cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spektrianalysaattori
Spektrianalysaattorin laatuun vaikuttavia tekijöitä
Spektrianalysaattorin erotuskyvyllä eli resoluutiolla tarkoitetaan analysaattorin kykyä erottaa kaksi toisiaan lähellä olevaa signaalia. Mikäli signaalit ovat samantasoisia, niin ainoa erottelykykyyn vaikuttava tekijä on analysaattorin välitaajuussuodattimen leveys ja muoto (usein suodattimen muoto on Gauss tyyppinen). Samankokoisten signaalien erottamisessa voidaan olettaa, että mikäli signaalit ovat kauempana toisistaan kuin välitaajuussuodattimen 3 dB;n kaistanlevys, ne voidaan erottaa toisistaan.
Spektrianalysaattori sisältää yleensä useita ilmaisintyyppejä: keskiarvoilmaisin (average detector), huippuarvoilmaisin (peak detector), "vuotava" huippuarvoilmaisin (quasipeak detector). Ilmaisun jälkeen mittaustulosta yleensä suodatetaan videosuodattimella (alipäästösuodatin), jolla näytöllä näkyvää signaalia tasoitetaan. Videosuodatuksen ansiosta kohinataso tippuu, mutta signaalin ilmaisu sekä taajuuspyyhkäisy hidastuu. Toisaalta reaaliaikainen videokeskiarvoistus on toinen tapa pienentää kohinan näkymistä analysaattorin näytöllä.
Pyyhkäisyaika on suoraan verrannollinen taajuusikkunan leveyteen ja kääntäen verrannollinen välitaajuus- ja videosuodattimien leveyden tuloon. Mikäli videosuodatin on leveämpi kuin välitaajuussuodatin niin näiden tulon asemasta käytetään videosuodattimen neliötä.
Pyyhkäisevä spektrianalysaattori
Signaalivoimakkuuden mittayksikkö on tavallisesti dBm. Tyypillinen käytännön mittausepätarkkuus on +-0,5...2 dB.
Käytännön analysaattorissa on joukko hienouksia kuten esimerkiksi spektrianalysaattorin taajuuspyyhkäisyä seuraava signaaligeneraattori (tracking generator). Spektrianalysaattori - tracking generaattori yhdistelmälla on mahdollista toteuttaa skalaari piirianalysaattori. Sitä voi käyttää heijastusvaimennus- sekä suodattimien taajuusvasteiden mittaukseen.
Analysaattori on varsin kallis, joten spektrianalysaattoria ei aina löydy radiolaitehuoltoliikkeistä, mutta toiminto voi löytyä ominaisuuksiltaan rajoitettuneenpana esimerkiksi RF-mittapaikasta tai antennianalysaatorista. Nykyinen tekniikka mahdollistaa myös kohtalaisen edullisten ja erittäin suorituskykyisten spektrianalysaattoreiden valmistuksen. Sellaiset voivat helposti ylittää moninkertaisesti sen suorituskyvyn johon aikaisemmin kykenivät vain hyvin kalliit spektrianalysaattorit. Korkealaatuiset edullisimmatkin spektrianalysaattorit saattavat kyetä alle -160dBm/Hz kohinatasoon ja taajuuserottelun suodattimien (RBW) leveys voi helposti olla kapeimmillaan luokkaa 1Hz - 10Hz ja jopa sen alle. Samoin suodattimien muotosuhde -3dB / -60dB saattaa olla helposti alle 1:5. Vaikka niissä käytetään suhteellisen edullisia ratkaisuja pyyhkäisevän paikallis oskillaattorin osalta saatetaan helposti alittaa -95dBc vaihekohinataso 1kHz etäisyydellä. Moderneilla edullisemmillkin laitteilla saatetaan kyetä yli 100dB tasoerojen mittaamiseen yhdellä pyyhkäisyllä. Näissä on usein myös hyvin monipuolisia automaattisia tai puoliautomaattisia mittaustoimintoja.
Laitteen hinnasta riippuen sekoitusasteessa käytetään joko yksinkertaista jännitesäätöistä paikallisoskillaattoria kaikkein halvimmissa alimman mahdollisen luokan laitteissa jopa ilman vaihelukitusta tai taajuussynteesin perustuvaa vaihelukittua oskillaattoria tai YIG tyyppistä oskillaattoria johon pohjautuva järjestelmä luonnollisesti voidaan vaihelukita.
Yli 5 GHz:n taajuuksia mitatessa sekoittajassa käytetään paikallisoskillaattorin perustaajuuden sijasta sen harmoonista kerrannaista. Sisääntulossa on jänniteviritteiset YIG-suotimet. Myös paikallisoskillaattori on tällöin yleensä ns. YIG-oskillattori, jolla voidaan saavuttaa alhainen vaihekohina yhdessä nopean lineaarisen pyyhkäisyn kanssa. Kuitenkin, nykyaikaisissa nopeaan hyppivään pyyhkäisyyn perustuvissa täysdigitaalisella välitaajuusasteella varustetuissa spektrianalysaattoreissa yhä useammin oskillaattori on taajuussynteesiin perustuva.
20 GHz...400 GHz alue voidaan mitata käyttämällä erillistä ulkoista harmonista sekoittajaa, jolle syötetään analysaattorista saatava injektiosignaali referenssiksi.
Aarne Putkonen
Aarne Heikki Alfred Putkonen oli suomalainen jääkärivänrikki. Hänen vanhempansa olivat liikemies Heikki Putkonen ja Maria Lovisa Tiihonen.
Opinnot
Putkonen kävi kansakoulun ja kauppakoulun.
Jääkärikausi
thumb|250px|Kurssilaisia räjäytysharjoituksessa. Etuoikealla kouluttaja luutnantti Mellis Putkonen työskenteli konttoristina Viipurissa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan jääkäripataljoona 27:n 4. komppaniaan 4. helmikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Hän suoritti Polangenissa vuonna 1917 järjestetyn erikoiskurssin (pommarikurssi).
Suomen sisällissota
Putkonen saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana vänrikiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan adjutantiksi 3. Jääkärirykmentin 10. jääkäripataljoonaan, jonka mukana osallistui sisällissodan taisteluihin Tampereella ja Viipurin ympäristössä, missä hän kaatui taistelussa Lavolassa, Lavolan sulun ja kosken väliselle saarelle 25. huhtikuuta 1918. Hänet haudattiin Lavolaan. Lavolan saarelle pystytettiin muistomerkki hänen muistokseen 25. syyskuuta 1927.
Marttisen miehet
Marttisen miehillä tarkoitetaan suomalaisten asekätkijöiden ryhmää, joka pakeni Suomesta Ruotsin kautta Yhdysvaltoihin ja liittyi aikanaan Yhdysvaltain armeijaan. Ryhmää kutsutaan "Marttisen miehiksi" johtajansa, Mannerheim-ristin ritarin sekä Suomen ja myöhemmin myös Yhdysvaltain armeijan everstin Alpo Marttisen mukaan. Viimeinen elossa ollut ryhmän jäsen Antero Aakkula kuoli 11. joulukuuta 2006.
Pako Ruotsiin
Asekätkentä eli Päämajan organisoima aseiden ja materiaalin hajavarastointi mahdollista sissisotaa varten alkoi paljastua kevään 1945 kuluessa. Keskeistä oli Oulussa tapahtunut kuljetusorganisaatioon kuuluneen miehen tekemä ilmianto valtiolliselle poliisille eli ns. Punaiselle Valpolle. 8. toukokuuta annettiin Oulun sotilaspiirin 2. ye-upseeria Aito Keravuorta koskeva etsintäkuulutus. Asekätkentäoperaation johtoon kuulunut Usko Sakari Haahti antoi Keravuorelle käskyn poistua maasta, minkä tämä 12. toukokuuta tekikin suunnaten kalastajaveneen viemänä Ruotsiin. Rantautuminen tapahtui Piitimessä. Keravuoren maasta poistumisen tarkoitus oli rajata paljastunut asekätkentä yhden sijaiskärsijän vastuulle.
Tämä ei kuitenkaan onnistunut, pidätyksiä seurasi ja asekätkentäorganisaation avainhenkilöille annettiin eri keinoin kehotuksia poistua maasta. Osa ehdittiin pidättää ja heidän pakomatkaansa sisältyikin esimerkiksi karkaamisia vankikuljetuksista.
Dermatologia
Dermatologia eli ihotautioppi on lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa ihon sairauksia. Sen piirissä käytetään sekä lääkinnällisiä että kirurgisia hoitoja. Dermatologiassa käsitellään sairauksia ja syöpiä, jotka esiintyvät iholla, päänahassa, hiuksissa ja kynsissä.
Dermatologia kehittyi 1700-luvun aikana sisätautien osa-alueena. Se pystyi kehittymään helposti itsenäiseksi tutkimusalueeksi, sillä ihon tutkiminen on helppoa. Alkujaan dermatologinen tutkimus oli yhteydessä seksitauteihin, sillä ihottumien yleisenä diagnoosina oli kuppa. Dermatologian tieteellisen perustan asetti 1800-luvun puolivälissä itävaltalainen Ferdinand von Hebra, joka painotti iholeesioden mikroskopista tutkimista ihotautien selvittämisessä. Tämän jälkeen dermatologinen tutkimus keskittyi erityisesti ihotautien määrittelemiseen ja luokitteluun. Stephen Rothmanin 1930-luvulla aloittama biokemiallinen ja fysiologinen suuntaus johti vuosisadan puolivälin jälkeen uudenlaisien ja tehokkaampien hoitokeinojen kehittämiseen.
Cribbage
thumb|Nykyaikainen Cribbage-pistelauta. Cribbage on Englannissa 1600-luvulla kehittynyt korttipeli, jonka kehittäjän on mainittu olevan runoilija Sir John Suckling. Cribbagea pelataan perinteisesti kaksin, mutta nykyään pelaajia on yleisesti kolme tai enemmän. Peli on omaleimainen ja siinä on suositeltavaa käyttää erityistä pistelautaa puikkoineen.
Pelin sääntöjen oletetaan juontavan englantilaisesta korttipelistä noddy, pelilauta taas pohjautuu noppapelien varhaisiin tulostauluihin. Englantilaiset siirtolaiset toivat pelin Yhdysvaltoihin, jossa se on ollut suosittu etenkin Uudessa Englannissa. Peli oli erityisesti merimiesten ja kalastajien suosiossa, ja inuiitit ovat tehneet mursunhampaasta taidokkaita pelilautoja myytäväksi vierailevien laivojen miehistöille.
Pelaaminen
Cribbage on kahden hengen korttipeli, jota pelataan 52 kortin pakalla. Ässä on alin kortti ja vastaa yhtä pistettä. Kuvakortit ovat kaikki kymmenen pisteen arvoisia, muut kortit oman nimellisarvonsa. Tuloksien laskemiseen käytetään lautaa, jossa on molemmille pelaajille kaksi 30 reiän riviä. Kun pelaaja on käynyt kummatkin rivit loppuun, ja palannut alkuun, hän on saanut 61 pistettä ja peli loppuu.
Aluksi valitaan jakaja sen perusteella, kumpi pelaajista nostaa pienemmän kortin. Jakajasta seuraava on pone. Korttipakka jaetaan kahtia kuvapuoli alaspäin, ja jakaja jakaa pakan alaosasta kummallekin pelaajalle kuusi korttia. Loput kortit laitetaan pakan päälle. Pelaajat ottavat käsikorteistaan kaksi valitsemaansa korttia jakajan varastoon, joka käytetään vasta kun kaikki kortit on pelattu. Nämä kortit lasketaan jakajan pisteisiin, ja vastapelaaja saa vastavuoroisesti siirtää omaa nappulaansa kolme reikää eteenpäin pelin alussa.
Vastapelaaja nostaa pakkaa, ja jakaja kääntää alemman pakan kortin varastokorttien päälle kuvapuoli ylöspäin etulyöntikortiksi, jota käytetään vasta ensimmäisen käden lopussa. jos kortti on jätkä, jakaja siirtää omaa nappulaansa kaksi reikää eteenpäin.
Vastapelaaja aloittaa pelin laittamalla yhden kortin pöydälle kuvapuoli ylöspäin samalla ilmoittaen sen arvon. Jokaisella kierroksella ilmoitetaan yhteissumma aina ääneen. Jakaja yrittää seuraavaksi lyödä pöytään saman kortin kuin vastapelaaja tai kortin, jolla summa nousee 15:een. Näin jakaja saisi kaksi pistettä. Seuraavaksi vastapelaaja yrittää rakentaa pelatuista korteista erilaisia yhdistelmiä: hän voi yrittää saada 15, parin tai kolme samanlaista korttia, jota kutsutaan kuninkaalliseksi pariksi (kuusi pistettä), tai neljä samaa korttia, eli kaksinkertainen kuninkaallisen parin (12 pistettä). Kortteja lyödään pöytään niin kauan kun pistemäärä ei ylitä 31:ä.
Kierros loppuu, kun pistemäärä on 31 tai kumpikaan pelaaja ei voi enää laittaa kortteja. Jos toinen pelaaja ilmoittaa stoppaavansa, toinen pelaaja voi vielä lyödä kortteja pöytään niin kauan kuin hän ei ylitä 31 pistettä, ja saa jokaisesta kortista yhden lisäpisteen; jos hän pääsee vielä 31 pisteeseen, saa hän kaksi lisäpistettä. Jos hän ei yllä 31:een, mutta saa pelattua kaikki korttinsa, hän saa vielä yhden pisteen.
Kun kaikki jaetut kortit on pelattu, kaikki pelaajan kädessä olevien korttien arvot lasketaan yhdistelminä ja lisätään tulokseen, jonka laudalla olevat nappulat osoittavat. Etulyöntikorttia pidetään käden viidentenä korttina. Vastapelaaja laskee ensiksi kätensä, mikä voi loppupelissä osoittautua eduksi. Seuraavaksi jakaja laskee korttinsa ja lopuksi varastokortit. Kortinjako kiertää vuorotellen pelaajalta toiselle. Häviäjä jakaa seuraavan pelin.
We Are Scientists
We Are Scientists on yhdysvaltalainen vuonna 1999 perustettu indie rock-yhtye.
Yhtyeen nimi syntyi kiusallisesta keskustelusta U-Haul -työntekijän kanssa, joka tarkasti pakettiautoa, jonka yhtye oli vuokrannut. U-Haul -työntekijä kysyi kolmelta silmälasipäiseltä yhtyeen jäseneltä, ovatko he tutkijoita.
pienoiskuva|We Are Scientists esiintymässä vuonna 2006.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1902
Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin Helsingissä 9. maaliskuuta 1902. Vain miehet kilpailivat. Mestaruuteen vaadittiin kaksi matkavoittoa kolmesta mahdollisesta, mutta Franz Fredrik Wathén voitti kaikki matkat ja neljännen peräkkäisen Suomen-mestaruutensa. Kaikki matkat luisteltiin samana päivänä järjestyksessä lyhimmästä pisimpään. Jokaisella matkalla palkittiin kolme parasta luistelijaa.
Miesten yleiskilpailu
Parhaat tulokset.
<br style="clear:both;"/>
Suomen lailla määrittelemättömät luonnonsuojelualueet
Suomen lailla määrittelemättömät luonnonsuojelualueet muodostuvat metsähallituksen tai metsäntutkimuslaitoksen hallinnassa olevista alueista, joiden suojelulla ei ole lainvoimaa, mutta joita suojellaan hallintaoikeuden perusteella pidättäytymällä taloudellisista tai muista toimenpiteistä.
Yksityiset, kunnat tai seurakunnat voivat suojella luontoa omistusoikeutensa perusteella ilman lainsäädäntöäkin eikä suojelusta luopuminen edellytä toimenpiteitä. Usein kuitenkin on mahdollista, että yksityinen hakee omistamalleen alueelle luonnonsuojelua Suomen luonnonsuojelulain perusteella, jolloin suojelusta tulee lakisääteinen velvoite, josta voi saada valtiolta haittakorvauksia. Tällöin kysymys on jo virallisesta luonnonsuojelualueesta, joka on yksityisessä omistuksessa ja joka kuuluu muihin luonnonsuojelualueisiin.
Pertti Hynni
Pertti Tapani Hynni (s. 14. helmikuuta 1960 Helsinki) on suomalainen painonnostaja, vesipalloilija ja kiekonheittäjä. Parhaiten kiekonheittäjänä tunnettu Hynni on Suomen kaikkien aikojen parhaiden kiekonheittäjien listalla kahdentenatoista tuloksella 63,25 metriä.
Hynni voitti kiekonheiton Suomen mestaruuden vuonna 1999 Seinäjoella tuloksella 62,27 ja vuonna 2004 Vaasassa tuloksella 60,24. Vaasassa mestaruuden voittaessaan Hynni oli 44-vuotias. Lisäksi Hynnillä on SM-hopeaa vuodelta 1998 ja pronssia 1987, 1997, 2000, 2001 ja 2007 (47-vuotiaana).
Seuratasolla Hynni edustaa Viipurin Urheilijoita (painonnostossa Helsingin Heraklesta).
Jäykkä kappale
Esimerkkejä
Suhteellisuusteoria ja sen mukainen Lorentz-kontraktio osoittavat, että tarkkaan ottaen mikään kappale ei voi olla täysin jäykkä, sillä kaikki kappaleet lyhenevät liikkeen suunnassa. Monia kappaleita voidaan kuitenkin käytännössä pitää jäykkinä, jos niiden nopeus on paljon valon­nopeutta pienempi.
Jäykkänä kappaleena voidaan käytännössä pitää monia tarpeeksi kovista aineista koostuvia kappaleita, esimerkiksi heitettyä kiveä tai kiekkoa. Taivaan­mekaniikassa voidaan jäykkänä kappaleena pitää varsinkin pieniä taivaankappaleita kuten asteroideja ja kuita, monessa yhteydessä myös Maata, joskin jos otetaan huomioon Maan sulan sisus ja toisaalta sen pinnalla olevat vedet, tarkkaan ottaen Maa ei ole jäykkä kappale.
Myös teknisissä sovelluksissa monien koneenosien kuten pyörien, rattaiden ja akselien on oltava mahdollisimman jäykkiä. Sen sijaan esimerkiksi metallinen kierrejousi ei ole jäykkä kappale, sillä siihen vaikuttavien voimien vaikutuksesta se venyy tai puristuu kokoon.
Kappaleen jäykkyys ei toisaalta välttämättä edellytä, että sen on oltava kiinteää ainetta. Sakeasta nesteestäkin koostunut kappale, esimerkiksi tervamöhkäle, voi tietyissä olosuhteissa käyttäytyä lähes jäykän kappaleen tavoin.
Nopeus ja kiihtyvyys
Jäykän kappaleen pisteiden C ja D nopeuden ja kiihtyvyyden välille saadaan yhteys: missä on kappaleen kulmakiihtyvyys.
Jäykän kappaleen dynamiikka
Jäykän kappaleen etenemis- ja pyörimisliikkeen tutkimus muodostaa klassisen mekaniikan tärkeän erikois­alan. Asiaa tutki yksityis­kohtaisesti muun muassa Leonhard Euler 1700-luvulla.
Vapaa kappale
Vapaa kappale on kappale, johon ei vaikuta ulkoisia voimia. Se voi olla etenemis- tai pyörimisliikkeessä tai samanaikaisesti molemmissa. Jäykän kappaleen liike on puhtaasti etenevää, jos kappaleen jokainen piste siirtyy samassa ajassa yhtä pitkän matkan samaan suuntaan. Puhtaasti pyörivää liike on, jos kappaleen jokainen piste liikkuu pitkin ympyrä­rataa ja näiden ympyröiden keski­pisteet ovat samalla suoralla, joka on kohti­suorassa ympyrä­ratoja vastaan.
Vapaan kappaleen etenemisliike on suora­viivaista ja tasaista, toisin sanoen sen nopeus pysyy vakiona, sillä liikemäärä säilyy. Myös pyörimismäärä eli liikemäärämomentti säilyy, minkä vuoksi vapaan kappaleen kulmanopeus pysyy myös vakiona.
Ulkoiset voimat ja momentit
Jos voima kuitenkin vaikuttaa kappaleessa vain tiettyyn kohtaan, se antaa kappaleelle kulma­kiihtyvyyden. Kulmakiihtyvyyden suuruus riippuu siitä, kuinka suuri on voiman momentti tietyn kiinteän akselin taikka kappaleen massakeskipisteen suhteen.
Yleisessä tapauksessa jäykkään kappaleeseen vaikuttavaa momenttia koskevat Eulerin yhtälöt ovat vaikeasti ratkaistavissa. Ne kuitenkin yksinkertaistuvat, jos systeemillä on sylinterisymmetriaa.
Kun jäykkä kappale pyörii tietyn kiinteän akselin suhteen, pyörimisliikettä koskevat suureet ja yhtälöt muistuttavat huomattavasti etenemisliikkeen vastaavia suureita ja yhtälöitä seuraavan analogian mukaisesti:
Tasapainoehdot
Jäykkään kappaleeseen vaikuttavat voimat ovat tasapainossa, jos niiden summa on nolla ja lisäksi myös niiden momenttien summa on nolla. Tällöin ne eivät aiheuta kappaleelle kiihtyvyyttä eivätkä kulmakiihtyvyyttä.
Abdourahamane Diawara
Abdourahamane Diawara (s. 30. syyskuuta 1978) on guinealainen uimari. Hän kilpaili vuoden 2004 kesäolympialaisissa Ateenassa miesten 50 metrin vapaauinnissa. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella jäätyään ensimmäisen erän viidenneksi ajalla 28,10. Hänen kokonaissijoituksensa oli 76. sija.
Domino
Domino tarkoittaa seuraavia asioita ja henkilöitä:
Katso myös
Domino liittyy myös seuraaviin:
Kesäsota
Kesäsota on nimitys Saksan ja Neuvostoliiton kesällä 1941 Virossa käymille taisteluille, joiden tuloksena Viro siirtyi Neuvostoliitolta Saksan hallintaan. Sotatoimiin osallistui myös virolaisia. Kesäsota oli osa toisen maailmansodan operaatio Barbarossaa. Saksa hyökkäsi Neuvostoliittoon 22. kesäkuuta 1941, ja heinäkuun alussa saksalaiset saapuivat Viroon.
Taustaa
Neuvostoliiton suorittamat vangitsemiset ja pakkosiirtotoimet 1940–1941 olivat nostattaneet Virossa voimakasta kommunisminvastaista ja venäläisvastaista mielialaa. Neuvostoliiton viranomaiset lakkauttivat Viron suojeluskunnan, Kaitseliiton, mutta suojeluskuntalaiset kätkivät osan aseistaan metsiin ja perustivat maanalaisia järjestöjä, jotka häiritsivät miehittäjää. Vastarintaryhmien jäseniä soluttautui kommunistihallintoon, ja he saivat hankittua tietoa neuvostoviranomaisten toiminnasta. Neuvostolähteiden mukaan keväällä 1941 sabotaasi-iskut lisääntyivät. Kesäkuun ensimmäisellä viikolla virolaiset sissit hyökkäsivät koko Virossa neuvostoviranomaisia vastaan ja valtasivat hallintorakennuksia.
Metsäveljet piileskelivät neuvostoliittolaisia ja odottivat Saksan hyökkäystä Neuvostoliittoon. Saksan toivottiin palauttavan Viron itsenäisyyden. Kesäkuussa 1941 Saksan aloitettua operaatio Barbarossan metsäveljet aloittivat sissisodan NKVD:tä ja puna-armeijan hävityspataljoonia vastaan lieventääkseen niiden aihettamaa tuhoa. Josif Stalin oli määrännyt perääntyvät joukkonsa käyttämään poltetun maan taktiikkaa.
Osa virolaisista liittyi Saksan armeijaan. Yhteensä kesäsodassa taisteli Saksan alaisuudessa toimineissa virolaisyksiköissä yli 4 000 virolaista vapaaehtoista, joista kaatui 107, lisäksi Omakaitsessa kaatui 498.
Sotatoimet
Saksan 18. armeija ylitti Viron rajan 7–9. heinäkuuta. Neuvostoarmeija luopui Etelä-Virosta ilman suurempaa vastarintaa. 8. päivä saksalaiset valtasivat Pärnun ja Viljandin. 10. heinäkuuta Viron eteläosa oli tyhjä neuvostoliittolaisista sotilaista ja rintama Keski-Virossa. Saksan armeijan pääjoukot ja huolto eivät olleet pystyneet etenemään yhtä nopeasti kuin hyökkäävät kärkijoukot, joten niitä jouduttiin odottamaan. Tällöin sota muuttui asemasodaksi ja Pohjois-Virossa neuvostohallinnolle tuli tilaisuus vahvistaa valtaansa ja puna-armeijalle mahdollisuus järjestää sekasortoiseksi muuttunut vetäytyminen järjestäyneemmäksi vastarinnaksi.
Taistelu Tartosta alkoi 10. päivä ja kesti kaksi viikkoa. Taistelu käytiin aluksi virolaisten sissien ja Neuvostoliiton armeijan hävityspataljoonien välillä saksalaisten pysäytettyä hyökkäyksensä. Heinäkuun viimeisellä viikolla Saksan armeija jatkoi etenemistään virolaisten sissien avustamana ja valtasi Tarton 25. heinäkuuta, Narvan 17. elokuuta sekä Tallinnan 28. elokuuta.
Pohjois-Virossa toimi suomalaisten kouluttama tiedusteluryhmä Erna, joka teki myös sotilaallisia häirintäoperaatioita kuten neuvostoliittolaisten autosaattueiden väijytyksiä maanteillä ja neuvostojoukkoja avustaneiden murhia. Ernaan liittyi runsaasti metsäveljiä. Myöhemmin ryhmän pohjalta muodostettiin pataljoona Erna I, joka osallistui Tallinnan valloitukseen Jumindan metsissä ja Pärispean niemessä, Tarton ja Raudulun maanteiden väilisellä alueella. Sen ei kuitenkaan sallittu marssia Tallinnan keskustaan Saksan armeijan mukana. Pataljoona järjestettiin uudelleen nimellä Erna II, joka osallistui taisteluihin Muhun ja Saarenmaan saarilla Viron länsirannikolla. Se lakkautettiin syyskuun lopulla.
Viimeiset neuvostojoukot poistuivat manner-Virosta 21. lokakuuta 1941, minkä jälkeen Saksa riisui metsäveljet aseista, perusti Viroon oman miehityshallintonsa ja aloitti Viron juutalaisten tuhoamisen. Loput neuvostojoukot vetäytyivät 2. joulukuuta Osmussaaresta.
Saksa kohteli kuitenkin virolaisia lähinnä liittolaisena johtuen muuan muassa siitä, että virolaisjoukot olivat osallistuneet innokkaasti sissisotaan ja Neuvostoliiton ajamiseen pois Virosta.
Jamie Thraves
James Thraves (s. 1969) on brittiläinen käsikirjoittaja ja ohjaaja. Hänet tunnetaan musiikkivideoistaan, joita hän on tehnyt esimerkiksi Radioheadille, Coldplaylle, KT Tunstallille ja Róisín Murphylle. Hän on ohjannut myös Neneh Cherryn, Blurin ja The Verven musiikkivideoita. . Thraves voitti lyhytelokuvallaan I Just Want to Kiss You Edinburghin videofestivaaleilla parhaan brittiläisen lyhytelokuvan palkinnon vuonna 1998. .
Henry Ian Cusick
Henry Ian Cusick (s. 17. huhtikuuta 1967 Trujillo, Peru) on skotlantilais-perulainen teatteri-, elokuva- ja televisionäyttelijä. Hän on ollut Emmy-ehdokkaana Desmond Humen roolista televisiosarjassa Lost.
Jamie Thraves
Jamie Thraves on ohjannut myös elokuvan The Cry of the Owl, joka sai ensi-iltansa vuonna 2009.
Argos (kaupunki)
Argos (, tai Argiorum) oli mykeneläisaikainen kaupunki ja antiikin aikainen kaupunkivaltio (polis) Argoliin maakunnassa Kreikassa. Se oli Kreikan merkittävimpiä kaupunkivaltioita ja siihen liittyy myös rikas tarusto. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Árgoksen kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Maantiede
Argos sijaitsee keskellä hedelmällistä, noin 200 neliökilometrin kokoista Argoksen tasankoa Argoliin niemimaan juuressa, noin seitsemän kilometrin päässä Argoliinlahden rannikosta. Kaupunki oli rakennettu kahden kukkulan juurelle. Matalampi niistä tunnettiin nimellä Aspis (”Kilpi”, 80 m) ja korkeampi nimellä Larissa (289 m). Kukkulat yhdistänyt harjanne tunnettiin nimellä Deiras ja niiden välinen laakso nimellä Koile. Alueen läpi virrannut joki tunnettiin antiikin aikana nimellä Kharadros. Se oli Inakhos-joen sivujoki.
Henry Ian Cusick
Nuoruus
Henry Ian Cusick Chávez syntyi Trujillossa Perussa perulaiselle äidille ja skotlantilaiselle isälle. Asuttuaan Trujillossa kaksi vuotta hän ja hänen perheensä muutti Espanjaan, jonka jälkeen he muuttivat Skotlantiin ja asuivat Trinidad ja Tobagossa kymmenen vuotta. Siellä hän kävi Presentation Collegea. Cusick muutti takaisin Skotlantiin 15-vuotiaana ja opiskeli puoli vuotta Royal Scottish Academy of Music and Dramassa Glasgow’ssa ja liittyi sen jälkeen Citizens’ Theatreen. Hän esiintyi myös lukuisissa Strathclyde Theatre Groupissa Glasgow’ssa. Hän puhuu sujuvasti englantia ja espanjaa.
Argos (kaupunki)
Esihistoria ja mytologia
Argoksen paikalla vaikuttaa olleen asutusta viimeistään neoliittisella kaudella noin 4000 eaa. alkaen. Selvemmät merkit pysyvästä asutuksesta ovat varhaiselta helladiselta kaudelta eli Manner-Kreikan pronssikaudelta lähtien. Alkuperäinen asutus oli Aspiksen kukkulalla. Myöhäisellä helladisella kaudella eli mykeneläisellä kaudella asutus siirtyi korkeammalle Larissan kukkulalle, joka toimi kaupungin akropoliina eli linnavuorena myös myöhempinä aikoina.
pienoiskuva|vasen|upright=0.66|Mykeneläisaikainen imettävää naista esittävä kurotrofos-figuriini, 1300–1200 eaa. [[Árgoksen arkeologinen museo.]] Mykeneläisellä ajalla Argos oli yksi Kreikan merkittävimpiä kaupunkeja. Se jäi kuitenkin paljolti läheisen Mykenen varjoon, mutta ei ollut täysin sen alaisuudessa, vaan muodosti oman kuningaskuntansa yhdessä samoin lähellä sijainneen Tirynsin kanssa. Kuningaskunnan alueeseen kuului koko Argoliin niemimaa sekä muun muassa Aiginan saari. Argokseen rakennettiin mykeneläinen palatsi ja sitä linnoitettiin noin 1400–1300 eaa. Mykeneläisen ajan lopulla 1200–1100 eaa., doorilaisten valloitettua alueen, Argos vei johtoaseman Mykeneltä, ja sai hallitsevan aseman koko Argoliin seudulla seuranneiden pimeiden vuosisatojen ja arkaaisen kauden ajaksi. Kaupungin nimi viitannee ”tasankoon”. Sitä kutsuttiin myös ”Akhaijien Argokseksi” erotuksena Argos Pelasgikonista eli ”Pelasgisesta Argoksesta”.
Kreikkalaisen mytologian kuvauksissa kaupungista on joitakin yhtymäkohtia tunnetun muinaishistorian kanssa. Antiikin kreikkalaisen käsityksen mukaan Argos oli Kreikan vanhin kaupunki. Perinteen mukaan sen ensimmäisiä asuttajia olivat pelasgit, joiden tärkein asutus paikka oli. Myyteissä Argoksen pelasginen perustaja oli Inakhos, tämän poika Foroneus tai pojanpoika (tai Zeuksen ja Nioben poika) Argos, josta kaupunki myytin mukaan ainakin sai nimensä. Kaupunkia hallitsivat Argoksen kuninkaat. Inakhoksen suvun katsottiin hallinneen kaupunkia yhdeksän sukupolvea kuningas Pelasgokseen eli Gelanoriin saakka. Myöhemmin kaupungin valtasivat Egyptistä tulleen Danaoksen johtamat danaolaiset, ja näiden jälkeen akhaijit joskus 1000-luvun eaa. alkupuolella, mikä kytkeytyy mykeneläisten tuloon. Sekä ”danaolaiset” että ”akhaijit” toimi myöhemmin yleisnimityksenä kreikkalaisille. Danaoksen jälkeen hallitsivat Lynkeus ja Abas. Abaksen pojat Akrisios ja Proitos jakoivat valtakunnan kahteen osaan, Argokseen ja Tirynsiin.
Mytologiassa Argosta pidettiin myös Perseuksen synnyinpaikkana. Tämä oli Akrisioksen pojanpoika, ja häntä pidettiin Mykenen perustajana. Homeroksen eepoksissa esiintyy useita argoslaisia sankareita. Kaupungilla oli merkittävä rooli akhaijien sodassa Thebaa vastaan. Troijan sotaan Argoliin asukkaat lähettivät Iliaan laivaluettelon mukaan 80 laivaa. Sotaa johti kuitenkin Mykenen kuningas Agamemnon, joka ei ollut enää argoslaista Perseuksen sukua vaan Pelopsin sukua; ei Argoksen tuolloinen kuningas Diomedes. Mytologiassa kaupungin myöhempi kilpailu Spartan kanssa kytkeytyy jo Agamemnonin pojan Oresteen aikoihin. Tämän katsottiin yhdistäneen Argoksen ja Mykenen, samoin Spartan naimalla Menelaoksen tyttären Hermionen. Oresteen johdolla Argoksesta tuli jälleen alueen johtava kaupunki. Doorilaisvalloituksen katsottiin tapahtuneen Oresteen pojan T(e)isamenoksen aikana.
Arkaainen kausi
Arkaaisella kaudella noin 770–730 eaa. Argoksen kuninkaana tai tyrannina toimi Feidon, joka johti kaupungin valta-aseman laajentamista huippuunsa. Feidonin kaudella kaupunki oli ensimmäisiä Kreikassa, joka käytti hopliittitaktiikkaa ja löi eräänlaista rahaa (obeloi). Argoksen valtapiiriin kuului suurimmillaan koko Peloponnesoksen niemimaan itärannikko Maleanniemelle saakka, sekä muun muassa sen edustalla sijaitseva Kytheran saari. Argos muodosti amfiktyoniliiton yhdessä Kleonain, Fleiuksen, Sikyonin, Epidauroksen, Troizenin, Hermionen ja Aiginan kanssa. Se oli ennen kaikkea uskonnollinen liitto, jonka keskiössä oli Apollon Pythaioksen kultti, mutta myös poliittinen liitto.
pienoiskuva|vasen|upright=1.2|Argoksen arkeologista aluetta. pienoiskuva|vasen|upright=1.2|Roomalaisen kylpylän rauniot. Feidonin jälkeen 600- ja 500-luvuilla eaa. Argos menetti vähitellen valta-asemansa, kun se päätyi sotiin etelämpänä sijaitsevan Spartan kanssa. Vuonna 669/668 eaa. Argos voitti Spartan Hysiain taistelussa. Vuonna 546/545 eaa. Sparta kukisti lopulta Argoksen niin kutsutussa 300:n taistelussa ja valtasi samalla muun muassa Kynurian, joka sijaitsi Lakonian ja Argoliin välissä. Argoksen johtama amfiktyoniliitto säilyi olemassa vuoteen 514 eaa. saakka. Tämän jälkeen Argos oli yleensä aina liitossa kenen kanssa tahansa Spartaa vastaan. 500-luvulla eaa. Argoksessa vaikutti Sakadas, joka oli Kreikan tunnetuimpia muusikkoja.
Lopullinen isku Argoksen asemalle tuli vuonna 494/493 eaa., kun spartalaiset hyökkäsivät Argoliin alueelle Kleomeneen johdolla. Sodassa kaupungille toi kuuluisuutta runoilijanakin tunnettu Telesilla, joka johti naisten armeijaa Spartaa vastaan. Spartalaiset kuitenkin kukistivat kaupungin ja liittivät sen vallan alla olleet Mykenen ja Tirynsin liittolaisikseen. Menetettyään tässä sodassa noin miestä Argos ei osallistunut pian tämän jälkeen käytyihin persialaissotiin, vaan se pysytteli puolueettomana tai oli jossain määrin persialaismielinen.
Klassinen kausi
Noin vuonna 468 eaa. Argos valtasi jälleen Mykenen ja Tirynsin sekä nyt myös Nemean. Argos ja Sparta solmivat rauhan vuonna 451/450 eaa.
Peloponnesolaissodassa Argos oli ensimmäisen kymmenen vuoden ajan puolueeton, koska sitä sitoi Spartan kanssa tehty rauha. Myöhemmin kaupunki oli jälleen liitossa Spartaa vastaan, yleensä Korintin tai Ateenan kanssa. Spartan heikennyttyä Ateenaa vastaan käydyssä sodassa Argos kokosi sitä vastaan liiton, johon kuuluivat Korintti, Mantineia ja Elis, ja myöhemmin myös Ateena. Sparta voitti liittouman Mantineian taistelussa vuonna 418 eaa. Tämän jälkeen 417 eaa. Argoksen oligarkkimielinen puolue kaappasi vallan kaupungissa Spartan avustuksella. Kansa sai vallan takaisin itselleen jo samana vuonna, ja liitto Ateenan kanssa palautettiin, kestäen peloponnesolaissodan loppuun saakka.
Korintin sodassa 395–386 eaa. Argos soti Spartaa vastaan yhdessä Ateenan, Korintin ja Theban kanssa. Noin vuonna 362 eaa. demokraatit suorittivat kaupungissa puhdistuksen (skytalismos), jossa surmattiin jopa – aristokraattia, oligarkkia ja demagogia. Tämän jälkeen Argos ei kuitenkaan enää noussut merkittävien kaupunkien joukkoon.
Hellenistinen ja roomalainen kausi
pienoiskuva|Argoksen lyömiä trihemioboleita, n. 270–250 eaa.
Hellenistisellä kaudella Argosta johtivat Makedonian alaiset tyrannit. Pyrrhos kuoli katutappelussa kaupungissa vuonna 272 eaa. Vuonna 229 eaa. Argos liittyi Akhaian liittoon, ja pysyi siinä Rooman vallan alkuun saakka, lukuun ottamatta lyhyitä kausia, jolloin se oli Spartan vallan alla. Vuonna 146 eaa. Argos tuli Rooman vallan alle ja osaksi Achaean provinssia. Kaupunki kukoisti roomalaisella ajalla ensimmäiseltä vuosisadalta 400-luvulle jaa. saakka. Keisari Hadrianus rakennutti sinne akveduktin ja kylpylän.
Gootit tuhosivat Argoksen monen muun eteläisen Kreikan kaupungin tavoin vuonna 267 jaa. Visigootit tuhosivat kaupungin uudelleen vuonna 395 eaa., mikä merkitsi antiikin ajan päättymistä kaupungissa ja kaupungin taantumista keskiajalle.
Myöhempi historia ja kaivaukset
Goottien aiheuttamasta tuhosta huolimatta Argoksen paikka ei kuitenkaan jäänyt koskaan täysin asumattomaksi, vaan kaupunki säilyi läpi bysanttilaisen keskiajan ja osmanivallan ajan nykyajalle saakka. Nykyinen Árgoksen kaupunki on osa Árgos-Mykíneen kuntaa.
Antiikin Argoksen arkeologiset kaivaukset alkoivat teatterin alueella vuonna 1892. Vuosina 1902–1930 sekä edelleen vuodesta 1952 lähtien kaivauksia on suorittanut École française d’Athènes eli ranskalainen arkeologinen instituutti.
Yhteiskunta
pienoiskuva|Hevosen uhraus. Kuvitusta [[geometrinen kausi|geometrisen kauden keramiikassa, 700-luku eaa. Árgoksen arkeologinen museo.]]
Argos oli yksi antiikin Kreikan suurimpia kaupunkeja. Sen väkiluvun arvioidaan olleen klassisella kaudella samaa luokkaa Ateenan kanssa, mikä tekisi noin kansalaista eli vapaata täysi-ikäistä miestä ja yhteensä noin  vapaata argoslaista. Orjat ja perioikit mukaan lukien seudun väkiluku olisi voinut olla arviolta noin.
Jällivaaran murteet
Jällivaaran murteet ovat Tornionjokilaakson länsipuolella Ruotsissa napapiirillä puhuttuja peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvia suomen kielen murteita. Murrealueen keskuspaikkoja ovat Jällivaara, Nattavaara ja Killivaara.
Henry Ian Cusick
Ura
Cusick aloitti uransa klassisena teatterinäyttelijänä. Hänen ensimmäisiä päärooleja olivat Dorian Grayn rooli näytelmässä Dorian Grayn muotokuva, jossa hän näytteli Rupert Everettin kanssa; Hamlet näytelmässä The Marovitz Hamlet ja Horner näytelmässä The Country Wife. Hänen esiintymisensä Torquato Tassona Edinburgh International Festivalissa ja Creonin roolissa Citizens' Theatren näytelmässä Oedipus toivat hänelle erikoiskommentaattori Ian Charlesonin palkinnon.
Albertanvehnä
Ulkonäkö
Albertanvehnä muodostaa mätästäviä kasvustoja. Se kasvaa 40–100 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat 2–5 millimetriä leveät, litteät tai sisään kiertyneet ja päältä kaljut. Väriltään ne ovat vaalean sinivihreät. Albertanvehnän kukinto on 4–10 cm pitkä hieman kaareva tähkä. Tähkylät ovat 1–1,5 cm pitkiä ja hyvin karvaisia. Vihneet ovat 1–4 mm pitkiä.
Levinneisyys
Albertanvehnä on Pohjoismaissa hyvin harvinainen tulokaskasvi, joka kasvaa soraisilla tienvarsilla. Suomessa se on löydetty ainoastaan yhdeltä paikalta Kuusamosta, mistä laji on hävitetty.
Henry Ian Cusick
Ura
Cusick näytteli Theo Stoller -nimistä hahmoa televisiosarjan 24 viidennellä tuotantokaudella, vuoden 2007 elokuvassa Hitman ja kulttisarjan jatkossa Dead Like Me: Life After Death.
Yksityiselämä
Henry ja hänen vaimonsa Annie ovat saaneet kolme lasta. Pari meni naimisiin 14 vuoden yhteiselon jälkeen 15. heinäkuuta 2006. He asuvat yhdessä Oahulla Havaijilla.
Jällivaaran murteet
Ruotsissa Jällivaaran murteiden katsotaan muodostavan yhdessä Tornionlaakson murteiden kanssa meänkielen, joka on yksi Ruotsin virallisista vähemmistökielistä ollen tasa-arvoinen muiden muassa suomen kielen kanssa.
Argos (kaupunki)
Yhteiskunta
Kaupunkia asuttanut kansa, joka oli pääosin doorilaista alkuperää, jakaantui alun perin kolmeen fyleen eli heimoon, Hylleis, Dymanes ja Pamfyloi. Myöhemmin lisättiin neljäs fyle, Hyrnathia, Argoksen valtaan liitettyjen kaupunkien ei-doorilaisille asukkaille, jotka hyväksyttiin kansalaisiksi. Argoksen ympärystön asukkaita kutsuttiin perioikeiksi, kuten Spartassa. Nämä olivat doorilaisia edeltäneitä Argoliin alueen varhaisempia asukkaita, akhaijeja. Kolmas yhteiskuntaluokka olivat valtion maaorjat, gymnesioi, jotka vastasivat Spartan helootteja.
Merkittävin Argoksessa palveltu jumaluus oli Hera, joka oli ennemmin akhaijalaista kuin doorilaista alkuperää, ja esiintyy Iliaassa Argoksen suojelijana. Tämän keskeisin kulttipaikka oli kaupungin ulkopuolella sijainnut Argoksen Heraion. Heran ylipapittaren elinikäiset virkakaudet toimivat kaupungin ajanlaskun perustana. Kulttiin kuului muun muassa joka neljäs vuosi, aina olympiadin toisena vuonna, järjestetty suuri kulkue kaupungista Heraionille. Siihen osallistui lähes koko väestö.
Rakennukset ja löydökset
Antiikin Argoksen alue sijaitsee nykyisen Árgoksen kaupungin länsiosan alueella. Koska kaupunki sijaitsee antiikin aikaisten jäänteiden päällä, vain pieni osa muinaisjäänteistä on kaivettu esiin. Niihin kuuluvat muun muassa kaupungin agoran alue, teatteri, Apollonin ja Athenen temppelit, roomalainen odeion ja kylpylä, sekä osa kaupunginmuurista.
Esihistorialliset löydökset
Varhaisen helladisen kauden asutus oli Aspis-kukkulalla. Kukkula toimi myös keskisen helladisen kauden akropoliina. Larissan kukkula linnoitettiin vasta mykeneläisellä kaudella. Kukkuloiden juurelta on löydetty asuintalojen jäänteitä sekä kallioon kaiverrettuja hautoja.
Akropolis pienoiskuva|Argoksen agoraa. pienoiskuva|Nymfaionin rauniot.
Argoksen antiikin aikainen akropolis eli yläkaupunki ja linnavuori sijaitsi Larissan kukkulalla. Kukkula oli linnoitettu, ja lisäksi siellä oli muun muassa temppeleitä. Niistä tiedetään ainakin Zeus Larissaioksen ja Athenen temppelit. Kukkulan nimi on esikreikkalaista, pelasgista alkuperää, ja tarkoittaa juuri linnoitusta. Nykyisin paikalla on frankkivallan aikainen linna, Lárisan linna (Larissan linna). Varsinkin sen muurien alemmat osat ovat edelleen antiikin aikaista muuria. Antiikin aikainen linnoitus vaikuttaa koostuneen nykyisen linnan tavoin ulommasta muurista ja sen keskellä olleesta päälinnasta. Myös Aspis-kukkulalla oli pienempi linnoitus.
Kaupunginmuuri
Kaupunginmuuri ympäröi sekä akropoliin että alakaupungin. Sen portteja olivat muun muassa Deiras-portti, josta kulki tie Mantineian suuntaan; Diamperes-portti, josta kulki Tirynsiin, Naupliaan ja Epidaurokseen johtanut tie; Eileityhyian portti, josta kulki tie Mykenen ja Kleonain suuntaan; Heraionille johtanut portti; sekä Temenion-portti.
Agora
Agora eli kauppapaikka sijaitsi Larissan kukkulan kaakkoispuolella. Sen alueella oli muun muassa hypostyylihalli, joka oli oletettavasti kaupungin neuvoston käytössä, sekä pitkä stoa eli pylväshalli, joka oli rakennettu 400-luvulla eaa.
Teatteri ja odeion pienoiskuva|[[Argoksen teatteri.]] pienoiskuva|Odeionin rauniot.
Teatteri oli kaiverrettu Larissan kukkulan itärinteeseen. Se rakennettiin 300-luvun eaa. loppupuolella tai 200-luvun eaa. alussa, ja siihen tehtiin myöhemmin muutoksia. Se oli tyypillinen kreikkalainen puolikaarenmuotoinen teatterirakennus, jonka keskellä oli pyöreä orkhestra. Kooltaan se oli Kreikan suurimpia, ja siihen mahtui noin – katsojaa. Etelämpänä oli toinen, varhaisempi ja pienempi teatteri, joka oli rakennettu 400-luvulla eaa., ja oli mahdollisesti kansankokouksen käytössä. Roomalaisella ajalla sen paikalle tehtiin odeion eli musiikkiteatteri.
Alakaupungin temppelit ja pyhäköt
Kaupungin tärkein temppeli oli omistettu Apollon Lykeiokselle. Apollon Pythiokselle omistettu temppeli, joka oli amfiktyoniliiton päätemppeli, sekä Athene Oksyderkeelle omistettu temppeli sijaitsivat Aspis-kukkulan länsirinteessä; kummatkin on kaivettu esille. Agoran lähellä oli Demeterin temppeli. Odeionin lähellä sijaitsi Afrodision eli Afroditeelle omistetty pyhäkkö. Mykenen suuntaisen kaupunginmuurin portin lähellä oli Eileithyialle omistettu temppeli.
Kaupungissa tiedetään olleen myös kaksi Heralle omistettua temppeliä. Toinen niistä oli omistettu Hera Akraialle, ja se sijaitsi akropoliin rinteessä. Toinen oli omistettu Hera Antheialle, ja se sijaitsi alempana kaupungissa.
Heraion
Heran kultin pääpaikka oli kaupungin ulkopuolella sijainnut Argoksen Heraion. Se sijaitsi Prosymnassa Argoksen ja Mykenen välisellä alueella, kuitenkin lähempänä Mykeneä, jonka hallussa se lienee alun perin ollut. Pyhäkköalue perustettiin 700-luvulla eaa. Sen Heran temppeli rakennettiin 600-luvulla eaa. ja uusi temppeli tulipalon jälkeen vuonna 420 eaa.
Muut paikat
Kaupungin ulkopuolella sijaitsi Kylarabis-niminen gymnasion. Argoksen satamana toimi Nauplia, joka sijaitsi nykyisen Náfplion paikalla.
Esinelöydöt
Argoksesta on löydetty paljon hautalahjoja helladiselta ja geometriselta kaudelta, mukaan lukien pienoisfiguriineja ja keramiikkaa, sekä muun muassa poikkeuksellisen hyvin säilynyt hopliitin asepuku. Rakennuksista on löydetty muun muassa koristeellisia mosaiikkilattioita. Veistoksia on säilynyt suhteellisen vähän, vaikka kaupunki olikin antiikin aikaan niistä tunnettu. Kaupungin alueelta tehdyt esinelöydöt ovat pääosin Árgoksen arkeologisessa museossa.
Aurinkoahven
Aurinkoahven (Lepomis gibbosus) on alun perin Pohjois-Amerikassa elävä ahvenkala mutta istutettuna sitä on muuallakin. Se on Suomessa ja EU:ssa luokiteltu haitalliseksi vieraslajiksi, jonka maahantuonti, kasvatus ja hallussapito on kielletty. Suomessa aurinkoahven on päässyt leviämään useisiin vesistöihin Varsinais-Suomessa. Leviäminen tulisi estää ja laji poistaa tiedossa olevilta alueilta.
Koko ja ulkonäkö
Aurinkoahven on noin 20 cm pitkä korkeaselkäinen kala, jolla mustat täplät kiduskansissa sekä päässä olevat siniset säteittäiset juovat. Tyypillinen paino on 230 grammaa, mutta suurimmat yksilöt ovat painaneet yli 600 g.
Alkuperä
Aurinkoahvenia tavataan puroissa ja reheväkasvuisissa, mutta kirkasvetisissä lammissa Pohjois-Amerikassa. Sen luontainen esiintymisalue ulottuu Atlantiin laskeviin vesistöihin Yhdysvaltojen Etelä-Carolinasta Kanadan New Brunswickiin. Sitä on istutettu moniin vesistöihin, niin Pohjois- ja Etelä-Amerikassa kuin Euroopassa ja Afrikassakin. Suomessa aurinkoahvenia tavataan joissakin Lounais-Suomen lammissa, joihin niitä on levitetty laittomasti.
Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen hautausmaa
thumb|Saint-Geneviève-des Bois'n ortodoksinen hautausmaa. Sainte-Geneviève-des-Bois'n venäläinen ortodoksinen hautausmaa tai Cimetière de Liers on ortodoksinen hautausmaa Rue Léo Lagrangessa Sainte-Geneviève-des-Bois'ssa, noin 23,5 kilometriä Pariisin keskustasta etelään. Hautausmaasta tuli venäläinen ortodoksinen hautausmaa vuonna 1926, kun ryhmä valkoisia venäläisiä asettui asumaan Château de la Cossonneriehen, joka on 1700-luvulta peräisin oleva maatila.
Aurinkoahven
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kutuaikana touko-heinäkuussa koiras kaivaa hiekkapohjaan kuopan, johon naaras munii. Munat kehittyvät noin viikossa, ja koiras vahtii niitä koko ajan. Se myös huolehtii poikasista, kunnes ne ovat itsenäistyneet.
Vesiolot ja ravinto
Pikkukalat ja pienet vesiselkärangattomat, kuten kotilot, kuuluvat aurinkoahvenen ruokavalioon. Ne tuhovat tehokkaasti hyttysentoukkia.
Sainte-Geneviève-des-Bois’n venäläinen hautausmaa
Hautausmaalle on haudattu noin 10 000 venäläistä emigranttia.
Manny Diaz
thumb|right|Manny Diaz Manuel Alberto Diaz (5. marraskuuta 1954 Havanna, Kuuba) on Miamin entinen pormestari, joka oli virassa vuosina 2001-2009. Diaz on avioliitossa Robin Smithin kanssa ja heillä on neljä lasta ja kaksi lapsenlasta.
Jääpallon alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut
Jääpallon alle 19-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailut on Kansainvälisen jääpalloliiton järjestämä alle 19-vuotiaiden miesten maajoukkueiden kansainvälinen jääpalloturnaus. Alle 19-vuotiaiden MM-kilpailut ovat jääpalloilun vanhimmat junioreiden MM-kilpailut, ja ne pelattiin ensimmäisen kerran 1968. Vuosien 1994 ja 1996 kilpailut pelattiin alle 20-vuotiaiden joukkueilla. Kilpailut järjestetään joka toinen vuosi.
Alle 19-vuotiaiden MM-kilpailuiden menestynein maa on Ruotsi, joka on voittanut 13 mestaruutta. Venäjällä mestaruuksia on kuusi.
Cult (Medeian albumi)
Cult on suomalaisen death metal -yhtyeen Medeian toinen studioalbumi. Se on julkaistu vuonna 2008 levymerkillä Fullsteam Records.
Jasmin Voutilainen
Jasmin Elisabet Voutilainen (5. elokuuta 1995 Kuopio – 17. maaliskuuta 2023 Helsinki) oli suomalainen missi ja näyttelijä.
Ura
Voutilainen näytteli yhtä pääosista joulukuussa 2014 ensi-iltaan tulleessa Salatut elämät -sarjaan perustuvassa Nightmare 2 – Painajainen jatkuu -elokuvassa. Hän jatkoi samassa Aino Kaukovaaran roolissa myös kesällä 2015 julkaistussa Salatut elämät -spin-off-sarjassa Satula. Elokuussa 2018 tiedotettiin Voutilaisen jatkossa näyttelevän Aino Kaukovaaraa myös itse Salatut elämät -sarjassa.
Voutilainen oli yksi kilpailijoista syksyllä 2015 esitetyn Martina ja hengenpelastajat -ohjelman toisella tuotantokaudella.
Vuonna 2017 Voutilainen kilpaili Miss Helsinki 2018 -tittelistä. Hänestä tuli ensimmäinen perintöprinsessa.
Musiikkivideot
Jasmin Voutilainen näytteli Mikael Gabrielin tyttöystävää musiikkivideolla Vastatuuleen vuonna 2015. . Vuonna 2015 hän esitti nuoren Cheekin tyttöystävää artistin jäähallikiertueella esitetyssä lyhytelokuvassa Alpha Omega.
Vuonna 2016 Voutilainen oli mukana ruotsalaisen Takida-yhtyeen Don’t Wait Up -musiikkivideolla yhdessä Isabel Ljungdellin kanssa.
Bohumil Golián
Bohumil Golián (25. maaliskuuta 1931 Moštenica, Tšekkoslovakia – 11. tammikuuta 2012 Bratislava, Slovakia) oli Tšekkoslovakiaa urheilu-urallaan edustanut lentopalloilija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Golián saavutti Tšekkoslovakian joukkueessa olympiahopeaa Tokiossa 1964 ja -pronssia Méxicossa 1968. Maailmanmestaruuteen Tšekkoslovakia ja Golián ylsivät 1956 ja 1966.
Golián kuoli 80-vuotiaana 11. tammikuuta 2012. Hänen perheeseensä kuuluivat vaimo, poika ja tytär.
Marja Pensala
Marja Pensala (o.s. Hautala, 3. lokakuuta 1944 Savonlinna – 31. elokuuta 2015 Helsinki) oli suomalainen lyhyt- ja dokumenttielokuvien ohjaaja.
Pensalan läpimurto oli sepitteellinen satiiri Elsa, joka on yksi ulkomailla eniten esitetyistä suomalaisista lyhytelokuvista. Sitä seurasivat lyhytdokumentit Hukkareissu (1982) ja Kyllikki Virolaisesta kertova, yhdessä päivässä kuvattu Hyvä elämä (1983).
1990-luvulta alkaen Pensala ohjasi lähinnä puolipitkiä dokumenttielokuvia, kuten vuoden 1992 Aunuksen kylillä ja vuoden 1996 Tallinnan tuhkimo, joka oli yhteistyö Pirjo Honkasalon kanssa.
Jacques Massu
Jacques Émile Massu [ʒak masy] (5. toukokuuta 1908 – 26. lokakuuta 2002) oli ranskalainen kenraali, joka taisteli toisessa maailmansodassa, ensimmäisessä Indokiinan sodassa, Algerian sodassa ja Suezin kriisissä.
Massu opiskeli Saint-Cyrin sotakoulussa. Natsimiehityksen jälkeen 1940 Massu toimi maanalaisessa armeijassa. Sodan päätyttyä Euroopassa Massu johti laskuvarjojääkäreitä Indokiinassa vuoteen 1947 saakka ja sitten Suezin taisteluissa. Vuonna 1957 Massu nimitettiin Algerian sotilaspiirin komentajaksi ja ryhtyi laskuvarjojoukkoineen hajottamaan Kansallisen vapautusrintaman (FLN) organisaatiota kovin ottein, jopa laajamittaiseen kidutukseen turvautuen. Vuonna 1958 hän osallistui kenraalien johtamaan kapinaan, joka vaikutti merkittävästi Charles de Gaullen valtaannousuun. Massu erosi armeijasta 1960 eikä osallistunut vuoden 1961 kenraalien kapinaan, joka pyrki estämään Algerian itsenäistymisen. De Gaulle kutsui Massun Metzin sotilaspiirin komentajaksi.
Kumlan piiri
Kumlan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Erik Pontoppidan
pienoiskuva|upright|Erik Pontoppidan Erik Ludvigssen Pontoppidan (24. elokuuta 1698 Århus – 20. joulukuuta 1764 Kööpenhamina) oli tanskalainen uskonoppinut piispa, historioitsija ja ornitologi.
Pontoppidan opiskeli Fredericiassa 1716–1718, josta hän meni opettajaksi Norjaan. Hän jatkoi sittemmin opintojaan Hollannissa sekä Englannissa Lontoossa ja Oxfordissa. 1721 hänelle avautui pappisura, joka lopulta 1747 johti piispuuteen Bergenissä. Pontoppidan oli pietisti.