cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suomi 2010-luvulla
Talouselämä
Suomen valtionvelka kasvoi 2010-luvulla. Velan määrä ylitti 100 miljardia euroa vuonna 2016. Velan määrä on lähes kaksinkertaistunut vuodesta 2009. Syksyllä 2014 Standard & Poor's alensi Suomen luottoluokitusta parhaasta AAA-luokasta toiseksi parhaaseen AA+-luokkaan. Samoin tekivät myös Fitch ja Moody's vuonna 2016.
Vuokrien kasvu on jatkunut 2010-luvulla erityisesti kasvukeskuksissa. Pienten yksiöiden arvo ja kysyntä kasvukeskusten keskusta-alueilla on noussut reippaasti 2010-luvulla. Myös verkkokaupan suosio on kasvanut selvästi.
2010-luvulla tiensä päähän tulleita suomalaisia yrityksiä olivat muun muassa Suomen Lähikauppa, Lähivakuutus, Anttila, Seppälä, Tiimari ja Talvivaaran Kaivososakeyhtiö. Näistä ensimmäinen myytiin Keskolle, toinen yhdistyi vakuutusyhtiö Tapiolan kanssa LähiTapiolaksi ja neljä viimeisintä ajautuivat vuosikymmenen aikana konkurssiin. Ympäristöongelmia vuosikymmenen alkupuolella aiheuttanut Talvivaaran kaivos siirtyi Terrafame Oy:n omistukseen. Näiden lisäksi esimerkiksi ruotsalainen Scandic-hotelliketju osti suomalaiset Cumulus- ja Rantasipi-hotelliketjut.
Rikollisuus
thumb|Turun terrori-isku järkytti koko Suomea elokuussa 2017. Rikollisuus ei juurikaan lisääntynyt Suomessa 2010-luvulla, joskin erityisesti internetin kautta tapahtuneet petokset yleistyivät. Henkirikokset vähentyivät edellisvuosikymmeniin verrattuna.
Seksuaalirikokset ja niistä langetetut rangaistukset herättivät runsaasti mediahuomiota ja kiivasta keskustelua 2010-luvulla. Seksuaalirikollisten tuomioita pidettiin usein liian lievinä. Raiskauksen juridinen määritelmä ei perustunut vielä 2010-luvulla suostumuksen puutteeseen vaan teossa käytettyyn väkivaltaan, uhkailuun tai uhrin puolustuskyvyttömyyteen. Nykyinen raiskauksen suostumusperusteinen määritelmä tuli käyttöön vuoden 2023 alussa. Kansainvälisen, seksuaalisen häirinnän vastaisen Me Too -kampanjan vaikutukset näkyivät myös Suomessa.
Alexander Ursenbacher
Alexander Ursenbacher (s. 26. huhtikuuta 1996) on sveitsiläinen snookerpelaaja, joka on kotoisin Rheinfeldenistä. Hän on toistaiseksi ainut sveitsiläinen, joka on esiintynyt snookerammattilaisten Main Tourilla. Ursenbacher on hallitseva Euroopan alle 21-vuotiaiden Snookerin mestari.
John Slidell
pienoiskuva|John Slidell vuonna 1859. John Slidell (1793 New York, New York – 9. heinäkuuta 1871 Cowes, Englanti) oli yhdysvaltalainen poliitikko, asianajaja ja liikemies. Hän oli Yhdysvaltain laivaston upseerin Alexander Slidell Mackenzien vanhempi veli.
Suomi 2010-luvulla
Aarnio-vyyhti
Trevoc-jutussa Aarnio tuomittiin syyskuussa 2016 Helsingin hovioikeudessa kolmeksi vuodeksi vankeuteen. Aarnio määrättiin pantavaksi viralta. Joulukuussa 2016 Helsingin käräjäoikeus langetti Aarniolle 10 vuoden vankeusrangaistuksen yhteensä 22 rikoksesta, muun muassa kuudesta törkeästä huumausainerikoksesta ja lukuisista törkeistä virkarikoksista. Aarnio valitti tuomiosta hovioikeuteen ja lopulta korkeimpaan oikeuteen, joka piti tuomion ennallaan joulukuussa 2019.
John Slidell
Slidell oli Louisianan senaattorina 1853–1861.
Suomi 2010-luvulla
Turun terrori-isku 2017
Elokuun 18. päivänä vuonna 2017 Turun keskustassa tapahtui Suomen historian ensimmäinen jihadistipohjalta tehty terroriteko, jossa marokkolainen turvapaikanhakija Abderrahman Bouanane hyökkäsi veitsellä kymmenen henkilön kimppuun. Heistä kaksi sai surmansa ja kahdeksan loukkaantui eriasteisesti. Myös Bouanane loukkaantui poliisin ammuttua häntä jalkaan. Ilmoituksensa mukaan Bouanane teki teon terroristijärjestö Isisin soturina järjestön puolesta, mutta Isis ei ottanut teosta vastuuta. Seuraavana vuonna Bouanane tuomittiin teosta elinkautiseen vankeuteen.
Liikenne
thumb|[[Länsimetron ensimmäinen vaihe Helsingin Ruoholahdesta Espoon Matinkylään saatiin valmiiksi matkustajaliikenteelle marraskuussa 2017 useiden viivästysten jälkeen. Kuvassa Matinkylän metroasema.]] thumb|Škoda Octavia oli 2010-luvulla eräs Suomen suosituimmista automalleista.
Raideliikenne
2010-luvulla VR oli edelleen monopoliasemassa rautateiden henkilöliikenteessä. Kaukojunaliikenne hoidettiin yleensä InterCity- tai Pendolino-junilla; suuri osa vanhoista sinisistä pikajunavaunuista oli jo romutettu. VR:n ja Venäjän rautateiden yhteinen hanke, Helsingin ja Pietarin välinen nopea Allegro-juna aloitti liikennöintinsä joulukuussa 2010. Helsingin seudun lähijunaliikentessä uudet, sveitsiläisvalmisteiset Flirt-junat syrjäyttivät hiljalleen vanhat, Valmetin valmistamat Sm1- ja Sm2-junat. 2010-luvulle tultua lähes kaikki merkittävät rataosuudet oli jo sähköistetty. Seinäjoki-Vaasa-rata sähköistettiin 2011 ja Rovaniemi-Kemijärvi-rataosuus 2014.
Raideliikenteen suurimpia projekteja olivat Kehärata (2015), joka toi junayhteyden Helsinki-Vantaan lentoasemalle sekä Länsimetro (2017) eli Helsingin metron jatke Espoon Matinkylään. Vuosikymmenen aikana aloitettiin myös Tampereen pikaraitiotien ja pääkaupunkiseudun Raide-Jokerin rakennustyöt, mutta ne saadaan käyttöön vasta 2020-luvulla.
Tieliikenne
Yksityisautoilu oli edelleen suosittua 2010-luvun Suomessa. Läpi vuosikymmenen eniten ensirekisteröityjä automerkkejä ovat olleet Toyota, Volkswagen ja Škoda. Suosituimpia henkilöautomalleja ovat olleet Škoda Octavia, Volkswagen Golf, Nissan Qashqai, Toyota Auris ja Toyota Avensis.
Osuuttaan kotimaanliikenteen matkustajista ovat kasvattaneet halpabussiyhtiöt, kuten vuonna 2011 perustettu Onnibus. Hintakilpailu on lisääntynyt.
Useissa Suomen kaupungeissa otettiin käyttöön moderni kaupunkipyöräjärjestelmä, esimerkiksi "Alepa-fillarit" Helsingissä 2016 ja "Viking Line -pyörät" Turussa 2018. Vuonna 2019 suurten kaupunkien katukuvaan ilmestyi vuokrattavia sähköpotkulautoja, jotka ovat herättäneet paitsi innostusta, myös huolta suurten nopeuksien aiheuttamista vaaratilanteista.
Laiva- ja lentoliikenne
Suomen kansallinen lentoyhtiö Finnair otti vuonna 2015 ensimmäisenä eurooppalaisena yhtiönä käyttöön uuden Airbus A350 XWB -koneen. Lyhyitä alueellisia lentoja sekä syöttöliikennettä Finnairille vuodesta 1998 lentänyt Finncomm Airlines myytiin osittain Finnairille sekä brittiläiselle Flybelle vuonna 2011. Vuonna 2015 yhtiö siirtyi kokonaan suomalaisomistukseen ja alkoi käyttää nimeä Nordic Regional Airlines (NORRA).
Liikenneturvallisuus
Liikenneturvallisuus jatkoi kohenemistaan 2010-luvulla. Vuosina 2010–2017 tieliikenteessä kuoli keskimäärin noin 250 ihmistä vuodessa. Vastaavasti vuosina 2003–2008 tieliikenteessä kuoli keskimäärin hieman yli 350 ihmistä vuodessa.
USS Tullibee (SSN-597)
USS Tullibee (runkonumero SSN-597) oli Yhdysvaltain laivaston 1960-1988 palveluksessa ollut ydinsukellusvene.
Suomi 2010-luvulla
Arkkitehtuuri
Korkea rakentaminen lisäsi jälleen suosiotaan. 2010-luvulla valmistuneita tornitaloja ovat muun muassa Turun Ikituuri (2011), Hotelli Torni Tampere (2014), Jyväskylän Maailmanpylväs (2014) ja Espoon Niittyhuippu (2017). Vuonna 2019 Helsingin Kalasatamaan valmistui Suomen ensimmäinen pilvenpiirtäjä, 35-kerroksinen ja 134 metriä korkea Majakka. Vuosikymmenelle tyypillisiä ovat olleet myös puurakenteiset ja erikoisen muotoiset rakennukset, esimerkkeinä Kampin kappeli (2012), Saamelaiskulttuurikeskus Sajos (2012), Suomen luontokeskus Haltia (2013), Löyly (2016) ja Helsingin keskustakirjasto Oodi (2018). Muita merkittäviä 2010-luvulla valmistuneita rakennuksia ovat muun muassa Vantaan Pyhän Laurin kappeli (2010), Helsingin Musiikkitalo (2011), Seinäjoen uusi kaupunginkirjasto Apila (2012), Kangasala-talo (2014), Helsingin Uusi lastensairaala (2018) sekä Metropolia-ammattikorkeakoulun Myllypuron kampus (2019).
USS Tullibee (SSN-597)
Valmistus
Alus tilattiin 15. marraskuuta 1957 General Dynamicsin Electric Boat Divisionilta Grotonista Connecticutista, missä köli laskettiin 26. toukokuuta 1958. Se laskettiin vesille 27. huhtikuuta 1960 rouva John F. Davidson ja otettiin palvelukseen 9. marraskuuta 1960 ensimmäisenä päällikkönään Richard S. Jortberg.
Suomi 2010-luvulla
Arkkitehtuuri
Uusien kauppakeskusten nopeatahtinen rakentaminen jatkui 2010-luvulla. Siinä missä edellisinä vuosikymmeninä kauppakeskuksia avattiin lähinnä suurimpiin kasvukeskuksiin ja keskisuurten kaupunkien ydinkeskustoihin, 2010-luvulla kauppakeskukset yleistyivät myös ruuhka-Suomen ulkopuolella sijaitsevien kaupunkien laitamilla. Tämä on heikentänyt keskustojen vetovoimaa. Lahden Karisma avattiin vuonna 2011, Kouvolan Veturi 2012, Kuopion Matkus niin ikään 2012, Porin Puuvilla 2014, Jyväskylän Seppä 2017 ja Ideapark Seinäjoki 2019. Myös suurimpiin kaupunkeihin nousi nopeatahtisesti useita uusia kauppakeskuksia: Helsinkiin avattiin Kaari vuonna 2013 ja Redi 2018, Ouluun avattiin Ideapark 2014 ja Valkea 2016, sekä Tampereelle avattiin kauppakeskus Ratina 2018. Vuonna 2019 Helsingin Pasilaan avattiin Pohjoismaiden suurin kauppakeskus Mall of Tripla. Omalaatuisimpia kauppakeskuksia Suomessa on Vaalimaalla sijaitseva, vuonna 2018 valmistunut outlet-tyyppinen kauppakeskus Zsar. Koska kauppapaikkoja oli jo niin paljon, useat kauppakeskukset ovat kärsineet asiakaskadosta.
Uusia asuinalueita nousi jälleen etenkin pääkaupunkiseudulle, esimerkiksi Helsingin Jätkäsaari, Kuninkaantammi ja Kalasatama, Espoon Suurpelto sekä Vantaan Kivistö. Muualla Suomessa sijaitsevia uusia asuinalueita ovat muun muassa Tampereen Niemenranta ja Vuores, Jyväskylän Äijälänranta sekä Kuopion Saaristokaupunki. 2010-luvun asuintaloarkkitehtuurissa korostuu runsas ja vaihteleva värimaailma. Lisäksi joitakin vanhahkoja, merkittäviä rakennettuja ympäristöjä on uudisrakennettu perinteisiä arvoja kunnioittaen, esimerkiksi Espoon Tapiolaa.
Koulutus
Digitaalisten laitteiden merkitys osana opetusta on kasvanut merkittävästi. Perinteisiä koulukirjoja käytettiin vähemmän kuin aiemmin. Oppilaiden osallistaminen koulun toimintaan on kasvanut: 2010-luvulla kouluissa oli esimerkiksi oppilaskuntia, tukioppilaita ja ympäristöraateja. Ylioppilaskirjoitukset muuttuivat vuosina 2016–2019 vaiheittain sähköisiksi.
Vuosikymmenen ensimmäisenä päivänä aloitti toimintansa Aalto-yliopisto, kun Helsingin kauppakorkeakoulu, Taideteollinen korkeakoulu ja Teknillinen korkeakoulu yhdistyivät. Samana päivänä myös Kuopion ja Joensuun yliopistot yhdistyivät Itä-Suomen yliopistoksi.
Pitkään peruskoulun yläluokkalaisten oppimistuloksia mittaavien PISA-tulosten kärkimaana ollut Suomi on alkanut 2010-luvulla taantua monella mittarilla niin absoluuttisesti kuin suhteessa muihin maihin. Viro on noussut Suomen ohi kaikessa paitsi lukutaidossa. Suomalaisoppilaista luku- ja laskutaidon minimitason alitti 5–6 prosenttia 2000-luvun alussa ja 12–13 prosenttia vuonna 2012. Eniten huolenaiheita on herättänyt poikien, etenkin itä- ja pohjoissuomalaisten, heikentynyt suoriutuminen ja yrittäminen. Heistä jopa joka neljäs alitti minimitason. Tytöillä taas on enemmän opiskelumotivaatiota ja uskoa tulevaisuuteen. Kaukana kotiseudulta olevan työelämän on tutkittu olevan pojille kovin vierasta.
Uskonto ja siviilisääty
thumb|250px|left|[[Jyväskylän Kuokkalan kirkko valmistui vuonna 2010.]] Vuoden 2009 lopussa 79,7 prosenttia suomalaisista kuului Suomen evankelis-luterilaiseen kirkkoon ja vuoden 2019 lopussa 68,6 prosenttia. Ortodoksiseen kirkkoon kuului niin vuoden 2009 kuin vuoden 2017 lopussa reilut yksi prosentti suomalaisista. Kirkosta eroaminen on yleistynyt voimakkaasti: vuosina 2010−2018 Suomen evankelis-luterilaisesta kirkosta on eronnut yli puoli miljoonaa ihmistä, mikä on lähes kaksi kertaa enemmän kuin vuosina 2000−2009 ja lähes kolme kertaa enemmän kuin vuosina 1990−1999. Huomattavia eropiikkejä on tapahtunut etenkin lokakuussa 2010 Yle TV2:n Homoilta-ohjelman jälkeen sekä marras-joulukuussa 2014, kun eduskunta oli äänestänyt ns. tasa-arvoisesta avioliittolaista.
Matkapuhelimet ja tietotekniikka
2010-luvulla erityisesti Applen iPhone-puhelimet ja Samsungin valmistamat puhelimet ovat olleet suosittuja. Etenkin vuosikymmenen alkupuoliskolla Nokia Lumia -puhelimet olivat suosittuja. Internet-yhteydet ovat nopeutuneet ja puhelinten toiminnot ovat kasvaneet. Matkapuhelimella ei enää pelkästään soiteta puheluita ja lähetetä tekstiviestejä, vaan myös käytetään internettiä, jaetaan sisältöä ja otetaan melko laadukkaitakin valokuvia. Sosiaalisen median suosio on noussut ja 2010-luvun suosittuja puhelinsovelluksia ovat muun muassa WhatsApp, Instagram, Snapchat, Airbnb ja Pokémon Go.
Vaikka Nokia myi matkapuhelinvalmistuksen Windowsille vuonna 2014, palasi Nokia brändinä muutaman vuoden päästä puhelinmarkkinoille. Vuonna 2017 HMD Global julkaisi uusia puhelimia Nokia-nimen alla. Eräs malleista perustuu suosittuun 3310-malliin.
Myös vuosikymmenen uutuutta, tabletti- eli sormitietokoneita, kuten Applen iPad ja Samsung Galaxy Tab, myytiin vilkkaasti etenkin vuosikymmenen alussa ja puolivälissä. Vuosikymmenen jälkipuoliskolla niiden myynti kuitenkin kääntyi laskuun.
Puhelinluettelot ovat käyneet jo vanhanaikaisiksi, koska matkapuhelimet ovat suurelta osin syrjäyttäneet lankapuhelimet, ja luetteloissa on ollut vain melko harvoja matkapuhelinnumeroita. Myös internetyhteyksien laajeneminen lähes kaikkien suomalaisten käyttöön on vähentänyt puhelinluetteloiden tarvetta. Suomessa viimeiset paperiset puhelinluettelot julkaistiin vuonna 2016, ja jaettiin alkuvuodesta 2017.
Suomen kieli
2010-luvun uudissanoja tai vuosikymmenen aikana runsaasti tiedostusvälineissä käytettyjä sanoja. Lähteenä 2010-luvun aikana julkaistujen Mitä missä milloin -kirjojen luettelot vuoden sanoista:
Kirjallisuus
thumb|Tommi Kinnunen. thumb|Katja Kettu. 2010-luvun kirjallisuudessa korostuu edellisen vuosikymmenen tavoin tyylien ja lajien runsaus sekä genreluokitusten epätarkkuus. Vuosikymmenen uusia kirjailijatulokkaita ovat muun muassa Tommi Kinnunen ja Pauliina Rauhala. Tommi Kinnunen tunnetaan historiallisista romaaneistaan, joista hänen esikoisteoksensa Neljäntienristeys (2014) on voittanut useita palkintoja. Pauliina Rauhala debytoi vuonna 2013 lestadiolaisen naisen asemaa käsittelevällä menestysromaanillaan Taivaslaulu. Katja Kettu teki läpimurtonsa vuonna 2011 sota- ja rakkausromaanillaan Kätilö. Riikka Pulkkinen on erikoistunut romaaneihin, jotka käsittelevät vaikeita teemoja kuten sairauksia ja menetyksiä, esimerkkeinä Totta (2010) ja Vieras (2012). Sofi Oksanen on menestyksekkäästi jatkanut omalla linjallaan, ja hänen historiallinen romaaninsa Kun kyyhkyset katosivat (2012) on ikään kuin jatko-osa hänen aiemmille romaaneilleen.
Myös vanhempi kirjailijapolvi on yhä menestynyt. Ilkka Remeksen kansainvälistä politiikkaa ja ajankohtaisia tapahtumia käsittelevät jännitysromaanit ovat toinen toisensa jälkeen nousseet Suomen myydyimpien romaanien joukkoon. Hänen suosituimpia teoksiaan ovat muun muassa Horna (2014) ja sen jatko-osa Jäätyvä helvetti (2015). Niin ikään Enni Mustosen perinteistä naisen elämää käsittelevät romaanit ovat olleet suosittuja, muun muassa Emännöitsijä (2015) ja Ruokarouvan tytär (2017). Jari Tervon teokset ovat myyneet yhä hyvin. Hänen inkeriläisten kohtaloa kuvaava romaaninsa Matriarkka (2016) herätti huomiota syyllistävyydellään. Laila Hirvisaari jatkoi yhä menestyksekästä kirjailijanuraansa teoksillaan Minä, Katariina (2011), Me, Keisarinna (2013) sekä Hiljaisuus (2016). Leena Lehtolaiselta ilmestyi yhä suosittuja rikosromaaneja. Tuomas Kyrö kirjoitti suosittuja Mielensäpahoittaja-teoksia.
Suosittuja ovat niin ikään olleet myös tasavallan presidentin vaimo Jenni Haukion runoantologia Katso pohjoista taivasta (2018) sekä valtaisan suosituksi nettimeemiksi noussut Karoliina Korhosen sarjakuva Finnish Nightmares (2016).
Finlandia-palkinnot
2010-luvun Finlandia-palkitut kirjat ovat:
Televisio
thumb|Huippusuositun Putous-sarjan tunnetuimpia sketsihahmoja on muun muassa Riku Niemisen esittämä Munamies vuodelta 2011. thumb|Sami Hedberg, Arman Alizad ja [[Joona Kortesmäki Lauantaiprojektin nauhoituksissa 2011.]]
Lähetystekniikka
2010-luvulla kaikki Suomen televisiolähetykset ovat digitaalisia. Vuosikymmenen aikana ollaan myös siirtymässä teräväpiirtolähetyksiin, kuitenkin normaalitasoiset SD-lähetykset loppuvat vasta vuonna 2020. Vuosina 2011–2014 Ylellä oli käytössä erillinen teräväpiirtokanava Yle HD, joka esitti sekä ykkös- että kakkosverkon ohjelmistoa. Jo ennen kyseisen kanavan käyttöönottoa Yle oli lähettänyt satunnaisesti kokeiluluonteisia teräväpiirtolähetyksiä. Tammikuun lopulla 2014 Yle HD:n tilalle tuli jokaista Ylen kanavaa varten oma teräväpiirtokanava. MTV3 HD aloitti elokuussa 2011. Nelonen HD aloitti kaapelikanavana jo vuonna 2008, mutta antenniverkossa se alkoi näkyä vasta marraskuussa 2017.
Vuoden 2013 alussa televisiomaksun korvasi yleisradiovero, jonka tarkoituksena on rahoittaa Yleisradion toimintaa. Televisiomaksusta poiketen yleisradioveron maksaminen on pakollista myös niille, jotka eivät katso televisiota. Alle 18-vuotiaat sekä pienituloisimmat on kuitenkin vapautettu verosta. Ahvenanmaalla yleisradioveron korvaa yhä paikallinen televisiomaksu.
Viihde- ja asiaohjelmat
2010-luvun suosituimpia viihdeohjelmia ovat olleet muun muassa humoristisuudestaan tunnetut Putous ja Posse, ajankohtaisia asioita käsittelevät satiirisarjat YleLeaks ja Noin viikon uutiset sekä musiikkiohjelmat Vain elämää ja SuomiLOVE. Varsinkin Putous on ollut kausi toisensa jälkeen valtava tv-hitti, joka on parhaimmillaan kerännyt ruudun ääreen lähes 1,5 miljoonaa katsojaa ja tuonut julkisuuteen useita sketsihahmoja, kuten Marja Tyrni (2010) ja Munamies (2011). Vain elämää -sarjan jaksot ovat monella tuotantokaudella keränneet parhaimmillaan lähes miljoona katsojaa sekä tuoneet uusia hittikappaleita radioiden soittolistoille.
2010-luvun suosittuja keskusteluohjelmia ovat olleet muun muassa Puoli seitsemän, Enbuske, Veitola & Salminen sekä jo edellisellä vuosikymmenellä aloittanut Arto Nyberg.
Tositelevisio-ohjelmat
Edellisellä vuosikymmenellä aloittaneet kilpailuohjelmat Idols ja Tanssii tähtien kanssa jatkoivat suosiotaan. Vuonna 2012 Idolsin rinnalle tuli toinen suosittu laulukilpailuohjelma The Voice of Finland. Suositut tietovisaohjelmat Haluatko miljonääriksi? ja Heikoin lenkki palasivat televisioon pitkän tauon jälkeen vuosikymmenen jälkipuoliskolla, kuten myös legendaarinen parisuhdevisailu Napakymppi.
Syksyllä 2013 esitetty Julkkis Big Brother keräsi ruudun ääreen runsaasti katsojia. Hyvin uudenlainen televisiosarja on vuonna 2015 aloittanut Sohvaperunat, jossa näytetään televisionkatsojien reaktioita viime aikoina esitetyistä, usein mieleenpainuneista kohtauksista. Palkittu Docventures-sarja yhdisteli dokumenttien katselun, elokuvakerhomaiset keskustelut ja sosiaalisen median.
Draama ja komedia
2010-luvun tunnetuimpiin suomalaisiin fiktiivisiin televisiosarjoihin kuuluvat muun muassa draamasarja Taivaan tulet ja sketsisarja Siskonpeti. Erityisen suosittuja sarjoja ovat olleet esimerkiksi draamasarja Pirunpelto ja poliisisarja Roba, jotka ovat parhaimmillaan kerännyt television ääreen yli miljoona katsojaa.
Myös pitkäaikainen draama- ja saippuasarja Salatut elämät jatkoi vankkaa suosiotaan, joskin jonkin verran pienemmässä mittakaavassa kuin edellisellä vuosikymmenellä. Vuosikymmenen alkupuolella esitetyt rikosdraamasarja Helppo elämä ja rakkausdraamasarja Klikkaa mua on palkittu Kultaisella Venlalla, myöhempiä palkittuja draamasarjoja ovat muun muassa Mustat lesket ja Koukussa.
Tubettaminen
Internetkulttuurin kehittyminen on saanut aikaan uuden ilmiön, tubettamisen eli videoiden luomisen omaan YouTube-kanavaan. Videot ovat suosittuja erityisesti nuorison keskuudessa. Tunnetuiksi tubettajiksi ovat nousseet muun muassa Tuure Boelius, Eeddspeaks, Herbalisti, Lakko, Arttu Lindeman, Mansikkka, Mariieveronica, Mmiisas ja Soikku. Vuonna 2018 suosituin YouTube-kanava oli Duudsonien Dudesons, toiseksi suosituin oli Angry Birds -kanava ja kolmanneksi suosituin oli TheRelaxingEnd -kanava.
Vuodesta 2014 Helsingissä on järjestetty Tubecon-tapahtuma, jossa tubettajat tapaavat fanejaan. Tapahtuma on kerännyt kymmeniä tuhansia nuoria ja ollut vuosi vuodelta suositumpi. Tapahtuma on levinnyt myös ulkomaille. Vuoden 2018 Tubecon-tapahtuman kävijämääräksi tilastoitiin yhteensä noin 17 000.
Musiikki
thumb|Haloo Helsinki esiintymässä [[Rakuuna Rockissa Lappeenrannassa 2014.]] thumb|Robin esiintymässä [[Ilosaarirockissa Joensuussa 2015.]] thumb|Saara Aalto edusti Suomea Euroviisuissa vuonna 2018 kappaleellaan [[Monsters (kappale)|Monsters.]]
Vuosikymmenen menestykset
2010-luku on Suomessa ollut erityisesti popin ja rapin aikakautta. Vuosikymmenen menestyneimpiin suomalaisiin kevyen musiikin esittäjiin kuuluvat muun muassa Jenni Vartiainen ja Robin. Jenni Vartiaisen albumi Seili (2010) on myynyt yli 150 000 kappaletta. Albumilla on esimerkiksi pitkään listojen kärkisijoilla ollut hitti Missä muruseni on. Teinipoppari Robin teki alkuvuonna 2012 vain 13-vuotiaana läpimurtonsa kappaleellaan Frontside Ollie, ja muun muassa kyseisen hitin sisältävä Robinin esikoisalbumi Koodi on myynyt lähes 120 000 kappaletta. . Niin ikään Chisun hitit saivat runsaasti radiosoittoa: muun muassa hänen itse sanoittamansa ja säveltämänsä Kohtalon oma (2011) on eräs vuosikymmenen menestyssävellyksistä. Haloo Helsingin singlet nousivat toinen toisensa jälkeen Suomen radiolistan kärkeen. Runsaasti radiosoittoa ovat saaneet muun muassa Maailman toisella puolen (2011) ja Vapaus käteen jää (2013). 2010-luvun poplaulajien eturiviin kuuluu myös Sanni, jonka hittejä ovat muun muassa 2080-luvulla (2015) ja Vahinko (2016).
Suomiräppäreistä esimerkiksi Cheek ja JVG ovat vakiinnuttaneet suosionsa. Cheekin kappaleista listaykkösiksi ovat nousseet esimerkiksi Anna mä meen (2012) ja Timantit on ikuisia (2013), JVG:n menestyksiä ovat taas muun muassa Häissä (2011) ja Tarkenee (2015). Rapin ja hip hopin menestyjiä ovat olleet myös muun muassa Petri Nygård, Mikael Gabriel ja Teflon Brothers.
Monen entisen yhtyeen laulaja on jatkanut menestystään soolouralla: Elonkerjuu-yhtyeestä irtautunut Lauri Tähkä jatkoi suosiotaan, vaikka ei laulanut enää edellisen vuosikymmenen tapaan pohjalaismurteella. Takavuosien huippusuosituista tyttöbändeistä irtautuneet Erin ja Vesala ovat menestyneet myös soolouralla: Erinin hiteistä on soinut tiheään radiossa muun muassa Ei taida tietää tyttö (2013) ja Vesalan hiteistä esimerkiksi Älä droppaa mun tunnelmaa (2016).
Perinteisemmän musiikin suurimpia nimiä ovat olleet muun muassa Suvi Teräsniska ja Arttu Wiskari. Wiskarin laulut ovat herättäneet huomiota rohkeilla sanoituksillaan, esimerkkeinä Sirpa (2014) ja Kahvimaito (2015). Myös muun muassa Kaija Koon, Juha Tapion, Jari Sillanpään ja Yö-yhtyeen suosiot ovat jatkuneet. Radioissa ovat soineet tiuhaan muun muassa Kaija Koon Vapaa (2010), Juha Tapion TSNEH (Tykkään susta niin että halkeen) (2013) ja Jari Sillanpään Sinä ansaitset kultaa (2014). J. Karjalainen palasi suosionsa huipulle vuonna 2013 hitillään Mennyt mies ja jatkaa yhä uraansa.
2010-luvulla edesmenneitä kevyen musiikin henkilöitä olivat muun muassa sinivalkoisesta äänestään tunnettu Topi Sorsakoski (1952–2011), pitkäaikaisimpiin kotimaisiin tanssi-iskelmälaulajiin kuulunut Annikki Tähti (1929–2017) ja legendaarisen Yö-yhtyeen keulakuva Olli Lindholm (1964–2019).
Laulukilpailut ja musiikkiohjelmat
Jo edellisellä vuosikymmenellä suosituiksi tulleiden Idols-tyyppisten televisio-ohjelmien suosio jatkui. Tosin näiden laulukilpailujen tuomien uusien esiintyjien menestys ei useinkaan yltänyt esikoisalbumia pidemmälle. 2010-luvun Idols-voittajia ovat muun muassa Martti Saarinen ja Diandra Flores. Uusi tulokas tällä vuosikymmenellä oli The Voice of Finland, jonka ensimmäinen tuotantokausi alkoi vuoden 2011 lopussa. The Voice of Finlandin ensimmäinen tuotantokausi toi julkisuuteen etenkin Saara Aallon ja Jesse Kaikurannan, tosin kauden voitti Mikko Sipola.
Vuonna 1985 aloitettuja Seinäjoen tangomarkkinoita on järjestetty joka vuosi myös 2010-luvulla. Tangomarkkinat ovat tuoneet julkisuuteen esimerkiksi Marko Maunukselan ja Kyösti Mäkimattilan. Legendaarinen iskelmälaulukilpailuohjelma Syksyn sävel teki paluun vuonna 2011, mutta sitä esitettiin viimeksi syksyllä 2013. 2010-luvulla Syksyn sävelen voittaneita kappaleita ovat olleet Jari Sillanpään En se olla saa (2011), Jesse Kaikurannan Järjetön rakkaus (2012) ja Suvi Teräsniskan Täydellinen elämä (2013).
Suomessa alettiin syksyllä 2012 näyttää Vain elämää -televisiosarjaa, joka perustuu hollantilaiseen formaattiin. Sarjassa artistit seurustelevat viikon ajan keskenään ja jokaisena päivänä yksi artisteista on päivän artistina. Muut artistit esittävät kunakin päivänä päivän artistin kappaleista omantyylisiä versioitaan. Sarja on saanut Kultainen Venla- ja Pro Iskelmä -palkintoja. Vain elämää -sarjan ensimmäisen tuotantokauden kokoelmalevy on myynyt lähes 180 000 kappaletta, mikä tekee siitä kaikkien aikojen kuudenneksi myydyimmän kotimaisen musiikkialbumin. Korkeille listasijoituksille yltäneitä Vain elämää -sarjan kappaleita ovat muun muassa Erinin Mitä tänne jää (2012), Elastisen Naurava kulkuri (2014), Antti Tuiskun Sata salamaa (2015) ja Mikael Gabrielin Lumi teki enkelin eteiseen (2016).
Vaqif
pienoiskuva|Vaqif Molla Pənah Vaqif (noin 1717 nykyisen Qazaxin piirin Salahlın kylä – 1797 Şuşa) oli azerbaidžanilainen runoilija ja valtiomies.
Suomi 2010-luvulla
Kansainvälinen menestys
Eräät suomalaiset artistit ja yhtyeet ovat yhä menestyneet paitsi kotimaassa, myös ulkomailla. Jo edellisellä vuosikymmenellä menestynyt pop rock -yhtye Sunrise Avenue jatkoi suosiotaan: muun muassa kappaleet Hollywood Hills (2011) ja Lifesaver (2013) kuuluvat vuosikymmenen menestyssävellyksiin. Myös metalliyhtye Nightwish jatkoi menestystään, tosin yhtyeen naislaulaja ei ollut enää kotimainen kuten aiemmin. Muun muassa ruotsalaisen Anette Olzonin laulama Storytime (2011) on menestynyt kansainvälisesti.
Uusi ulkomaillakin menestynyt tulokas on poplaulaja Alma, jonka tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa Dye My Hair (2016) ja Chasing Highs (2017). Myös Saara Aalto on niittänyt kansainvälistä mainetta muun muassa tekemällä uraa Kiinassa vuonna 2013 sekä sijoittumalla hopeasijalle Ison-Britannian The X Factor -laulukilpailussa vuonna 2016.
Tiina Saario
Tiina Saario (s. 15. tammikuuta 1982) on suomalainen jalkapalloilija, joka on viimeksi edustanut Naisten Ykkösessä pelaavaa Malmin Palloseuraa.
Suomi 2010-luvulla
Kansainvälinen menestys
Suomen menestys Euroviisuissa 2010-luvulla jäi suurimmaksi osaksi varsin vaisuksi. Vuonna 2014 Suomea edustanut rock-yhtye Softengine kappaleellaan Something Better tuli kuitenkin finaalissa sijalle 11, mikä on Suomen kolmanneksi paras sijoitus suhteessa osallistujamäärään. Kappale menestyi kohtalaisesti myös Irlannin singlelistalla.
Vaqif
Vaqif syntyi talonpojan perheeseen. Hän sai hyvän koulutuksen, osasi persiaa ja arabiaa, tunsi tähtitiedettä, matematiikkaa, arkkitehtuuria, musiikkia ja runoutta. Vaqif työskenteli madrasan opettajana Qazaxissa ja myöhemmin Karabahissa, jonka kaani İbrahimxəlil kutsui hänet hoviinsa ulkoasioista vastaavaksi visiiriksi (ulkoministeriksi). Vaqifin johdolla Karabah muodosti Georgian sekä Tališin ja Jerevanin kaanikuntien kanssa Persian-vastaisen liittokunnan. Hän kävi neuvotteluja myös Venäjän kanssa.
Tiina Saario
Seurajoukkueet
Saario aloitti pääsarjauransa vuonna 1998 Puistolan Urheilijoissa. Lisäksi hän on Suomen korkeimmalla sarjatasolla edustanut Malmin Palloseuraa, Kuopion MimmiFutista, FC Kontua, Helsingin Jalkapalloklubia sekä Åland Unitedia. Vuodet 2002–2005 Saario opiskeli Miamissa Barryn yliopistossa, jossa hän myös pelasi yliopistosarjoissa kolmen kauden ajan Lisäksi Saario toimi vuoden valmennustehtävissä. Hän on myös pelannut Yhdysvalloissa W-liigaa vuonna 2001.
Maajoukkue
A-maajoukkueessa Saario esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1999. Helmikuussa 2012 hän teki paluun maajoukkueeseen lähes kymmenen vuoden tauon jälkeen ja on siitä lähtien kuulunut sen vakiopelaajiin. Vuoden 2013 EM-kilpailujen jälkeen hän on pelannut yhteensä 22 naisten maaottelua. EM-kilpailuissa hän tuli vaihtopelaajana kentälle tappiolliseen Ruotsi-otteluun ja pelasi kokonaan tasapeliin päättyneen ja Suomen viimeiseksi jääneen alkulohko-ottelun Tanskaa vastaan.
Vaqif
Vuonna 1797 Persian šaahi Aga Muhammed valloitti Karabahin pääkaupungin Şuşan ja heitti Vaqifin vankilaan odottamaan teloitusta. Hänet pelasti samana yönä tapahtunut šaahin salamurha. Pian tämän jälkeen vallan kaappasi İbrahimxəlilin veljenpoika Məhəmməd bəy Cavanşir, joka tapatti Vaqifin ja tämän pojan Əlin. Murhan jälkeen Vaqifin koti hävitettiin ja hänen käsikirjoituksensa tuhottiin. Hänen teoksensa on koottu myöhemmin eri lähteistä ja suullisesta perinteestä. Ensimmäinen kokoelma ilmestyi vuonna 1856 ja täydellinen laitos vuonna 1945.
Vaqif oli Azerbaidžanin kansanomaisen taiderunouden edelläkävijä. Hänen lyriikkansa on elämäniloista ja realistista. Aikansa romantikoista poiketen hän kuvaa konkreettisia kaunottaria ja lihallisen rakkauden nautintoja. Myöhäistuotannon aiheita ovat ihmisen voimattomuus kohtalon edessä, pettymyksen tunteet ja ironinen suhtautuminen kavalaan maailmaan. Ystävänsä Vidadin kanssa Vaqif toi azerbaidžanilaiseen taiderunouteen aşıq-kansanrunoilijoiden qoşma-muodon, mutta hallitsi erinomaisesti myös Füzulin koulukunnan klassiset muodot.
Suomi 2010-luvulla
Levymyynnin väheneminen
Levymyynti on vähentynyt 2010-luvulla, ja useat tavarataloketjut ovat lopettaneet äänilevyjen myymisen. Vuonna 2014 musiikin digitaalinen myynti ylitti fyysiset äänitteet Suomessa ensimmäistä kertaa. CD-levyjen vuotuinen myyntimäärä romahti vuosina 2002−2017 yhdeksästä miljoonasta vain noin miljoonan tietämille. Suosituimpia digitaalisia musiikkipalveluja ovat muun muassa Spotify, Deezer ja Tidal. Levy-yhtiöitä on muutettu musiikkiyhtiöiksi.
Muuta
Helsingin Musiikkitalo valmistui Töölönlahteen vuonna 2011. Sibelius-museon jälkeen Suomen toinen musiikkimuseo, Finnish Music Hall of Famen, valmistui Helsingin Pasilaan syksyllä 2019.
Elokuva
thumb|upright|Tiina Lymi on yksi vuosikymmenen uusista ohjaajista. thumb|upright|Aku Louhimies vuosikymmenen jättimenestyksen, Tuntemattoman sotilaan kuvauksissa. thumb|upright|Jussi Vatanen on eräs 2010-luvun merkittävimpiä kotimaisia näyttelijöitä. Hän on voittanut vuosikymmenen aikana kaksi [[Kultainen Venla -palkintoa.]] Kotimaisen elokuvan katsojaluvut jatkoivat nousuaan 2010-luvulla. Vuonna 2015 kotimaiset elokuvat saivat yhteensä ennätykselliset 2,6 miljoonaa katsojaa. Vuosikymmenen menestyneimpiä elokuvaohjaajia ovat olleet muun muassa edellisellä vuosikymmenellä esikoisohjauksensa tehneet Dome Karukoski ja Aku Louhimies sekä uudet ohjaajatulokkaat Taneli Mustonen, Antti J. Jokinen ja Tiina Lymi.
Komedia, draama ja jännitys
2010-luku käynnistyi suomalaisen elokuvan kannalta varsin komeasti. Vuonna 2010 useat kotimaiset elokuvat ovat keränneet paljon katsojia, muun muassa Dome Karukosken ohjaama komedia Napapiirin sankarit, Arto Halosen ohjaama tositapahtumiin perustuva draamaelokuva Prinsessa sekä Jalmari Helanderin ohjaama jouluaiheinen kauhuelokuva Rare Exports.
Vuonna 2013 ilmestyi Johanna Vuoksenmaan komedia 21 tapaa pilata avioliitto, joka on yli 400 000 katsojallaan kaikkien aikojen katsotuin kotimainen naisohjaajan elokuva. Komediat ovat olleet suosittuja läpi vuosikymmenen: vuonna 2011 menestyi erityisesti Taru Mäkelän draamakomedia Varasto, vuonna 2015 Taneli Mustosen komedia Luokkakokous ja vuonna 2017 Marja Pyykön komedia Yösyöttö. Erityisen suosittu komedia on ollut Dome Karukosken Mielensäpahoittaja (2014), ja suosiota niitti myös sen jatko-osa, Tiina Lymin Ilosia aikoja, Mielensäpahoittaja (2018).
Paljon katsojia on kerännyt myös Mika Kaurismäen road movie -elokuva Tie pohjoiseen (2012), Dome Karukosken draamaelokuva Leijonasydän (2013) sekä Markku Pölösen romanttinen draamaelokuva Oma maa (2018). Myös lukuisat Vares-jännityselokuvat ovat vakiinnuttaneet suosionsa.
Historialliset elokuvat
Historialliset elokuvat ovat olleet yhä suosittuja. Heti vuosikymmenen alussa ilmestynyt, Kari Väänäsen ohjaama ja Veikko Huovisen romaaniin perustuva Havukka-ahon ajattelija keräsi runsaasti katsojia. Niin ikään Antti J. Jokisen ohjaama, vuonna 2012 ensi-iltansa saanut Sofi Oksasen romaaniin perustuva Puhdistus menestyi hyvin.
Sotia, eritoten toista maailmansotaa, on käsitelty vielä 2010-luvun elokuvissakin. Antti J. Jokisen menestystuotantoa on myös Katja Ketun esikoisromaaniin perustuva sota- ja rakkausdraama Kätilö (2015). Todellinen suurmenestys on Aku Louhimiehen ohjaama, vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Tuntematon sotilas, joka on kerännyt yli miljoona katsojaa ja noussut Suomen kaikkien aikojen katsotuimmaksi kotimaiseksi elokuvaksi.
Edellisellä vuosikymmenellä suosioon tulleet elämäkertaelokuvat jatkoivat suosiotaan: niistä katsotuimpia ovat Teppo Airaksisen Juice ja Timo Koivusalon Olavi Virta (molemmat 2018).
Perhe-elokuvat
Myös monet perhe-elokuvat nousivat vuosikymmenen katsotuimpien elokuvien joukkoon, kuten vuoden 2016 katsotuin kotimainen elokuva Kanelia kainaloon, Tatu ja Patu! sekä monet Risto Räppääjä -elokuvat.
Käytettyjä näyttelijöitä
Vuosikymmenen käytetyimpiä näyttelijöitä ovat muun muassa Laura Birn, Samuli Edelmann, Aku Hirviniemi, Krista Kosonen, Jasper Pääkkönen, Pamela Tola ja Jussi Vatanen. Hirviniemi on näytellyt merkittäviä rooleja muun muassa Luokkakokous-elokuvassa ja uusimmassa Tuntematon sotilas-elokuvassa. Pääkkönen on näytellyt muun muassa Napapiirin sankarit- ja Leijonasydän-elokuvien pääosia sekä aloittanut kansainvälisen uransa kanadalais-irlantilaisessa televisiosarjassa Viikingit ja yhdysvaltalaisessa elokuvassa BlacKkKlansman. Edelmann debytoi Hollywoodissa vuonna 2011 näytellen elokuvassa Mission: Impossible – Ghost Protocol.
Uusimpia kasvoja edustavat muun muassa Kalle Lamberg ja Armi Toivanen. Toivasen merkittävimpiin rooleihin kuuluu päähenkilö Sanna elokuvassa 21 tapaa pilata avioliitto. Hieman varttuneempaa näyttelijäpolvea edustivat muun muassa Eero Aho, Samuli Edelmann, Peter Franzén ja Tommi Korpela. Aho tunnetaan muun muassa Antero Rokan roolista uusimmassa Tuntematon sotilas -elokuvassa. Antti Litja on eräs vanhimpia 2010-luvulla käytettyjä näyttelijöitä.
Jussi-palkinnot ja katsotuimmat elokuvat
Parhaan elokuvan Jussi -palkinnon on 2010-luvulla saaneet seuraavat kotimaiset elokuvat:
Katsotuimmat elokuvat vuodesta 2010 eteenpäin (Suomen elokuvateattereissa): Päivitetty 11.2.2019.
Urheilu
thumb|Helsingissä juhlitaan jääkiekon MM-kultamitalia 2011. thumb|[[Leo-Pekka Tähti vuonna 2014.]] Suomen jääkiekkomaajoukkue voitti historiansa toisen jääkiekon maailmanmestaruuskullan toukokuussa 2011, kaataen loppuottelussa Ruotsin lukemin 6–1. Toukokuussa 2019 Suomi voitti taas jääkiekon MM-kultaa kaataen loppuottelussa Kanadan lukemin 3–1. Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkue voitti vuosikymmenen aikana jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskullan kolmesti: vuosina 2014, 2016 ja 2019. Vuosikymmenen merkittävimpiä suomalaisia jääkiekkoilijoita ovat olleet muun muassa Jarkko Immonen, Mikko Koivu, Sebastian Aho, Patrik Laine, Jesse Puljujärvi, Marko Anttila, Mikko Lehtonen, Kaapo Kakko, maalivahdit Pekka Rinne ja Kevin Lankinen, sekä Mikael Granlund, joka muistetaan esimerkiksi ilmaveivistä vuodelta 2011.
Matti Heikkinen voitti vuonna 2011 hiihdon maailmanmestaruuskultamitalin 15 kilometrin perinteisen tyylin matkalla. Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin kahdeksannen kerran Suomessa vuonna 2017, jolloin ne järjestettiin Lahdessa seitsemännen kerran. Suomi sijoittui kilpailussa viidenneksi saaden yhden kultamitalin, yhden hopeamitalin ja kolme pronssimitalia. Iivo Niskanen voitti kultamitalin niin ikään 15 kilometrin perinteisen tyylin matkalla. Sen sijaan vuoden 2013 ja 2015 hiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi koki pettymyksen saaden molemmissa vain yhden pronssimitalin. Heikkisen ja Niskasen lisäksi 2010-luvun merkittävimpiin hiihtäjiin kuuluvat Sami Jauhojärvi, Krista Pärmäkoski sekä edellisellä vuosikymmenellä Suomen parhaisiin hiihtäjiin kuulunut Aino-Kaisa Saarinen. Kaisa Mäkäräinen voitti kultaa kymmenen kilometrin takaa-ajossa ampumahiihdon maailmanmestaruuskilpailuissa 2011.
Suomalaisten olympiamenestys on heikentynyt 2010-luvulla. Vuoden 2016 kesäolympialaisissa Suomi voitti vain yhden pronssimitalin ja menestys oli siten huonompi kuin missään aiemmissa olympialaisissa. Talviolympialaisissa 2010 Suomi jäi yhdellä hopealla ja neljällä pronssilla mitalin voittaneista maista kolmanneksi viimeiselle sijalle, mutta paransi jonkin verran menestystään talviolympialaisissa 2014 voitettuaan yhden kullan, kolme hopeaa ja yhden pronssin. Talviolympialaisissa 2018 Suomi voitti yhden kullan, yhden hopean ja neljä pronssia. Olympiakullat on voittanut Iivo Niskanen ja Sami Jauhojärvi vuonna 2014 parisprintissä ja Iivo Niskanen vuonna 2018 50 kilometrin hiihdossa.
Vuosikymmenen loppumetreillä pidetyissä jalkapallon EM-karsinnoissa Suomen jalkapallomaajoukkue pääsi historiansa ensimmäistä kertaa EM-lopputurnaukseen. Menestynein pelaaja näissä karsinnoissa on ollut Teemu Pukki. Lopputurnaus pelataan kesällä 2020.
Menestyneitä urheilijoita ovat myös koripalloilija Lauri Markkanen, suunnistaja Minna Kauppi, painija Petra Olli, keihäänheittäjä Tero Pitkämäki sekä pyörätuolikelaaja ja -koripalloilija Leo-Pekka Tähti. Tähti on voittanut pyörätuolikelauksen paralympiakultaa kahdesti vuosikymmenen aikana ja MM-kultaa kolmesti.
2010-luvun suomalaisia Formula 1 -kuljettajia ovat olleet Kimi Räikkönen, Heikki Kovalainen ja Valtteri Bottas. Vuosikymmenen parhaat sijoitukset suomalaisilta ovat olleet Bottaksen toinen sija kaudella 2019 sekä Räikkösen kolmas sija kausilla 2012 ja 2018.
Ruoka ja juoma
2010-luvun alussa muun muassa superruoka ja erityisruokavaliot ovat olleet polttavia puheenaiheita ja laajalti mediassa käsiteltyjä asioita. Ruuanvalinnassa painopiste perinteisestä ravitsemuslähtöisestä ajattelusta oli laajalti siirtynyt tunteeseen ja elämänasenteeseen. Vuosikymmenen aikana kasvissyönnin ja veganismin suosiot ovat lisääntyneet. Tämän taustalla ovat olleet etenkin ympäristösyyt. Suomessa on kehitetty useita erilaisia lihan korvikkeita, kuten Nyhtökaura, Härkis ja Mifu. Niin ikään täysin kasviperäiset maitotuotteiden korvikkeet, kuten kaurajuoma ja maidottomat jäätelöt, ovat yhä suositumpia. Nousussa ovat olleet myös ulkomaiset uusvanhat ruokailmiöt, kuten kefiiri ja kombucha.
Runsasproteiinisen ruokavalion suosio on kasvanut. Suomalaisten proteiininsaanti on lisääntynyt hitaasti mutta tasaisesti. Erilaisten runsaasti proteiinia sisältävien elintarvikkeiden määrä on kasvanut.
Albert Chamberland
Albert Chamberland (12. lokakuuta 1886 Montreal – 4. huhtikuuta 1975 Montreal) oli kanadalainen viulisti, kapellimestari, tuottaja, pedagogi ja säveltäjä. Hän opiskeli viulunsoittoa Jean Duquetten ja myöhemmin McGillin konservatoriossa Alfred De Sèven johdolla. Hän debytoi solistina vuonna 1904.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008 – miesten kiekonheitto
Miesten kiekonheitonkilpailu käytiin 16. – 19. elokuuta välisenä aikana, Pekingin kansallisella stadionilla. Olympiakultaa voitti virolainen Gerd Kanter.
Suomi 2010-luvulla
Ruoka ja juoma
Erilaisista pienpanimo-oluista ja erikoisoluista, kuten India pale alesta, on tullut muotijuomia. Myös kuohuviinien suosio on noussut ja niiden kulutus on arkistunut. Vuoden 2018 alussa alkoholilakia höllennettiin hieman: muun muassa ruokakaupoissa myytävien alkoholijuomien enimmäisalkoholipitoisuutta nostettiin 4,7 prosentista 5,5 prosenttiin ja anniskeluravintoloiden aukioloajat vapautettiin. Suomalaisten alkoholinkulutus oli vuosi vuodelta laskenut huippuvuoden 2007 jälkeen, ja lakimuutoksen jälkeen kulutus on noussut vain marginaalisesti. Aidot viinapohjaiset lonkerot lisäsivät huomattavasti suosiotaan sen jälkeen, kun ne tulivat ruokakauppoihin ja veivät suosiota muilta alkoholijuomilta.
Ravintolamaailmassa esimerkiksi kasvisruokiin tai artesaaniruokiin keskittyneet ravintolat ovat lisääntyneet. Vuosikymmenen aikana Suomeen on rantautunut useita kansainvälisiä ravintola- ja kahvilaketjuja, kuten Starbucks, Burger King, Espresso House ja Taco Bell. Uusia kotimaisia ravintola- ja kahvilaketjuja ovat muun muassa Fafa’s, Chalupa, Friends & Brgrs ja Jungle Juice Bar.
Toukokuusta 2011 lähtien Suomessa usealla paikkakunnalla on järjestetty kolmen kuukauden välein Ravintolapäivä-niminen ruokakarnevaali. Karnevaalista tuli nopeasti hyvin suosittu, ja sen merkeissä on pystytetty tuhansia erilaisia pop up -ravintoloita. Nykyään Ravintolapäivä on maailman suurin ruokatapahtuma. Heti toisena Ravintolapäivänä tapahtuma levisi myös ulkomaille.
Ilmasto
thumb|Heinäkuussa 2010 rikottiin Suomen kaikkien aikojen lämpöennätys. Ennätyspäivänä alkoi myös [[Suomen rallin 60-vuotisjuhlakisa, jonka voitti kuvassa oleva Jari-Matti Latvala.]] Vuosikymmen alkoi Suomessa kylmän ja lumisen talven merkeissä. Vuosina 2009–2013 talvet olivat tavanomaista lumisempia myös Etelä-Suomessa. Loppuvuodesta 2013 alkaen talvet ovat Etelä-Suomessa olleet taas varsin lyhyitä, leutoja ja vähälumisia. On epäilty, että viimevuotinen talvien lauhtuminen johtuu ilmastonmuutoksesta ja tulevat talvet ovat todennäköisesti yhä lauhempia.
Myös kesien lämpötilat ovat vaihdelleet voimakkaasti, mutta niiden vaihteluissa ei ole ollut yhtä voimakasta trendiä kuin talvilämpötiloissa. Vuosikymmenen kaksi ensimmäistä kesää olivat hyvin kuumia, ja 29. heinäkuuta 2010 Pohjois-Karjalan Liperissä rikottiin Suomen kaikkien aikojen lämpöennätys (+37,2 celsiusastetta). Niin ikään kesä 2018 oli erittäin kuuma: kun toukokuu lasketaan mukaan, kesä 2018 oli koko Suomessa mittaushistorian lämpimin. Sen sijaan kesät 2012 ja 2017 ovat olleet tavanomaista viileämpiä.
Kuolleita
Suomessa on kuollut 2010-luvulla seuraavia merkkihenkilöitä:
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2008 – miesten kiekonheitto
Ennätykset
Ennätykset ennen kilpailua olivat seuraavat:
Finaali
PB = Oma ennätys
Digby Dent
Digby Dent voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – miesten keirin
Vuoden 2016 kesäolympialaisten pyöräilyn miesten keirin käytiin 18. elokuuta 2016 Rio de Janeiron olympiavelodromilla. Kilpailun voitti Yhdistyneen kuningaskunnan Jason Kenny, toiseksi ajoi Alankomaiden Matthijs Büchli ja kolmanneksi Malesian Azizulhasni Awang.
Kraniofaryngeooma
thumb|right|Kraniofaryngeooma [[Tietokonekerroskuvaus|CT-kuvassa]]
Kraniofaryngeooma on aivolisäkkeen lähellä kehittyvä hyvänlaatuinen aivokasvaintyyppi. Tavallisimmin siihen sairastuvat 5–10-vuotiaat lapset, mutta sitä esiintyy myös aikuisilla. Kohonnut kallonsisäinen paine aiheuttaa potilailla päänsärkyä, pahoinvointia, oksentelua varsinkin aamuisin sekä tasapainovaikeuksia. Hormoniepätasapaino voi aiheuttaa liiallista janoa ja virtsaamista sekä pituuskasvun heikkenemistä. Useimmilla potilailla esiintyy ongelmia näön kanssa, ja ne ovat usein pysyviä. Myös hormonaaliset ja neurologiset häiriöt jatkuvat usein hoidon jälkeen.
Kraniofaryngeoomaa on hoidettu pääasiassa leikkauksin, mutta myös sädehoitoa käytetään. Jos kasvain voidaan leikkauksella poistaa kokonaan tai sitä voidaan hoitaa suurilla sädehoitoannoksilla, pysyvästi paranee noin 80–90 % potilaista. Taudin mahdollinen uusiutuminen tapahtuu yleensä kahden vuoden kuluessa leikkauksesta.
Kraniofaryngeooma kattaa kaikista lapsilla todettavista aivokasvaimista viisi prosenttia.
Susani Mahadura
Mahadura on isänsä puolelta srilankalainen, ja hän teki turkkilaissyntyisen Yagmur Özberkanin kanssa monikulttuurisesta näkökulmasta asioita käsittelevää Yle Puhe -kanavan radio-ohjelmaa Mahadura & Özberkan vuosina 2016-2020, sekä selostanut 24 tuntia Euroopassa -dokumenttia. Mahaduralla on ollut YLE Puheella psykologiaa käsittelevä radio-ohjelma Susani Mahadura - mielen jäljillä.
Syksyllä 2022 Mahadura aloitti MTV-kanavalla ohjelmasarjan Kaaoksen kesyttäjät.
Mahadura opiskeli televisio- ja radiotuotantoa Metropolia Ammattikorkeakoulussa. Toimittajan työn lisäksi Susani Mahadura on toiminut elokuva-alalla näyttelijänä ja ohjaajana. Hänen esikoisohjauksensa, dokumentti Kelet (2020), kertoo suomalais-somalialaisesta transnaisesta, joka on vanhempiensa hylkäämänä löytänyt vogue-tanssikulttuurista uuden perheen ja kodin.
Susani Mahadura kertoo, että journalistiksi tultuaan hän tuntee velvollisuuden aina huomauttaa, jos joku sanoo jotain tahditonta. Mahadura syntyi Mikkelissä, mutta perhe muutti 1990-luvun puolivälissä pääkaupunkiseudulle ja sittemmin Espanjaan. He palasivat takaisin Suomeen 2000-luvun alkupuolella. Mahadura kuvailee itseään savolais-srilankalaiseksi. Hän oli opiskelijavaihdossa Tansaniassa.
SkiFree
SkiFree on Chris Pirih'n ohjelmoima tietokonepeli vuodelta 1991. Peli julkaistiin osana Microsoft Entertainment Pack 3 -pakettia syksyllä 1991. Pirih työskenteli Microsoftilla ja päätti opetella Windows-ohjelmointia Windows 3.0:n julkaisun jälkeen. Pelin idea on kopioitu Activisionin  Atari 2600 -koneelle vuonna 1980 julkaisemasta Skiing -pelistä.
Pelin idena on laskea alas mäkeä ja varoa vastaantulevia esineitä.
Historia
Pirih oli aiemmin koodannut yliopistoaikoinaan Fortranilla merkkipohjaisen laskettelupelin VAX/VMS-koneille. Tämä peli sai inspiraationsa Atari 2600 -pelistä jota Pirih oli pelannut nuorena. Pirih koodasi uuden graafisen version C-kielellä Windowsille kotikoneellaan omaksi ilokseen. Kun Entertainment Pack -paketin tuotepäällikkö näki Pirih'n pelaamassa peliä työajalla, peli otettiin mukaan seuraavaan Entertainment Packiin.
Vuonna 1993 Pirih alkoi suunnitella uutta versiota pelistä, mutta muiden töiden vuoksi hän ei ehtinyt saada sitä valmiiksi ennen vuotta 2005. Tämä versio pelistä löytyy nykyään myös Pirih'n internetsivustolta.
Pelin kulku
Pelin alussa pelaaja valitsee yhden neljästä pelivaihtoehdosta: Laskettelu, Puulaskettelu, Vapaa tyyli tai ei mitään. Jos ei valitse mitään, on tehtävänä vain lasketella niin kauan kuin mahdollista.
Hirviö
Pelaajan tultua maaliin hän voi jatkaa matkaa vielä jonkin verran. Tultuaan 2 000 metrin etäisyydelle lähdöstä esiin tulee hirviö, joka yrittää syödä pelaajan. Silloin pelaajan tulee vain lasketella niin kauan kuin mahdollista. Hirviön välttäminen on mahdollista ainoastaan fast-modella, jonka saa käyttöön painamalla F-näppäintä. Jos pelaaja pystyy laskemaan yli 2 000 metriä, tulee hän takaisin lähtöön, ja hirviö katoaa.
Sienet
Huonommin tunnettu yksityiskohta liittyy laskettelurinteestä löytyviin puunkantoihin. On osoittautunut, että kun peluri kävelee ylöspäin rinnettä ja törmää puunkantoon, puunkanto muuttuu sieneksi.
Atjeh-luokka
Atjeh-luokka oli Alankomaiden Kuninkaallisen laivaston risteilijäluokka, johon kuului kuusi alusta.