilaisia. Suomessa uskonto on yleensä vakava asia ja siihen harvemmin kuuluu naurua. Eri uskonnoissa eri ulottuvuudet korostuvat eri tavoin. Esimerkiksi suomalaisessa kristillisyydessä painottuu usein tiedollisuus, pohdinta ja henkilökohtaisuus (esim. hiljainen rukous). Islamissa taas korostuu sosiaalinen ulottuvuus (moskeijassa käynti, pyhiinvaellus...). Tiibetin lamalaisuudessa korostuu fyysinen toiminnallisuus (rukousmyllyn pyöritys, heittäytymiset...). Juutalaisuudessa kulttuurillinen ulottuvuus on niin vahva, että ihminen voi olla ateisti (=jumalankieltäjä), mutta silti kutsua itseään juutalaiseksi. Myös yksilöiden välillä on eroja siinä, miten osatekijät toteutuvat ja korostuvat heidän katsomuksissaan.
Friedrich Umlauft
Friedrich Umlauft (1844 Wien, Itävalta – 1923 Wien, Itävalta) oli itävaltalainen maantieteilijä, kartografi ja Wienin akatemian maantieteen professori sekä maantieteellisistä aiheista kirjoittanut kirjailija. Hän julkaisi muun muassa teokset Die österreich-ungarische Monarchie (1876), Die Alpen, Handbuch der gesamten Alpenkunde (1887), Das Luftmeer, Grundzüge der Meteorologie und Klimatologie (1891). Hän toimitti kokoomateoksen Die Länder Österreich-Ungarns in Wort und Bild (1880-89), johon hän itse kirjoitti osuuden Das Erzherzogtum Österreich unter der Enns. Hän julkaisi vuodesta 1882 alkaen pitkään aikakauskirjaa Deutsche Rundschau für Geographie und Statistik ja vuodesta 1894 maantieteellis-tilastollista vuosikirjaa Hartlebens kleines statistisches Taschenbuch über alle Länder der Erde.
VH1 Divas 1999
VH1 Divas Live 2: An Honors Concert for VH1's Save the Music on kuvattu New Yorkin Beacon teatterissa, 13.huhtikuuta.1999
Esiintyjät
(esiintymisjärjestyksessä)
Suomen teologinen opisto
thumb|Teopolis Tampereella Suomen teologinen opisto on Suomen Vapaakirkon ylläpitämä kansanopisto, joka tarjoaa teologista opetusta kristityille yli kirkkokuntarajojen. Opisto toimi Santalassa Hangossa, kunnes yhdistyi Hämeenlinnassa toimineen Vapaakirkkokeskuksen kanssa ja siirtyi Tampereen Sairaalankadulle "Teopolikselle" 2016. Teologisen seminaarin koulutustarjontaan kuuluvat lukuvuonna 2016–2017 yksivuotinen teologinen perustutkinto, kaksivuotiset seurakuntatyön ja lähetystyön tutkinnot, kolmivuotinen nuorisotyön tutkinto ja nelivuotinen pastoritutkinto. Opiston koulutustarjontaan kuuluvat myös Hope-raamattukoulu ja monimuotokoulutus sekä erilaiset tapahtumat ja kurssit. Vuosien saatossa on ollut monia muitakin koulutuslinjoja. Opiskelijoita on Suomen lisäksi myös ulkomailta.
Opiston historia
Lokakuussa 1946 perustetusta Santalan kristillisestä kansanopistosta tuli nopeasti Suomen Vapaakirkon työntekijäkoulutuksen keskus. 1960-luvun alussa työntekijäkoulutus siirtyi Helsinkiin, mutta palasi Santalaan vuosikymmenen lopulla. Yleis-, kieli- ja seurakuntalinjat toimivat Hangossa 1960-luvullakin. Uusi päärakennus valmistui 1971 ja lyhytkurssitoiminta aloitettiin samoihin aikoihin. 1980-luvun vaihteessa nuorisotyön ja lähetystyön tutkinnot yksilöitiin kaksivuotisiksi ja pastoritutkinto kolmivuotiseksi tutkinnoksi. Vuosina 1985–2005 oppilaitos toimi nimellä Hankoniemen kristillinen opisto ja sen jälkeen se on toiminut nimellä Suomen teologinen opisto.
Opiston johto
Suomen teologisen opiston rehtorina toimi vuosina 2005–2016 Simo Lintinen. Hänen jälkeensä rehtorina toimii Timo Lehikoinen.
Aiheesta muualla
Opiston historia:
Xie Fuzhi
thumb|Xie Fuzhi Xie Fuzhi (1909 Hong’an, Hubei – 26. maaliskuuta 1972) oli kiinalainen poliitikko, joka toimi Kiinan yleisen turvallisuuden ministerinä vuosina 1959–1972. Hänellä oli keskeinen rooli kulttuurivallankumouksen aikana toteutetuissa poliittisissa puhdistuksissa.
Ura
Xie liittyi Kiinan kommunistiseen puolueeseen Jinggangvuorilla vuonna 1931 ja osallistui vuosien 1934–1935 pitkään marssiin. Hän oli poliittisena komissaarina kommunistien armeijassa vuosina 1938–1949 ja jatkoi sen jälkeen uraansa puolueessa sekä Kiinan kansanarmeijassa. Hänet valittiin 1954 Kiinan kansankongressiin ja 1956 puolueen keskuskomiteaan sekä ylennettiin kenraaliksi 1955. Vuosina 1955–1959 hän oli puolueen Yunnanin alueen ensimmäisenä sihteerinä. Xie nimitettiin turvallisuusministeriksi Mao Zedongin suosituksesta syyskuussa 1959, ja hän toimi tehtävässä kuolemaansa asti. Tammikuusta 1965 alkaen hän oli samalla myös varapääministerinä. Hän oli vuosina 1966–1969 politbyroon varajäsen ja huhtikuusta 1969 alkaen sen varsinainen jäsen.
Xie seurasi kulttuurivallankumouksen aikana uskollisesti Maon uutta linjaa, ja oli sekä Lin Biaon että Jiang Qingin ympärille muodostuneiden ryhmien tukija. Xien valmistelemat, tammikuussa 1967 julkaistut uudet turvallisuusmääräykset kielsivät ”vastavallankumouksellisiin luokkiin” kuuluvilta kiinalaisilta julkisissa tehtävissä toimimisen ja yllyttivät vainoon heitä kohtaan. Xie kuului kulttuurivallankumouksen pienryhmään, ja oli huhtikuusta 1967 alkaen Pekingin vallankumouskomitean puheenjohtaja. Lisäksi hän oli pelätyn ”puoluekeskuksen erityistapausten tutkimusryhmän” jäsen, ja kontrolloi yhdessä Wang Dongxingin kanssa muiden puoluejohtajien tapauskansioita. Xiellä oli keskeinen rooli muun muassa Liu Shaoqin, Deng Xiaopingin ja Zhu Den lavastamisessa puolueen vihollisiksi. Heinäkuussa 1967 Xie ja Wang Li joutuivat niin sanotun Wuhanin välikohtauksen yhteydessä hetkeksi maltillista linjaa kannattaneen kenraali Chen Zaidaon vangitsemiksi ollessaan Wuhanissa tukemassa Maon käskystä radikaalimpia punakaarteja. Vangitsemista väitettiin vallankaappausyritykseksi, ja sen seurauksena radikaalit kaartit syöksivät Kiinan joksikin aikaa entistä syvempään sekasortoon.
Maaliskuussa 1971 Xiestä tuli muiden tehtäviensä ohella Pekingin ensimmäinen sihteeri, mutta hän kuoli vuotta myöhemmin. Hänet yhdistettiin kuolemansa jälkeen niin sanottuun neljän koplaan, ja hänet julistettiin lokakuussa 1980 postuumisti erotetuksi kommunistisesta puolueesta samassa yhteydessä Kang Shengin kanssa.
Iso Leppäjärvi (Ylöjärvi)
Iso Leppäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Kallion kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 186,2 metriä mpy.
Pireuksen Apollon
Pireuksen Apollon on Apollon-jumalaa esittävä antiikin kreikkalainen pronssiveistos, joka on löydetty Pireuksesta. Se on veistetty arkaaisella kaudella noin vuonna 530–520 eaa. Nykyisin veistos on sijoitettu Pireuksen arkeologiseen museoon.
thumb|left|160px|Pireuksen Apollon, yksityiskohta kasvoista. Veistos esittää Apollonin kuros-tyyppisenä alastomana nuorena miehenä, joka seisoo kädet ojennettuna eteenpäin. Veistoksen korkeus on noin 1,92 metriä. Se on säilynyt kokonaisena lukuun ottamatta käsissä olleita esineitä. Hahmo on tunnistettu Apolloniksi, koska käsissä olleet esineet voidaan jäänteistä tunnistaa jouseksi sekä maljaksi, joka oli mahdollisesti kultainen. Muista kuroksista ja arkaaisista veistoksista Pireuksen Apollon eroaa muun muassa niin, että siinä eteen on ojennettu oikea jalka normaalin vasemman sijasta, sen pää on hiukan käännetty sivuun ja sen hiukset on esitetty luonnollisemmin.
Pireuksen Apollon on mahdollisesti peräisin Deloksesta. Sen arvellaan olevan veistetty koillisella Peloponnesoksella. Veistos löydettiin Pireuksesta vuonna 1959 yhdessä niin kutsutun Pireuksen Athenen sekä kahden niin kutsutun Pireuksen Artemiin kanssa. Veistokset oli kätketty vuonna 86 eaa. Sullan johtaman roomalaisten hyökkäyksen yhteydessä. Pireuksen Apollon on yksi harvoja säilyneitä suurikokoisia arkaaisen ajan veistoksia.
Naisten Suomi–Ruotsi-yleisurheilumaaottelu 1973
Vuoden 1973 naisten Suomi–Ruotsi-maaottelu käytiin Tukholmassa Tukholman Olympiastadionilla 1. ja 2. syyskuuta.
Vähä Leppäjärvi (Ylöjärvi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.