cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Funktionalismi (mielenfilosofia)
Funktionalismi ja fysikalismi
Funktionalismi on pohjimmiltaan, Blockin määreellä, laajasti ottaen metafyysinen kanta, jonka vastakohtana olisi kapeasti ottaen ontologinen kanta. Tämä tarkoittaa sitä, ettei funktionalismi ole niin kiinnostunut siitä mitä on olemassa kuin siitä, mikä luonnehtii tiettyjä henkisiä tiloja, kuten kiputiloja, sellaisina tiloina kuin ne ovat. Aiemmat yritykset vastata mielen ja ruumiin ongelmaan ovat kaikki pyrkineet vastaamaan kumpaankin kysymykseen: dualismin mukaan on olemassa kaksi substanssia, ja henkisiä tiloja luonnehtii niiden aineettomuus; behaviorismin mukaan on olemassa yksi substanssi, ja henkiset tilat olivat käyttäytymistaipumuksia; ja fysikalismin mukaan on olemassa yksi substanssi, ja henkiset tilat ovat fysikaalisia tiloja.
Näin tyyppifysikalismi voidaan nähdä epäsyhteensopivana funktionalismin kanssa, koska sen mukaan henkisiä tiloja (kuten kipua) luonnehtii se, että ne ovat luonteeltaan fysikaalisia, kun taas funktionalismin mukaan kipua luonnehtii sen kausaalinen rooli ja sen suhde esimerkiksi kivun ulkoisiin ilmaisuihin (esim. huutaminen kivusta). Sen sijaan mikä tahansa heikompi fysikalismin muoto, joka esittää yksinkertaisen ontologisen väitteen, jonka mukaan kaikki mikä on olemassa koostuu epäorgaanisesta aineesta, on täysin yhteensopiva funktionalismin kanssa. Lisäksi suurin osa funktionalisteista, jotka katsovat olevansa fysikalisteja, vaativat, että funktionaalisissa kuvauksissa esiintyvien ominaisuuksien tulee olla fysikaalisia ominaisuuksia. Näin tällaiset funktionalistit ovat fysikalisteja, vaikkakaan funktionalismin hyväksyminen ei vaadi tätä.
Kiinalainen huone
John Searlen (1980) esittämä kiinalaisen huoneen argumentti on suora hyökkäys sitä ajatusta vastaan, että ajattelu voitaisiin esittää pelkästään joukkona toimintoja. Ajatuskoe esittää, että puhtaasti toimintoja jäljittelevä järjestelmä voi jäljitellä älykästä toimintaa ilman minkäänlaista tulkintaa tai ymmärrystä.
Lyhyesti, Searle kuvaa pelkästään englantia puhuvaa henkilöä, joka on huoneessa, johon tulee yhdestä ovesta kiinalaisia kirjoitusmerkkejä, ja hänen on annettava niitä toisesta ovesta sen mukaan, miten hänellä oleva englanninkielinen sääntökirja neuvoo. Ulkopuolella olevat henkilöt, jotka antavat kirjoitusmerkkejä ja ottavat niitä vastaan, ovat kiinankielisiä, ja kommunikoivat huoneessa olevan henkilön kanssa vain näitä merkkejä käyttäen. Searlen argumentin idea on, että olisi absurdia väittää, että huoneessa oleva henkilö osaisi kiinaa pelkästään sen perusteella, että hän kykenee kirjoitusmerkkien syntaktiseen prosessointiin sääntökirjan avulla.
Argumentin sanoma tiivistettynä on, että säännönseuraaminen ei ole ihmismielen toimintaan verrattavissa oleva tapahtuma, koska siinä ei tapahdu merkityksen ymmärtämistä. Laajemmassa muodossaan argumentti väittää, että syntaksista ei voisi johtaa semantiikkaa. Näin Searle hyökkää sitä ajatusta vastaan, että ajattelu voitaisiin käsittää samaksi kuin syntaktisten sääntöjen seuraaminen; näin funktionalismi on riittämätön teoria mielestä.
Kiina-aivot
Ned Block käsitteli artikkelissaan ”Troubles with Functionalism” (1980b) useita funktionalismiin liittyviä ongelmia. Eräs näistä oli Kiina-aivojen (”China brain”) nimellä tunnettu ajatuskoe. Ajatuskokeen idea on, että koko Kiinan kansa olisi organisoitunut ikään kuin aivoiksi, niin että jokainen ihmisyksilö toimisi neuronina. Funktionalismin mukaan tällainen järjestely olisi oikea mieli, mikäli ihmiset toteuttavat vaaditut toiminnalliset roolit, ja ”neuronien” syötteiden ja tulosteiden välillä on oikeanlaiset kausaaliset suhteet. Tällaisella mielellä olisi henkisiä tiloja, tietoisuus ja niin edelleen. Block kuitenkin katsoo, että tämä olisi absurdia, joten funktionalismin väitteissä tulee olla jotain pielessä, koska sen mukaan tällainen olisi riittävä kuvaus mielestä.
Käänteinen spektri
Eräs keskeinen argumentti funktionalismia vastaan liittyy käänteisen spektrin tai käänteisen kvalian ongelmaan. Sitä on esittänyt argumentiksi funktionalismia vastaan erityisesti Block (1980b).
A related critique of the inverted spectrum argument is that it assumes that mental states (differing in their qualitative or phenomenological aspects) can be independent of the functional relations in the brain. Thus, it begs the question of functional mental states: its assumption denies the possibility of functionalism itself, without offering any independent justification for doing so. (Functionalism says that mental states are produced by the functional relations in the brain.) This same type of problem--that there is no argument, just an antithetical assumption at their base--can also be said of both the Chinese room and the Chinese nation arguments. Notice, however, that Crabb's response to Chalmers does not commit this fallacy: His point is the more restricted observation that even if inverted or absent qualia turn out to be nomologically impossible, and it is perfectly possible that we might subsequently discover this fact by other means, Chalmers' argument fails to demonstrate that they are impossible. -->
Kaksoismaa
Hilary Putnamin (1975b) esittämä kaksoismaan ajatuskoe on eräs keskeisimpiä argumentteja funktionalismia vastaan, vaikka se olikin alun perin tarkoitettu argumentiksi semanttista internalismia vastaan. Siinä kuvitellaan maapallon kaksonen, joka on samanlainen kuin maapallo kaikilla muulla paitsi yhdellä tavalla: tällä planeetalla veden kemiallinen kaava ei ole H2O, vaan jotain muuta, sanokaamme XYZ. Tällä planeetalla XYZ:tä kutsutaan kuitenkin 'vedeksi' ja sillä on makrotasolla kaikki samat ominaisuudet kuin H2O:lla on maapallolla: se on kirkasta juotavaa nestettä jota on järvissä, joissa jne. Koska planeetat ovat samanlaisia lukuun ottamatta veden kemiallista koostumusta, sinä ja tuolla toisella planeetalla oleva kaksoisolentosi näkevät täysin samanlaisia asioita, tapaavat täysin samanlaisia ihmisiä, käyttäytyvät samalla tavalla jne. Koska jaatte samat aistisyötteet, käyttäytymisvasteet ja henkisten tilojen väliset suhteet, olette toiminnallisia kaksoiskappaleita. Esimerkiksi te kummatkin uskotte, että vesi on märkää. Veden märkyyttä koskevien henkisten tilojenne sisältö kuitenkin poikkeaa toisistaan, koska sinun uskomuksesi koskee H2O:ta, kaksoisolentosi uskomus puolestaan XYZ:aa. Argumentin mukaan siis funktionalismi ei voi selittää kaikkia henkisiä tiloja riittävällä tavalla, koska kaksi ihmistä voivat olla toiminnallisesti samanlaisia, mutta heillä voi silti olla erilaiset henkiset tilat.
Semanttinen holismi
Eräs argumentti funktionalismia vastaan on, että se johtaisi radikaaliin semanttiseen holismiin. Block ja Fodor (1972) viittasivat tähän damn/darn-ongelmana. Ero sen välillä, sanooko ”hitto” vai ”pahus” kun lyö sormeaan vahingossa vasaralla voi olla henkisesti merkitsevä. Koska funktionalismin mukaan nämä ”tulosteet” liittyvät kuitenkin moniin (jos ei kaikkiin) sisäisiin henkisiin tiloihin, kaksi ihmistä jotka kokevat saman kivun ja reagoivat eri sanoilla jakavat vähän (jos mitään) henkisten tilojensa osalta. Tämä on kuitenkin intuition vastaista; vaikuttaa selvältä, että kaksi ihmistä jakavat kipuun liittyvien henkisten tilojensa osalta jotain merkitsevää lyödessään itseään vasaralla, riippumatta siitä sanovatko he saman sanan valittaessaan kipuaan.
Toinen mahdollinen ratkaisu tähän ongelmaan on omaksua maltillinen (tai molekularistinen) holismin muoto. Vaikka se onnistuisi kivun suhteen, ja yleisemmin uskomusten ja merkitysten suhteen, se kohtaa ongelmia yritettäessä muotoilla ero merkityksellisen ja epämerkityksellisen sisällön välillä. Eron määrittely voi olla vaikeaa ilman analyyttinen-synteettinen-erottelua, mitä monet pyrkivät välttämään.
Stefan Hula
Stefan Hula on seuraavien henkilöiden nimi:
Juoksenki (Ruotsi)
thumb|right|250px|Juoksenki vuoden 2015 taajamarajauksen mukaan.
Juoksenki on kylä ja taajama Ylitornion kunnassa Ruotsissa. Toisella puolella jokea Suomessa sijaitsee Juoksenki-niminen kylä. Kylät olivat yhtä kylää vuoteen 1809, jolloin Ruotsi menetti Suomen Haminan rauhassa ja valtion raja vedettiin Tornionjokeen. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 350 asukasta.
Esperanto II
Esperanto II on René de Saussuren vuonna 1937 kehittämä esperanton uudistettu versio. Suurimmat erot esperanton ja esperanto II:n välillä ovat kirjoituksessa. Esperanto II:ssa muun muassa kaikki j-kirjaimet on korvattu y-kirjaimella. Lisäksi kaikki diakriittiset merkit on korvattu muilla kirjainyhdistelmillä.
Cookinsalmi
Cookinsalmi on salmi, joka erottaa Uuden-Seelannin Pohjoissaaren ja Eteläsaaren toisistaan ja yhdistää Tasmaninmeren eteläiseen Tyyneenmereen. Salmen pohjoisrannalla sijaitsee Uuden-Seelannin pääkaupunki Wellington.
Salmen leveys kapeimmalta kohdaltaan on noin 22 kilometriä ja keskisyvyys 128 metriä. Salmessa on vahvoja ja levottomia virtauksia erityisesti etelästä puhaltavien voimakkaiden tuulien vuoksi. Sen molemmilla rannoilla kohoavat korkeat jyrkät kalliot.
Historia
Hollantilainen löytöretkeilijä Abel Tasman kävi salmen suulla vuonna 1642 mutta luuli sitä lahdeksi eikä jatkanut matkaa. James Cook purjehti sen läpi ensimmäisenä alkuvuodesta 1770 ja salmi on nimetty hänen mukaansa. Uuden-Seelannin alkuperäiskansan maorien nimi salmelle on Raukawa tai Raukawa Moana.
Merenkulku salmessa
Selkeällä säällä vastaranta näkyy hyvin salmen ylitse. Salmen yli kulkee jatkuva säännöllinen lauttaliikenne Wellingtonista Eteläsaaren pieneen Pictonin kaupunkiin. Wellingtonin sataman suulle rakennettiin vuonna 1859 Uuden-Seelannin ensimmäinen majakka ohjaamaan meriliikennettä sinne. Se oli kuitenkin epäedullisessa paikassa sillä matalalla meren pinnan lähellä olevat sumut estivät sen näkymisen. Uudempi majakka rakennettiin vuonna 1906 lähemmäksi Wellingtonia.
Rochester (Minnesota)
thumb|Rochesterin keskustaa ja Zumbro-joen mutka thumb|Rochester. Rochester on kaupunki Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Vuoden 2015 väestötilaston mukaan Rochesterissa oli 112 225 asukasta, joten se on Minnesotan kolmanneksi suurin kaupunki.
Rochesterissa sijaitsee Mayo Clinic, yksi Yhdysvaltojen tunnetuimmista sairaaloista. Rochester on myös IBM:n suurimpien toimistojen kotipaikka.
Kaupunki on perustettu vuonna 1864 sioux-intiaanien maille.
Attalus (filosofi)
Attalus (ensimmäinen vuosisata jaa.) oli roomalainen stolaiseen koulukuntaan kuulunut filosofi. Hän eli keisari Tiberiuksen aikana. Sejanus riisti häneltä hänen omaisuutensa ja pakotti hänet viljelemään maata (Senec. Suas. 2. p. 17, ed. Bip.)
Attalus oli stoalaisen filosofi Senecan opettaja. Seneca lainaa opettajaansa usein, ja puhuu hänestä hyvin myönteiseen sävyyn (Comp. Nat. Quaest. ii. 50, Ep. 9, 63, 67, 72. 81, 109). Seneca vanhempi kuvailee häntä (Suets. I.e.) hyvin kaunopuheiseksi mieheksi ja aikansa kaikkein terävä-älyisimmäksi filosofiksi.
Attaluksen tiedetään kirjoittaneen ainakin teoksen salamoinnista (Nat. Quaest. ii. 48), ja on oletettu, että hän olisi myös Hesykhioksen (Korinnousi) mainitseman Paroimiai-teoksen kirjoittaja.
Mäkelän taistelu
Mäkelän taistelu oli Suomen sisällissodan Mäntyharjun rintaman taistelu, joka käytiin 28. huhtikuuta 1918.
Yleistilanne
Punaiset olivat käytännössä jo hävinneet sodan, ja Mäkelän taistelua onkin pidetty turhana yhteenottona. Valkoiset olivat vallanneet Tampereen 6. huhtikuuta, ja näin ollen valkoisilla oli läpimurto koko Hämeen rintaman leveydeltä. Saksalaiset olivat nousseet maihin Loviisassa 3 000 miehen ja Hangossa 10 000 miehen voimin ja vallanneet Helsingin ja eteläisen Uudenmaan. Riihimäki oli vallattu 22. huhtikuuta ja Hämeenlinna 26. huhtikuuta ja näin motitettu Satakunnassa ja Varsinais-Suomessa olevat punaiset.
Karjalan rintamalla valkoiset olivat saaneet täydellisen läpimurron ja tuhonneet punaiset käytännössä kokonaisuudessaan. Valkoiset olivat vallanneet Joutsenon ja Savitaipaleen taistelujen seurauksena Savitaipaleen ja Lappeenrannan. 23. huhtikuuta Karjalan rintamalla aloittivat suurhyökkäyksen ja katkaisivat Viipuri–Pietari-radan Raivolassa, ja Viipuri motitettiin. Viipuri piiritettiin kokonaisuudessaan 24. huhtikuuta mennessä. Viipuri vallattiin kokonaisuudessaan Mäkelän taistelua seuraavana päivänä 29. huhtikuuta. Viipurissa antautui 5 000 punakaartilaista. Punaiset yrittivät murtautua ulos myös Viipurin motista Naulasaaren taistelussa samana päivänä kuin Mäkelän taistelu käytiin. Seuraavana aamuna kuitenkin 6 000 punakaartilaista antautui. Raudussa suomalaiset olivat tuhonneet venäläisten joukot kokonaisuudessaan jo 5. huhtikuuta mennessä, mikä vakiinnutti rintaman Pietarin suuntaan.
Taistelupaikka
Mäkelän kylä sijaitsee Niskalajärven ja Vuohijärven välisellä 10 kilometriä pitkällä ja 1-2,5 kilometriä leveällä Siikaniemellä. Mäkelän kylän kohdalla niemi on 1,2 kilometriä leveä. Niemeä pitkin kulkee Huhdasjärven ja Vuohijärven välinen maantie, joka risteää Yliseen Viipurintiehen. Tietä pitkin pääsi myös Kouvolaan.
Jo Venäjän armeija näki alueen strategisen merkityksen niin Savon radan sivustan kuin myös Helsinki-Pietari-radan sekä länsi-itä suuntaisten maanteiden suojana. Siikaniemen poikki rakennettiinkin Pietarin toinen puolustuslinja, ja se sijaitsee kolme kilometriä Mäkelän kylästä etelään. Punaiset eivät kuitenkaan käyttäneet näitä linnoitteita taistelussa vaan rakensivat omansa Mäkelän kylän pohjois- ja koillispuolelle.
Taistelu
Punaisten komentaja, armeijan koulutuksen käynyt Aleksei Osipov asetti konekiväärit ampumaan ristikkäin. Toisin kuin tavallisesti ne asetettiin kohtisuoraan rintamalinjan mukaan. Maantien itäpuolella olevalle kukkulalle asetettiin konekivääri ampumaan varsinaisen rintamalinjan eteen. Konekiväärin sivusta oli suojattu kiväärimiehillä. Toinen konekivääri oli sijoitettuna Santalan tilan navettaan, mistä se suojasi mäellä olevan konekiväärin edessä olevaa mäestä johtuvaa katvetta. Mäen päällä kiväärimiehillä oli kaivettu poterot, kun taas maantien molemmin puolin tehtiin venäläiseen tyyliin kivistä latomalla maanpäälliset ampuma-asemat. Osipov myös evakuoi alueen siviiliväestön Vuohijärvelle ennen taistelua, mikä oli varsin poikkeuksellista Suomen sisällissodassa.
Jääkäriluutnantti Lauri Gulinin johdolla suomalaiset yrittivät hyökätä saksalaisin opein suoraan kohti vihollisen asemia. Tämä oli varsinkin Savon rintamalla poikkeuksellista, missä sotatoimet olivat valkoisten osalta olleet lähinnä maanteiden ja Savon radan suojausta sekä jatkuvia sissi-iskuja rintamalinjan taakse punaisten selustaan. Jäiden ja lumien sulaessa nopeat sissi-iskut eivät kuitenkaan olleet enää mahdollisia. Valkoiset kärsivät päivän aikana 37 miehen miestappiot, ja 50 haavoittui heidän yritettyä hyökätä punaisten linnoitettuja asemia vastaan. Punaiset menettivät vain kaksi miestä koko päivän kestäneessä taistelussa.
Kovat tappiot kärsineet valkoiset vetäytyivät illalla lepäämään Huhdasjärvelle. 29. huhtikuun aamuna valkoiset lähtivät uuteen yritykseen, mutta punaiset olivat jo yön aikana vetäytyneet Siikakosken suuntaan.
Muistomerkit
Wesalan, Mäkelän ja Haapalahden suojeluskunnat sekä Jaalan Lotat pystyttivät 22. helmikuuta 1920 alueelle muistomerkin. Se paljastettiin Mäkelän taistelun vuosipäivänä 28. huhtikuuta 1920. Alkuaikoina muistomerkki oli aidattu ja siellä pidettiin isänmaallisia hengennostatusjuhlia. Alue luovutettiin myöhemmin Jaalan suojeluskunnan hoidettavaksi.
Muistomerkki sijaitsee erikseen lohkotulla alueella, mutta jäljellä olevat kiviset ampumapesäkkeet ovat yksityismetsässä.
Ampumapesäkkeet on inventoitu Museoviraston ylläpitämään muinaisjäännerekisteriin, ja niillä on kiinteän muinaisjäänteen status. Siksi metsänhoito ei saa vahingoittaa muinaisjäännettä ja sen rakenteita.
Unbound
Unbound on Sargeistin viides studioalbumi, joka julkaistiin 11. lokakuuta 2018.
Lucius Tarquinius Superbus
pienoiskuva|Lucius Tarquinius Superbus Lucius Tarquinius Superbus (kuollut 495 eaa, Cumae) oli viimeinen antiikin Rooman myyttisistä kuninkaista. Tarinan mukaan hän oli kuningas Lucius Tarquinius Priscuksen poika tai pojanpoika sekä kuningas Servius Tulliuksen vävy. Tarquiniuksen väitetään hallinneen vuosina 534 eaa. – 509 eaa.
Rooman viimeinen kuningas Lucius Tarquinius oli tarinan mukaan suvultaan etruski ja sai lisänimen Superbus ("ylpeä") ankaruutensa ja ylpeytensä tähden. Murhattuaan edeltäjänsä Servius Tulliuksen hän toimitti myös monta hänen ystäväänsä, valtakunnan ylhäisimpiä miehiä, mestatuksi tai maanpakoon. Alussa hänellä oli menestystä, koska hän vahvisti Rooman herruutta latinalaiskansoihin. Roomaan rakennettiin suuria monumenttirakennuksia, erityisesti Capitoliumille perustettu temppeli, joka on pyhitetty kolmelle tärkeimmälle jumalalle, Juppiterille, Junolle ja Minervalle. Hänen kerrotaan rakennuttaneen valmiiksi myös suuren Circus Maximus -rakennuksen, jossa järjestettiin sirkushuveja. Myös suuria viemäreitä rakennettiin kuljettamaan pois likavesiä kaupungista.
Tarquiniuksen piirittäessä Ardean kaupunkia kerrotaan sattuneen tapaus, jonka vuoksi hänet karkotettiin kuninkaan istuimelta. Kun muutamat kuninkaan miehistä olivat hänen poikansa Sextuksen luona, johtui puhe heidän vaimoihinsa, ja he rupesivat kiistelemään, kuka heistä olisi kiitettävin. Eräs läsnäolijoista, Lucius Tarquinius Collatinus, sanoi: "No hyvä, nouskaamme ratsujemme selkään ja lähtekäämme katsomaan vaimojamme. Miehen äkkiarvaamaton tulo on kyllä hyvä koetuskeino." Ehdotus sai kannatusta, ja kiireesti lähdettiin Roomaan. Tällöin havaittiin, että kuninkaan poikien vaimot viettivät juhlien ja pitojen täyttämää elämää. Sitten he menivät Kollatianin kaupunkiin, jossa huomattiin Kollatinuksen vaimon Lucretian vielä myöhään yöllä istuvan palvelustyttöjensä keskellä villoja kehräämässä. Kunniapalkinto määrättiinkin hänelle.
Muutamien päivien kuluttua saapui Sextus Kollatinuksen tietämättä Kollatiaan ja raiskasi Lucretian. Uhri pyysi paikalle isänsä, miehensä sekä muutamia sukulaisia ja kertoi heille häväistyksensään. Lucretia vaati heitä kostamaan ja sysäsi itse puukon sydämeensä. Todistajien joukossa oli myös kuninkaan sukulainen Brutus. Hän oli säilynyt kuninkaan epäluuloiselta julmuudelta tekeytymällä mielipuoleksi. Brutus nyt veti puukon pois haavasta ja vaati läsnäolijoita karkottamaan Tarquiniusten suvun ja lakkauttamaan kuninkuuden. Siitä alkanut kapina onnistuikin pian kuninkaan ja tämän suvun karkottamisessa. Kapinaa johtivat Lucretian mies Lucius Tarquinius Collatinus ja Lucius Junius Brutus. Heistä tuli Rooman ensimmäiset konsulit. Tarquinius yritti palata valtaan useaan otteeseen ja sai aikeissaan tukea etruskeilta.
Oeiras
Oeiras on kunta ja sen keskustaajama Portugalissa. Se on käytännössä kasvanut yhteen Lissabonin kanssa. Vuonna 2011 Oeiraksessa oli 172 120 asukasta. Oeiraksen tunnetuimpia kohteita ovat Taguspark-niminen tiede- ja teknologiapuisto, Naton tukikohta sekä jalkapallostadion Estádio Nacional.
Luettelo showpainin ammattilaisista
World Wrestling Entertainment
World Wrestling Entertainmentin painijoita.
Total Nonstop Action Wrestling
Total Nonstop Action Wrestlingin painijoita.
Doink the Clown
thumb|Doink the Clown Doink the Clown on amerikkalaisen vapaapainin ammattilaisotteluissa esiintynyt hahmo, joka teki debyyttinsä WWF:ssä (nyk. WWE:ssä) vuonna 1993. Doink the Clownia esitti alun perin Matt Osborne, mutta hän ei ollut ainoa. Hänen gimmickinsä (painihahmonsa) oli sirkuspelle. Doink the Clown piti sisääntulomusiikkinaan kuuluisaa sirkusmusiikkia "Gladiaattorien tulo". Hänen lopetusiskujaan olivat "The Whoopee Cushion" sekä "The Stump Puller". Hänen kanssaan painikehässä taistelivat miniclownit Dink, Wink ja Pink. Viimeksi Doink the Clown esiintyi WWE:ssä kesäkuussa 2007 Saturday Night´s Main Eventissa.
Street’s Disciple
Street's Disciple on rap-artisti Nasin tupla-albumi, joka julkaistiin vuonna 2004. Albumi saavutti platinarajan.
Kappalelista
CD 1
CD 2
Masonin piirikunta (Washington)
Masonin piirikunta on Yhdysvaltojen Washingtonin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 65 726 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Sheltonin kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1854.
Väestö
Vuonna 2020 Masonin piirikunnan 65 726 asukkaasta valkoisia oli 87,5 %, mustia 1,5 % ja aasialaisia 1,3 %. Vuonna 2019 8,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 5,7 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Eetu Kangas
Eetu Jaakko Mikael Kangas (s. 17. marraskuuta 1993 Nurmo) on suomalainen kymmenottelija. Hän edustaa Seinäjoen Seudun Urheilijoita ja hänen valmentajanaan toimii Matti Liimatainen.
Kalevan kisoista Kangas on saavuttanut kymmenottelun pronssia vuosina 2017 ja 2018. Sisäratojen SM-kilpailuissa hän sai pronssia seitsenottelussa 2018. Ennätyksikseen hän on tehnyt kymmenottelussa tuloksen 7 097 pistettä (2017) ja seitsenottelussa (hallissa) tuloksen 5 043 pistettä (2018).
Yhteinen tekijä
Kahden luvun yhteinen tekijä on matematiikassa luku, jolla nämä molemmat luvut ovat jaollisia. Yleisemmin voi yhteinen tekijä olla myös polynomissa esimerkiksi binomi.
Mitä tarkoittaa yhteinen tekijä? Tätä käsitettä käytetään yleiskielessä merkitsemään yhdistävää asiaa, mikä auttaa hahmottamaan kokonaiskuvaa. Esimerkiksi joissain toiveissa voi yhdistävänä tekijänä olla tietty pyrkimys. Toisaalta taas voidaan taustan luomiseksi ajatella keittokirjaa tai valmistusprosessia yleisemmin: mistä on mikäkin tuote tai asia valmistettu, mistä tekijöistä tehty? ”Ottamalla tuota tekijää näin monta kertaa jne.”
Kuten sivuttua, matematiikassa yhteinen tekijä merkitsee, että eri termit ovat jaollisia tällä kyseisellä tekijällä. Tällaisia tekijöitä voi olla useampia ja yhteinen tekijä voi myös olla eri termien summa (polynomifunktiot).
Kun ajatellaan kokonaislukuja, on selvää että kaksi on kaksi kertaa yksi, kahdeksan on esimerkiksi kaksi kertaa neljä, jne. Yhteinen tekijä voidaan löytää kuitenkin erilaisissa lukujoukoissa. Jos esimerkiksi lasketaan yhteen ympyröiden piirejä, voidaan yhteiseksi tekijäksi ottaa π.
Yhteinen tekijä matematiikassa auttaa sieventämään lausekkeita, ratkaisemaan niitä, tarkastelemaan ongelmaa kokonaisvaltaisemmin. Myös murtoluvuilla laskemiseen ja matemaattisten sarjojen kehittelyyn liittyy yhteinen tekijä.
Awasa
Awasa on kaupunki Etiopiassa. Se sijaitsee Awasa-järven rannikolla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2015 arvion mukaan noin 300 100. Kalastus on Awasan asukkaiden tärkein elinkeino. Kaupunki oli aiemmin Sidamon provinssin pääkaupunki.
Yhteinen tekijä
Polynomifunktion yhteinen tekijä
Polynomifunktiossa voi yhteinen tekijä olla yhteinen jaettava eri termeissä: Esim. X² + 2X = X(X + 2)
Polynomifunktion palauttaminen tulon tekijöihin voi auttaa funktion sieventämisessä. Esimerkiksi: (X + Y)(X – Y) = X² - Y² Ja edelleen esimerkiksi: X² – Y² / (X + Y) = X – Y.
Summan ja erotuksen tulon lisäksi polynomifunktioiden sieventämisessä käytetään usein binomin neliöitä (X + Y)² ja (X – Y)².
Yhteinen tekijä ja sarjakehitelmät
Yhteinen tekijä liittyy suoraan geometrisiin sarjoihin, joissa sarjan seuraava tekijä saadaan edellisestä kertomalla se jollain vakiolla (≠ 0 ja ≠ 1). Tässä on hyvä ottaa vertailukohdaksi polynomifunktioiden yhteisen tekijän etsiminen. Polynomifunktio voi olla geometrisen sarjan osa, tai polynomifunktion osa voi olla tällaisen sarjan osa. Myös esimerkiksi geometrisen sarjan osasumma, summan kaava, voi auttaa sieventämään ja ratkaisemaan matemaattista ongelmaa.
Yhteinen tekijä murtoluvuissa
Murtoluvuilla yhteen- ja vähennyslaskuja tehtäessä tulee murtoluvut saada vertailukelpoisiksi, ne tulee laventaa/supistaa samannimisiksi, jolloin nimittäjä on luvuilla yhteinen tekijä. Jos olemme eri mieltä, väitämme, että puolikas jostain kokonaisuudesta on sama asia kuin sadasosa tästä samasta kokonaisuudesta.
Murtolukuihin liittyy useita eri matematiikan käsitteitä ja laskemisen tapoja. Esimerkiksi pyrimme supistamaan murtoluvun mahdollisimman yksinkertaiseksi, supistamaan sitä ”mahdollisimman paljon”, mahdollisimman suurella yhteisellä tekijällä (suurin yhteinen tekijä). Ja myös esimerkiksi laventamisen jälkeen taas lauseke on sievennetympi, jos saamme lavennettua eri murtoluvut samannimisiksi pienemmillä luvuilla (pienin yhteinen jaettava). Mitä pienempinumeroisilla (murto-)luvuilla laskemme, sen selvempää, ellei ole jotain erityistä syytä muuttaa murtolukuja joksikin tietyiksi osiksi. 2/3 on selvempi luku kuin 24/36.
Myös murtolukujen kerto- ja jakolaskuun sisältyy ajatus yhteisestä tekijästä. Murtolukujen kerto ja jakolasku on kerto- ja jakolaskua siinä kuin kokonaisluvuillakin, luvut joilla operoidaan ovat vain vaikeammat. Murtolukujen jakolaskua esimerkiksi voidaan hahmottaa kysymällä, montako kertaa jakaja sisältyy jaettavaan.
Cannibal Island (Kanada)
Cannibal Island on pieni saari Winnipegjärven pohjoisaltaassa Manitoban provinssissa Kanadassa. Se on osa jääkauden muovaamaa moreeniharjannetta nimeltä The Pas Moraine, johon kuuluvat myös Long Pointin niemen lisäksi saariketjun muut saaret, Little George, George, Big Sandy sekä Little Sandy.
HSBC Tower
pienoiskuva|HSBC Tower Lontoossa. HSBC Tower on pilvenpiirtäjä Lontoon Docklandsin alueella Canary Wharfissa. Se toimii pankkitoimintaa harjoittavan HSBC:n kansainvälisenä pääkonttorina ja rakennettiin vuosina 1999–2002. Rakennuksen suunnittelusta on vastannut Norman Fosterin arkkitehtitoimisto. Se yltää 200 metrin korkeuteen ja siinä on 42 kerrosta. Fuhtikuussa 2007 pilvenpiirtäjä myytiin Ison-Britannian kaikkien aikojen suurimmassa kiinteistökaupassa 1,09 miljardilla Englannin punnalla espanjalaiselle kiinteistöyhtiölle Metrovacesalle.
Annetaan palaa!
Annetaan palaa! (engl. Fired Up!) on vuonna 2009 tehty teinikomedia. Elokuvan on tuottanut ja ohjannut Will Gluck ja kirjoittanut Freedom Jonesis. Annetaan palaa kertoo Nick Bradystä ja Shawn Colfaxistä, jotka pyrkivät cheerleaderjoukkueeseen päästäkseen cheerleaderleirille ollakseen lähellä naisia.
Juoni
Nick Brady ja Shawn Colfax (Eric Christian Olsen ja Nicholas D'Agosto) ovat suosittuja amerikkalaisen jalkapallon pelaajia fiktiivisessa Gerald R. Ford High Schoolissa. Kuultuaan jalkapalloleirin siirtyneen kuumaan Teksasiin päättävät Nick ja Shawn livistää leiriltä cheerleadereiden leirille pokatakseen 300 cheerleaderiä. Leirillä he huomaavat pitävänsä joukkuestaan ja alkavat auttaa joukkuettaan voittamaan Pantterit. Lopussa Shawn huomaa pitävänsä joukkueensa kapteenista Carly Davidsonista (Sarah Roemer) kun sillä aikaa Nick yrittää iskeä Dioraa (Molly Sims) leirinjohtajan vaimoa.
DVD/Blu-ray julkaisu
Elokuva julkaistiin DVD:lle ja Blu-ray:lle 9. kesäkuuta 2009.
Stefan Hula (nuorempi)
Stefan Jarosław Hula (s. 29. syyskuuta 1986 Szczyrk) on puolalainen mäkihyppääjä, joka kuuluu Puolan A-maajoukkueen hyppääjiin. Hänen nykyinen seuransa on KS Eve-nement Zakopane.
Hula oli mukana talviolympialaisissa 2006, jossa hän oli pienen mäen kilpailussa 29:s ja joukkuekilpailussa viides. Liberecin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui normaalimäessä 26:nneksi ja joukkuekilpailussa neljänneksi. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli suurmäessä 19:s, normaalimäessä 31:s ja joukkuekilpailussa kuudes. Oslon MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui suurmäessä 33:nneksi sekä joukkuekilpailuissa neljänneksi ja viidenneksi. Lentomäen MM-kilpailuissa hän saavutti Oberstdorfissa 2018 joukkuepronssia ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa kolmastoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sai joukkuekilpailussa pronssia, oli normaalimäessä viides ja suurmäessä viidestoista. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän sijoittui normaalimäessä 12:nneksi.
Nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa Strynissä 2004 hän kuului Puolan hopeajoukkueeseen ja oli henkilökohtaisessa kilpailussa kolmastoista.
Hula osallistui maailmancupin henkilökohtaiseen kilpailuun ensimmäisen kerran Innsbruckissa tammikuussa 2006. Ensimmäiset maailmancup-pisteensä hän sai oltuaan muutamaa viikkoa myöhemmin Zakopanen kilpailussa 22:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kymmenes Sapporossa tammikuussa 2009. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi Zakopanessa tammikuussa 2018.
Hulan isä Stefan on entinen yhdistetyn hiihtäjä.
Pergase
Pergase voi viitata seuraaviin paikkoihin antiikin Kreikassa:
Suojelusenkeli – Joulun klassikot 2
Suojelusenkeli – Joulun klassikot 2 on Jarkko Aholan joulualbumi, joka julkaistiin 14. marraskuuta 2014. Se nousi Suomen virallisen listan neljännelle sijalle.
Anniina Karjalainen
Anniina Karjalainen (s. 1983) on suomalainen pop-laulaja. Hän oli Idols-kykyjenetsintäohjelman ensimmäisen tuotantokauden finalisti. Karjalainen on valmistunut Pop&Jazz Konservatoriosta muusikoksi ja tällä hetkellä hän opiskelee Metropoliassa laulupedagogiksi. Hän opettaa laulua mm. Järvenpään Rock-koulussa. Karjalainen on solistina Party Proof -yhtyeessä, joka keikkailee aktiivisesti.
Karjalainen on julkaissut kitararock-vaikutteisen albumin "Traces of Me" keväällä 2005. Kappaleiden tekijöinä olivat muun muassa Karjalainen itse (kolme raitaa oli kokonaan hänen käsialaansa), Juuso Rantasalo ja Mats Tärnfors. Albumilta julkaistiin kolme singleä, "Why (So Easily)", "Who's About to Cry Now" (josta tehtiin myös musiikkivideo) ja "Butterfly (In My Heart)". "Why (So Easily)" oli top 20 -singlelistalla neljä viikkoa yltäen parhaimmillaan sijalle 15, mutta albumi ei noussut listoille.
Karjalainen on vuodesta 2013 ollut mukana Tomi Salesvuo East Funk Attack -kokoonpanossa laulajana, jonka single ”What Do You Need?” julkaistiin heinäkuussa 2014. Yhtyeen debyyttialbumi "EFA" julkaistiin syksyllä 2014.
Laasolammi
Laasolammi on Pirkanmaalla Oriveden Laasolassa sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Laasojärveen viettävällä läntisellä peltorinteellä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä ja sen rantaa seuraa luoteeseen kulkeva kylätie, jonka toisella puolella on talo.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 87,2 metriä mpy. Siihen laskee kolme ojaa, jota alkavat rinteen yläpuoliselta vuorelta. Lampeen etelästä laskeva oja on Kaakkolammin laskuoja. Ojalla on pudotusta 68 metriä lampeen. Laasolammista laskee oja Laasojärven. Laskuojalla on pudotusta järveen 3,6 metriä.
Virtaset ja Lahtiset
Virtaset ja Lahtiset on Jack Witikan ohjaama komedia vuodelta 1959. Se on ensimmäinen Suomessa kuvattu ja kehitetty kokoillan värielokuva (värimenetelmänään Eastmancolor; aikaisemmat oli prosessoitu ulkomailla). Leena Härmän näytelmään Virtaset ja Lahtiset (1957) perustuva elokuva on tapakomedia nousukasperheiden kilpailusta ja sukupolvien välisestä kuilusta.
Laasolammi
Historiaa
Vuonna 1634 Anders Strengin piirtämässä pitäjänkartassa Laasolan neljä taloa sijaitsivat Laasolammin pohjois- ja koillispuolella. Laasolammin nimi oli kirjoitettu ”Korttejervis Sjö”, vaikka nykyisissä kartoissa Kortejärvi sijaitsee luoteeseen Laasolammista. Laasolassa oli jo 1560 neljä taloa todennäköisesti samalla paikalla. Laasolan kylätontti on nykyään autiona ja osittain peltomaata. Vuoden 2003 arkeologisessa inventoinnissa paikalta löydettiin asumisen jälkiä ja kiviröykkiö.
Vuoden 1957 peruskartassa lampi oli autio lukuun ottamatta kahta pellonreunoilla seisovaa latoa. Lampeen ei vielä tuolloin ollut johdettu ojia metsästä tai Kaakkolammista, mutta kaksi ojista oli kaivettu seuraavaan vuoden 1977 kartassa. Talo ilmaantui paikalleen vuoden 1986 jälkeen.
Virtaset ja Lahtiset
Juoni
Perheen isä (Heimo Lepistö) kinastelee lastensa kanssa, jotka ovat kateellisia naapuriperheen Lahtisille. Tuulan (Ritva Valkama) liikkuu pärinäpoikien (Olavi Ahonen, Pertti Palo ja Helge Herala) kanssa.
Kun Lahtisten isä täyttää 50 vuotta, Virtaset lähettävät harmistaan huolimatta kukkia Lahtisille, mutta saavat selville, että perheen poika oli vaihtanut kukkien tilalle luudan. Poika oli luullut kukkia tarkoitetuksi omaan konfirmaatiotilaisuuteensa vaikka oli nuoruuden kapinassa ehdottomasti kieltänyt niiden tuomisen kirkkoon. Pahaksi onnekseen perheen isä oli kirjoittanut saatesanoiksi hienona pitämänsä latinankielisen lauseen ”sic transit gloria mundi!”
Vastaanotto
Elokuva on kuvattu lähes kokonaan yhdessä tilassa, ja aikalaiskritiikissä teatterimainen elokuva tyrmättiin. Myöhemmät kriitikot ovat nähneet sen satiirin nautittavanakin. Brittikuvaaja Bob Huke ja lavastaja Olavi Hänninen ovat saaneet kiitosta. Kriitikko Arto Pajukallio on pitänyt elokuvaa paitsi historiallisesti arvokkaana, myös hauskana.
Kaakkolammi (Orivesi, Laasola)
Kaakkolammi on Pirkanmaalla Oriveden Laasolassa sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Laasojärven länsipuolisella vuorella. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Lammen lähelle nousee laaksosta metsäautotie.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Laasojärven alueeseen (35.751) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy. Lampeen ei ole johdettu teitä, mutta sen laskuoja on johdettu Laasolammiin. Ojalla on pudousta 68 metriä.
Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa ei lammella ollut laskuojaa, mutta se oli kaivettu vuoden 1977 kartan julkaisemiseen mennessä.
HMCS Longueuil
HMCS Longueuil (viirinumero K672) oli Kanadan laivaston vuonna 1944 palvelukseenotettu River-luokan fregatti toisessa maailmansodassa. Alus on ollut ainoa näin nimetty Kanadan laivastossa.
Palvelus
Alus tilattiin lokakuussa 1941 Canadian Vickersiltä Quebecistä ja sen köli laskettiin 17. heinäkuuta 1943. Alus laskettiin vesille 30. lokakuuta ja se otettiin palvelukseen 18. toukokuuta 1944.
Kanadan laivasto
HMCS Longueuil liitettiin heinäkuussa 1944 Kanadan 2. saattajaryhmään, ja se oli Euroopan sotatoimien päättymiseen saakka saattuetehtävissä Pohjois-Atlantilla. Alus oli satunnaisesti ryhmänsä johtoaluksena ja se ylitti sodan aikana Atlantin neljätoista kertaa. Alus palasi Kanadaan kesäkuussa 1945 ja se poistettiin palveluksesta 31. joulukuuta Esquimaltissa.
Alus myytiin vuonna 1947 ja se upotettiin Kelsey Bayssä Brittiläisessä Kolumbiassa aallonmurtajaksi.
Aluksen päälliköt
Aluksen päällikköinä palvelivat :
Suomen euroviisukarsinta 1987
Suomen euroviisukarsinta 1987 oli kilpailu jossa valittiin Suomen edustaja vuoden 1987 Eurovision laulukilpailuun. Karsinnassa kokeiltiin ensimmäistä kertaa uutta valintamenetelmää, ensimmäistä kertaa kutsukilpailuna järjestetyn karsinnan voittaja valittiin postikorttiäänestyksellä. Kutsukilpailussa kymmentä suomalaissäveltäjää pyydettiin säveltämään kappale karsintoihin.
Finaali lähetettiin lauantaina 21. helmikuuta Ylen tv-studiota 2 ja televisioitiin suorana YLE TV1:ssä kello 18.45 alkaen. Lähetyksen taustat olivat jo etukäteen nauhoitettuja ja elävänä kuultiin esityksistä vain lauluosuudet ja muutama erikoinen soitin. Euroviisukuppilan Tony Latva piti karsintalähetystä heikkona. Lähetyksen alussa nähtiin viisuhistoriasta kertova video, jonka selostajana toimi ”kimittävä sätkynukke”. Juontajina toimineiden entisten euroviisuedustajien Lasse Mårtensonin ja Laila Halmeen suoritusta Tony Latva piti ala-arvoisena: ”Haastatteluissa jaariteltiin niitä näitä, kunnes – ilmeisesti studio-ohjaajan käskystä – ne keskeytettiin tylysti jopa kesken lauseen.”
Voittaja valittiin postikorttiäänestyksellä, jossa saatiin ääniä 63 836 kappaletta. Äänestyksen tulos julkistettiin perjantaina 13. maaliskuuta kello 21.30.
Palanneet artistit
Sijoitukset euroviisukarsinnoissa on merkitty mustalla tekstillä ja interviisukarsinnoissa punaisella tekstillä.
Piedad Córdoba
thumb|Piedad Córdoba vuonna 2008. Piedad Esneda Córdoba Ruiz, alias Teodora de Bolívar tai Gaitán (s. 25. tammikuuta 1955) on kolumbialainen poliitikko. Hänet valittiin maansa senaattiin kaudelle 2006–2010. Koulutukseltaan Córdoba on juristi.
Piedad Córdoba osallistunut Venezuelan presidentti Hugo Chávezin rinnalla rauhanneuvotteluihin Kolumbian hallituksen ja sissijärjestö FARCin välillä. Neuvottelut ovat johtaneet joidenkin panttivankien vapauttamiseen. Panttivankineuvottelut ovat herättäneet ristiriitaisia tunteita; Córdobaa on syytetty äänien kalastelusta. Sissit ovat vaatineen nimenomaan vasemmistolaista Córdobaa mukaan, mikä ei miellytä oikeistolaista presidentti Alvaro Uribea.
Norjalaisen Rauhantutkimuslaitos PRIOn johtaja Kristian Berg Harpviken piti Piedad Córdobaa yhtenä vahvimmista ehdokkaista saamaan vuoden 2009 Nobelin rauhanpalkintoa. Vuoden 1980 palkinnonsaaja, Adolfo Pérez Esquivel, on ilmaissut avoimesti tukensa Córdoban valinnalle.
Córdoba on syyttänyt presidentti Álvaro Uriben puolustusministeri Juan Manuel Santosia vastuulliseksi 5 000:sta armeijan väärin perustein tappamasta siviilistä, jotka esitettiin sisseiksi ja joiden perusteella armeija sai rahaa.
Huhtikuussa 2010 Kolumbian syyttäjä ilmoitti Córdobaa tutkittavan yhteistyöstä sissien kanssa ja maanpetoksesta. Marraskuussa 2010 kongressi erotti hänet ja hänelle asetettiin 18 vuoden virkakielto.
Padisen luostari
thumb|Padisen luostarin rauniot. Paadisen luostari oli Länsi-Virossa, Paadisen kylässä sijainnut sisterssiläisluostari. Luostari toimi parisataa vuotta 1300-luvulta 1500-luvulle. Luostarirakennuksista on jäljellä hyvin säilyneet rauniot. Paikalla on sijainnut linnoitus 600–800-luvuilla. Luostariajan jälkeen paikka palveli Venäjän ja Ruotsin linnoituksena sekä asuinkäytössä.
Historiaa
Riian lähellä sijainnut Dünamünden sisterssiläisluostari sai vuonna 1220 Paadisen tienoilta maa-alueita korvauksena avusta kristinuskon levittämisessä alueella. Ensimmäisenä rakennuksena paikalle pystytettiin mahdollisesti kivinen kappeli, ja osa luostarin munkeista siirtyi sinne huolehtimaan paikallisesta uskonelämästä. Koska Dünamünden luostarin maat oli pakko myydä vuonna 1305, munkit muuttivat Paadiseen vuonna 1310 ja aloittivat uuden luostarin rakentamisen vuonna 1317. Parhaimmillaan luostari oli vuoden 1400 tienoilla. Luostari selvisi myös 1500-luvun alkupuolen uskonpuhdistuksesta.
1500-luvun puolivälissä munkit ajettiin luostarista pois ja päärakennuksesta tehtiin linnoitus. 1500- ja 1600-luvuilla luostari kärsi ruotsalaisten ja venäläisten taisteluissa. Kuningas Kustaa II Adolf lahjoitti entisen luostarin alueista suuren osan vuonna 1622 Rammin suvulle. He muuttivat sinne asumaan ja remontoivat sisätiloja muistuttamaan barokkityyliä. Rammit asuivat luostarissa vuoteen 1766, jolloin rakennukset paloivat salamaniskun aiheuttamassa tulipalossa. Luostarirakennusten materiaalia käytettiin läheisen Paadisen kartanon rakentamiseen.
Luostarin vaikutukset Suomessa
Luostari hankki 1300-luvulla maaomaisuutta Suomesta Uudeltamaalta. Alueita oli ainakin Sipoossa, Porvoossa ja Pernajassa. Luostari myi omaisuutensa pois 1400-luvun alussa.
Ruotsin kuningas Maunu Eerikinpoika lahjoitti 15. toukokuuta 1351 Tallinnan hiippakuntaan kuuluneelle luostarille Porvoon kirkon pappien nimittämisoikeuden sekä oikeuden Ahvenkosken ja Vantaanjoen lohenkalastuksiin. Kalastuksen harjoittaminen kuitenkin vaikeutui. Luostarin valtaoikeudet alueella siirrettiin vuonna 1428 Turun piispanistuimelle.
Walt Disney
Walter Elias ”Walt” Disney (5. joulukuuta 1901 Chicago, Illinois – 15. joulukuuta 1966 Burbank, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvatuottaja, animaattori, ohjaaja, käsikirjoittaja ja ääninäyttelijä, sekä The Walt Disney Company -viihdeteollisuusyhtiön perustaja. Hänen vaikutuksensa viihdekulttuuriin on ollut monipuolinen ja huomattavan suuri. Disney muun muassa uudisti animaatioelokuvan, vaikutti luontodokumentin syntyyn ja perusti Disneyland-huvipuiston. Disneylle myönnettiin yhteensä 26 henkilökohtaista Oscar-palkintoa, mikä on enemmän kuin kenellekään toiselle henkilölle.
Lapsuus
Walter Elias Disney syntyi Elias ja Flora Disneyn perheeseen Chicagossa 5. joulukuuta 1901. Eliaksen esivanhemmat olivat normanneista polveutuvia irlantilaisia, ja Floran sukujuuret olivat saksalais-englantilaiset. Perhe muutti maatilalle Marcelineen Missourin osavaltioon 1905 Waltin ollessa nelivuotias. Waltilla oli neljä sisarusta: isoveljet Herbert, Raymond ja Roy sekä pikkusisko Ruth. Suvun nimi Disney tulee 1000-luvulla normandialaisesta Isignyn kylästä Englantiin purjehtineelta Robert d’Isignyltä, jonka sukunimi englantilaistettiin Disneyksi.
Vuonna 1909 isä Elias Disney sairastui ensin lavantautiin ja sen jälkeen keuhkokuumeeseen. Maatila jäi hänen poikansa Royn vastuulle, sillä kaksi vanhinta veljeä olivat jo karanneet kotoa. Maatilan hoito osoittautui kuitenkin liian vaikeaksi tehtäväksi kuusitoistavuotiaalle Roylle, joten perhe joutui myymään maatilan ja muuttamaan vuokrataloon koulujen loppumiseen asti. Vanhan kotitalon ulkoseiniä jäivät koristamaan Waltin aikoinaan tervalla tekemät piirrokset. Koulujen päätyttyä keväällä 1911 perhe muutti Kansas Cityyn.
Kansas Cityssä Walt työskenteli aamut ja illat lehdenjakajana isänsä alaisena kuuden vuoden ajan pelkällä ruokapalkalla. Koulussa Walt oli keskinkertainen oppilas, mikä saattoi johtua hänen raskaasta työstään. Roy karkasi kotoa vuonna 1912, mikä lisäsi Waltin vastuuta, sillä hän oli nyt perheen vanhin lapsi.
Nuoruus
Jo kouluaikoinaan Kansas Cityssä Walt osoitti suurta kiinnostusta piirtämiseen. Hän jäljenteli isänsä lehdistä löytämiään piirroksia ja teki parturiliikkeen omistajan pyynnöstä karikatyyrejä asiakkaista. Hän kiinnostui myös varietee-teatterista ja esiintyi ystävänsä kanssa teatterin amatööri-illassa.
Vuonna 1917 Walt muutti vanhempiensa kanssa Chicagoon aloittaakseen lukion. Hänestä tuli lukion lehden valokuvaaja ja pilapiirtäjä, ja hän sai piirroksiaan näin ensimmäistä kertaa julkisuuteen. Lukion käynnin ja työnteon ohella hän opiskeli Chicagon taideinstituutissa piirustustekniikkaa, anatomiaa ja pilapiirtämistä kolmena iltana viikossa.
Walt halusi osallistua ensimmäiseen maailmansotaan seuratakseen laivastoon liittyneen veljensä Royn jalanjälkiä, mutta hän oli alaikäinen. Hän pääsi kuitenkin vuonna 1918 väärennetyillä papereilla Amerikan Punaisen Ristin palvelukseen, ja hän keskeytti lukion ja toimi vuoden ajan ambulanssin- ja autonkuljettajana Ranskassa, missä hän jatkoi piirtely- ja maalaamisharrastustaan ajankuluna ja toveriensa huvittamiseksi.
Uran alku 1920-luvulla
Palattuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1919 Disney ei enää mennyt takaisin kouluun, vaan päätti ryhtyä taiteilijaksi. Hän muutti Kansas Cityyn ja etsi turhaan töitä lehdistä poliittisena pilapiirtäjänä. Hän sai lopulta töitä Pesmen–Rubin Art Studiolta, jossa hän sai piirtää mainosluonnoksia, kansikuvia ja logoja. Studiolla Disney tapasi tekstaajana ja ruiskuvärittäjänä työskennelleen Ubbe Iwwerksin (myöhemmin Ub Iwerks), josta tuli hänen ystävänsä. Heidän työsuhteensa päätyttyä studiolla he perustivat yhteisen yrityksen Iwerks–Disney Commercial Artists, jossa Disney toimi pilapiirtäjänä ja myyntimiehenä, ja Iwerks hoiti tarkan piirustuksen ja tekstauksen. Yritys tuotti aluksi hyvin, mutta ystävysten saatua vakituisen työpaikan Kansas City Film Ad -yhtiössä Iwerks–Disneyn liiketoiminta lakkasi. Yrityksen menetyksen johdosta Disney ei kyennyt maksamaan vuokraa. Oletettavasti hän selviytyi taloudellisesta ahdingostaan syömällä koiranruokaa.
Film Adissa Disney sai ensi kertaa tilaisuuden opetella elävien kuvien tekemistä. Hän alkoi oma-aloitteisesti kehittää yhtiön animointitekniikoita ja lisäili omia vitsejään tarinoihin. Hän esiintyi myös yhtiön näytellyissä mainosfilmeissä. Iltaisin Disney teki kotinsa autotallissa lyhyitä elokuva-animaatioita, joita hän myi teatteriyhtiöihin ohjelmiston täytteeksi. Vuonna 1922 Disney lähti Film Adista ja perusti uuden studion nimeltään Laugh-O-Gram Films, johon hän sai sijoittajilta 15 000 dollaria. Yhtiössä työskenteli Disneyn ja Iwerksin lisäksi viisi nuorta animaattoria ja neljä muuta työntekijää. Studio teki lyhyitä satuanimaatioita, mutta ei saanut niistä maksua, sillä elokuvien tilaaja ehti mennä konkurssiin. Yhtiö ehti aloittaa oikeiden näyttelijöiden ja animaation sekoituksena Liisa Ihmemaassa -sadusta tehtyä versiota Alice’s Wonderland ennen kuin joutui vararikkoon 1923.
Yhtiönsä vararikon jälkeen Disney myi elokuvakameransa ja aikoi jättää koko piirrettyjen elokuvien maailman. Hän halusi elokuvaohjaajaksi ja muutti Hollywoodiin Kaliforniaan vuonna 1923. Hollywoodissa hän asui setänsä Robertin luona ja kierteli elokuvastudioilla seuraamassa elokuvien tekoa, mutta ei saanut töitä ohjaajana. Disney kasvatti kuuluisat viiksensä vuonna 1926, sillä hän uskoi aikuisemman ulkonäön olevan hyödyksi elokuvabisneksen sopimusneuvotteluissa.
Liisa- ja Osku-elokuvat
Näyttelijöitä ja piirroksia yhdistelevät Liisa-elokuvat menestyivät, ja Walt kutsui ystävänsä Ub Iwerksin piirtäjäksi voidakseen itse keskittyä käsikirjoituksiin. Yhteistyö toimi hyvin, ja elokuvien taso parani filmi filmiltä, mutta levitysyhtiö vähensi rahapulaansa vedoten Disneyn maksut puoleen entisestä. Lopulta Disney Brothers Studio sai paremman sopimuksen, ja yhtiö saattoi palkata lisää työvoimaa.
Liisa-elokuvien ideat alkoivat ehtyä. Universal Pictures halusi Disneyn tekevän piirrossarjan, jonka pääosassa olisi jänis, joten Disneyn seuraava piirroshahmo oli Osku Kani (Oswald the Lucky Rabbit). Vuonna 1927 valmistunut jakso ”Isiparka” ei kuitenkaan tyydyttänyt elokuvayhtiötä, jonka mielestä Osku ei ollut hauska eikä persoonallinen eikä elokuvassa ollut kunnon juonta. Disney kuunteli kritiikkiä tapansa mukaan tarkasti ja ryhtyi parantelemaan hahmoa ja tuotantoprosessia. Osku-elokuvat saivatkin suopean vastaanoton niin kriitikoilta, kollegoilta kuin yleisöltäkin, ja Osku-hahmoa alettiin käyttää myös mainonnassa. Elokuvien tuotoilla Disneyn veljekset ostivat itselleen uudet talot. Levitysyhtiön johtaja Charles Mintz kuitenkin juoni Oskun tekijänoikeudet Waltilta itselleen, ja Disneyt joutuivat luopumaan Osku-elokuvien teosta.
Mikki Hiiri
Newyorkilaiset levitysyhtiöt vakuuttuivat Höyrylaiva Villen yleisönsuosiosta ja tarjoutuivat ostamaan Disneyn filmit tai palkkaamaan hänet, mutta Disney oli päättänyt pysyä itsenäisenä. Disney teki lopulta sopimuksen liikemies Pat Powersin kanssa: Powers myi Disneylle Cinephone-äänijärjestelmän ja alkoi levittää Disneyn elokuvia 10 prosentin palkkiota vastaan. Disney lisäsi äänen myös aiemmin tehtyihin Mikki Hiiri -elokuviin ja teki uusia.