cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lindsay Duncan
thumb|Lindsay Duncan vuonna 2011. Lindsay Vere Duncan (s. 7. marraskuuta 1950 Edinburgh) on skotlantilainen näyttelijä. Hän on voittanut teatterirooleistaan muiden muassa Tony- ja Drama Desk -palkinnot. Bratislavan elokuvajuhlilla hän sai parhaan naispääosan palkinnon elokuvasta AfterLife (2003). Pääosastaan elokuvassa Le Week-End (2013) hänet palkittiin British Independent Film Awards -gaalassa. Lisäksi hän on ollut kolmesti ehdolla Baftan saajaksi: tv-sarjoista G.B.H. (1991), Valokuvien vangit (1999) ja Sukupuu (2001).
Duncan on näytellyt myös televisiosarjoissa Rooma (2006), Eksyin Jane Austenin maailmaan (2008), Ontto kruunu (2012).
Kaukokirjoitin
thumb|Hughes-lennätin on lainattu Rupriikin näyttelyyn Soneran historiallisista kokoelmista. thumb|Saksalainen kaukokirjoitin vuonna 1930. thumb|Toisen maailmansodan aikaisia kaukokirjoitinlaitteita Kaukokirjoitin eli telex eli teleksi on sähkömekaaninen laite, jota käytetään merkkimuotoisten viestien lähettämiseen paikasta toiseen yksinkertaista sähköistä viestikanavaa kuten lennätinlinjaa pitkin. Tyypillinen kaukokirjoitin on paperille tulostava kirjoituskonetta muistuttava laite. Useimmissa kaukokirjoittimissa on myös ollut mahdollisuus tallentaa vastaanotetut viestit reikänauhalle ja lähettää nauhalle tallennettuja viestejä automaattisesti eteenpäin. Telex oli laajasti eri teollisuudenalojen käytössä, ollen mm. ilmailun kaukoviestintäverkko AFTN: n alkuperäinen siirtotie. Esimerkiksi yhä käytössä olevat METAR- (säähavainto) TAF- (sääennuste) ja NOTAM- (ilmailutiedotus) sanomat on alkujaan suunniteltu nimenomaan telex-yhteyden välityksellä siirrettäviksi.
Kaukokirjoittimia alkoi ilmestyä lennätinlaitoksiin 1800-luvun loppupuolella, mutta nykyisin ne ovat suurelta osin poistuneet käytöstä kehittyneempien viestintämenetelmien tieltä.
Kaukokirjoittimien varhaiseen kehitykseen vaikuttaneita keksijöitä olivat Royal E. House, David E. Hughes, Charles Krum ja Émile Baudot. Émile Baudot’lta ovat saaneet nimensä Baudot-koodi sekä signaalinmuutosnopeuden mittayksikkö baudi.
Telex-merkki on digitaalinen, viisibittinen merkki. Reikänauhalle muodostuu tulostettaessa viisi reikäsaraketta. Kirjaimet ja numerot ovat eri merkistöinä, joiden kesken merkistö vaihdetaan tietyllä merkillä.
Amerikkalainen vuonna 1906 perustettu Teletype Corporation oli yksi tunnetuimmista kaukokirjoitinvalmistajista. Teletypen kaukokirjoittimia käytettiin paljon tietotekniikassa päätteinä, mistä on periytynyt esimerkiksi Unix-maailmassa yleinen tapa kutsua mitä tahansa päätettä TTY:ksi (lyhenne Teletypestä). pienoiskuva|Automatik Lo 133 -merkkinen kaukokirjoitin käytössä. Telex-verkko on kaukokirjoitinverkko, jossa laitteet ovat yhteydessä toisiinsa puhelinverkon kaltaisella reititysjärjestelmällä. Ensimmäinen telex-verkko otettiin käyttöön Saksassa 1930-luvulla. Suomessa palvelun huippuvuosi oli vuonna 1985, jolloin telex-liittymiä oli noin 8 500. Posti- ja lennätinlaitoksen seuraaja Sonera lopetti telex-verkon Suomessa vuonna 2005.
MIA
MIA voi merkitä muun muassa seuraavia:
Kittilä
pienoiskuva|Suurikuusikon kaivoksen avolouhos. Kittilä on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnan länsiosassa. Kunnassa asuu 0 ihmistä ja sen pinta-ala on 0 km2, josta 0 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km2.
Kittilän naapurikunnat ovat Enontekiö, Inari, Kolari, Muonio, Rovaniemi ja Sodankylä, ja siellä on 2 471 vapaa-ajan asuntoa. Levin hiihtokeskus sijaitsee Kittilässä, Sirkan kylässä. Kunnassa on Kittilän lentoasema, joka palvelee matkailua ja ilmavoimia. Vuonna 2019 lentoaseman kautta kulki 363 161 matkustajaa. Kittilän oppilaitokset ovat lukio ja matkailualan oppilaitos, Lapin ammattiopisto ja sen Levi-instituutti. Kunnan suurimpia urheiluseuroja ovat mm. jääkiekko- ja jalkapalloseura Kittilän Palloseura eli KiPS sekä salibandyseura SBC Levi.
pienoiskuva|[[Kittilän lentoasema.]] Kittilän kunta on ollut jo pitkään muuttovoittoinen ja taloudeltaan tasapainoinen kunta. Talviset matkailusesongit Levin hiihtokeskukseen ovat rikastuttaneet kuntaa merkittävästi.
Formula 1 -kausi 1953
Formula 1 -kausi 1953 oli kautta aikojen neljäs Formula 1 -kausi. Kaudella ajettiin yhdeksän MM-osakilpailua, joista viiden parhaan kilpailun tulokset laskettiin mukaan loppupisteisiin. Pisteitä saivat kilpailujen viisi parasta (8, 6, 4, 3, 2) ja kilpailun nopeimman kierroksen ajanut, joka sai yhden pisteen. Alberto Ascari oli ensimmäinen kuljettaja F1-historiassa, joka johti koko kauden kuljettajien MM-sarjaa.
Kittilä
Kittilän Suurikuusikossa sijaitsee kanadalaisen kaivosyhtiö Agnico Eagle Minesin omistama Euroopan suurin kultakaivos rikastamoineen. Malmion suuruuden arvioidaan olevan noin 56 miljoonaa tonnia. Kultapitoisuus vaihtelee välillä 2,5–4,7 g/tonni. Kaivoksessa riittää louhittavaa tämän hetken arvion mukaan vuoteen 2035 asti. Kittilässä on sijainnut myös Pahta­vuoman kupari­kaivos.
Historia
Varhaisimmat asukkaat Kittilän alueella tiedetään pronssi- ja kivikauden raja-ajalta, 3 500–3 000 vuoden takaa. Löydetyt esineet viittaavat etelästä tulleeseen asutukseen ja suomalais-ugrilaiseen kulttuuriin, mutta eräät Lapin alueelta löydetyt luurangot antavat aiheen olettaa, etteivät he olleet saamelaisia.
Formula 1 -kausi 1953
Kustannussyistä kausi ajettiin Formula 2 -luokan autoilla, ja Ferrarin 500-auto oli täysin ylivoimainen.
Kilpailut
Kauden kilpailut:
Kittilä
Historia
Entisaikaan kuljettaessa yleisin ja helpoin tie kesäisin oli vesitie. Talvisin Lapissa on ajettu myös poroilla ja luonteenomaisin lappalaisten ajoneuvo on ollut ahkio eli pulkka. Myös rekiä ja kelkkoja on käytetty. Talvitiet merkittiin pilkoilla ja risuilla, tikoilla. Lyötteiden, kuoppien tasoittamiseen kuului myös talviteiden kunnossapito. Sirkan kylän ensimmäinen uudisasukas tuli Vienasta Tširkkakemijoen varrelta. Sirkan kylän nimi juontuu kuitenkin Sirkka-järvestä, joka on Itä-Hämeessä yleinen vesistön nimi ja tarkoittaa vedenkertymää.
Matkailijoita Lapissa oli käynyt silloin tällöin jo vanhoinakin aikoina, jopa 1700-luvulla. Kittilään ja Pallakselle retkeiltiin jo 1800-luvulla. Sirkan kylässä oli 1860-luvulla kievari Juho Sirkan talossa. Myöhemmin kievari oli Pihkalassa ja Kuusikossa. Vuonna 1866 perustettiin kievarit Rauhalaan ja Rovaseen (Pöntsö). Pöntsön kievari oli erittäin kuuluisa ja suosittu. Kittilän ja Rovaniemen välille avattiin tielinja vuonna 1858. Vuonna 1889 soratie oli valmis ja 24. syyskuuta pidettiin ”kruunun tien syyni” jolloin tie annettiin kunnan haltuun.
Auto tuli Kittilään ensimmäistä kertaa vuonna 1908. Postiauton alkaessa liikennöidä Kittilässä kerran viikossa vuonna 1923 alkoi Kittilässä linja-autoliikenne.
oikea|pienoiskuva|[[Levi on suosittu hiihtokeskus Kittilässä.]] Kittilän luoteisosassa sijaitsevasta Pallastunturista tuli matkailukohde tunturihiihtoharrastuksen vilkastuessa 1930-luvulla. Suomen matkailijayhdistyksellä (myöh. Suomen Matkailuliitto) oli aluksi vaatimaton maja Pallasjärven rannalla, kunnes vuonna 1938 valmistui yhdistyksen rakennuttama funkistyylinen matkailuhotelli. Hotelli tuhoutui saksalaisten räjäyttämänä Lapin sodassa lokakuussa 1944, ja vuonna 1948 vihittiin uusi, sodanjälkeistä rakennustyyliä edustanut hotelli. Matkat hotellille tapahtuivat porojen vetäminä Muoniosta vuoteen 1956, jolloin rakennettiin autotie hotellille saakka. Samana vuonna viitoitettiin polku Pallakselta Enontekiön Hettaan.
Kittilän vuonna 1831 valmistunut kirkko on yksi kylän harvoista rakennuksista, jotka säilyivät saksalaisten tuhopoltolta Lapin sodassa 1944–1945.
Kittilässä oli suuri kevättulva Ounasjoessa vuonna 2005. Vesi nousi niin korkealle, että Kittilän itäpuolella sijaitsevan Ounasjoen ylittävä silta jouduttiin sulkemaan. Tulva aiheutti suuria vahinkoja. Tulva saartoi myös monta taloa, joten osa Kittilän Rantatien asukkaista ei ilman venettä päässyt pois asunnoistaan muutamaan päivään. Nykyään Kittilässä on pienehköt tulvavallit kriittisimmillä tulvimispaikoilla. Vastaavanlainen suurtulva koettiin myös vuonna 2012.
Luonto
Kittilän suurin vesistö on pohjoisluoteesta eteläkaakkoon virtaava, Kemijoen suurin sivujoki Ounasjoki, joka jakaa kunnan kahteen suunnilleen yhtä suureen puoliskoon. Ounasjoen Kittilän alueella oleva osuus on noin 150 kilometriä pitkä ja keskimäärin 100–200 metriä leveä. Jokeen yhtyvistä sivujoista huomattavimpia ovat sen itäpuolelta laskevat Tepastojoki, Loukinen ja Kuortanojoki. Kittilän koilliskulmalla ovat Kemijokeen Sodankylässä laskevan Kitisen latvapurot. Järviä Kittilässä on vain vähän, mutta suolampia runsaasti. Suurin järvi, lähellä Tepsan kylää sijaitseva Kelontekemäjärvi laskee Sodankylän puolelle Kitiseen. Luoteiskulmalla sijaitsevien Jerisjärven ja Ylläsjärven vedet laskevat Muonion puolelle Muonionjokeen.
pienoiskuva|Aakenustunturi. Kittilässä sijaitsee Levin laskettelukeskus, mikä on markkinaosuudeltaan ja lipunmyynniltään mitattuna Suomen suurin laskettelukeskus. Muita Kittilässä sijaitsevia tuntureita ovat Aakenustunturi, Korsatunturi, Kumputunturi, Kätkätunturi sekä Pyhätunturi. Kumputunturi kuuluu ympäristöineen Natura-alueeseen. Kumputunturin rinne- ja alusmaiden metsistä yli puolet on yli 200-vuotiasta männikköä.
Ilmasto
Kittilän Pokassa on mitattu Suomen kovin pakkanen −51,5 °C 28. tammikuuta 1999. Lämpöennätys taas on +32,9 °C, joka mitattiin sekä kesäkuussa 2006 että heinäkuussa 1988.
Väestö
pienoiskuva|300px|Kittilän asukasluvun kehitys vuosina 1970–2011 Kunnan asukasluku laski lähes yhtäjaksoisesti 30 vuotta. Vuonna 1970 asukkaita oli 7 272, josta vuoteen 2002 mennessä tultiin alas lukemaan 5 797. Käänne kehityksessä tapahtui 2003, minkä jälkeen trendi on ollut nouseva. Nykyinen kehitys on pääasiassa matkailun ja 2000-luvulla alkaneen kaivostoiminnan ansiota. 2022 kaivoksella työskenteli 466 (omaa) työntekijää.
Myös väestön ikääntyminen on pysähtynyt. Kittiläläisten keski-ikä nousi 2000-luvun alkuun mennessä yli 40 vuoden 1980-luvun alun 34,5 vuodesta. Viimeiset vuodet keski-ikä on pysytellyt samoissa lukemissa ja oli vuonna 2011 42,3. Koko maassa väestön keski-ikä on 41,7 ja Lapissa 42,7 vuotta eli kittiläläisten keski-ikä sijoittuu noin arvojen puoliväliin.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kittilässä oli 6 421 asukasta, joista 3 392 asui taajamissa, 2 537 haja-asutusalueilla ja 492:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kittilän taajama-aste on 57,2 %. Kittilän taajamaväestö jakautuu neljän eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Kylät
Ala-Kittilä, Alakylä, Hanhimaa, Helppi, Hormakumpu, Jeesiöjärvi, Kallo, Kaukonen, Kelontekemä, Kittilän kirkonkylä, Kiistala, Kirjanselkämaa, Kinisjärvi, Kotakumpu, Kuivasalmi, Köngäs, Lehmilehto, Lintula, Lompolo, Maunujärvi, Molkojärvi, Nilivaara, Pitkäkumpu, Pokka, Pulju, Raattama, Rauhala, Rautuskylä, Sirkka, Sätkenä, Tepsa, Tepasto, Veittivuoma, Veitservasa, Vittakumpu.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kittilässä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii vanhoillislestadiolaisuus, jolla on paikkakunnalla Kittilän rauhanyhdistys sekä uusheräys, jolla on Kittilässä oma paikallisosasto. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Kittilän helluntaiseurakunta. Lisäksi Kittilässä on Jehovan Todistajien seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kittilän alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.
Kunnallishallinnon ongelmia
Kittilän kunnan hallintoa on vuodesta 2014 alkaen häirinnyt monipolvinen päätöksentekokriisi. Kriisin aikana kunnanjohtaja Anna Mäkelä erotettiin laittomasti. Kriisiin liittyvistä virkarikoksista syytetty vt. kunnanjohtaja Timo Kurula vetäytyi vapaalle vuoden 2017 loppuun asti. Tilanteen ratkaisemiseksi on asetettiin selvitysryhmä, jota johti Antti Rantakokko.
Kittilän kuntapäättäjiä vastaan nostettiin syksyllä 2017 rikossyytteitä. Syytteessä oli 28 luottamushenkilöä. Kittilän kuntapäättäjiä epäiltiin hiihtohissin hankintaan sekä kunnanjohtajan erottamiseen liittyvistä rikoksista. Maaliskuussa 2023 Korkein oikeus tuomitsi kahdeksan kuntapäättäjää rangaistukseen virka-aseman väärinkäyttämisestä.
Tapahtumia Kittilässä
Kittilän kirkonkylällä järjestetään Kittilän markkinat heinäkuussa. Markkinoiden aikana järjestetään myös haukienkalastustapahtuma ”Krokotiilirock”, jossa osanottajat kilpailevat suurimmasta haukisaaliista Kittilän Haudanperällä. Markkinaviikonloppuna järjestetään myös perinteisesti musiikkitapahtuma Veres sekä Kittilän moottorikerhon järjestämät moottorikelkkojen vesicrosskilpailut. Syksyisin Kittilässä juostaan Ruskamaraton, joka vuonna 2010 järjestettiin 27. kerran.
Vuodesta 2008 on Kittilässä järjestetty Kittilän Jouluyö -tapahtuma. Kino Ylärissä esitetään usein jouluinen elokuva heti iltapäivästä, ja lapsille järjestetään kello kolmen ja kuuden välillä pieni satutuokio Kittilän kunnankirjastossa. Jouluyössä muun muassa vierailee joulupukki, lauletaan yhteislauluja kirkossa ja esitetään näytelmiä. Perinteeseen kuuluu myös näyteikkunakilpailu, jossa ihmiset saavat äänestää mieleistään näyteikkunaa. Äänestäjien kesken jaetaan yllätyspalkinto torilla. Myös suurin osa kaupoista on avoinna kello 23 saakka. Jouluyö huipentuu Haudanperällä kello 23 järjestettävään ilotulitukseen.
Agglutinaatio
Agglutinaatio tarkoittaa solujen liimautumista yhteen. Punasolujen agglutinaatio johtaa veren sakkautumiseen.
Consolis
Consolis SAS on kansainvälinen rakennustuotekonserni, joka on erikoistunut betonirakentamiseen. Ranskassa pääkonttoria pitävä, lähes 11 000 ihmistä 28 maassa työllistävä Consolis syntyi alun perin suomalaisen ja ruotsalaisen betoniteollisuuden toimialarationalisoinneissa yritykseksi nimeltä Addtek, jonka pääkonttori oli Vantaalla. . Suomalaisyrityksistä Consolikseen kuuluvat betonisten suurelementtien valmistaja Parma Oy, Parma Rail Oy sekä aiemmin pohjoissuomalainen Rajaville Oy, joka fuusioitiin Parma Oy:öön vuoden 2022 vaihteessa.
Historiaa
Suomen 1990-luvun alun lamavuosien jälkeen suomalainen Partek luopui sementtiteollisuudestaan ja alkoi suunnitella myös betonielementtiliiketoiminnasta luopumista. Vuonna 1997 Partek myi Belgian-toiminnot ja osan Ranskan-toiminnoistaan sekä Alankomaissa toimineen Schokbeton-tehtaan ja Aasiassa toimineen Eastern Partekin.
Marraskuussa 1997 Partek Concreten ja suuren ruotsalainen Strängbetong AB:n betonielementtituotannot yhdistettiin uudeksi Addtek International -yhtiöksi. Partek omisti siitä 40 prosenttia, ruotsalainen pääomasijoitusyhtiö Industri Kapital 20 prosenttia ja Strängbetongin emoyhtiö, Industri Kapitalin 90-prosenttisesti omistama Addum AB 40 prosenttia. Addtekilla oli heti tuotantolaitoksia seitsemässä maassa, päätuotteena useimmissa ontelolaatat, ja uusi yritys oli näin Euroopan suurin ja tiettävästi maailman suurin betonielementtien ja elementtiteknologian tuottaja. Partek Concrete oli monissa maissa vahva toimitilarakentamisessa, Alankomaissa ja Suomessa myös asuntotuotannossa sekä Alankomaissa ja Norjassa myös infrastruktuurirakentamisessa.
Yrityksen pääkonttori sijaitsi ensimmäiset kymmenisen vuotta Vantaalla valtaosin suomalaisine työntekijöineen. Toimitusjohtajana oli ensin ruotsalainen Jan Segerberg, kunnes vuonna 1999 hänen seuraajakseen tuli varatoimitusjohtajan paikalta Partekin betoniteollisuuden entinen johtaja Bengt Jansson. Vuonna 2002 Addtekin nimi muutettiin Consolikseksi ja Parma Betonilan nimi Parmaksi. Samalla saksalainen Heidelberg-ryhmä myi omistamansa puolikkaan Parma Betonilasta Consolikselle.
Addtekin liiketoiminta oli kansainvälisillä rakennusmarkkinoilla merkittävintä aluksi Ruotsissa, Suomessa, Norjassa ja Alankomaissa, kunnes 2000-luvulla Consoliksen myötä mukaan tulivat Puola, Liettua ja Tšekki. Venäjällä toimi niin ikään Consolikseen kuuluva Parastek. Vuonna 2002 Consolis osti suuren saksalaisen ratapölkkyvalmistajan.
Consolis Suomessa
Suomessa Consolis Parmalla on vuonna 2023 betonielementtitehtaat Forssassa, Hyrylässä, Nummelassa, Kotkassa, Nurmijärvellä, Kangasalla, Uuraisilla, Haapavedellä, Iisalmessa, Haukiputaalla ja Oulussa Aiemmin tuotantoa oli myös Nastolassa,, Ylöjärvellä, , Joutsenossa, ja Ruskolla. Forssan elementtitehdas päätettiin heinäkuussa 2023 sulkea. Forssan ratapölkkytehdas siirtyi vuonna 2020 uudelle omistajalle muun rautateitä palvelevan toiminnan ohella.
Camilo Cienfuegos
thumb|250px|Camilo Cienfuegos thumb|250px|Camilo Cienfuegos yhdessä Fidel Castron kanssa. Joukkueen nimi Barbudos tarkoittaa ”parrakkaita”. Camilo Cienfuegos Gorriarán (6. helmikuuta 1932 – 28. lokakuuta 1959) oli kuubalainen vallankumouksellinen, joka syntyi Calabazar de Saguassa. Hän osallistui aktiivisesti maanalaiseen toimintaan Kuuban presidenttiä Fulgencio Batistaa vastaan ja hänellä oli merkittävä rooli Kuuban vallankumouksessa. Hän oli tärkeimpiä ja suosituimpia vallankumousjohtajia Fidel Castron, Raúl Castron ja Che Guevaran rinnalla.
Lokakuussa 1959 Fidel lähetti Camilon Camagüeyn kaupunkiin pidättämään Huber Matosin. Saatuaan tehtävänsä päätökseen Camilo lähti lentäen paluumatkalle. 28. lokakuuta 1959 hänen ohjaamansa Cessna katosi yölennolla meren yllä matkalla Camagüeystä Havannaan. Konetta ei etsinnöistä huolimatta koskaan löydetty, eikä varmuutta turman syistä saatu. Camilon kuolemasta esitettiin heti erilaisia teorioita, ja Fidel Castroa kohti osoitettiin sormella, sillä hänelle saattoi olla hyötyä suositun sissijohtajan kuolemasta. Yhden teorian mukaan Camilon ohjaama kone olisi ammuttu erehdyksessä alas viholliskoneena. Che Guevara ei kuitenkaan koskaan epäillyt Fideliä ystävänsä kuolemasta. Havannan Vallankumousaukiolle liitettiin Cienfuegosin muotokuva legendaarisen Chen siluetin lisäksi syyskuussa 2011.
Syntyvyyden säännöstely
Syntyvyyden säännöstelyllä tarkoitetaan väestötason toimia, joilla pyritään pitämään syntyvyys suhteessa kuolleisuuteen. esimerkiksi vaikuttamalla kansalaisten perhesuunnitteluun.
Globaalilla tasolla syntyvyyden säännöstelystä puhutaan usein ratkaisuna maailman väkiluvun rajoittamiseen luonnonvarojen riittämisen takia.
Alhainen syntyvyys johtaa siihen, että työikäisten osuus väestöstä pienenee joidenkin vuosikymmenien kuluttua.
Syntyvyyden säännöstelyn historiaa
Pastori Thomas Malthus esitti 1798 julkaisussaan An Essay on the Principle of Population ihmisten lisääntyvän aina materiaalisen sietokykynsä rajoille, ja siten äärimmäiseen köyhyyteen, jollei ”sukupuolten välistä intohimoa” pystytä hillitsemään. Malthusin teoria vaikutti pätevän sangen hyvin ihmispopulaation kokoon ja elintasoon pitkälle 1800-luvulle, mutta 1800-luvun lopulta lähtien, alkaen Länsi-Euroopasta ja leviten sieltä myöhemmin kehittyneille alueille, talouskasvu kiihtyi ennennäkemättömäksi samalla kun väestönkasvu alkoi pienetä.
Ennen Malthusia korkeaa syntyvyyttä oli pidetty myönteisenä seikkana. Malthusin innoittamina 1800-luvun loppupuolella syntyi teorioita väestön määrän sääntelemisestä, jotka ovat rasistisia ja totalitaristisia.
Syntyvyyden säännöstelyn alueelliset erot
Kiina noudatti yhden lapsen politiikkana tunnettua ohjelmaa vuodesta 1978 vuoteen 2015. Sen jälkeen sallittiin toinen lapsi, ja vuoden 2020 väestönlaskennan osoittaessa syntyvyyden nopeaa pienenemistä, sallittiin perheisiin myös kolmas lapsi.
Eräiden uskonnollisten piirien, kuten vanhoillislestadiolaisten suhtautuminen syntyvyyden säännöstelyyn on jyrkän kielteinen. Katolinen kirkko ei hyväksy raskauden ehkäisyä muuten kuin pidättäytymällä tai niin sanottujen varmojen päivien avulla.
Peljidiyn Genden
thumb|right|Peljidiyn Genden Peljidiyn Genden (s. 1892 – 26. marraskuuta 1937 Moskova) oli Mongolian kansanvallankumouksellisen puolueen merkittävimpiä todellista itsemääräämisoikeutta Neuvostoliitosta vaatineita poliitikkoja. Hän nousi Mongolian pääministeriksi 2. heinäkuuta 1932. Virkakautensa aikanakin hän vastusti huomattavan avoimesti etenkin pyrkimyksiä maatalousmaan kollektivoimiseksi ja buddhalaisen kulttuurin väkivaltaiseen juurimiseksi maasta. Tavatessaan Josif Stalinin Moskovassa 1935 hän kutsui Neuvostoliiton toimia Mongoliassa ”punaimperialismiksi”. Käsite vakiintui myöhemmin kansainvälisestikin kuvaamaan Neuvostoliiton kovaotteista valtapolitiikkaa Mongolian alueella. Stalin järjesti tapaamista seuraavana vuonna Mongolian kansanvallankumouksellisen puolueen puoluekokouksen Ulan Batorissa ja sai sen erottamaan entisen johtajansa 2. maaliskuuta 1936 ja asettamaan hänet kuolemaansa asti kestäneeseen kotiarestiin.
Peljidiyn Genden teloitettiin ampumalla Moskovassa 26. marraskuuta 1937.
Pohjois-Ossetian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Pohjois-Ossetian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Pohjois-Ossetian ASNT,, ) oli Neuvostoliitolle kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Pohjois-Ossetia-Alanian tasavallan alueen.
Historia
Pohjois-Ossetian ASNT muodostettiin Pohjois-Ossetian autonomisesta alueesta 5. joulukuuta 1936. Vuonna 1943 naapuritasavalta Tšetšeenien ja inguušien ASNT lakkautettiin ja aivan sen läntisin osa liitettiin Pohjois-Ossetian ASNT:aan. Vuonna 1990 Pohjois-Ossetian ASNT julistautui Pohjois-Ossetian sosialistiseksi neuvostotasavallaksi, joka muutti nimensä vuonna 1991 muotoon Pohjois-Ossetia-Alanian tasavalta.
Chico Hamilton
thumb|Chico Hamilton Foreststorn ”Chico” Hamilton (21. syyskuuta 1921 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat – 25. marraskuuta 2013 New York, New York, Yhdysvallat ) oli West Coast jazzin johtaviin nimiin kuulunut yhdysvaltalainen rumpali.
Hamilton suoritti sotilaspalvelustaan vuosina 1942–1946. Hän teki ensimmäisen levytyksensä Slim Gaillardin kanssa ja jatkoi uraansa yhteistyöllä Jimmy Mundyn, Count Basien ja Lester Youngin kanssa. Hän toimi Lena Hornen kiertuerumpalina 1948–1955 ja soitti Gerry Mulliganin yhtyeessä 1952–1953. Hänet tunnetaan etupäässä omasta kvintetistään, jonka hän perusti 1955 ja jonka kokoonpano ennätti vuosien varrella vaihtua useaan otteeseen. Alkuperäisen kvintettinsä Hamilton hajotti 1966, mutta hän ei lopettanut uraansa vaan jatkoi sitä 2000-luvulle saakka.
Mäkihypyn Continental Cup
Naisille Continental Cup oli korkeatasoisin sarjamuotoinen kilpailu vuosina 2004–2011. Naisten ensimmäinen Continental Cup järjestettiin kaudella 2004–2005. Kesällä Continental Cup oli korkeatasoisin sarjamuotoinen kilpailu naisille vuosina 2005–2012.
Continental Cupia kiertää monilla mailla B-maajoukkueet. Nuoret hyppääjät saavat Continental Cupista arvokasta kansainvälistä kisakokemusta ennen siirtymistä A-maajoukkueeseen, mutta myös kokeneemmat hyppääjät saattavat hakea Continental Cupin puolelta hyppytuntumaa ennen maailmancupkauden alkua tai loukkaantumisen jälkeen. On tavallista, että kauden aikana hyppääjiä siirtyy Continental Cupista maailmancup-kiertueelle ja toisin päin riippuen loukkaantumisista ja hyppykunnosta.
Continental Cupin osakilpailuissa jaetaan pisteitä samalla tavalla kuin maailmancupissa: voittaja saa 100 pistettä, toinen 80, kolmas 60, neljäs 50, viides 45, kuudes 40, seitsemäs 36, kahdeksas 32, yhdeksäs 29, kymmenes 26, 11. 24, 12. 22, 13. 20, 14. 18, 15. 16, 16. 15 ja niin edelleen loppujen sijojen saadessa aina yhden pisteen edellistä vähemmän kunnes tullaan sijaan 30, josta saa vielä yhden Continental Cupin pisteen.
Tuma
thumb|Elektronimikroskoopin kuva tumasta. [[Tumajyvänen erottuu tummana.]] Tuma on pallomainen tai litteä solun osa, jossa kromosomit sijaitsevat. Tuman tehtävänä on säilyttää geneettistä materiaalia, DNA:n muodossa kromosomeihin tallentuneena, ja saattaa tätä solun proteiinisynteesin tarpeisiin.
Määrä
Aitotumaisen eliön solussa on yleensä yksi tuma. Poikkijuovaisen lihaksen lihassyissä, jotka ovat syntyneet lukuisten yksitumaisten lihassolujen sulautuessa yhteen, voi olla satoja tumia. Monitumaisia ovat myös isokokoiset luunsyöjäsolut eli osteoklastit. Veren punasolun ainoa tuma häviää punasolun kypsyessä. Siten se ei enää vie tilaa ja kuluta happea, jolloin hemoglobiini voi täyttää punasolun lähes kokonaan.
Ripsieläimiin kuuluvilla yksisoluisilla tohvelieläimillä on kaksi erikokoista tumaa.
Tehtävät
Tuma ohjaa tuottamiensa RNA-molekyylien välityksellä solun toimintaa DNA:n geneettisen tiedon ohjeiden mukaisesti. DNA on tumassa kromatiinina, joka on liittynyt valkuaisaineisiin. Kun solu jakautuu, kromatiini ryhmittyy kromosomeiksi.
Tumassa tapahtuu myös perintöaineksen tallettaminen, kahdentaminen eli replikaatio sekä siirto tytärsoluille. Tuman transkriptiotekijät eli valkuaisaineet säätelevät geenien aktiivisuutta sitoutumalla tuman DNA:han. Lisäksi tuma ja solulima vaihtavat molekyylejä tumakotelon kautta.
Rakenne
thumb|320px|Ihmissolun tuman rakenne. 1. [[Tumakotelo 1a. Ulompi kalvo 1b. Sisempi kalvo 2. Tumajyvänen 3. Tumalima 4. Kromatiini 4a. Heterokromatiini 4b. Eukromatiini 5. Ribosomeja 6. Tumahuokosia.]]
Tuma on yleensä pallomainen tai hieman soikea. Sen läpimitta on 10–20 mikrometriä ja se vie keskimäärin noin 10 prosenttia solun koko tilavuudesta. Erityisen isokokoinen tuma on valkosoluihin kuuluvissa imusoluissa. Joissain soluissa tuma on liuskoittunut kahdeksi tai useammaksi lohkoksi, jotka ovat yhteydessä toisiinsa kapeiden kuroutumakohtien kautta. Tällaisia soluja ovat veren jyvässolut, luuytimen verihiutaleita muodostavat jättisolut sekä eräät makrofagit eli syöjäsolut.
Tumaa ympäröi tumakotelo, joka muodostuu kahdesta 10 nanometrin paksuisesta kalvosta. Ulompi kalvo liittyy solulimakalvostoon, ja sen pinnalla on ribosomeja. Sisemmän kalvon sisäpinnalle on kiinnittynyt tumalevy, joka koostuu kolmesta proteiinista, lamiineista A, B ja C. Ne kytkevät toisiinsa sisäkalvon, matriksin ja kromatiinin. Sisemmän ja ulomman kalvon väliin jää 20–50 nanometrin levyinen perinukleaaritila.
Tumakotelossa on tumahuokosia, jotka muodostavat noin 20–30 prosenttia tumakotelon pinta-alasta. Suurikokoisissa selkärankaisten soluissa tumahuokosia on useita tuhansia, pienikokoisissa soluissa paljon vähemmän. Tumahuokonen muodostaa rengasmaisen rakenteen, ja se muodostuu kun tumakotelon ulompi ja sisempi kalvo ovat sulautuneet yhteen. Jokaisessa tumahuokosessa on glykoproteiinitulppa, joka toimii valikoivana suodattimena tuman ja soluliman välillä. Tumahuokoset päästävät ulos suuriakin molekyylejä (esimerkiksi lähetti-RNA:n), mutta saattavat estää pieniä molekyylejä kulkeutumasta tumaan.
Yhdessä tumassa on yhdestä viiteen kappaletta tumajyväsiä, jotka ovat halkaisijaltaan 0,5–5,0 mikrometriä. Tumajyväsissä kootaan yhteen ribosomien eri aineosat. Suurin osa solun ribosomaalisesta RNA:sta valmistuu tumajyväsessä ja osa siitä liittyy valkuaisaineisiin. Tämän jälkeen niiden eri aineosat siirtyvät tumakotelon huokosten kautta solulimaan, missä niistä muodostuu ribosomeja. Tumajyväsessä on runsaasti rRNA:ta ja ribosomien alayksiköitä, ja sen organisointialueissa sijaitsevat rRNA:n synteesiä ohjaavat geenit. Tumajyväsen pinnalla oleva perinukleolaarinen osasto ja SAM68-tumakappale osallistuvat luultavasti RNA:n aineenvaihduntaan. Perinukleolaarisessa osastossa sijaitsee pieniä RNA-molekyylejä sekä useita RNA:han sitoutuvia proteiineja kuten SAM68:ssakin.
Tumalimalla on säikeinen perusverkko, ja siinä on runsaasti proteiineja. Tumaliman väylissä lähetti-RNA kulkee tuman sisäosista sen pintaan. Tumalimassa tapahtuu transkriptio eli RNA:n valmistus. Tumaliman entsyymit avustavat lähetti-RNA:n valmistuksessa. Siinä on myös muita geenisääntelyyn osallistuvia proteiineja eli transkriptiotekijöitä sekä DNA:n kahdentumiseen eli replikaatioon tarvittava koneisto.
Tumatäplissä sijaitsevat hnRNA:n silmukoismiseen osallistuvat proteiinit. Niitä on yhden tuman tumalimassa 25–50 kappaletta tasaisesti jakautuneena. Cajalin kappaleet eli kierteiskappaleet osallistuvat ilmeisesti silmukoimisyksiköiden rakentamiseen tumassa.
Kromatiini esiintyy tumassa kahdessa eri muodossa: heterokromatiinina tai eukromatiinina. Kromatiini sisältää DNA:ta.
Tuman evoluutio
Tuman alkuperä tumallisissa soluissa on vielä hämärän peitossa. Erään teorian mukaan tumalliset solut ovat syntyneet arkeonien ja eubakteerin fuusiosta, mutta tässä mallissa on hyvin paljon epäselvyyksiä.
Tumasta on kuitenkin ollut hyvin paljon hyötyä evoluutiossa. DNA on tumaan pakattuna tiiviimmin kuin prokaryooteilla. Tämä nopeuttaa DNA:han liittyviä reaktioita, koska reaktionopeus on verrannollinen konsentraatioon. Tuman ansiosta tuman sisällä ja sen ulkopuolella solulimassa toimivat proteiinit ovat voineet myös kehittyä vapaammin, koska proteiinien haitallisten interaktioiden ja muiden sivuvaikutusten vaara on ollut pienempi.
Diena
Diena oli latvialainen sanomalehti, joka lopetettiin 2009. Lehden omisti aiemmin ruotsalainen Bonnier, joka kuitenkin myi lehden ja sen sisarlehden Diena Bizness kesällä 2009 luxemburgilaiselle sijoitusyhtiölle Nedela S. A.:lle, jonka taustalla oli tuntematon omistaja. Ostajaksi ilmoittautui vihdoin kuukausien kuluttua brittiläinen Rowlandin miljonäärisuku, mutta epäillään, että todellinen ostaja ei edelleenkään ole tiedossa.
Kuninkaanlähde (Kankaanpää)
Kuninkaanlähde on Kankaanpäässä Satakunnan maakunnassa sijaitseva lähde, virkistysalue ja matkailukeskus. Kuninkaanlähde sijaitsee Hämeenkankaalla noin kahdeksan kilometrin päässä kaupungin keskustasta.
Kuninkaanlähde sai nykyisen nimensä vuonna 1752 tapahtuneen Kuningas Aadolf Fredrikin vierailun jälkeen. Kuningas pysähtyi helteisenä päivänä 17. heinäkuuta seurueineen lähteelle syömään ja levähtämään. Vierailu oli sen aikaisessa Suomessa suuri tapaus, koska edellisestä kuningasvierailusta oli jo kulunut useita vuosikymmeniä. Paikalla on vierailusta kertova muistokivi. Kuninkaanlähde on ollut kuitenkin jo vuosisatoja aikaisemminkin merkittävä pysähdyspaikka eränkävijöille ja matkustavaisille.
Matkailutoiminta Kuninkaanlähteellä aloitettiin jo 1800-luvulla. Paikalla vieraili runsaasti sekä koti- että ulkomaisia vieraita. 1930-luvulla Kuninkaanlähteelle rakennettiin vieläkin toiminnassa oleva hotelli ja 1960-luvulla maauimala.
Vuonna 1989 SF-Caravan Satakunta rakensi paikalle leirintäalueen. Alueella on nykyään muun muassa ympärivuotiseen käyttöön tarkoitettu sauna- ja huoltorakennus kioskeineen, uima-allas ja vesiliukumäki, pienoisgolfrata, tanssikatos sekä rantalentopallokenttä. Lisäksi alueelta lähtee useita ulkoilu- ratsastus- ja moottorikelkkareittejä.
Lähteen virtaama on noin 10 000 kuutiometriä vuorokaudessa ja se on yksi Suomen runsasvetisimmistä lähteistä.
Aiheesta muualla
°N, °W
Kerry Condon
Kerry Condon (s. 4. tammikuuta 1983 Thurles, Tipperaryn kreivikunta) on irlantilainen näyttelijä. Hänen roolejaan ovat muun muassa Octavia draamasarjassa Rooma (2005–2007), Stacey Ehrmantraut rikossarjassa Better Call Saul (2015–2022) ja Perjantai lukuisissa Marvel Cinematic Universen elokuvissa. Hän on myös nuorin Royal Shakespeare Companyn Hamlet-tuotannossa Ofeliaa esittänyt näyttelijä.
Condon on myös tehnyt yhteistyötä Martin McDonaghin kanssa näytelmissä Inishmoren luutnantti (2001) ja Inishmaanin rampa (2009) sekä elokuvissa Three Billboards Outside Ebbing, Missouri (2017) ja The Banshees of Inisherin (2022). Viimeksi mainitusta Condon on ehdolla parhaan naissivuosan Oscar-palkintoon.
Condon on myös esiintynyt muun muassa elokuvissa Ned Kelly (2003), This Must Be The Place (2011) ja Dom Hemingway (2013) sekä televisiosarjoissa Luck (2011–2012), The Walking Dead (2013–2014) ja Ray Donovan (2019–2020).
Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Mordvalaisten ASNT) oli Neuvostoliittoon kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Mordvan tasavallan alueen Volgan länsipuolelta. Mordvalaisten ASNT:n pääkaupunki oli Saransk. Mordvalaisten ASNT oli olemassa 1934–1990.
Taustaa
Mordvalaiset olivat joutuneet Venäjän keisarikunnan vallan alle Kazanin kaanikunnan romahdettua 1552. Läntisimmät mordvalaiset olivat joutuneet Venäjän vallan alle jo ennen tätä. Venäjän keisarikunnassa mordvalaisia verotettiin ankarasti, pakkokäännytettiin kristityiksi ja heidän maansa joutuivat venäläisten haltuun. Mordvalaisten kapinointi ei auttanut, niinpä mordvalaiset aloittivat 1600-luvulla laajan muuton itään Volgan itäpuolelle ja etelään Saratovin kuvernementtiin. Mordvalaisten siirtyminen itään jatkui 1700- ja 1800-luvuilla. Tämä vuosisatoja jatkunut joukkomuutto aiheutti sen, että aiemmin yhtenäisellä alueella asunut mordvalaiskansa hajaantui laajalle alueelle Volgan ja Uralin alueille.
ASNT:n edeltäjät ja ASNT:n perustaminen
Venäjän keisarikunnan romahtamisen ja Venäjän sisällissodan jälkeen mordvalaiset kuuluivat Neuvosto-Venäjään. Mordvalaisten alueellinen hajanaisuus vaikeutti mordvalaisten kansallisen alueen perustamista Neuvostoliitossa, ja lopulta vain kolmannes mordvalaisista kuului mordvalaisten alueeseen. Neuvostohallinto perusti vuonna 1925 mordvalaisten alueille autonomisia piirejä ja kyläneuvostoja. Mordvien autonominen piirikunta perustettiin 16. heinäkuuta 1928, ja se korotettiin autonomiseksi alueeksi 10. tammikuuta 1930. Alueenn väestöstä oli tuolloin mordvalaisia 38,4 prosenttia ja venäläisiä 56,1 prosenttia. Mordvalaisten autonomisesta alueesta muodostettiin Mordvalaisten autonominen sosialistinen neuvostotasavalta 20. joulukuuta 1934.
Väestökehitys
Mordvan ASNT:n väestöryhmien välisissä suhteissa ei tapahtunut merkittävää muutosta Neuvostoliiton aikana. ASNT:n asukasluku oli laskussa lähes koko olemassaolonsa ajan. Mordvan ASNT:aan perustettiin Neuvostoaikana kaksi uutta kaupunkia Ruzajevka vuonna 1937 ja Kovylkino vuonna 1960. Myös 1920-luvulla kaupungin aseman menettäneestä Insarista tuli uudelleen kaupunki vuonna 1958.
Mordvan ASNT:n etniset ryhmät 1939–1989
Mordvalainen kulttuuri neuvostoaikana
Mordvalainen kulttuuri koki Neuvostoliitossa lyhyen ja nopean kukoistuskauden mutta hiipui 1930-luvun lopulla aloitetun venäläistämisen myötä. Aivan neuvostovallan loppuvuosina alettiin mordvalaisen kulttuurin tilaan kiinnittää uudelleen huomiota.
Lyhyt nousukausi
Neuvostoliiton alussa suhtautuminen vähemmistökansallisuuksiin oli suopeaa ja heidän kieltään ja kulttuuriaan kehitettiin. Mordvalaisille oli jo 1700-luvulta lähtien käännetty lähinnä uskonnollista kirjallisuutta. Neuvostoliitossa heille luotiin 1920-luvulla kaksi kyrillisiä kirjaimia käyttävää kirjakieltä, lehdistö ja koululaitos. Ersän kirjakielen pohjaksi valittiin Kozlovkan murre Mordvan koillisosasta ja mokšan kirjakielen pohjaksi Krasnoslobodskin ja Temmikovin alueen murren Mordvan luoteisosasta. Oli myös yrityksiä luoda yhteinen mordvan kirjakieli, mutta siinä ei onnistuttu. Suunnitteilla oli myös siirtyä kirjoittamaan mordvalaisia kieliä latinalaisella kirjaimistolla.
Vuodesta 1921 lähtien alkoi ilmestyä useita mordvalaiskielisiä lehtiä. Mordvalaisten alueille perustettiin kansallisia kymmenluokkaisia kouluja, joissa opetus tapahtui ersäksi tai mokšaksi. Ensimmäinen ersänkielinen aapinen ilmestyi vuonna 1921 ja mokšankielinen vuonna 1924. Vuonna 1931 perustettiin Mordvan valtion kirjapaino, jota ennen mordvankieliset materiaalit oli painettu muun muassa Moskovassa. Vuonna 1933 perustettiin Mordvan kommunistisen puolueen kirjapaino ja vuonna 1932 mordvalaisten kirjailijoiden liitto.
Venäläistäminen alkaa
Hyvän alun saanut mordvalainen kulttuuri joutui taipumaan 1930-luvulla alkaneen Neuvostoliiton vähemmistökansallisuuksille epäedullisen kansallisuuspolitiikan myötä. Mordvalaista sivistyneistöä syytettiin porvarillisesta nationalismista, ja suuri osa heistä joutui Stalinin puhdistusten uhreiksi. Mordvalaisten kielten kehittäminen ei ollut enää turvallista. Mordvankielisiä uudissanoja alettiin korvata venäjänkielisillä lainasanoilla.
Mordvankielistä opetusta alettiin myös rajoittaa. Vuonna 1938 venäjän kielestä tuli pakollinen oppiaine kaikissa vähemmistökansallisuuksien kouluissa, ja lopulta venäjästä tuli opetuskieli ylemmille luokille. Mordvan ASNT:ssä oli 1950-luvun lopulla mordva opetuskielenä enää neljällä ensimmäisellä luokalla. Joissakin kouluissa mordvankielisestä opetuksesta luovuttiin kokonaan. Vuonna 1970 venäjästä tuli opetuskieli jo neljännellä luokalla, ja 1980-luvulle tultaessa mordvalaiset kielet olivat opetuskielenä vain harvoissa kouluissa kahdella tai kolmella ensimmäisellä luokalla. Siirtyminen mordvankielisestä opetuksesta venäjänkieliseen opetukseen oli nopeampaa kaupungeissa kuin maaseudulla.
Myös mordvankielinen lehdistö ja julkaisutoiminta supistuivat. Kun vuonna 1936 ilmestyi 18 mordvalaisilla kielillä kirjoitettua sanomalehteä ja neljä aikakauslehteä, jäljellä oli vuonna 1954 enää kaksi sanomalehteä, Erzjan pravda ja Mokšen pravda, ja kaksi aikakauslehteä. Mordvan ASNT:ssä julkaistiin vuonna 1936 kirjallisuutta 179 nimekettä mutta vuonna 1979 enää 55, joista 27 mokšankielisiä ja 28 ersänkielisiä. Venäläistä kirjallisuutta alkoi ilmestyä Morvassa 1960-luvulla mordvankielisiä enemmän.
ASNT:n lakkauttaminen
Neuvostoliitossa 1980-luvun puolivälissä alkanut Mihail Gorbatšovin uudistuspolitiikka (glasnost) mahdollisti vähemmistökansallisuuksien kansallisen heräämisen. Näin kävi myös Mordvan ASNT:ssä, missä alettiin vaatia ersän ja mokšan kielien aseman parantamista suhteessa venäjään. Keväällä 1990 järjestettiin pääkaupungissa Saranskissa mielenosoitus, jossa vaadittiin tasavallan iäkkään johdon eroa ja mordvalaiskielten aseman parantamista. Mordvalaiset myös perustivat kielensä ja kulttuurinsa edistämiseen tähtäävää järjestötoimintaa. Myös mordvankielisen opetuksen heikosta asemasta alettiin huolestua, ja mordvankielistä opetusta alettiin lisätä.
Neuvostoliiton hajoamisprosessin alettua Mordvalaisten ASNT julistautui vuonna 1991 suvereeniksi Mordvan tasavallaksi, vastoin Neuvostoliiton keskushallinnon tahtoa. Neuvostoliiton hajottua tasavallasta tuli osa Venäjän federaatiota.
Hanhijärvi (Hämeenlinna)
Hanhijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,0 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,5 metriä mpy.
Juha Takanen
Juha Takanen on suomalainen muusikko. Hän toimii rumpalina, äänittäjänä, miksaajana ja tuottajana. Juha Takanen oli Agents-yhtyeen alkuperäinen jäsen ja soitti yhtyeessä rumpuja vuosina 1979–1992. Hän toimii myös studiomuusikkona ja on soittanut muun muassa Tuomari Nurmion ja Eero Raittisen levyillä.
Mittakenttäteoria
Mittakenttäteoria tarkoittaa hiukkasfysiikassa fysikaalista kenttäteoriaa, joka perustuu ajatukseen, että systeemi on invariantti tietyissä symmetriamuunnoksissa.
Monia fysikaalisia systeemejä voidaan kuvata käyttäen niin sanottua Lagrangen formalismia. Systeemin tilaa kuvataan Lagrangen funktiolla, joka on invariantti tietyn symmetriamuunnosryhmän suhteen. Valittu symmetriaryhmä sanelee systeemin fysikaaliset ominaisuudet. Mikäli Lagrangen funktio on invariantti, kun symmetriamuunnos tehdään samalla tavoin avaruuden jokaisessa pisteessä, systeemin sanotaan olevan globaalisti invariantti. Mittakenttäteoriassa globaalisuuden vaatimusta lievennetään niin, että systeemin vaaditaan olevan invariantti ainoastaan lokaaleissa muunnoksissa, toisin sanoen kussakin avaruuden pisteessä erikseen. Jotta Lagrangen funktio olisi edelleenkin symmetrinen lokaalin muunnoksen suhteen, on teoriaan usein lisättävä uusia kenttiä, joita kutsutaan mittakentiksi.
Esimerkki mittakenttäteoriasta on sähkömagnetismi ja sen kvanttimekaaninen vastine kvanttisähködynamiikka. Jotta elektronia kuvaava teoria olisi symmetrinen lokaalin muunnoksen suhteen, on teoriaan lisättävä uusi mittakenttä, fotoni.
Modernissa fysiikassa mittakenttäteoriat ovat erittäin tärkeitä, sillä niiden avulla voidaan kuvata sähkömagneettisen, heikon ja vahvan vuorovaikutuksen yhdistävä kvanttikenttäteoria standardimalli.
Kombolcha
Kombolcha on kaupunki Etiopian Amharan osavaltiossa lähellä Dessien kaupunkia. Sen asukasluku oli vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan 85 367.
Laite
thumb|300x300px|Matkapuhelin on laite.|alt=
Kombolcha
Maantiede
thumb|vasen|Tieympyrä Kombolchassa. Kombolcha sijaitsee Etiopian Amharan osavaltiossa noin 26 kilometriä Dessien kaupungista. Dessien ja Kombolchan kaupunkeja onkin kuvailtu kaksoiskaupungiksi. Kaupungin läpi kulkee yksi Etiopiasta Assabin ja Djiboutin satamiin johtavien pääteiden haaroista.
Laite
Laite on jonkin tehtävän suorittamiseen käytettävä kone tai muu väline, joka eroaa työkalusta siten, että se toimii osittain tai kokonaan automaattisesti. Tyypillinen laite on elektronisista, mekaanisista, tietoteknisistä tai muista komponenteista valmistettu, lähinnä pieni tai keskikokoinen kone.
Kombolcha
Historia
Italian miehittäessä Etiopiaa 1930-luvulla nykyisen kaupunginpaikalla oli pieni kylä ja italialainen sotilastukikohta. Kaupunki on myöhemmin kasvanut etenkin, kun viereisen Dessien kaupunki ei ole kyennyt kasvamaan lähiympäristöönsä lähellä sijaitsevien vuorten takia. Väestöllinen, mutta myös teollinen kasvu on tuolloin keskittynyt viereiseen Kombolchaan.
Laite
Monet laitteet ovat yhdisteltävissä kaltaistensa tai muunkin tyyppisten laitteiden kanssa laitteistoiksi.
Kombolcha
Historia
Etiopian kommunistinen Derg-hallinto menetti Kombolchan hallinnan Tigrayn kansan vapautusarmeijan joukoille 1980-luvun lopussa. Tigrayn kapinalliset valtasivat kaupungin keskushallinnolta myös myöhemmän Tigrayn kriisin yhteydessä lokakuussa 2021 mutta se vallattiin takaisin jo joulukuussa samana vuonna.
Laite
Laitteita ovat esimerkiksi kodinkoneet sekä monet signaalien tuottamiseen, tallentamiseen ja toistamiseen suunnitellut välineet.
Kombolcha
Väestö
Kombolchan kaupungin ja piirikunnan (woreda) asukasluku oli Etiopian vuoden 2007 väestönlaskennan mukaan 85 367.
Laite
Laitteeksi kutsutaan myös Golgin laitetta, joka on lukuisien eliötyyppien soluissa toimiva rakenneosanen.
Eteläistenjärvi
Eteläistenjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa Eteläisten kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Vuolujoen valuma-alueeseen (35.775) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,6 metriä mpy.
Kiuruveden Luomu-Wolley
Kiuruveden Luomu-Wolley on vuonna 1997 perustettu lentopallon erikoisseura. Seura syntyi, kun Jänteen ja Teräksen lentopallotoiminta yhdistettiin. Seurassa on pelattu lentopalloa supersarjasta maakuntasarjaan.
Naiset pelasivat monta vuotta 1-sarjassa, mutta pelaajapulan vuoksi paikasta luovuttiin kaudella 2005–2006. Naisveteraanit voittivat SM-pronssia kaudella 2006–2007. Kaudella 2005–2006 miehet nousivat 2-sarjasta 1-sarjaan. Kaudella 2007 tavoitteena oli nousu ylempään jatkosarjaan, johon joukkue ei lopulta päässyt mutta säilytti sarjapaikkansa. Miesten alasarjajoukkueet pelasivat myös maakunta- sekä veteraanisarjoissa. Kesäisin seurassa pelataan myös rantalentopalloa.
Kaudella 2007–2008 Luomu-Wolleyn miesten joukkue pelasi 1-sarjassa. Venezuelasta joukkueeseen hankittiin passariksi Pablo Jose Lopez Andrades. Hän on pelannut muun muassa kovatasoisessa Espanjan pääsarjassa, ja myös Kolumbiassa sekä Venezuelassa.
Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Tataarien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Tataarien ASNT) oli Neuvostoliitolle kuulunut autonominen neuvostotasavalta Venäjän SFNT:ssä. Se käsitti nykyisen Tatarstanin alueen.
Tatarstanin autonominen sosialistinen neuvostotasavalta perustettiin 27. toukokuuta 1920 osista Kazanin, Ufan, Samaran, Vjatkan ja Simbirskin kuvermentteja. Tataarit perustivat oman muslimeille tarkoitetun kommunistipuolueen, mutta Moskova alisti sen valtaansa 1920–21. Neuvostoaikana tataarit olivat yksi harvoista vähemmistökansallisuuksista, joilla oli mahdollisuus jatkaa opiskelua peruskoulun jälkeen omalla äidinkielellään. Neuvostoliiton hajottua Tatarstan pyrki itsenäiseksi valtioksi, mutta joutui osaksi Venäjää.
Dexterin laboratorio
Dexterin laboratorio (Dexter's Laboratory) on 1990-luvun puolessa välissä valmistunut 78-osainen Annie-palkittu ja myös Emmy-ehdokkuuden saanut piirrossarja.
Sarjan pilottijakso Dexter's Laboratory esitettiin jo vuonna 1995, ja suosion myötä siitä tehtiin kokonainen sarja. Sarjan esittäminen aloitettiin Yhdysvalloissa vuonna 1996 Cartoon Networkilla, jolloin sitä tuotettiin aluksi kahden tuotantokauden verran vuosien 1996-1999 aikana. Kolmas ja neljäs kausi kestivät vuodesta 2001 aina vuoteen 2003 asti. Suomessa sarjaa esitettiin ensimmäistä kertaa MTV Juniori -kanavalla vuonna 2007.
Juoni
Dexterin laboratorio kertoo vasta 8-vuotiaasta nerosta nimeltä Dexter, jolla on oma, valtaisan kokoinen salainen laboratorio makuuhuoneensa kirjahyllyn takana. Laboratorioon on useita eri pääsykeinoja, kun salainen ovi tai äänikoodi. Dexter työskenteleekin laboratoriossaan päivät pitkät ja joka kerta hän saa häätää isosiskonsa Dee Deen pois laboratoriostaan, joka mielellään tulee leikkimään Dexterin kanssa ja tuhoamaan hänen viimeisimmät keksinnöt. Dexterillä on myös oma päävihollinen nimeltä Mandark, joka myös Dee Deen tavoin yrittää tuhota Dexterin laboratorion, mutta tarkoituksella. Mandark ja Dexter myös kilpailevat monesti koulussa siitä kumpi on parempi koulun tiedeaineessa. Dexterillä on laboratoriossaan apina, joka on oikeasti supersankari Monkey. Dexter ei kuitenkaan tiedä tätä.
Vastaanotto ja arvostelu
Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Dexterin laboratorion sijalle 12 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listan mukaan Dexterin laboratorio oli sijalla 72.
Mikko Hänninen
Mikko Antero Hänninen (s. 28. elokuuta 1952 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja teatteritaiteen maisteri. Hän on työskennellyt muun muassa Helsingin kaupunginteatterissa sekä Kuopion kaupunginteatterissa ja toimii tällä hetkellä freelance-näyttelijänä. Hänninen on esiintynyt useissa kotimaisissa televisiosarjoissa ja elokuvissa, joista tunnetuimpia ovat Kivenpyörittäjän kylä, Tuliportaat ja Onnea vai menestystä.
Hänninen toimi Suomen Näyttelijäliiton puheenjohtajana 2008–2013.
Kodisjoki
Kodisjoki on entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Satakunnassa. Kunnassa asui 2000-luvun alussa hieman yli 500 henkeä, joten se oli Manner-Suomen (pl. Ahvenanmaa ja Turun saaristo) pienin kunta. Kodisjoen kunta perustettiin vuonna 1896. Sitä ennen se oli Laitilan kylä.