cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Turku
Vesistöt, merialue ja saaret
Aurajoki virtaa Turussa hieman alle yhdeksän kilometrin matkan itä–länsi-suunnassa. Se on keskimäärin noin 50 metriä leveä. Turun keskustan kohdalla joen syvyys on 2,5–5 metriä, mutta tuomiokirkolta ylöspäin veneilykelpoinen uoma kapenee ja madaltuu huomattavasti. Joen ylittää Turun alueella yhdeksän siltaa ja lisäksi lautta, Föri. Paikoin rautatiesillan jälkeen Nummessa olisi mahdollista ylittää joki juuri ja juuri kävellen. Veneilyä Tuomiokirkkosillasta yläjuoksulle päin haittaavat karit. Aurajoki soveltuu kuitenkin hyvin melontaharrastukseen.
Aurajoen lisäksi kaupungissa on useita pienempiä jokia ja ojia. Vähäjoki saa alkunsa Paattisilta Paattistenjoen nimellä, josta se virtaa Maarian läpi ja yhtyy Aurajokeen Koroisissa. Raisionjoki laskee mereen Ruissaloa vastapäätä Artukaisissa. Järvijoki kulkee Tortinmäen poikki ja laskee Aurassa Aurajokeen. Suurimmat järvet ovat Kakskerran saaressa sijaitseva Kakskerranjärvi, Hirvensalon saaressa sijaitseva Illoistenjärvi ja tekojärvi Maarian allas.
Nunnanoja ja Haaraoja yhtyvät Ikkalassa Paattistenjoeksi. Jaaninoja laskee Lausteelta Laukkavuoren ja Kuralan poikki Aurajokeen. Topinojan reitti kulkee Metsämäestä Halisten ja Räntämäen kautta Vähäjokeen. Vähäjokeen laskee myös Piipanoja, joka saa alkunsa Saramäestä ja yhtyy Vähäjokeen Orikedolla. Kuninkoja saa alkunsa Raisiosta, mutta virtaa Turussa muun muassa Länsikeskuksen ja Pläkkikaupungin ohitse ja sen jälkeen tunnelia pitkin sataman alitse Pohjoissalmeen. Sikaoja on entinen Aurajoen sivuhaara, joka juoksi Kupittaalta Vähäheikkilän läpi Aurajokeen, mutta se on nyttemmin suljettu viemäriputkeen.
Aurajoki virtaa savisten viljelymaiden halki, joten sen vesi on sameaa ja sisältää ravinteita ja kiintoaineita. Sen ekologinen tila on välttävä. Joessa on ajoittain sinileväkukintoja ja hygieenisiä ongelmia. Merialueen tilaan vaikuttavat jokien tuomat ravinteet ja asutuksen jätevedet, teollisuuden kuormitus on vähäistä.
pienoiskuva|Saari ja kesämökki [[Turun saaristossa.]] Turun merialue ulottuu lännessä Airiston selälle. Sen ja keskustan välissä ovat Turun suurimmat saaret Hirvensalo ja Ruissalo sekä Hirvensalon eteläpuolella Satava ja Kakskerta. Turun satama sijaitsee pääosin Aurajoen suun ja Ruissalon sillan välisellä alueella, ja sinne johtava laivaväylä kulkee Hirvensalon ja Ruissalon välistä Pukinsalmea pitkin. Pohjoispuolisesta manneralueesta Ruissalon erottaa pitkä ja paikoitellen kapea Pohjoissalmi, jonka manteren puoleisella rannalla on myös osa Turun rahtilaivasatamaa.
Ilmasto
pienoiskuva|[[Halinen|Halisten alue talvella.]] Turun ilmasto on suhteellisen merellinen ja leuto. Vuoden keskilämpötila on noin 6 °C, ja sademäärä on tyypillisesti 700 mm vuodessa. Pysyvä lumipeite saadaan yleensä vasta vuodenvaihteen tienoilla, ja valkea joulu tulee vain 6–8 kertaa kymmenestä. Toisinaan Aurajoki jäätyy niin, että sen jään päällä voi kävellä, hiihtää tai luistella, mikä on varsin suosittua. Aurajoen jäiden lähtemistä on tilastoitu vuodesta 1800: jäät lähtevät joesta yleensä maalis–huhtikuun vaihteessa. Vaihtelua kuitenkin esiintyy: vuonna 1875 jäät lähtivät vasta toukokuussa ja 1990 jo helmikuussa. Vuosi 2008 oli hyvin poikkeuksellinen, sillä ensimmäistä kertaa koko seuranta-aikana Aurajoki ei varsinaisesti jäätynyt lainkaan.
Turussa on mitattu myös yksi Suomen kaikkien aikojen korkeimmista lämpötiloista: 35,9 °C 9. heinäkuuta 1914. Lämpötila oli koko maan suurin mitattu lämpötila heinäkuun 2010 loppuun saakka, jolloin tämä kyseinen ennätys rikottiin Liperissä Joensuun lentoasemalla 37,2 asteella.
Turku on asettanut kaupunginvaltuuston hyväksymässä kestävän kehityksen ohjelmassa tavoitteekseen olla hiilineutraali kaupunki vuoteen 2029 mennessä.
Kaupunginosat
435x435px|right Turussa on 87 kaupunginosaa. Kaupunginosajako on perinteinen aluejako. Toinen eli uudempi aluejako perustuu tilastoaluejakoon, jossa on kolme tasoa: suuralue, tilastoalue ja pienalue. Turun kaupunki on jaettu yhdeksään suuralueeseen, joihin kuuluu 45 tilastoaluetta. Kussakin tilastoalueessa on yksi tai useampi pienalue, joita Turussa on yhteensä 134.
Erityisesti 1960-luvulla ja osittain myös 1950-luvulla Turkuun rakennettiin suuria lähiöitä edellä mainittujen pientaloalueiden ulkopuolelle. Turkulaisia lähiöitä ovat Patterinhaka, Iso-Heikkilä, Uittamo, Ilpoinen, Harittu, Luolavuori, Lauste, Varissuo, Pääskyvuori, Kurala, Kohmo, Halinen, Runosmäki, Hepokulta, Teräsrautela, Nättinummi, Länsinummi, Suikkila, Härkämäki, Jyrkkälä, Pansio, Perno ja Jäkärlä. Näistä Iso-Heikkilän kaupunginosassa sijaitseva Patterinhaka on Turun vanhin kerrostalolähiö. Jäkärlä sijaitsee muusta kaupunkirakenteesta erillään pohjoisessa Liedon rajan lähellä. 1990-luvulta alkaen Turussa on rakennettu pientaloja varsinkin Hirvensalon, Satavan ja Kakskerran saarille sekä pohjoiseen Moision ja Yli-Maarian kaupunginosiin. Toisaalta jo rakennettuja alueita on pyritty tiivistämään täydennysrakentamisella.
Turun keskusta-alue muodostuu ruutukaava-alueesta, jonka C. L. Engel suunnitteli Turun palon jälkeen vuonna 1827. Tämä alue jakautuu yhdeksään numeroituun kaupunginosaan. Katuverkon suunnan perustaksi tuli Linnankatu, jonka mukaan muut kadut rakennettiin joko sen kanssa yhdensuuntaisiksi tai sitä vastaan kohtisuoriksi. Kaavoitettu kaupunkialue rajautui lounaassa mereen, kaakossa Itäiseen Linjakatuun eli nykyiseen Kupittaankatuun ja luoteessa Läntiseen Linjakatuun eli nykyiseen Ratapihankatuun, joka tuolloisen suunnitelman mukaan olisi ulottunut merenrantaan saakka. Engelin kaavan mukainen rakentaminen kesti vuosikymmeniä, ja jotkin kaupunginosat kuten Port Arthur rakennettiin pääosin vasta 1900-luvun alussa. 1900-luvun aikana kaupunki laajentui tasaisesti pohjoiseen, itään ja etelään. Turun saarille kaupunki alkoi laajentua enemmän vasta 1980- ja 1990-luvuilla, ja etenkin Hirvensalossa on edelleen paljon keskeneräisiä kaavoitettuja alueita.
Turun keskustan suuralueella asuu noin 55 000 ihmistä. Muiden suurten suomalaisten kaupunkien tapaan Turun keskusta on tiheästi ja suhteellisen korkeasti rakennettua. Korkein rakennus Turun keskustassa on Turun tuomiokirkko, jonka torni nousee 86 metriin. Korkeimmat asuinrakennukset ovat Puutarhakatu 11–13:ssa sijaitsevat vuonna 1956 rakennetut 44 ja 47 metriä korkeat kaksoistornit. Jos mennään keskusta-alueelta pois, niin korkein asuinrakennus on Majakkarantaan 2001 valmistunut Airiston tähti, joka on 58 metriä korkea. Korkein rakennelma Turussa on Pääskyvuoren linkkitorni 122 metriä ja keskusta-alueella Turku Energian savupiippu 101 metriä. Virkistysalueita on säilynyt keskustassa etenkin kukkuloilla ja joen rannassa. Ruutukaava-alue vastaa monissa paikoin myös Turun vanhaa kuntarajaa.
Keskustaa ympäröi pientalovaltaisten kaupunginosien kehä. Alueet olivat alun perin köyhän työväestön asuinalueita (muun muassa Nummi, Raunistula ja Vähäheikkilä), mutta nykyisin ne ovat etenkin lapsiperheiden suosimia. Pientaloalueena on pysynyt myös VIII kaupunginosa eli Port Arthur. Alue on pysynyt matalana puutaloalueena, koska Turun asukkaat ovat kiivaasti vastustaneet alueen puutalojen purkua. Alue on hyvin arvostettu, ja Suomen Kotiseutuliitto valitsi sen vuoden kaupunginosaksi vuonna 2001. Toisen kerran voitto tuli Turkuun vuonna 2013 Kakskerran valinnan myötä.
Arkkitehtuuri
Turun kaupunkimaiseman vanhimmat rakennukset ovat keskiaikaiset Turun tuomiokirkko ja Turun linna. Turun kaupungin vanhin asemakartta on 1630-luvulta. Keskiaikaista kaupunkialuetta laajennettiin ruutukorttelimalliin perustuvalla asemakaavalla, jonka laati maanmittari Hans Hansson vuonna 1652 Pietari Brahen käskystä. C. L. Engel uusi ruutukaavan vuonna 1828 heti Turun suuren palon jälkeen. Kaupungin alueella on myös alkuperäisiä Turun palosta selvinneitä rakennuksia, joista tunnetuin kokonaisuus lienee Turun Luostarinmäen käsityöläismuseon puutaloalue. Uuden asemakaavan mukaiset pääkadut olivat 45 kyynärää ja sivukadut 30 kyynärää levät. Asemakaavan mukaan pää- ja jokikatujen samoin kuin torien ja aukioiden reunoille tuli rakentaa vain kivitaloja.
Engel on asemakaavan lisäksi suunnitellut kaupunkiin myös tunnettuja yksittäisiä rakennuksia, kuten Vartiovuoren tähtitornin ja Ortodoksisen kirkon. Palon jälkeen uudelleen rakennettu Tuomiokirkonpuisto ja Vanhan Suurtorin ympäristö puistoineen on laajin uusklassisen arkkitehtuurin kokonaisuus kaupungin alueella. Siellä sijaitsevat esimerkiksi Trappin talo (Åbo Akademin päärakennus) Katedraalikoulu, vanha raatihuone ja Hjeltintalo sekä Brinkkala, jonka julkisivut muutettiin 1880-luvulla uusrenessanssityyliseksi. Uusklassismia kaupungissa edustaa myös Suomen vanhin teatteri, kauppatorin laidalla sijaitseva Turun ruotsalainen teatteri.
Suomen itsenäistymisen jälkeen Turun arkkitehtuurin merkittävimpiin kehittäjiin kuuluivat etenkin Alvar Aalto ja Erik Bryggman. Heidän suunnittelemiensa töiden ja Turun vuoden 1928 messujen näyttelyrakenteiden ansiosta Turkua pidetään funktionalistisen arkkitehtuurin läpimurtopaikkana. Funktionalismia Turussa edustavat muun muassa Aallon suunnittelemat Turun Sanomien lehtitalo Kauppiaskadulla ja Lounais-Suomen Maalaistentalo Humalistonkadulla sekä Bryggmanin suunnittelemat Hospits Betel Yliopistonkadulla ja Åbo Akademin kirjatorni. Turun hautausmaalla sijaitseva Ylösnousemuskappeli kuuluu Bryggmanin tuotannossa vaiheeseen, jolloin funktionalismin suorapiirteisyys väistyi pehmeään, romanttissävyiseen arkkitehtuuriin. pienoiskuva|vasen|pysty|[[Nobelin taloa purettiin vuonna 1962 tien leventämiseksi Uudenmaankadulla.]] Sotien jälkeen kaupungin arkkitehtuurin suunta ja painopiste muuttuivat, kun tarvittiin nopeasti paljon uusia asuntoja. Betonirakentaminen kehittyi ja kaupunkiin rakennettiin ensimmäiset lähiöt, esimerkiksi Iso-Heikkilä, Uittamo ja Pääskyvuori. Turusta purettiin toisen maailmansodan jälkeisinä vuosikymmeninä useita vanhoja rakennuksia, joiden tilalle rakennettiin uusia ja entisiä korkeampia. Turun tauti on käsite, jolla tarkoitetaan vanhojen rakennuksien purkamista uusien ja aikalaisten rumina pitämien rakennusten tieltä sekä tähän liittyvää poliittista korruptiota. Suomen lehdistö alkoi käyttää käsitettä 1980-luvulla Turun kunnallispolitiikkaa ruotineissa kirjoituksissa. 1970-luvulla pyrittiin suojelemaan vanhoja puutaloja ja puutaloalueita kerrostalorakentamiselta.
1980-luvulla painopiste siirtyi takaisin kaupunkikuvan kehittämiseen ja arkkitehdit palasivat suunnittelemaan Turkuun rakennuksia. Arkkitehti Benito Casagrande on suunnitellut kaupunkiin useita rakennuksia 1970-luvulta lähtien. Tunnetuimpia kaupunkikuvassa lienevät kauppakeskus Hansakortteli ja esimerkiksi Turun Tiedepuiston alueen rakennukset Data-City ja Bio-City. Uusimpia arkkitehtonisia kokonaisuuksia kaupungissa ovat esimerkiksi uusi Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto, Turun yliopistollisen keskussairaalan T-sairaala, Turun korkein asuinrakennus Airiston Tähti ja opiskelijoiden tornitalo Ikituuri.
Turkuun on 2010-luvulla rakennettu useita vanhaa ja uutta rakentamista yhdistävistä kohteita. Tällaisia ovat muun muassa arkkitehtitoimisto LPR:n suunnittelema kokonaisuus Köysitehdas, Turun taideakatemia ja Sigyn-sali (useita palkintoja), arkkitehtitoimisto JKMM:n suunnittelema Turun pääkirjasto, arkkitehtitoimisto Siggen suunnittelema Arken ja Arkkitehtitoimisto Vapaavuoren suunnittelema Logomo.
Puistot
Turku tunnetaan lehtevien puistojen kaupunkina ja puistokulttuurin edelläkävijänä.
Kupittaanpuisto on paitsi Turun myös koko Suomen vanhin ja laajin kaupunkipuisto. Puistossa on mahdollista harrastaa erilaisia liikunnallisia aktiviteetteja, sinne suuntaavat palloilijat, skeittaajat, uimarit, rullaluistelijat, jumppaajat, joogaajat ja keilaajat. Talvisin Kupittaalla voi harrastaa jääkiekkoa ja luistella tekojääradalla vauhtimadolla. Kupittaalla sijaitsevat myös Seikkailupuisto ja lasten liikennekaupunki.
Myös Ruissalon kansanpuistolla on pitkä historia. Kun Ruissalo oli jaettu palstoihin 1800-luvulla, yksi palstoista oli päätetty jättää kaupunkilaisten yhteiseen käyttöön. Tämä sai nimen Allmänna promenaden, ja nykyisin alue tunnetaan nimellä Ruissalon kansanpuisto. Alue tunnetaan valtakunnallisesti Ruisrock-festivaalista.
Turun hautausmaa vihittiin käyttöön vuonna 1807, ja sitä on laajennettu sen jälkeen useita kertoja. Alueen pinta-ala on 59,2 hehtaaria, ja sillä sijaitsee noin 45 000 hautaa. Hautausmaalle on haudattu useita merkkihenkilöitä, ja sen haudoilla on tunnettujen kuvanveistäjien suunnittelemia veistoksia ja muistomerkkejä. Alueella on viiden uskontokunnan hautausmaat.
Vuosisadan ensimmäisinä vuosikymmeninä puistoja elävöitettiin rakentamalla lapsille leikkikenttiä ja kahluualtaita sekä Kupittaanpuistoon lintulammikoita.
1970-luvulta lähtien kaupunkiin on rakennettu myös koirapuistoja, joista ensimmäiset sijaitsivat Raunistulassa ja Iso-Heikkilässä.
pienoiskuva|[[Erik Bryggmanin suunnittelema Villa Ekman Hirvensalossa.]] Muita Turussa sijaitsevia puistoja ovat muun muassa Asemanpuisto, Barkerinpuisto, Fleminginpuisto, Linnanpuisto, Puolalanpuisto, Runeberginpuisto, Samppalinnanpuisto, Urheilupuisto ja Vanhan Suurtorin kolmen puiston kokonaisuus eli Tuomiokirkonpuisto, Mannerheiminpuisto, Brahenpuisto ja Porthaninpuisto.
Turun kansallinen kaupunkipuisto perustettiin 2013. Se on laaja ja yhtenäinen arvoalueiden kokonaisuus, johon kuuluvat mm. Ruissalo, Aurajokivarsi, keskustan historialliset puistot, kukkulapuistot, Kupittaanpuisto sekä Halisten ja Kuralan historialliset kylät.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt
Eri puolilla maata sijaitsevat kohteet kuvaavat rakentamisen kehitystä eri ajanjaksoina. Valtakunnallisesti merkittäviä kulttuuriympäristöjä on koko Suomessa yli 1 200, Turussa yli 30. Kyseessä on Museoviraston laatima inventointi, joka on otettu käyttöön valtioneuvoston päätöksellä 2009.
Päätöksenteko
pienoiskuva|[[Turun kaupungintalo Aurajoen rannassa.]] Turun kaupunginjohtajana on toiminut vuoden 2017 lopusta Minna Arve (kok.). Turun hallinto muodostuu kaupunginjohtaja Arveen johtamasta konsernihallinnosta sekä neljästä toimialasta (hyvinvointi-, kaupunkiympäristö-, sivistys- ja vapaa-aikatoimiala). Kaupunginjohtajan varahenkilönä toimii apulaiskaupunginjohtaja Jarkko Virtanen (sd.). Kaupunginhallituksen puheenjohtaja on kaupunginvaltuutettu Sini Ruohonen (kok.), 1. varapuheenjohtaja Jukka Vornanen (vihr.) ja 2. varapuheenjohtajana Mika Maaskola (sd.). Turun 67 edustajan kaupunginvaltuusto johtaa kunnan hallintoa hyväksymiensä Turku-strategian ja strategisten ohjelmien mukaan. Valtuutetut varajäsenineen valitaan joka neljäs vuosi kunnallisvaaleissa. Kaupunginhallitus koostuu 14 valtuuston valitsemasta jäsenestä. Hallituksen tehtävänä on vastata kaupungin hallinnosta ja taloudenhoidosta ja panna täytäntöön valtuuston tekemät päätökset.
Kaupunginvaltuuston puolueet ovat vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen suuruusjärjestyksessä: Kansallinen Kokoomus 16 paikkaa, Suomen Sosialidemokraattinen puolue 13 paikkaa, Vasemmistoliitto 11 paikkaa, Vihreät 10 paikkaa, Perussuomalaiset yhdeksän paikkaa, Keskusta kolme paikkaa, Ruotsalainen kansanpuolue kolme paikkaa, Liike Nyt yksi paikka, ja Kristillisdemokraatit yksi paikka.
Kuntaliitokset
Vuonna 1930 Turun maa-alueen pinta-ala oli 2 333 hehtaaria, alle kymmenesosa nykyisestä. Kaupunki käsitti tuolloin vain nykyisen keskikaupungin ruutukaava-alueen ja jonkin verran niin sanottuja takamaita sen välittömässä läheisyydessä. Sitä ympäröivät alueet Aurajoen eteläpuolella kuuluivat Kaarinaan, pohjoispuolella Maariaan, mutta niiden alueelle oli jo muodostunut laajaa esikaupunkiasutusta.
Vuonna 1939 Turkuun liitettiin laaja osa Kaarinan ja vuonna 1944 Maarian kunnasta, muun muassa näiden kuntien kirkonkylät sekä Raunistulan, Nummenmäen ja Vähäheikkilän taajaväkiset yhdyskunnat. Myös eräitä Raisioon kuuluneita alueita on vuosina 1931, 1949 ja 1957 liitetty Turkuun. Vuonna 1967 siihen liitettiin loputkin Maarian kunnasta sekä vuonna 1968 Kakskerta ja vuonna 1973 Paattinen. Pienempiä alueita Turkuun on liitetty myös Ruskosta ja Liedosta.
Varsinais-Suomen liitto on 2000-luvun alusta lähtien hahmotellut Turun kaupunkiseudusta nauhamaista suurkaupunkia. Vuonna 2015 valmistui erityinen kuntajakoselvitys Auran, Kustavin, Liedon, Maskun, Mynämäen, Nousiaisten, Pöytyän, Ruskon, Sauvon, Taivassalon, Tarvasjoen ja Vehmaan kuntien sekä Kaarinan, Naantalin, Paimion, Raision ja Turun kaupunkien välillä. Turun kaupunginvaltuusto puolsi, mutta muut kunnat vastustivat yhdistymisesitystä.
Väestö
pienoiskuva|[[Vappu|Vapun viettoa Turun ydinkeskustassa keväällä 2010.]] pienoiskuva|Turun väestökehitys 1900–2016. pienoiskuva|Turun seudun väestöennuste ikäryhmittäin 2010–2040.
Kaupungin asukasluku oli 0. Turku on asukasluvultaan Suomen kuudenneksi suurin kaupunki, ja Turun seutu on kolmanneksi suurin kaupunkiseutu. Turun väkiluku ylitti 200 000 elokuussa 2023.
Aurajokilaakso on ollut vaurasta ja suhteellisen tiheästi asuttua aluetta jo rautakaudella Turku oli Suomen suurin kaupunki 1840-luvulle saakka, jolloin Helsinki kasvoi sen ohi. 1900-luvulla väkiluku kasvoi voimakkaasti kaupungistumisen ja kuntaliitosten myötä. Kaupungin väkiluku kasvoi jatkuvasti 1970-luvun puoleen väliin asti, minkä jälkeen se alkoi laskea hitaasti. Väkiluvun kasvu on taas jatkunut 1990-luvun alusta.
Muuttotilastoissa näkyy erittäin selvästi, että korkeakoulut tuovat Turkuun runsaasti 18–30-vuotiaita uusia asukkaita. Turun ongelmana on ollut nuorten opiskelijoiden poismuutto kaupungista valmistumisen jälkeen. Eniten Turusta muutti asukkaita vuonna 2016 Helsinkiin, Kaarinaan ja Raisioon. Eniten muuttovoittoa Turku sai Salosta, Raumalta, Porista ja Oulusta. Turku on sijoittunut kolmesti peräkkäin kärkikolmikkoon Taloustutkimuksen muuttohalukkuutta mittaavissa tutkimuksissa. Vuoden 2018 tutkimuksessa Turku sijoittui toiseksi Tampereen jälkeen. Turun suuralueiden väkiluvut olivat vuonna 2016: Keskusta 54 490, Hirvensalo-Kakskerta 10 920, Skanssi-Uittamo 23 242, Varissuo-Lauste 17 950, Nummi-Halinen 21 431, Runosmäki-Raunistula 14 755, Länsikeskus 22 553, Pansio-Jyrkkälä 9 288 ja Maaria-Paattinen 9 462.
Turun seutukuntaan kuuluvat Kaarina, Lieto, Masku, Mynämäki, Naantali, Nousiainen, Paimio, Raisio, Rusko, Sauvo ja Turku. Seutukunnassa on runsaat 325 000 asukasta.
Vuonna 2016 kaupungin asukkaista 39,7 % oli Turussa syntyneitä, 18,1 % muuttanut muualta Varsinais-Suomesta, 32,4 % muualta Suomesta ja 9,8 % ulkomailta. Turun väestöstä hieman yli viisi prosenttia on ruotsinkielisiä. Muita kieliä kuin suomea ja ruotsia puhuvia Turussa asuvista on n. 11 %. Turun suurimmat ulkomaalaisryhmät tulevat suuruusjärjestyksessä Virosta, Venäjältä, Irakista, Somaliasta ja Iranista. Turku on laatinut kotouttamisohjelman, jonka tavoitteena on estää Turkuun saapuvien maahanmuuttajien syrjäytyminen ja perehdyttää heitä suomalaiseen yhteiskuntaan.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Turussa oli 189 669 asukasta, joista 184 456 asui taajamissa, 1 759 haja-asutusalueilla ja 3 454:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Turun taajama-aste on 99,1 %. Turun taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Turun keskustaajama ulottuu Turun lisäksi usean naapurikunnan alueelle. Yhteensä Turun keskustaajamassa on 272 230 asukasta ja sen pinta-ala on 280,82 neliökilometriä. Jäkärlän ja Paattisten taajamat ulottuvat pieniltä osin myös Liedon kunnan alueelle.
Koulutus
Turussa järjestetään perusopetusta ja lukiokoulutusta suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi. Kunnallisten koulujen lisäksi kaupungissa toimivat muun muassa Turun yliopiston alaisuudessa toimiva Turun normaalikoulu ja steinerpedagogisiin arvoihin pohjautuva Turun Steiner-koulu.
Ammatillista koulutusta varten on Turun ammatti-instituutti ja useita muita oppilaitoksia, kuten Paasikivi-Opisto ja Turun konservatorio. Vuoden 2018 alussa syntyi uusi ammatillinen erityisoppilaitos, Ammattiopisto Spesia. Spesian opiskelijat ovat nuoria ja aikuisia, jotka tarvitsevat erityistä tukea opintoihinsa.
Turussa toimii kaksi yliopistoa ja neljä ammattikorkeakoulua. Eniten opiskelijoita, noin 20 000, on Turun yliopistossa. Yliopistoja ovat Turun yliopisto ja Åbo Akademi, ammattikorkeakouluja Turun ammattikorkeakoulu, Diakonia ammattikorkeakoulu, Humanistinen ammattikorkeakoulu ja Yrkeshögskolan Novia. Yhteensä kaupungissa on yli 40 000 korkeakouluopiskelijaa. Turun yliopisto on mukana kolmessa Suomen Akatemian kansallisessa huippuyksikössä kaudella 2018–2025: pelikulttuurien tutkimuksen-, kestävän avaruustieteen ja -tekniikan- sekä kvanttiteknologian huippuyksiköissä.
Terveydenhuolto
pienoiskuva|Tyksin A-sairaala. Turussa toimii kuusi terveysasemaa, kaksi lähipalvelupistettä ja ruotsinkielinen vastaanotto. Pakolaisilla ja turvapaikanhakijoilla on mahdollisuus ensivaiheen terveyspalveluihin ulkomaalaistoimistossa.
Turussa toimii Kunnallissairaalantiellä Turun kaupunginsairaala, joka tarjoaa perustason erikoissairaanhoitoa.
Kunnallisen terveydenhuollon lisäksi Turussa on useita yksityisiä lääkäriasemia.
Talous
pienoiskuva|Maailman suurimpiin risteilyaluksiin kuuluva [[M/S Allure of the Seas rakenteilla Turussa. Laivanrakennus on Turun perinteisiä ja vahvoja teollisuusaloja.]] pienoiskuva|[[Ruissalon kylpylä on Turun Ruissalon saaressa saaressa sijaitseva kylpylähotelli. Varsinais-Suomen maakunta on perinteistä Suomen kylpyläseutua.]]
Suomalaisten pörssiyhtiöiden pääkonttoreista Turun seudulla sijaitsevat muun muassa Raision, Telesten ja HKScanin pääkonttorit. Liikevaihdoltaan suurimpia yrityksiä Turun seudulla ovat vuonna 2018 muun muassa HKScan, Meyer Turku, Veritas Eläkevakuutus, Turun Osuuskauppa, Bayer Schering Pharma, Raisio, Nordkalk, TS-Yhtymä, Turku Energia, Teleste, Apetit, PerkinElmer, Fläkt Woods, Finnsementti, Finnfeeds Finland, Burger-In ja Felix Abba.
Henkilökuntamääriltään suurimpia työllistäjätoimialoja ovat (2015) teollisuus, tukku- ja vähittäiskauppa, hallinto- ja tukipalvelutoiminta, ammatillinen, tieteellinen ja tekninen toiminta sekä kuljetus ja varastointi. Tärkeimmät vientituotteet ovat laivat, koneet ja laitteet, elintarvikkeet, juomat ja lääketeollisuuden tuotteet, diagnostiikka- ja tietoliikennetuotteet. Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Bayer Schering Pharma, Suomen Laatuasunnot Oy ja PerkinElmerOy.
Wärtsilän päätös sulkea Turun dieseltehdas vuonna 2004 ja siirtää tuotanto Italian Triesteen oli kova pala kaupungille, mutta monet työntekijät ovat sittemmin saaneet työtä Turun telakalta, jolta ovat valmistuneet muun muassa vuonna 2009 silloin maailman suurimmat matkustaja- ja risteilyalukset Oasis of the Seas ja sen sisaralus Allure of the Seas. Niitä edelsivät kolme valmistumisaikanaan maailman suurinta risteilijää, Freedom-sarjan Freedom of the Seas, Liberty of the Seas ja Independence of the Seas, joka valmistui vuonna 2008. Vuoden 2017 lopussa Turun telakan tilauskannassa oli kahdeksan laivaa, joista viimeisin luovutetaan 2024. Varsinais-Suomessa panostetaan teknisen alan koulutukseen ja aloituspaikkoja on lisätty useissa oppilaitoksissa, jotta kasvavalle alalle riittäisi työntekijöitä.
Meriteollisuuden lisäksi Turussa panostetaan vahvasti myös lääketeollisuuteen, terveysteknologiaan, kiertotalouteen ja matkailuun. ICT-ala ei ole perinteisesti ollut yhtä vahva kuin monissa muissa suurissa kaupungeissa. Tämän takia 1990-luvun taloudellinen buumi pääosin sivuutti sen, vastaavasti 2000-luvun alun ICT-kriisi pääasiassa kiersi kaupungin. Nykyään kaupunki panostaa ICT-alaan muun muassa koulutuksella. Bio- ja ICT-aloja on kehittänyt myös Turku Science Park Oy, joka on rakennuttanut yrityksille suuren määrän toimitiloja Helsingintien ja Kupittaan rautatieaseman lähistölle. Yksi Turun kaupungin kärkihankkeista (2018) on Turun Tiedepuisto, jonka tarkoituksena on luoda kansainvälinen korkean teknologian osaamiskeskittymä juuri tuolle yliopiston, Helsingintien ja Kupittaan rautatieaseman liepeille.
Turun työttömyysaste kohosi Suomen 1990-luvun alun laman aikana korkealle ja saavutti huippunsa vuonna 1994, jolloin se oli 22,1 prosenttia. Tämän jälkeen työttömyysaste laski ja oli matalimmillaan 9 prosenttia vuonna 2008. Tämän jälkeen maailmanlaajuinen taantuma vaikutti Turun ja koko Suomen työttömyyden kasvuun. Työttömyyden kasvu jatkui muutaman vuoden tasaisesti, mutta on jo kääntynyt laskuun. Turussa oli 2018 huhtikuussa 11 137 työtöntä, jossa oli laskua 1 774 edellisen vuoden huhtikuuhun verrattuna. Työttömyysaste oli 11,9 %, jossa oli laskua vastaavasti 2,0 %-yksikköä. Suurimpien kaupunkien vertailussa Turun työttömyysaste on neljänneksi korkein.
Kärkihankkeet
Turun kaupungilla on seuraavat kolme kärkihanketta: keskustan kehittäminen, Turun Tiedepuisto ja Smart and Wise Turku.
Keskustan kehittämisen taustalla on visio keskustan laajenemisesta ja sitä tukeva käyttäjälähtöinen kasvun mahdollistava liikennejärjestelmä. Keskustan ruuhkapisteitä helpottamaan rakennetaan joukkoliikenneterminaaleja, joiden avulla pystytään ohjaamaan asukkaita leveämmälle sektorille. Torista on tarkoitus rakentaa elävä tapahtumien keskus ja monikäyttöinen kohtaamispaikka. Terassoiminen ja istuinportaiden rakentaminen pienentävät torin mittakaavaa, mutta samalla mahdollistavat myös toimintaa ja tapahtumia ympäri vuoden. Aurajoen itärannasta tulee ilta-aurinkoon avautuva rantapromenadi ja vanhastakaupungista kuoriutuu eurooppalainen kohtaamisten keidas.
Turun Tiedepuiston ideana on luoda kansainvälisesti kiinnostava osaamiskeskittymä, joka on logistisesti vetovoimainen ja toiminnoiltaan monipuolinen. Itäharjun suuntaan laajentuva kokonaisuus, joka alkaa yliopiston kampusalueelta ja jatkuu Kupittaan työpaikkakeskittymään, on kaupungin merkittävin osaamisen ja korkean teknologian työpaikkojen kasvukeskus. Logistinen sijainti mahdollistaa keskuksen liittämisen tulevaisuudessa Tunnin juna -hankkeen avulla pääkaupunkiseudun työskentelyalueeseen.
Smart and Wise Turku -kärkihankkeessa yhdistyvät tavoite kaupungin hiilineutraaliudesta vuonna 2029 ja Smart City-ajattelu. Hyödyntämällä laajamittaisesti digitalisaatiota ja sen tuottamaa dataa luodaan edellytykset sosiaalisesti, ympäristöllisesti ja taloudellisesti kestävälle kaupungin ja sen palvelujen kehittämiselle (Smart City). Teknisen kehityksen rinnalla tuetaan kaupunkilaisten valmiuksia käyttää digitaalisia palveluita ja osallistumista yhteiskuntaan (Wise City).
Liikenne
Laivaliikennettä Tallinnaan, Riikaan ja Visbyyn on ollut ajoittain, ja ympärivuotinen reittiliikenne Tallinnaan on ollut suunnitteilla vuodesta 2006.
Nopeasti kasvanut läheinen Naantalin satama on huomattava teollisuussatama. Se on jo pitkään tunnettu erityisesti neste- ja kuivabulkkisatamana, mutta viime aikoina Naantalin satamasta on kehittynyt myös keskeinen suuryksikköliikennesatama. Turun seudulla toimivia merkittävimpiä laivanvarustamoja ovat Alfons Håkans, Baltic Line, Birka Cruises, Finnlines, Mann Lines, Meriaura, Rederi Ab Engship, Bore, SeaWind Line, Tallink Silja, Team Lines, Viking Line ja RMS. Aurajoesta lähtee myös saaristolaivoja ja vesibusseja Turun saaristoon. Kesällä Turusta Naantaliin höyryää kahdesti päivässä Suomen rannikon viimeinen reittiliikenteessä oleva matkustajahöyrylaiva, S/S Ukkopekka.
Turkuun saatiin rautatie vuonna 1876 osana Hämeenlinna–Tampere–Turku-linjaa. Rautatien rakentaminen pääsi käyntiin vasta vuonna 1874 yli kymmenen vuotta kestäneiden linjauksia koskeneiden erimielisyyksien ja rahoitusongelmien takia. Rantarata Karjaalle valmistui vuonna 1899 ja Helsinkiin 1902. Uudenkaupungin rata valmistui vuonna 1924. Matkustajaliikenne Uudenkaupungin radalla loppui vuonna 1992, mutta radalla on edelleen vähäistä tavaraliikennettä. Suomen ensimmäiset Pendolinot alkoivat kulkea Turun ja Helsingin välillä vuonna 1995. Välillä kulkee vuosittain noin 1,2 miljoonaa matkustajaa. Turku–Toijala-radalla on matkustajia (2016) noin 460 000. Turku on Suomen ainoa kaupunki, jossa on kolme kaukoliikenteen rautatieasemaa (satama, päärautatieasema ja Kupittaa).
Turun lentoasema on sijainnut vuodesta 1956 kahdeksan kilometriä Turun keskustan pohjoispuolella. Vuonna 2016 aseman kautta kulki 324 077 matkustajaa ja 8 012 tonnia rahtia, joten se on matkustajamääriltään Suomen lentoasemista neljänneksi vilkkain ja rahtimääriltään toiseksi suurin. Lentoasemalta on kotimaanlentoja Helsinkiin, Maarianhaminaan ja Kittilään sekä ulkomaille esimerkiksi Tukholmaan, Riikaan ja Gdańskiin.
Tieliikenteen tärkeimmät väylät ovat keskustasta säteittäin erkanevat valtatiet 1, 8, 9 ja 10 sekä Turkua kiertävä ohikulkutie eli kantatie 40. Yksi Suomen ensimmäisistä moottoriteistä, valtatie 8 Turusta Raisioon, valmistui vuonna 1963. Nykyään valtatie 8 on Turusta Nousiaisiin asti moottoritietä. Myös valtatiellä 9 on Turusta alkava moottoritieosuus, joka päättyy Liedon asemanseudulle. Valtatie 10 on Turun kehätien eritasoliittymälle asti nelikaistainen. Turun ohikulkutie eli kantatie 40 on nelikaistainen Raision ja Piikkiössä sijaitsevan valtatien 1 eritasoliittymän välillä. Valtatie 1 on nelikaistainen koko matkallaan Turun ja Helsingin välillä. Eurooppatiet E8 ja E63 alkavat Turusta. E18 kulkee Turun ja Naantalin kautta.
Nykyisin kaupungin joukkoliikenteen selkärangan muodostaa linja-autoliikenne. Heinäkuun 2014 alussa Turussa ja lähiseuduilla toteutettiin merkittävä joukkoliikenneuudistus, kun kuuden kunnan (Turku, Raisio, Kaarina, Naantali, Lieto ja Rusko) yhdessä toteuttama Föli-liikenne aloitti toimintansa. Yhtenäisen joukkoliikennealueen tasataksa yhdessä muiden uudistusten kanssa on kasvattanut joukkoliikenteen matkustajamääriä. Vuosina 2014 ja 2016 Fölissä tehtiin ennen-jälkeen-tutkimus, jonka mukaan matkustajamäärät ovat uudistuksen myötä kasvaneet tutkituilla yhteysväleillä yli 20 % ja kasvu jatkuu yhä. Vuonna 2017 Föli-alueella tehtiin yli 27 miljoonaa matkaa. Turussa bussilippujen vaihto-oikeus kestää 2 tuntia (2018). Föli-liikenteeseen liittyi vuoden 2017 kesällä vesibussi keskustasta Ruissaloon. Pysäkkeinä ovat Martinsilta, Forum Marinum, Pikisaari, Ruissalon telakka ja Ruissalon kansanpuisto. Turun kaupunkipyörät eli Föli-fillarit otettiin käyttöön keväällä 2018.
Raitioliikenne
Turussa oli pitkään myös raitiotieverkosto, ensin hevosraitiotiet vuodesta 1890 vuoteen 1892 ja sittemmin sähköraitiotiet vuodesta 1908. Raitioteitä kehitettiin vaiheittain aina 1950-luvulle asti. Ennen raitiotieverkon alasajoa laajuus oli noin 18 km ja vuoroväli arkisin klo 6-22 yleensä kuusi minuuttia. Verkoston lakkautusta ehdotettiin ensimmäistä kertaa 1960-luvun alussa, kun kehittämissuunnitelmat oli hylätty. Lakkautuksen perusteena käytettiin muun muassa investointitarpeita infrastruktuuriin ja kalustoon, matkustajamäärien laskua sekä autoistumista ja sen edellyttämää katutilaa. Raitiotien ensimmäisen linjan lakkautuksesta tehtiin yksimielinen päätös kaupunginvaltuustossa 14. kesäkuuta 1965. Viimeisenä lopetettiin keskustan rengaslinja vuonna 1972. Turun raitiotien lakkautuksia valmisteltaessa 1960-luvun alussa yleinen mielipide oli raitiotievastainen ja kaupunkia haluttiin kehittää modernimpaan suuntaan. Raitiotien lakkautuksia alettiin vastustaa vasta 1970-luvun vaihteessa.
Turun seudulle on tehty suunnitelma Turun pikaraitiotiestä, joka kuljettaisi matkustajia keskustaan sekä Turun lähiöistä että naapurikunnista. Kilpailevana vaihtoehtona on superbussi, jonka oletetaan olevan raitiotiejärjestelmää halvempi. Linjausvaihtoehdot ovat molemmille samat. Kaikki lähtevät Varissuolta, mutta toiselle päälle on neljä vaihtoehtoa: Raisio, Länsikeskus, Runosmäki ja Matkakeskus. Aikaisimmillaan liikennöinti voisi alkaa noin vuonna 2025.
Vesi-, jäte- ja energiahuolto
Ennen vesijohtoverkoston saamista Turkuun, vettä otettiin hygienian tasoltaan useimmiten puutteellisista kaivoista ja lähteistä. Koko kaupungin laajuinen toimiva vesijohtojärjestelmä Turkuun saatiin muuhun Eurooppaan verrattuna varsin myöhään, vasta vuonna 1903. Tuolloin otettiin käyttöön Turun vesilaitoksen ensimmäinen vesitorni, Vartiovuoren vesisäiliö ja Kaarningon vesijohtolaitos. Vesijohtoverkoston saamisen vaikeuksina ovat olleet muun muassa Turun hidas päätöksenteko ja kuntalaisten kielteinen suhtautuminen Aurajoen puhdistetun veden käyttöön juomavetenä. Aurajoen veden laatu on ollut huono koko sen käytön ajan. Vesijohtoverkoston auettua aluksi käytettiin pohjavettä, mutta vuodesta 1923 lähtien enimmäkseen uuden Halisten vesilaitoksen Aurajoesta puhdistamaa vettä. Tuolloin kaupungin vähäinen vedenkulutus lähti nousuun, voimistuen entisestään 1940-luvulla ja saavuttaen huipun vuonna 1973, jonka jälkeen vedenkulutus on laskenut. Turussa on vähän raakavesilähteitä, joten raakavesivarantojen puutteen vuoksi on kaupungissa ollut koko sen historian ajan ajoittaista puutetta vedestä. Tämän seurauksena Aurajokeen laskeva Savojärvi padottiin vuonna 1952 ja raakavettä hankittiin myös muista paikoista. 1970-luvulta lähtien etsittiin vaihtoehtoisia raakavesilähteitä Aurajoen tilalle ja lopulta Turun Seudun Vesi Oy:n tekopohjaveden tuotanto Virttaankankaalla käynnistyi vuonna 2011, josta Turku ja sen naapurikunnat ovat saaneet vuodesta 2013 lähtien kaiken vetensä. Turussa on neljä vesitornia: Yliopistonmäellä, Juhannuskukkulalla, Parolanpuistossa ja Luolavuoressa. Vesitorneilla on verkostossa kaksi tärkeää tehtävää: veden varastointi kulutushuippuja varten ja sopivan paineen ylläpito.
Kaupungissa ei ollut viemäreitä, jolloin jätteet heitettiin avo-ojiin jotka edelleen saastuttivat juomaveden. Turun keskellä sijaitseva Aurajoki kärsi vakavista saasteongelmista ja hajuhaitoista, jotka johtuivat sinne lasketuista jätevesistä. Joen alajuoksu alkoi jo muistuttaa avoviemäriä ja lopulta kaupungin ensimmäinen jätevesipuhdistamo, Turun jätevedenpuhdistamo Iso-Heikkilässä, otettiin käyttöön vuonna 1968. Se puhdisti Turun länsipuolen jätevedet ja vuonna 1972 Aurajoen alittavan viemäritunnelin valmistuttua myös itäpuolen jätevedet. Tällöin lähes kaikki Turun jätevedet käsiteltiin ja viemäriverkosto kattoi suurimman osan Turusta. 1970-luvulla alkoi vesistöjen selvä puhdistuminen ja niiden virkistyskäyttö lisääntyi, etenkin Aurajoen. Turun seudun 300 000 asukkaan jätevedet on puhdistanut vuodesta 2009 alkaen Kakolan jätevedenpuhdistamo. Jäteveden puhdistaminen alusta loppuun kestää korkeintaan kaksi päivää. Puhdistettu vesi valuu satama-altaaseen. Puhdistamon käyttöönoton jälkeen Turun merialueen fosforikuormitus on vähentynyt 72 prosenttia.
Turku Energia on kaupungin omistama energiayhtiö. Sen toimintaan kuuluu lämmön- ja sähköntuotanto, jakelu ja myynti sekä niihin liittyvät palvelut. Yrityksen tuotteita ovat sähkö, lämpö, höyry ja jäähdytys.
Turun jätteenpolttolaitos lopetti toimintansa 2014. Orikedolla toiminut jätteenpolttolaitos oli käytössä 40 vuotta, ja sen piippu oli osa turkulaismaisemaa. Topinojan kaatopaikalla on yli 30 eri lajitteluvaihtoehtoa.
Ystävyyskaupungit
pienoiskuva|pysty|Turun ja [[Göteborgin ystävyyspatsas Kun ystävyyssuhteet solmitaan. Alkuperäinen patsas lahjoitettiin Göteborgin kaupungille.]]
Turun pohjoismaisia ystävyyskaupunkeja Bergeniä, Göteborgia ja Aarhusia sekä Venäjän Pietaria yhdistää se, että ne ovat kaikki maidensa ”kakkoskaupunkeja”. Kaikki kaupungit sijaitsevat lisäksi rannikolla, ja niillä on pitkä historia ja tärkeä kulttuurillinen, taloudellinen ja hallinnollinen asema omassa maassaan. Näiden ominaisuuksien vuoksi Turussa koetaan yhteenkuuluvuutta mainittuihin kaupunkeihin. Suikkilan kaupunginosassa on ystävyyskaupunkien mukaan nimettyjä katuja. Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen pätkä Leningradinkadusta muutettiin Pietarinkaduksi.
Turun ystävyyskaupungeista etenkin Pietari on noussut viime vuosina tärkeäksi, ja yhteistyömahdollisuudet ovat kasvaneet Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen. Pietarissa on järjestetty Turku-päivät ja vastavuoroisesti Turussa on järjestetty Pietari-päivät. Kaupungit tekevät yhteistyötä myös talouden, kulttuurin, koulutuksen, terveydenhuollon ja matkailun saralla. Helmikuun lopussa 2022 Turku keskeytti toistaiseksi ystävyyskaupunkiyhteistyön Pietarin kanssa vastauksena Venäjän hyökkäykselle Ukrainaan. Meneillään olevat ja tulevat tapahtumat peruttiin, ja Pietarissa sijaitseva Turku-keskus suljettiin.
Turun Puolalanpuistossa on Leningradin ja Turun ystävyyden patsas. Teos pystytettiin vuonna 1969 15 vuotta kestäneen ystävyyskaupunkitoiminnan kunniaksi. Patsaassa kuvataan neljää toisiaan halaavaa ja tervehtivää ihmishahmoa.
Göteborgin kanssa Turku on tehnyt yhteistyötä jo ennen ystävyyskaupunkisuhteiden solmimista. Virallisesti Göteborgista tuli Turun ystävyyskaupunki vuonna 1946, mutta Turun kummikaupunkina se oli ollut jo 1940-luvun alusta asti. Vuonna 1945 lähes kaikki turkulaiset saivat joulupaketin Göteborgista. Turku kiitti Göteborgin kaupunkia anteliaisuudesta sodan jälkeen tilaamalla Wäinö Aaltoselta kookkaan veistoksen. Kun ystävyyssuhteet solmitaan paljastettiin Göteborgissa toukokuun alussa 1955, ja kauppaneuvos Leo Weinstein lahjoitti veistoksen kaksoiskappaleen Turun kaupungille. Kaksoiskappale paljastettiin Turussa muutama viikko Göteborgin jälkeen.
Turun ystävyyskaupungit:
Näiden ystävyyskaupunkien lisäksi Turulla on voimassa oleva yhteistyösopimus 20px Tianjinin (Kiinan kansantasavalta) kaupungin kanssa.
Imago ja turkulaisuus
pienoiskuva|Kyltti Förissä antaa näytteen Turun murteesta. Vanha ja historiallinen kuvaavat ihmisten mielikuvia Turusta. Vuoden 2011 kulttuuripääkaupunkivuosi vahvisti Turun julkisuuskuvaa ja kohensi imagoa maailmalla. Leikkimielisen turkulaisen sanonnan mukaan turkulaiseksi ei voi tulla, vaan ainoastaan syntyä – ja turkulaiseksi voi syntyä ainoastaan Heidekenin synnytyssairaalassa, joka kylläkin lakkautettiin vuonna 1995. Stereotypioista huolimatta Turulla on ollut varsin kansainvälinen ja monikulttuurinen väestöpohja kautta historiansa. Kaupungin asukkaista 39,7 % oli syntyperäisiä turkulaisia vuonna 2016. Ulkomailla syntyneitä oli 9,8 %.
Turkulaisuuden kanssa törmäyskurssilla ovat kansanperinteen mukaan tamperelaiset. Tampereen teknillisessä yliopistossa on jopa Ei-Turkulainen osakunta (ETO ry), jonka tavoitteena on yhdistää kaikki Tampereen tiedekorkeakoulujen ei-turkulaiset opiskelijat.
Nähtävyydet
pienoiskuva|Aboa Vetus Ars Nova -museon sisäänkäynti vuonna 2016.
Vuonna 2016 Turun kaupungin alueella sijaitsevista museoista ja nähtävyyskohteista suosituimmat olivat : Turun kaupunginkirjaston pääkirjasto on myös suosittu käyntikohde, vaikkei sitä sinänsä olekaan laskettu tähän nähtävyyksien listaan. Vuonna 2017 pääkirjastossa oli kävijöitä noin 1,3 miljoonaa.
Tunnettuja muusikoita, kirjailijoita ja kuvataiteilijoita
pienoiskuva|Michael Monroe keikalla vuonna 2011. Musiikin puolella useita vuosikymmeniä kansansuosiota ovat nauttineet Matti ja Teppo, veljeään Seppoa unohtamatta. Vee Pee Lehdon kynästä ovat hitit Et voi tulla rajan taa, Mä joka päivä töitä teen ja Näitä polkuja tallaan. Tuula Amberla löi aikoinaan läpi Lulu-hitillään. Muita kuuluisia turkulaisia artisteja ovat muiden muassa Kauko Röyhkä, Anna Hanski, Tamara Lund ja Karita Mattila. Elektronisen musiikin puolella turkulaisia tai Turussa vaikuttaneita nimiä ovat Jori Hulkkonen, Darude, Jaakko Salovaara, Jori Sjöroos ja Bomfunk MC’s -yhtyeen Dj Gismo.
Ressu Redford ja Tommi Läntinen ovat keikkaillet yksinkin, mutta heidät muistetaan 80-luvun bändeistä Bogart Co. ja Boycott. Pääkköset räppäsi Eläinrääkkäyksestä ja Ritarikunta kyseli Kuka sua kuskaa. 90-luvulla vaikuttaneita yhtyeitä olivat Xysma ja Disgrace. 2000-luvulla kansainvälisestikin pärjäsi Teemu Brunilan The Crash. 2010-luvulla ovat keikkailleet mm. Robin, Tippa-T ja Sammal. Hanoi Rocksin Michael Monroe on asunut 1990-luvun lopulta Turussa.
Turkulaisia kirjailijoita tai runoilijoita ovat muiden muassa Jarkko Laine, Markku Into, Jukka Parkkinen, ja Reijo Mäki. Murrerunoilija Heli Laaksonen on kotoisin Turusta vaikka asuukin nykyään muualla. Turkulainen sanoittaja Sinikka Svärd on tehnyt tekstit useisiin suomalaisiin huippuiskelmiin. Näitä ovat muun muassa Katri Helenan Vie Minut, Finlandersin Oikeesti ja Anna Erikssonin Kun katsoit minuun ja Kaikista kasvoista. Sarjakuvataiteilija Jussi ”Juba” Tuomola on saavuttanut suursuosion Viivi ja Wagner -sarjakuvallaan. Myös Nanna-sarjakuvan luoja Tuuli Hypén on turkulainen.
Turkulaisista taiteilijoista Wäinö Aaltonen on Suomen tunnetuimpia kuvanveistäjiä. Myös Simo Heleniuksen teoksia on ympäri Turun katuja ja pihoja. Saara Ekstömin säänkestävästä corten-teräksestä valmistettu Kertosäe-taideteos on Vähätorin laidalla. Tunnettuja taidemaalareita ovat esimerkiksi Helge Stén, Nina Alhstedt, Sulho Sipilä, Matti Karjula, Edwin Lydén, Heikki Marila ja Elsa Salminiitty.
Tapahtumat
pienoiskuva|Turun keskiaikamarkkinoita vietetään joka kesä [[Vanha Suurtori|Vanhalla suurtorilla.]] pienoiskuva|[[Joulurauha on julistettu tiettävästi ensimmäistä kertaa Turun Vanhalla Suurtorilla jo vuonna 1320. ]] Turussa järjestetään monipuolisesti tapahtumia ympäri vuoden. Joka neljäs vuosi Turun Soitannollinen Seura järjestää helmikuussa valtakunnallisen Turun sellokilpailun, joka on lajissaan Suomen ainoa. Alkuvuodesta maaliskuussa järjestetään vuosittain myös Turku Jazz -tapahtuma, jota on järjestetty vuodesta 1969 eri tapahtumapaikoissa ympäri kaupunkia kuitenkin keskittyen viime vuosina Logomoon. Kevään perinteisiin kuuluu myös Turun kalamarkkinayhdistyksen järjestämät Saaristolaismarkkinat. Tapahtuma kerää huhtikuussa Aurajokirantaan kalastajia ja käsityöläisiä erityisesti Turun saaristosta. Turun messu- ja kongressikeskuksessa järjestetään keväällä useita messuja, muun muassa Turun taide- ja antiikkimessut. Urheilun osalta perinteinen kevään tapahtuma on huhtikuinen Turun Sanomien kortteliajot -pyöräkilpailu, jonka Turun Urheiluliitto on järjestänyt vuodesta 1957 alkaen. Uudempia kevään tapahtumia ovat muun muassa Suomalaisen elokuvan festivaali ja toukokuussa järjestettävä Turku Biennaali -nykytaiteen näyttely.
Turun kesän festivaalitarjonnan aloittaa kesäkuun alussa Kuusistossa pidettävä Saaristo Open -musiikkitapahtuma. Sitä seuraa Neitsytperunafestivaali, jolloin Panimoravintola Koulun pihalla odotetaan kesän ja varhaisperunan saapumista. Kesäkuun puolivälissä järjestetään lasten kaksipäiväinen taide- ja musiikkijuhla Seikkisrock Kupittaan Seikkailupuistossa. Samoihin aikoihin, kaupungin tunnetuimman urheilijan Paavo Nurmen syntymäpäivän tienoilla, järjestetään paljon urheilutapahtumia, joihin lukeutuu Paavo Nurmi Games -yleisurheilutapahtuma. Kesäkuun lopettaa vuosittain valtavasti kävijöitä keräävä Turun keskiaikaiset markkinat, joka on järjestetty vuodesta 1996 Vanhalla Suurtorilla. Heinäkuun alussa Ruissalon saarella Kansanpuistossa järjestetään Euroopan vanhin yhtäjaksoisesti jatkunut rockfestivaali Ruisrock. Samaan aikaan Brinkhallin kartanolla on kamariorkesteri Refugium musicumin järjestämä Brinkhall soi -festivaali, jonka tarkoituksena on elävöittää kulttuurihistoriallisesti merkittävän kartanon miljöötä. Heinäkuun puolivälin tienoilla Turun keskustassa on elektronisen ja tanssimusiikin kaupunkifestivaali Turku Modern, joka jatkaa Turun kaupungissa järjestettävien tanssimusiikin festivaalien perinnettä. Heinäkuun lopettaa kaupunkifestivaali Down By The Laituri (DBTL), joka kerää väkeä Turun kaupunkikeskustaan. The Tall Ships Races -tapahtuma tuo suuret purjelaivat Itämerelle neljän vuoden välein. Turku on toiminut järjestäjänä useamman kerran viime vuosikymmeninä.
Kesän loppupuolella elokuussa järjestetään kaksi viikkoa kestävä Turun musiikkijuhlat, jonka laaja ohjelmatarjonta keskittyy suuriin, erityisesti Turun filharmonisen orkesterin konsertteihin sekä oopperaan, kamarimusiikkiin, resitaaleihin, jazziin, ulkoilmatapahtumiin ja lasten konsertteihin. Elokuun alussa järjestetään Kupittaanpuistossa Aura Fest, joka kuuluu Suomen suurimpien hiphop-festivaalien joukkoon. Kun musiikkijuhlat päättyvät, järjestetään kaupungissa Turun Taiteiden yö. Urheilussa kesän viimeisiä tapahtumia ovat Turun urheiluliiton järjestämä Turku Touring -pyöräily, Paavo Nurmi Marathon ja Challenge Turku -triathlonkisa. Elokuun lopussa Luostarinmäen käsityöläismuseossa järjestettävä Käsityötaidon päivät on museon vuoden kohokohta.
Syksyllä vietetään Turun omaa kotiseutupäivää eli Turun päivää, jota juhlitaan vuosittain syyskuun kolmantena sunnuntaina. Turun päivänä kaupunkilaisille tarjotaan monia mahdollisuuksia tutustua omaan kotikaupunkiinsa, Kauppatorilla on suuret perinteikkäät Heikinmarkkinat, paitsi ei vuonna 2018 toriremontin vuoksi, ja samoihin aikoihin järjestetään messukeskuksessa myös Turun messut. Turun päivänä valitaan myös tulevaksi vuodeksi Turun Flikka ja Poika ja päivä päätetään suureen ilotulitukseen Aurajokirannassa. Syksyllä on kaupungissa vielä kaksi perinteikästä urheilutapahtumaa: vuodesta 1927 lähtien järjestetty Aurasoutu -soutukilpailu sekä Ruissalojuoksut, joka on järjestetty Ruissalossa vuodesta 1972 lähtien. Lokakuun alussa Turun Messukeskuksessa järjestetään Turun kansainväliset kirjamessut ja ruokamessut Lokakuussa on myös kevään tapaan kalamarkkinat eli Turun silakkamarkkinat Aurajokirannassa.
Marraskuun alusta Nuutinpäivään kaupungissa järjestetään erilaisia jouluun liittyviä tapahtumia. Keskeisimpänä tapahtumana ovat Vanhan Suurtorin joulumarkkinat. Marraskuussa Turussa järjestetään Pohjoismaiden suurin nuorisolle tarkoitettu kristillinen musiikkitapahtuma, Maata näkyvissä -festarit. Turku on Suomen virallinen joulukaupunki, jossa on jo 1300-luvulta lähtien luettu joulurauhanjulistus.
Media ja viestintä
TS-yhtymä omistaa myös Aamuset-ilmaislehden. Turussa toimii paikallisesti tärkeiden lehtien lisäksi myös useita valtakunnallisten medioiden toimituksia. Kaupungissa on muun muassa Helsingin Sanomien, Kansan Uutisten ja Suomen Tietotoimiston alueelliset toimitukset.
Turun seudun tärkein ruotsinkielinen viestintäkanava on Suomen vanhin yhä ilmestyvä sanomalehti Åbo Underrättelser, jonka ensimmäinen numero ilmestyi vuonna 1824. Lehden kohdealueita ovat Turku, Kaarina, Parainen ja Kemiönsaari. Lehteä julkaisee muun muassa Åbo Akademin säätiön omistama Förlags Ab Sydvästkusten. Lehden levikki oli vuonna 2017 6 394 kpl. Lehti ilmestyy viisi kertaa viikossa tiistaista lauantaihin.
Auran Aallot on TS-Yhtymän ja Mediatakojat Oy:n omistama paikallisradiokanava. Auran Aallot aloitti vuonna 1985 toimintansa yhtenä Suomen ensimmäisistä kaupallisista radiokanavista. Kanavalla on alueellisesti kuuntelijoita 52 000 viikossa.
Yle Turku on yksi Yle Radio Suomen maakuntaradioista. Kanava välittää ajankohtaisesti maakuntaa koskevia tapahtumia ja uutisia sekä tasatunnein Radiouutiset. Turussa taajuus on 94,3 MHz.
Yleisradion Turun toimitus muutti kesällä 2015 Kauppatorin laidan KOP-kolmiosta kulttuurikeskus Logomoon. Logomon mentyä kesällä 2020 remonttiin Ylen toimitus siirtyi väliaikaistiloihin Rauhankadulle, ja seuraavana vuonna se muutti Kauppatorin pohjoisreunalle.
Luterilaiset seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Turussa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nämä seurakunnat kuuluvat Turun ja Kaarinan seurakuntayhtymään. Åbo svenska församling toimii myös Kaarinan kaupungin alueella.
Turun piispa on myös Suomen evankelis-luterilaisen kirkon arkkipiispa. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii Turussa muun muassa Suomen luterilainen evankeliumiyhdistys, Herättäjä-Yhdistys, lestadiolaisuus ja Kansan Raamattuseura.