cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andreas Bernard
Maajoukkueura
Bernard oli Italian ykkösmaalivahti alle 20-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2009 ja 2010. Hänet valittiin molemmissa turnauksissa parhaaksi maalivahdiksi. Vuonna 2010 Italian alle 20-vuotiaiden maajoukkue pelasi kaikkien aikojen parasta turnaustaan. Turnauksen avausottelussa Bernard torjui Italialle historian ensimmäisen voiton Valko-Venäjästä junioreiden maajoukkueessa. Lopulta Italia voitti B-lohkon pronssia. Bernard pelasi myös alle 20-vuotiaiden II-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2008 voittaen A-lohkon hopeaa.
Bernard pelasi alle 18-vuotiaiden I-divisioonan MM-kilpailuissa vuosina 2007 ja 2008.
Muuta
Bernardin isoveljet Manfred ja Anton ovat pelanneet myös jääkiekkoa. Manfred pelasi maalivahtina Italian alemmissa sarjoissa ja Anton pelaa hyökkääjänä HC Bolzanon ICEHL-joukkueessa. Anton Bernard on edustanut myös Italiaa miesten arvokisoissa. Lisäksi heidän äitinsä on pelannut jääkiekkoa.
Andreas Bernard puhuu myös sujuvaa suomea.
Luettelo Suomen puolueista
Eduskuntapuolueet
Eduskunnan suurin puolue on eduskuntavaalien 2023 jälkeen poliittiseen oikeistoon lukeutuva kokoomus.
Muut rekisteröidyt puolueet
Lähde:
Ahvenanmaan puolueet
Ahvenanmaan maakuntapäivien suurin puolue on ollut vuoden 2019 vaalien jälkeen Ahvenanmaan keskusta. Suomen eduskuntapaikka on vuoden 2015 eduskuntavaaleista lähtien ollut Ahvenanmaan keskustalla.
Lähde:
Brighton (täsmennyssivu)
Brighton tarkoittaa seuraavia asioita:
Kolekystiitti
Kolekystiitti on sappirakon tulehdus, jonka useimmiten aiheuttavat sappikivet. Naiset sairastuvat miehiä useammin. Ylävatsakipu on sairauden keskeisin oire. Usein sairastuneille toteutetaan sappirakon poisto tulevien tulehdusten välttämiseksi. Yhdellä kahdestakymmenestä kolekystiittiin sairastuneesta sappikiviä ei ole. Tällöin sappirakon tulehtumisen syy jää usein epäselväksi. Jos tulehduksen hoito viivästyy tai sitä ei ole saatavilla, tauti voi johtaa vakaviin komplikaatioihin.
Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet
Ikaalisten reitin valuma-alueen lasketut järvet ovat Ikaalisten reitin valuma-alueella sijaitsevia niitä järviä, joille on tehty pääasiassa viimeisen kahdensadan vuoden aikana järvenlasku. Laskettu järvi on sellainen, että sen vedenpinnan korkeutta on alennettu. Kuivatetun järven vesiallas on tyhjennetty kokonaan vedestä ja sen tilalla on yleensä kosteikko, suo, metsää tai peltoa.
Alla on kuvattu tunnettuja järvenlaskuja tai järvien kuivattamisia. Ellei lähettä esiinny asian perässä, löytyy se järven omassa artikkelissa.
Mahnalanselän alue (35.51)
Seuraavassa tunnettuja Mahnalanselän alueen kohteita käsitellään Kirkkojärven-Mahnalanselän itä- ja länsirantojen suhteen erikseen.
Itäranta
Turkkilanjärvenojan valuma-alueella on vain kolme ojaa ja suurin niistä ollut Turkkilanjärvi kuivatettiin pelloksi vaiheittain 1800-luvulta alkaen. Miharinlampeen laskee Lavajärven valuma-alueen (35.59) joet. Niiden varrella on muutama laskettu järvi (katso alempaa). Matalusjoen valuma-alueella (myös Pinsiönjoki) suurin järvenlasku tapahtui Iso-Matalusjärvelle. Vielä rekognosointikartoissa vuosilta 1776–1805 ja Kalmbergin kartastossa järvi on piirretty laajana järvenä, mutta nykyään on paikalla peltoa ja soistunutta metsää. Joen kulku on varmistettu perkaamalla järven pohjaa myöten suorat ojat. Jokea perattiin moneen otteeseen. Eräs lupahakemus mainitsee Pinsiön puron perkaamisen vuonna 1836 ja Pensjönkosken sahan rakentamisen vuonna 1824. Samassa yhteydessä laski myös Pikku-Matalus.
Länsiranta
Prettilänjoen valuma-alueella sijaitsee Lamminjärvi, joka laskee Luojuunojaan, ja se on joskus kuivatettu metsäksi. Kaurasillanojaa laskevat Varitunjärvi ja Alhajärvi ovat molemmat laskettuja järviä. Pahaojan kylällä sijaitsee avosuo, joka on ollut nimeltään Kakkurilammi. Sekin on kuivatettu.
Lähellä edellisiä sijaitsee Kaurastenletto (Kyröspohjan kylä), joka on kuivatettu järvi. Järvenlaskua koskenut hakemus sai vuonna 1928 päätöksen. Se laskee Kirkkojärveen omaa ojaa myöten.
Myllyojan valuma-alueella on useita laskettuja järviä. Suurin niistä on Heinijärven kylässä oleva Vähäjärvi, joka on nykyään soistuvaa metsää. Sen kautta laskevat kaikki valuma-alueensa ojat. Vähäjärvestä etelään sijaitsee Öllykäinen, joka on enää suota. Viidanojan valuma-alueella ovat Parilanjärvi ja Kuolemaisjärvi, jotka ovat molemmat laskettuja järviä. Parilanjärven koillispuolella on pieni kuivatettu Löytämäistenjärvi.
Telijärvi laskee lyhyttä ojaan myöten Kallioistenselkään. Sen lähellä Harjakulmalla oleva pelto, jonka ojat kuuluvat Heinoonjoen valuma-alueelle. Pelto on kuivatettu järvi.
Kyrösjärven lähialue (35.521)
Kyrösjärveä on laskettu ainakin kolmessa yhteydessä. Vuosien 1804 ja 1808 völisenä aikana ja vuosina 1828–1831 järven vedenpintaa alennettiin perkaamalla silloista Kyrösjokea eli nykyistä Pappilanjokea ennen Kyröskoskea. Kummallakin kerralla vedenpinta aleni ja sen on arveltu olleen yhteensä noin 2–2,5 metriä. Kolmas perkaus suoritettiin vuosina 1865–1866, jolloin vedenpinta aleni noin 2 metriä. Pinnanlaskun kokonaismäärä on siten ollut 4–5 metriä ja se on vaikuttanut järven rantojen yleisilmeeseen monin eri tavoin. Osa lahdista ovat kuroutuneet järviksi, jokien suistot ovat sekä mataloituneet että pidentyneet ja järvelle on kohonnut uusia saaria ja kareja.
Ikaalisten keskustan tuntumassa sijaitsevaa Sarkkilanjärveä on tiettävästi laskettu hieman. Kyrösjärven itärannalla sijaitsevia Kylälampea, Tiellistenjärveä ja Ahvenlammia Tevaniemessä on kaikkia laskettu hieman.
Viljakkalanselkään laskee pieni Alajärvi, joka oli vielä 1800-luvun lopussa lampi. Nyt se on kosteikkoa. Tavinojan valuma-alueella (35.528) on suurempi järvi Kohosjärvi laskettu ja jäljellä ovat pienemmät Onkimus ja Pikku-Onkimus.
Tuhkurinojan valuma-alueella sijaitsi kaksi suurempaa järveä Iso Särkijärvi ja Vähä Särkijärvi, joiden pintaa laskettiin 1800-luvulla. Vähä Särkijärvi on soistuva järvi ja Iso Säkijärvi on kuivatettu pelloksi. Asiakirjoissa mainitaan vain "Särkijärvi", mutta koska Ikaalisissa on useita Säkijärviä, ei sitä pysty toistaiseksi kohdentamaan tarkasti. Kartoissa on Iso Särkijärvi on usein kirjoitettu pelkästään Särkijärvenä.
Mylly-Kartunjoen valuma-alue (35.522)
Mylly-Kartun joen valuma-alueella on perattu Mylly-Kartun jokea, jota tosin kutsuttiin silloin Norojoeksi tai Noro-ojaksi. Se virtasi usean järven läpi ennen laskemistaan Kyrösjärveen. Yläjuoksulla se alkoi Uurasjärvestä, jota on lasketty useaan otteeseen. Pukaran kylän kohdalla oli "Pukarolammi" eli nykyään Pukaralampi, jonka kuivattamiseen haettiin lupaa vuosina 1829, 1835 ja 1840. Järvi oli olemassa vielä vuoden 1959 peruskartassa, missä se oli piirretty alle 200 metriä pitkäksi. Vuoden 1982 peruskartassa se oli kuivatettu suoksi. Alueella on todennäköisesti sijainnut myös "Norolampi", jota myös on haluttu kuivattaa vuosien 1835 ja 1840 hakemuksissa. Pukaran kylän pohjoispuolella sijaitsee Hangasjärvi, jota on laskettu 1848 alkaen "Hangaslammin" nimellä. Etelämpänä Luomajärven kylässä on kartan nimistön perusteella ollut kaksi järveä, jotka on kuivatettu. Itse Luomajärvi sijaitsi nykyisen kylän etelälaidalla ja on nykyään peltomaata ja niittyä. Toinen oli nimeltään Vähäjärvi ja se on enää soistunutta metsää ja avosuota. Näitä järviä on ilmeisesti kutsuttu nimillä "Isoluomajärvi" ja "Wähäluomajärvi" ennen kuivattamista 1800-luvun alussa.
Parkanonjärven lähialue (35.532)
Parkanonjärvi on laskettu. Parkanonjärven lähialueella on laskettu myös pieniä lampia. Näitä ovat Paskolampi, Poikkeusjärvi ja Iso Hanhijärvi. Toinen suuri järvi Kankarinjärvi on myös laskettu. Linnasjärveen laskenut Korteslampi on nimensä puolesta suoksi ja pelloksi kuivatettu lampi.
Nerkoonjärven valuma-alue (35.538)
Nerkoonjärven valuma-alueella pääjärven Nerkoonjärven vedenpintaa on laskettu 1930–1940-lukujen vaihteessa, jolloin myös Niskoslammen vedenpinta laski itsestään. Kihniön Mäkikylässä sijaitsevalla suolla sijaitsi vielä vuonna 1960 Hietalampi, jonka läpi johdettiin kaivetun ojan kautta suo-ojien vettä. Ojankaivun seurauksena järven vedenpinta aleni niin, että Jänisjärven mittaisesta lammesta jäi jäljelle kaksi pientä lampea. Kankarinjärven järvenlasku vaikutti myös Syväjärven vedenpintaan niin, että sen rantaviiva muuttui. Pieni Palolampi laskee Sulkuejärveen. Palolammen vedenpinta on voinut alentua ojankaivun takia.
Haukkaluoman valuma-alue (35.539)
Haukkaluoman valuma-alueella sijaitsi aiemmin kaksi peräkkäistä järveä. Niistä ylemmän eli Ylinen Lehmilammen vedenpintaa on laskettu vaiheittain. Vielä 1800-luvulla piirretyssä pitäjänkartassa lampi vaikuttaa yhtenäiseltä, kun vuonna 1959 painetussa peruskartassa lampi on jo kaksiosainen. Toinen lammista on kadonnut vuoden 1984 peruskarttaan mennessä ja nykyään se on muuttunut suoksi.
Jämijärven valuma-alue (35.54)
Jämijärvi on laskettu kahdesti. Vedenpinta aleni yhteensä 1,3 metriä ja mahdollisti samalla myös viereisten Mertiöjärven ja Ainajärven vedenpinnan alentamisen. Jämijärven etelärannalla sijaitsevan pienen Pihnarinlammen vedenpinta alenikin niin paljon, että jäljellä on enää kosteikko. Jyllinjoken alueella Jyllin ja Löytömaan kylien välissä sijaitsee Järviniittu, joka on avosuota ja kosteikkoa. Siitä lähtevä suora kaivettu oja laskee Jyllinjokeen Jyllin yläpuolella. Jämijärveen laskevan Naurisjoki-Jämijoki-Kivijoki-uoman valuma-alueella sijaitsee ainakin neljä laskettua järveä. Korvajärvi on laskettu suolampi, joka sijaitsee Korvaluoman eteläpuolella. Sen vedenpintaa on nostettukin ja se onkin kiinnostava lintujärvi. Aivan ampuma-alueen pohjoispäässä pohjoiseen menevän tien vieressä sijaitsee Kankaanjärvi, joka on nykyään ojitettua suota. Kankaanjärvestä itään sijaitsee suoksi kuivatettu Vähä Kivijärvi. Järven on ilmeisesti laskenut sama kylä, joka laski viereisen Kortesjärven. Kortesjärvi oli samankokoinen kuin Vähä Kivijärvikin. Molemmista on saatu paljon niittyä.
Kovesjoen valuma-alue (35.55)
Kovesjoen valuma-alue on hyvin soistunutta aluetta eikä siellä ole tehty juurikaan vesistöjärjestelyitä. Turvetuotannon, metsätalouden ja tukinuiton tarpeita varten on ojia perattu ja esimerkiksi Kirjaisoja on siiretty kukemaan Kuusijärven kautta. Samalla järveä on laskettu hieman. Kuusijoen luusuaan laskee pienen Pikkulammen kaivettu laskuoja. Pikkulammi on nykyään avosuota. Kovesjoen uomassa sijaitsi vanhan 1800-luvulla laaditun pitäjänkartan mukaan lampi, jota kutsuttiin vuonna 1959 painetun peruskartan mukaan sijaitsi Lakson kylän pohjoispuolella ja jota kutsuttiin Korteslammeksi. Kovejoen uoma on sittemmin oikastu kulkemaan lammen ohitse ja Korteslampi on ojitettu ja kuivatettu suoksi. Kovesjoen valuma-alueen latvajärvi Ahvenlampi on saatettu laskea hieman.
Kuivasjärven valuma-alue (35.56)
Kuivasjoen laajentumat ovat pieniä järviä. Kun Kuivasjokea on perattu ja uoma syventynyt, ovat nämä järvet kaventuneet. Näin on käynnyt Linnanlahdelle, joka muodosti aiemmin Nykyiseen Ruonanlampeen asti ulottuvan järvimäisen laajentuman. Nämä muodostavat nykyään omat pienet lammet. Kuivasjärven pohjoispäähän laskevan Vääräjoen valuma-alueella on useita kuivatettuja järviä. Sekä Hangassuolla sijainnut Hangaslampi että alajuoksulla sijainnut Matkuslampi on kuivatettu metsäksi tai avosuoksi. Yläjuoksulla Jylhäkylällä sijaitseva Tervajärvi on kuivatetta pelloksi ja metsäksi. Tämä ei ole ainoa Jylhäkylän laskettu järvi, mutta ne kuuluvat Vatajanjärven valuma-alueelle. Siellä on mahdollisesti Iso Venesjärveä laskettu hieman, mutta varmaa on Iso-Valkiaisen vedenpinnan lasku. Yläjuoksulla sijaitseva Vähä Kivijärvi jää Sompanevan turvetuotantoalueen ja Iso Kivijärven väliin ja on nykyään avosuota. Pieni Kakkurinlammi sijaitsee Vatajanjärven länsipuolella. Sen laskuoja on perattu ja lammesta on jäljellä enää ojan leventymä.
Aurejärven valuma-alue (35.57)
Valuma-alueen suurista järvistä ilmeisesti vain valuma-alueen alajuoksun Leppäsjärveä on hieman laskettu. Tämä johtunee maaston suuremmista korkeusvaihteluista. Sen sijaan Ruojärven ja Hankajärven väliseen Melajokeen laskenut Melalampi on kuivatettu kokonaan metsäksi, avosuoksi ja kosteikoksi. Vuoden 1959 painetussa peruskartassa paikalla sijaitsi vielä kaksi lampea.
Kun vertaa kahta vierekkäistä järveä toisiinsa, huomaa selvästi kuinka Aurejärven koillispuolella oleva Iso Äijäjärvi on pienempi kuin Pikku Äijäjärvi. Tätä voi pitää merkkinä toisen järven järvenlaskusta, mutta muuta lähdettä väitteelle ei ole vielä esitetty. Aurejärven kaakkoispuolella oleva Kolminaisuudenneva eli Pitkäjärvi on entinen järvi, jonka kuivattamisesta ei ole lähteitä käytössä. Nimi kuitenkin viittaa entiseen järveen.
Sirpiönjärven valuma-alue (35.58)
Iso Mustajärven itäpuolella sijainnut Vääräjärvi oli vielä vuonna 1960 nykyistä suurempi järvi. Nykyään siitä on jäljellä enää kaksi lammikkoa.
Lavajärven valuma-alue (35.59)
Ruonajoen valuma-alueella on kuivattu Huutijärvi, jota voidaan nykyään pitää Huutisuona. Yläjuoksulla sijaitsevat vierekkäin Sirppijärvi ja Riihijärvi, jotka ovat molemmat laskettuja järviä. Toisen joen, Ruonanjoen, sivuhaara virtaa pelloksi kuivatetun Hanhijärven pohjalla. Karhejärven valuma-alueella on kuivatettu ainakin Suojärvi ja laskettu Sauninjärveä.
Gambela
Gambela on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Gambela. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 29 783 neliökilometriä ja asukasluku 0,39 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.
Martti Halme
Martti Halme (s. 5. huhtikuuta 1943) on suomalainen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Maalivahtina pelannut Halme edusti urallaan Tampereen Kisatovereita 1959–1962 ja Valkeakosken Hakaa 1963–1970. Hän pelasi ensimmäiset mestaruussarjan ottelunsa Kisatovereissa kaudella 1960, mutta muilla kausilla seura pelasi 1. divisioonassa. Haka pelasi koko Halmeen peliuran ajan pääsarjatasolla. Hän voitti Hakassa Suomen mestaruuden 1965 sekä Suomen Cupin 1963 ja 1969. Kaikkiaan Halme pelasi yhdeksän kauden aikana 158 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki yhden maalin. 1972 ja 74 Halme pelasi Valkeakoskella PS44:ssa, 1978 Tampereen Pallo-Veikoissa ja 1981–82 Laihian Kimmossa.
Pelaajauransa jälkeen Halme toimi Hakan päävalmentajana 1971. Tampereen Ilveksen valmentajana Ykkösdivisioonassa 1976–77. 80-luvulla Halme oli JyP77:n, Rovaniemen Palloseuran, LauTP:n, JPS:n ja Laihian Kimmon valmentajana. Maalivahtivalmentajana hän on ollut Valkeakosken Hakassa, Tampereen Ilveksessä, JYP-77:ssä, Rauman Pallo-Iiroissa 2002–2008. Maalivahtivalmennuksen kouluttajana Martti Halme oli Suomen Palloliitossa 1985–1999. Suomen Palloliiton huippujalkapallovaliokuntaan Halme kuului 1984–1995. Loppuvuodesta 2006 Halme aloitti Pallo-Iirojen maalivahtivalmentajana.
Palkkamurha
Palkkamurha on murha, jossa henkilö tai ryhmä yllyttää toisen henkilön murhaamaan jonkun heidän puolestaan palkkiota vastaan. Palkkio tehdystä murhasta maksetaan yleensä rahana. Henkilöä, joka tekee palkkamurhia kutsutaan palkkamurhaajaksi. Sekä murhan tekijä että tilaaja voidaan Suomessa tuomita murhasta tai siihen yllyttämisestä elinkautiseen vankeuteen, kuten Jollaksen palkkamurhan tapauksessa. Usein palkkamurhat yhdistetään järjestäytyneeseen rikollisuuteen.
Jabulani Linje
Jabulani Linje (s. 7. marraskuuta 1994 Lilongwe) on malawilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Linje debytoi Malawin maajoukkueessa 2017. Hän on pelannut seitsemän maaottelua.
Juvigny (Marne)
Juvigny on kunta Pohjois-Ranskassa Marnen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 40 kilometriä Reimsin kaupungista kaakkoon.
pienoiskuva|vasen|Château de Juvigny Nykyinen Château de Juvigny on rakennettu vuosina 1702 - 1705, ja siinä on 18 hehtaarin kokoinen puisto. Linnasta on mahdollista vuokrata huoneita.
Ylikulkevuus
Ylikulkevuudella tarkoitetaan 1900-luvun jälkipuoliskolla tapahtunutta liikkumisen  helpottumista. Matkat ovat pidentyneet ja matkustamisnopeudet kasvaneet. Käsitteen on esittänyt University College Londonin professori John Adams.
Matkustamiseen käytetty aika on pysynyt samana 1950-luvulta lähtien, mutta autojen ja lentokoneiden ansiosta kulkunopeudet ovat viisinkertaistuneet. Ylikulkevuus voi tuoda mukanaan muun muassa ympäristöongelmia.
Muita mainittavimpia seikkoja:
Wolmar Schildt
Wolmar Styrbjörn Schildt (Wolmari Kilpinen, W. Kilpinen) (31. heinäkuuta 1810 Laukaa – 8. toukokuuta 1893 Jyväskylä) oli suomalainen Jyväskylän piirilääkäri, fennomaani, uudissanaston kehittäjä ja suomentaja. Schildt käytti vuosina 1867–1870 toimittamassaan sanomalehdessä itsestään säännöllisesti sukunimeä Kilpinen. Schildt oli vahvasti vaikuttamassa ensimmäisen suomenkielisen oppikoulun, Jyväskylän yläalkeiskoulun, syntyyn Jyväskylässä 1858. Hän oli ensimmäinen, joka ehdotti Keski-Suomen läänin perustamista. Schildt nai vuonna 1841 Matilda Fredrika Vilhelmina Wadenstjernan, joka oli hänen pikkuserkkunsa äidin puolelta. Maanviljelysneuvos ja valtiopäivämies Aatos Schildt oli heidän poikansa. Wolmar Schildt oli itse aatelissäädyssä valtiopäiväedustaja 1863–1864.
Nuoruus ja opiskelu
thumb|200px|Laukaan syntymäkoti Pernasaaressa. Schildt syntyi Laukaan Pernasaaressa kapteeni Wolmar Johan Schildtin ja Eeva Wadenstiernan aatelisperheeseen. Syntymäkoti oli äidin isän, everstiluutnantti C. W. Wadenstiernan vuonna 1806 rakennuttama. Talo on edelleen pystyssä Laukaan avovankilan alueella Vuonteen Pernasaaressa. Talon seinälle asetettiin muistolaatta vuonna 2005. Schildt sai yliopistoon johtavan opetuksen kotonaan ja suoritti vuonna 1825 ylioppilastutkinnon Turussa, jossa aloitti opiskelun. Turun suurpalon johdosta yliopisto siirtyi Helsinkiin vuonna 1828. Hän sai opiskeluaikanaan ensimmäiset kosketukset suomen kielen vaalimisen aatteeseen ja kerrotaan hänen jo lapsena sanoneen, että suomen kieli on oleva tässä maassa hovikielenä. Samoja virikkeitä hän tosin oli saanut jo kotoaan, sillä sekä äiti että isä osasivat suomea. Ylioppilaana Schildt alkoi opiskella luonnontieteitä filosofisessa tiedekunnassa ja suoritti maisterin tutkinnon.
Vuonna 1833 hän jatkoi lääketieteellisessä tiedekunnassa, josta valmistui lääketieteen kandidaatiksi kesällä 1836 ja lisensiaatiksi keväällä 1838. Schildt vihittiin lääketieteen tohtoriksi vuonna 1840 ja hänen väitöskirjansa aiheena oli ”Staphylom i Ögat” (sarveiskalvon pullistuma silmässä). Silmälääkärin erikoislääkäripaikkoja ei kuitenkaan Suomessa ollut. Syyskuussa 1838 Schildt määrättiin Jyväskylään hoitamaan Saarijärven piirin piirilääkärin virkaa, ja viran tultua avoimeksi hänet nimitettiin siihen kesäkuun alussa 1839. Schildt lähti marraskuussa 1847 ulkomaiselle opintomatkalle E. A. Ingmanin kanssa. He harrastivat lääketieteen opintoja Wienissä ja Pariisissa ja kävivät tutustumassa sairaaloihin monissa kaupungeissa. Pariisista he palasivat kotiin todistettuaan siellä vuoden 1848 vallankumousta.
Schildt kirjoitti vuonna 1857 ensimmäisen suomenkielisen piirilääkärin vuosikertomuksen. 1850-luvulla ne kirjoitettiin yleisesti ruotsiksi, sillä se oli useimpien piirilääkärien äidinkieli.
Koulutuksen edistäjänä Jyväskylässä
Wolmar Schildt halusi kehittää kouluttautumismahdullisuuksia Jyväskylässä. Aluksi hän teki aloitteen ala-alkeiskoulun perustamisessa Jyväskylään ja se perustettiinkin 1847, joskin opetus oli ruotsiksi.
Jyväskylän yliopistohanke
Wolmar Schildt haaveili jo 1800-luvun puolivälissä ensimmäisen suomenkielisen yliopiston saamisesta Jyväskylään. Suunnitelma ei saanut laajempaa kannatusta, mutta Schildt uskoi toiveensa toteutumiseen. Tulevan yliopiston tarpeisiin hän perusti 7. maaliskuuta vuonna 1860 Jyväskylän Yliopistorahaston, joka kasvoi lähinnä hänen omien lahjoitustensa ja hänen ystäviensä tuella. ”Perustetaan myös Yli-opiston rahasto tulevina jaukaisina aikoina ehkä saatavalle Suomen kieliselle Yli-opistolle Jyväskylän kaupuntiin”. Rahasto, jossa oli perustusvaiheessa 1 rupla (Schildt) ja 50 kopeekkaa (A.F. Tawastsjerna) eli noin kuusi markkaa, oli Schildtin kuollessa suuruudeltaan 70 000 silloista markkaa, mikä vastannee arvoltaan noin 288 000 euroa. Schildtin ideoima yliopisto perustettiin Jyväskylään vuonna 1966.
Vuonna 1984 Jyväskylän Yliopistoyhdistys, Keski-Suomen Kauppakamari, Keski-Suomen liitto, Jyväskylän kaupunki, Keski-Suomen Säästöpankki, Suomalainen Lääkäriseura Duodecim, Keski-Suomen Lääkäriyhdistys, Suomen Kulttuurirahasto ja Schildt-suvun sukuseura perustivat Wolmar Schildtin elämäntyön kunnioittamiseksi Schildtin rahaston. Sen tehtävänä on tukea ja edistää yliopiston sekä muiden Keski-Suomessa sijaitsevien tutkimuslaitosten tutkimus- ja opetustoimintaa. Rahasto jakaa Schildtin palkinnon tutkimushankkeelle sellaiselta alalta, johon Schildtin toiminta kohdistui.
Sanaseppo
Wolmar Schildt oli yksi 1800-luvun merkittävimmistä suomen kielen niin sanotuista sanasepoista. Hän keksi arviolta noin 500 uudissanaa, joista ensimmäiset hän julkaisi 1842. Hänen keksimiään sanoja on yleisessä käytössä yli sata, esimerkiksi tiede, taide, jalkine, kirje, sairaala, vankila, päätelmä, tietoniekka, taitoniekka, suure, ympyrä, neliö, uskonto, puoliso, henkilö, yhtiö, eristää, jalostaa, itsenäistyä, olettaa, sisustaa, toteuttaa, vähentää. Hän erosi muista sanasepoista siinä, että hän julkaisi sanojaan listoina. Hän lähetti näitä listoja tuttavalleen Elias Lönnrotille. Eniten Schildt kehitti uudissanastoa 1840-luvulla. Hän oli uudissanojen kehittämisessä puritistinen, mikä johti epäonnistumisiin. Schildt onnistui parhaiten a- ja ä-loppuisissa substantiivijohdannaisissa, mutta keksi myös uusia yhdyssanoja ja verbijohdoksia. Kehitellessään oitta- ja öittä-tyyppisiä verbejä hän suosi itäsuomalaisittain i:ttömiä muotoja. Schildt käytti elämänsä loppuun asti monia sellaisiakin itse keksimiään uudissanoja, jotka eivät vakiintuneet suomen kieleen. Piirilääkärinä toiminut Schildt kehitti myös lääketieteen alan suomenkielistä sanastoa. Hänen lääketieteen alan sanalistansa Försök till en medicinsk terminologi för Finska språket julkaistiin Duodecimissa kuitenkin vasta hänen kuolemansa jälkeen vuonna 1902.
Venykekirjoitus
thumb|Schildtin hautakiven teksti on venykekirjoitusta. Schildt yritti turhaan vakiinnuttaa suomen kieleen venykekirjoitusjärjestelmän, jossa pitkät vokaalit merkitään yhdellä kirjaimella, jonka päällä on ns. venyke. Myös diftongit kirjoitetaan siinä yhdellä kirjaimella, esimerkiksi uo kirjoitetaan ȯ ja ie taas ė. Schildt ajoi ideaa uupumatta ja varojaan säästämättä, muun muassa sponsoroimalla kirjoituskilpailuja, joihin osallistumisen ehtona oli venykekirjoituksen käyttö. Schildt piti sitkeästi kiinni tästä periaatteesta, vaikka se haittasi hänen tekstiensä julkaisemista ja rikkoi ystävyyssuhteita. Jälkeenpäin asian ainoana hyvänä puolena voi pitää sitä, että kun kirjapainot joutuivat hankkimaan erikoiskirjasimia venykekirjoitukseen, ne samalla siirtyivät vähitellen fraktuurakirjaimista antiikvaan.
Schildtin kuolinilmoitus julkaistiin venykekirjoituksella ja hänen hautakivensä teksti Jyväskylän vanhalla hautausmaalla on kirjoitettu venykekirjoituksella. Lähistöllä on venykkeen mukaan nimetty katu, Jyväskylän Puistokadusta haarautuva Venykekuja.
Kunnianosoituksia
thumb|200px|Muistolaatta. Wolmar Schildtin mukaan on nimetty Jyväskylän kouluista Kilpisen koulu sekä Schildtin lukio. Wolmar Schildt ehdotti Keski-Suomen läänin perustamista ensimmäisenä 18. huhtikuuta 1856, minkä kunniaksi Keski-Suomen päiväksi on valittu huhtikuun 18. päivä.
Myös Jyväskylän yliopisto on kunnioittanut Schildtiä: Vuonna 1984 yliopisto järjesti 50-vuotisjuhlavuotensa kunniaksi kutsukilpailun, jossa etsittiin Seminaarinmäen kampuksella olevalle Wolmar Schildtin mukaan nimetylle Schildtin aukiolle sisäänkäyntiä, jonka tuli symboloida yliopiston perustamista ja merkitystä. Lisäksi teoksella haluttiin kunnioittaa Wolmar Schildtiä, joka esitti ensimmäisenä ajatuksen, että Jyväskylään perustettaisiin yliopisto. Kilpailun voitti Pero Luostarisen suunnittelema bysantinsininen Yliopistoportti-niminen teos, joka valmistui 1987. Kun yliopiston kirjasto peruskorjattiin 2019–2021, sen ravintola, kahvila ja opiskelutilat nimettiin Schildtin keksimien sanojen mukaan. Ravintola sai nimen Taide ja kahvila sai nimen Tiede.
Jyväskylän keskustassa sijaitsevan Kirkkopuiston ohi kulkeva Kilpisenkatu on nimetty Schildtin käyttämän kirjailijanimen mukaan, tosin aluksi nimellä Kilpikatu. Kilpisenkadun eteläpäästä lähtevä rautatien ja Rantaväylän ylittävä Lutakonaukiolle päättyvä kevyen liikenteen silta on nimetty Kilpisen sillaksi. Jyväskylässä on nimetty katuja myös Schildtin kehittelemien uudissanojen pohjalta: Taidepolku, Tiedepolku, Sananiekantie, Taitoniekantie. Yksi messu- ja kongressikeskus Paviljongin auditorioista on nimetty Schildtin mukaan Wolmariksi (sali A3). Myös kaupunginkirjastossa yksi saleista on nimetty Schildtin kunniaksi nimellä Wolmarinsali.
Teokset
(Fennica luetteloinut tekijänimellä Schildt, Wolmar)
Bosra
Bosra (joskus myös Bostra) on Syyriassa sijaitseva muinainen kaupunki joka kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1980. Se sijaitsee maan eteläosassa, lähellä Jordanian vastaista rajaa. Kaupungissa on useita nykypäiviin saakka säilyneitä nabatealaisten, roomalaisten, kristittyjen rakennuttamien rakennusten raunioita, minkä lisäksi se käsittää myöhemmin muslimien rakennuttamia vanhoja moskeijoita. Nykyinen Bosran kaupunki on kasvanut raunioiden keskelle. Kaupungin historialliset kohteet ovat kärsineet vahinkoja Syyrian sisällissodassa. Syyrian presidentti Bašar al-Assadia vastustavat kapinalliset ovat hallinneet Bosraa maaliskuusta 2015.
Historia
thumb|vasen|Bosran 100-luvulla rakennettu roomalainen teatteri. Bosra saattaa olla paikka, johon viitataan useammassa eri kaiverruksessa tai muussa lähteessä muinaisesta Egyptistä useilla eri nimillä. Saqqarasta löydetyn 12. dynastian kaudelta peräisin olevassa kaiverruksessa mainitaan paikka nimeltä bwdznw, Karnakissa kaiverretussa luettelossa BDN, Amarna-kirjeissä nimellä Busruna ja Amenhotep III:n hautatemppelissä nimellä bdrn. Joidenkin arkeologisten löytöjen perusteella on päätelty, että paikka on asutettu ensimmäisen kerran toisella vuosituhannella eaa. ja paikalla on ollut kaupunki varhaiselta pronssikaudelta lähtien. Juudas Makkabin sanotaan tuhonneen vuonna 162 eaa. Bosorin kaupungin Gileadissa, joka viittasi todennäköisesti nykyiseen Bosraan. Nabatealaiset hallitsivat Bosraa ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Bosrasta tuli heidän pääkaupunkinsa viimeistään kuningas Rabbel II:n valtakaudella (70–106) ja roomalaisten liittäessä nabatealaisten kuningaskunnan omaan valtakuntaansa Bosrasta tuli Arabian provinssin pääkaupunki, sekä Legio III Cyrenaican leiri. Bosra kasvoi ja kehittyi Rooman valtakunnan alaisena huomattavasti. Keisari Severus Alexander teki kaupungista colonian. Philippus Arabs teki puolestaan kaupungista metropoliksen. Suurimmillaan Bosrassa asui 80 000 asukasta.
Kaupungin kehittyminen jatkui kristinuskon tulon jälkeen ja Bysantin valtakunnan alaisuudessa. Vuonna 602 alkaneessa sodassa Persian sassanidit valtasivat kaupungin. Rauhanteossa 628 se jäi uudelleen Bysantille, mutta roomalaiset eivät kyenneet pitämään sitä hallussaan, ja arabiheimot valtasivat sen seuraavalla vuosikymmenellä. Kaupunkiin liittyy kaksi kuuluisaa islamin syntytarinaa, jotka Ibn Ishaq kertoo sata vuotta myöhemmin. Kun Muhammedin äiti tuli Mekassa raskaaksi, Muhammedin isän otsassa ennen siittämistä loistanut valo siirtyi hänen äitiinsä Aminaan. Kun Amina synnytti Muhammedin, hänestä erkautui valo, joka riitti valaisemaan kaukaisen Bosran linnat. Toisessa tarinassa profeetta Muhammedin kerrotaan lapsena tavanneen munkki Bahiran Bosrassa. Bahira ennusti, että Muhammedia odottaa suuri tulevaisuus.
Muslimit rakennuttivat kaupunkiin linnoituksen 1000-luvulla ja useita uskonnollisia rakennuksia umaijadien valtakauden ja 1200-luvun välillä. Ristiretkeläiset valtasivat kaupungin 1100-luvulla, mutta muslimit valtasivat sen pian takaisin. Kaupunki kärsi myöhemmin huomattavasti maanjäristyksistä ja sen merkitys väheni Osmanien valtakaudella. Kaupunki liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 1980.
Bosran historialliset kohteet ovat kärsineet vaurioita Syyrian sisällissodan aikana. Syyrian Eteläinen rintama -kapinallisryhmän taistelijat valtasivat kaupungin presidentti Bašar al-Assadille uskollisilta joukoilta maaliskuussa 2015. Kaupungin kapinalliset antautuivat eteneville hallituksen joukoille heinäkuun alussa 2018.
Väestö
Ennen Syyrian sisällissotaa vuonna 2004 Bosran asukasluku oli Syyrian tilastokeskuksen mukaan 19 683. Kaupungin nykyinen asutus on muodostunut historiallisten raunioiden keskelle. Ennen sisällissodan syttymistä suunniteltiin väestön siirtämistä Bosran historiallisista osista uusiin asuntoihin ja vanhankaupungin muuntamista ulkoilmamuseoksi.
Farkadóna
Farkadóna on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Φαρκαδόνας, Dímos Farkadónas), joka sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnan pinta-ala on 368,67 neliökilometriä ja väkiluku 13 396. Varsinaisen Farkadónan kaupungin väkiluku on 2 052 (vuonna 2011).
Farkadóna sijaitsee Thessalian keskiosissa. Se on ottanut nimensä lähellä sijainneelta antiikin ajan Farkadonin kaupungilta vuonna 1955. Tätä ennen nykyisen kaupungin nimi oli Tsióti(on) (Τσιότι(ον)). Nykyinen Farkadónan kunta muodostui, kun Farkadóna, Oichalía ja Pelinnaíoi yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat
Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Farkadónan kunta muodostuu kolmesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
Hovi
Hovi on hallitsijan (historiallisesti myös korkeiden aatelisten tai kirkkoruhtinaiden) asunto, tilukset ja muu lähiympäristö sekä siihen kuuluva henkilökunta. Hovissa sen haltija, teki päätöksensä ja vietti siellä aikaa. Hovit ovat tärkeitä kulttuurillisia ja poliittisia keskuksia. Hovit on useimmiten rakennettu palatsiin tai linnaan, mutta mahdollisesti myös kartanoon tai muuhun suureen rakennukseen. Renessanssin aikaan hovit kehittyivät enemmän kulttuurilliseen suuntaan. Tällöin kuninkaalliset, ruhtinaat ja muut aateliset ja rikkaat kiinnostuivat taiteesta, varsinkin antiikkisesta ja keräsivät suuret kokoelmat hoveihinsa.
Hovin tärkeitä työntekijöitä ovat mm. hovimarsalkka, hovimestari, hovimies, hovitaiteilija ja hovinarri. Hoviin kuului myös paljon muutakin väkeä, jotka hoitivat hovia, sen ympäristöä kuin asukkaita, joita he myös palvelivat ja avustivat.
Tunnetuin suomalainen hovi sijaitsee Turun linnassa.
Savossa, Karjalassa ja Inkerissä hovi-nimitys viittaa kartanoihin ja yleensäkin suuriin maatiloihin.
MassResistance
MassResistance on yhdysvaltalainen, Massachusettsin osavaltiossa toimiva järjestö, joka ajaa konservatiivisia arvoja homoseksuaalisuuteen, aborttiin, asekontrolliin, transsukupuolisiin, ja samaa sukupuolta olevien avioliittoon liittyen. Järjestön perusti Brian Camenker vuonna 1995 alun perin Parents Rights Coalition nimellä, mutta vuonna 2003 se muutti nimensä Article 8 Allienceksi. Nykyisen nimensä järjestö sai vuonna 2006. MassResistance toimii muun muassa julkaisemalla blogia, lobbaamalla, sekä julkaisemalla äänestäjille tarkoitettuja oppaita.
The Southern Poverty Law Center, joka Yhdysvalloissa muun muassa ajaa viharikosten uhrien joukkokanteita, on määritellyt MassResistancen homovastaiseksi vihajärjestöksi vuodesta 2008 lähtien. Tämä sen takia, että MassResistance on esimerkiksi väittänyt, että homonuorten itsemurhien ehkäisyyn tarkoitut ohjelmat ovat “homoaktivistien perustamia homoseksuaalisuuden normalisoimiseksi”, ja että koulukiusaamisen vastaiset ohjelmat johtavat sadomasokismiin. MassResistance on myös väittänyt, että holokaustissa ei kuollut ainuttakaan homoseksuaalia, ja että homoseksuaalit ovat vaarallisia lapsille. Järjestön perustaja Camenker on myös verrannut myötämielisesti seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin suhtautuvia koulujen viranhaltijoita natsien keskitysleirien vartijoihin. Järjestö on myös asettunut julkisesti tukemaan maita, kuten Nigeriaa, jotka ovat koventaneet rikoslaissaan rangaistuksia homoseksuaalisuuteen liittyen.
Suomessa MassResistancen tuottamaa materiaalia, kuten videota "Mitä homoavioliitot tekivät Massachusettsille", ovat jakaneet muun muassa TV7-kanava sekä Aito avioliitto -yhdistys, jolla omien sanojensa mukaan on "myös yhteisiä tavoitteita sananvapauden säilyttämisen puolesta". Virallista yhteistyötä järjestöjen välillä ei kuitenkaan ole, eikä Aito avioliitto-yhdistys oman ilmoituksensa mukaan ota kantaa homoseksuaalisuuteen. MassResistance puolestaan kertoo toimineensa Suomessa aktivistien kanssa, jotka "taistelevat perheitten puolesta".
Gustav Wagner
pienoiskuva|Gustav WagnerGustav Franz Wagner (18. heinäkuuta 1911 Wien, Itävalta – lokakuu 1980 Itabia, Brasilia ) oli SS-upseeri ja Sobibórin keskitysleirin varapäällikkö Puolassa, missä yli 200 000 ihmistä kaasutettiin Operaatio Reinhardin aikana.
Sodan jälkeen hänet tuomittiin Nürnbergin oikeudenkäynneissä poissaolevana kuolemaan, mutta hän pakeni toisen natsisotarikollisen Franz Stanglin kanssa Brasiliaan. Wagnerille myönnettiin vuonna 1950 Brasiliassa pysyvä turvapaikka, ja hän asui siellä Günther Mendel -nimisenä pidätykseensä 30. toukokuuta 1978. Luovutuspyyntöjä tuli Israelista, Itävallasta (jonka kansalainen Wagner oli ollut) ja Puolasta, mutta Brasilian viranomaiset torjuivat pyynnöt. 22. toukokuuta 1979 Brasilian korkein oikeus hylkäsi myös Länsi-Saksan luovutuspyynnön. BBC haastatteli Wagneria 1979, eikä hän ilmaissut lainkaan katumusta sodan aikaisista teoistaan. Lakimiehensä mukaan Wagner teki itsemurhan lokakuussa 1980. Hän oli ilmeisesti työntänyt veitsen rintaansa.
Eurovision laulukilpailu 2016
Eurovision laulukilpailu 2016 oli järjestyksessään 61. Eurovision laulukilpailu. Se järjestettiin Tukholman Globenissa, Ruotsissa Måns Zelmerlöwin voitettua vuoden 2015 kilpailun kappaleellaan ”Heroes”. Kilpailun semifinaalit järjestettiin 10. ja 12. toukokuuta sekä finaali 14. toukokuuta 2016. Eurovision laulukilpailun 2016 voitti Ukrainan Jamala kappaleellaan ”1944”.
Australia osoitti kiinnostusta osallistua tämänkin vuoden kilpailuun, mutta asiasta ei ollut aluksi varmuutta, koska alkuperäisen suunnitelman mukaan Australian osallistuminen olisi kertaluontoinen vuoden 2015 kilpailuun. EBU vahvisti kuitenkin marraskuussa 2015, että Australia palaa Euroviisuihin vuonna 2016. Poiketen vuoden 2015 käytännöstä Australia joutui kisaamaan finaalipaikasta semifinaalin kautta. Euroviisut järjestettiin Ruotsissa viimeksi vain kolme vuotta sitten, jolloin Malmö isännöi vuoden 2013 kisoja. Tämä on kolmas kerta, kun Ruotsi isännöi kisaa 2000-luvulla, ja lyhyin väli samassa maassa pidettyjen viisujen välillä sitten Irlannin vuosina 1995 ja 1997 järjestämien Euroviisujen. Vuoden 2013 juontaja Petra Mede juonsi myös vuoden 2016 kilpailun, tällä kertaa yhdessä Zelmerlöwin kanssa.
Laulukilpailu televisioitiin ensimmäistä kertaa sen historiassa myös Yhdysvaltoihin, kun Logo TV välitti kilpailun finaalin.
Formaatti
Viisi suurinta rahoittajamaata Ranska, Saksa, Italia, Espanja ja Iso-Britannia sekä isäntämaa Ruotsi esiintyivät niissä semifinaaleissa, joissa äänestivät. Maat pääsivät silti edelleen suoraan finaaliin.
Kilpailun pisteiden laskutapaa myös muutettiin. Aiempina vuosina kukin maa oli antanut puhelinäänestyksen ja tuomaristojen yhdistetylle kymmenelle parhaalle esitykselle 12, 10 ja 8–1 pistettä, mutta nyt tuloksiin laskettiin kummatkin pisteet erikseen. Myös finaalin tulosjulkistusta muutettiin; ensin kaikkien maiden pisteidenantajat ilmoittivat omien tuomaristojensa antamat pisteet, jonka jälkeen lopuksi kerrottiin puhelinäänestyksen yhteenlasketut pisteet alkaen vähiten puhelinääniä saaneesta maasta.
2. semifinaali
Saksa, Iso-Britannia ja Italia äänestivät ja esiintyivät tässä semifinaalissa.
Segunda División
Segunda División eli LaLiga2 on Espanjan miesten jalkapallon toiseksi korkein sarjataso ja toinen Liga de Fútbol Profesionalin ammattilaissarjoista.
Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin vuonna 1929, samaan aikaan pääsarja Primera Divisiónin kanssa. Sarjaan ottaa nykyisin osaa 22 joukkuetta, joista kauden päätteeksi kolme parasta nousee Primera Divisióniin ja neljä heikointa putoaa Segunda División B:hen. Segunda Divisiónin joukkueet pelaavat myös cup-kilpailu Copa del Reyssä.
Historiaa
thumb|160px|Mestaruuspokaali.
Vuonna 1977 sarjan viralliseksi nimeksi tuli Segunda División A, Segunda División B:n perustamisen vuoksi. Vuodesta 1984 lähtien sarja on kuulunut Liga de Fútbol Profesionalin alaisuuteen. Vuonna 2006 sitä alettiin kutsua nimellä Liga BBVA Banco Bilbao Vizcaya Argentaria -pankin kanssa tehdyn sponsorisopimuksen vuoksi. Kaudeksi 2008–2009 nimeksi vaihtui Liga Adelante, johtuen uusitusta sponsorisopimuksesta, minkä myötä Liga BBVA siirtyi korkeimman sarjatason nimeksi. Sponsorisopimuksen päätyttyä sarjan viralliseksi nimeksi tuli LaLiga2 kaudesta 2016–2017 alkaen.
Humphrey (kissa)
Humphrey (noin 1988 – maaliskuu 2006) oli kissa, joka oli Ison-Britannian pääministerin virka-asunnon lemmikkinä ja päähiirestäjänä lokakuusta 1989 13. marraskuuta 1997 saakka. Humphrey saapui Downing Street 10:een noin vuoden ikäisenä ja asui talossa kolmen pääministerin, Margaret Thatcherin, John Majorin ja Tony Blairin aikana.
John Landquistin palkinto
thumb|150px|Horace Engdahl sai palkinnon 1994. thumb|150px|Göran Hägg sai palkinnon 2004. John Landquistin palkinto on Samfundet De Nion vuosina 1991–2020 myöntämä ruotsalainen palkinto erityisen ansioituneelle esseistille, aatehistorioitsijalle tai kriitikolle. Palkinto perustettiin kirjallisuuskriitikko John Landquistin muistoksi. Vuosina 2017–2020 palkintosumma oli 200 000 kruunua, sitä ennen 150 000 kruunua.
Segunda División
Historiaa
Real Murcia on pelannut sarjassa eniten kausia (51). Sarjavoittoja sillä on kahdeksan kappaletta.
Humphrey (kissa)
Humphrey joutui muuttamaan virka-asunnosta kuukausi Blairin virkaanastumisen jälkeen, koska Cherie Blair ei tiettävästi tullut toimeen sen kanssa.
John Landquistin palkinto
Palkitut
Lähde (2014–2020)
Segunda División
Sarjajärjestelmä
Sarjassa olevat 22 joukkuetta kohtaavat toisensa kaksi kertaa, kerran jokaisella kentällä kauden aikana. Sarjaohjelma arvotaan ennen sarjakauden alkua. Ottelun voittaja saa kolme pistettä ja häviäjä saa 0 pistettä. Ottelun päättyessä tasan molemmat joukkueet saavat yhden pisteen. Kauden päättyessä 42:n ottelun jälkeen eniten pisteitä saanut on sarjan voittaja ja nousee sarjatasoa ylemmäksi Primera Divisióniin seuraavaksi kaudeksi yhdessä sarjassa toiseksi tulleen kanssa. Kolmas nousijajoukkue ratkaistaan sijoille 3-6 tulleiden joukkueiden välillä playoff menetelmällä. Ensin kolmanneksi ja kuudenneksi, sekä neljänneksi ja viidenneksi tulleet joukkuet pelaavat vastakkain kaksiosaisen ottelusarjan. Näiden voittajat kohtaavat sitten toisensa jälleen kaksi osaisessa ottelusarjassa ja tämän voittanut joukkue on kolmas nousija Primera Divisióniin ja sieltä putoaa kolme viimeistä joukkuetta Segunda Divisióniin.
Humphrey (kissa)
Humphrey sai nimensä Kyllä, herra ministeri -sarjan Sir Humphrey Applebyn mukaan. Kissan ylläpito maksoi vuodessa noin 100 puntaa. Suurin osa kuluista oli ruokakuluja ja kulut maksettiin valtion budjetista. Humphrey sanottiin tehneen huomattavasti parempaa työtä kuin ammattimainen tuholaistorjuja, jolle maksettiin 4 000 puntaa vuodessa ja joka tiettävästi ei saanut kiinni yhtään hiirtä.
Segunda División
Sarjajärjestelmä
Segunda Divisiónin neljä viimeistä joukkuetta putoavat sarjaporrasta alemmaksi Segunda División B:hen, josta nousee tilalle sarjan neljä parasta joukkuetta.
Noukinvaunu
thumb|250px|Noukinvaunu Noukinvaunu on lähinnä säilörehun korjuussa käytettävä maataloustyöväline. Tehokkuudessa se kilpailee tarkkuussilppurin kanssa. .
Noukinvaunuja valmistavat muun muassa:
Know Your Rights
Know Your Rights on brittiläisen punk-yhtye The Clashin kappale 1982. Se julkaistiin alun perin albumilla Combat Rock ja myöhemmin albumin ensimmäisenä singlenä. Singlen b-puolena toimi kappale First Night Back in London. Single oli Britannian singlelistalla yhteensä kolme viikkoa ja ylsi parhaimmillaan sijalle 43.
Duo Duo
Duo Duo (s. 1951 Peking, Kiina) on kirjailijanimi, jota käyttää kiinalainen Li Shizheng. Hänen ensimmäinen runokokoelmansa ilmestyi 1970-luvun alussa. Niissä runoissaan hän arvostelee kulttuurivallankumousta. Hän muutti Kiinasta vuosiksi 1989–2004 Taivaallisen rauhan tapahtumien vuoksi länteen ja asui ensin Englannissa, myöhemmin myös Kanadassa ja Hollannissa. Kiinaan paluunsa jälkeen hän on työskennellyt kirjallisuuden opettajana eteläkiinalaisessa Hainanin yliopistossa.
Duo Duoa on luonnehdittu Kiinan kadotettuun sukupolveen kuuluvaksi runoilijaksi, joka edustaa sumuista koulukuntaa.
Duo Duo on saanut vuoden 2010 Neustadt-palkinnon. Palkintoperusteina mainitaan hänen runojensa kriittisyys. Hän etsii runoissaan oikeudenmukaisuutta ja tarkastelee ympäristöön kriittisesti.
Harari
Harari on yksi Etiopian yhdeksästä etnisin perustein muodostetusta osavaltiosta. Sen pääkaupunki on Harar. Vuoden 2012 heinäkuun virallisen tilaston mukaan osavaltion pinta-ala on 334 neliökilometriä ja asukasluku 0,21 miljoonaa. Väkiluku on arvio, joka perustuu vuonna 2007 tehtyyn väestönlaskentaan.
Viherharlekiini
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 17–20 cm. Viherharlekiinikoiraan höyhenpuku on kirkkaanvihreä, mikä on mainio suojaväri hämärässä lehvästössä. Naaras on hailakamman värinen ja keskimäärin suurempi kuin koiras. Otsan höyhenet kasvavat leveähkön nokan päälle, ja lintu näyttää hyvin pyöreäpäiseltä ja lyhytnokkaiselta. Pyrstö on lyhyehkö.
Esiintyminen
Viherharlekiini elää Kaakkois-Aasiassa Myanmarin eteläosissa, Lounais-Thaimaassa, Malesiassa ja Indonesian pohjoisilla saarilla Borneolla, Sumatralla ja pikkusaarilla. Sumatralla tapahtuvat valtaisat metsien hakkuut ovat uhka lajin esiintymiselle.
Lajista tunnetaan kolme alalajia: nimialalaji viridis sekä alalajit caudacuta ja siberu.
Elinympäristö
Viherharlekiinit elävät monenlaisissa metsissä ja taimikoissa, sekä alavilla mailla että vuoristojen rinteillä.
Lisääntyminen
Lajin pesintä tunnetaan puutteellisesti. Naaras rakentaa kasvikuiduista punomalla päärynämäisen, riippuvan pesän matalalle ruohokasvillisuuden varaan lähelle maanpintaa. Valkeahkoja munia on 2–3. Poikaset jättävät pesän 22–23 päivän ikäisinä.
HIStory World Tour
Esityslista
thumb|Jackson esittämässä ”Earth Song” -kappaletta.
P21 (proteiini)
p21/WAF1 on proteiini, joka on ihmisessä koodattu CDKN1A-geeniin. Geeni sijaitsee 6. kromosomissa.
Aksai
Paikalla sijainnut Aksaiskajan kasakkakylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1569. 1600-luvun lopulta lähtien Donin kasakoiden keskuksen, noin 20 kilometriä idempänä sijaitsevan Tšerkasskin etuvartiona. Vuonna 1957 perustettiin Aksain kaupunki.
Sähköinen tietojenkäsittely
Sähköinen tietojenkäsittely tai automaattinen tietojenkäsittely (ATK,, ) tarkoittaa automatisoitujen menetelmien käyttöä kaupallisen tiedon käsittelyyn. Tyypillisesti tämä tarkoittaa yksinkertaisia ja toistuvia toimintoja suurten tietomassojen käsittelyyn samankaltaiselle informaatiolle. Esimerkkitapauksia ovat varastotiedon käsittely (inventaario), pankkitapahtumat, lentoliikenteen paikkavaraukset ja laskutus.
Saint-Amand-sur-Fion
Saint-Amand-sur-Fion on kunta Pohjois-Ranskassa Marnen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 70 kilometriä Reimsin kaupungista kaakkoon Fionjoen varrella.
Sähköinen tietojenkäsittely
Sähköistä tietojenkäsittelyä kutsutaan nykyään myös tietotekniikaksi (IT) tai tieto- ja viestintäteknologiaksi (ICT).
Saint-Amand-sur-Fion
pienoiskuva|vasen|Saint-Amandin kirkon alttari Kunnan nähtävyys on 1100-luvulla rakennettu goottilainen Saint-Amandin kirkko, joka on ollut Ranskan historiallisten monumenttien listalla vuodesta 1875 lähtien.
Sähköinen tietojenkäsittely
Historia
pienoiskuva|Jäljennös Hollerithin lajittelukoneesta. Varhainen käyttötapaus oli 1800-luvun Herman Hollerithin kehittämä menetelmä Baltimoren kaupungin kuolleisuustilastojen käsittelyyn. Hollerith kehitti mekaanisesti käsitellyn reikäkortin ja aloitti yrityksen reikäkorttikoneiden suunnitteluun, myyntiin ja ylläpitoon mutta ei niiden valmistukseen. Hollerith myi yrityksensä vuonna 1911 yritysryppäälle, josta tuli IBM vuonna 1924 ja jonka liiketoiminnan ytimessä reikäkortit olivat vuoteen 1962 saakka.
CLIL
CLIL eli Content and Language Integrated Learning on menetelmä, jossa asiasisältöjä opiskellaan vieraalla kielellä. Menetelmää nimitetään myös "vieraskieliseksi opetukseksi". Se on lähellä kielikylpymenetelmää, mutta vieraan kielen käyttö rajataan siinä vain oppimistilanteisiin.
CLIL käsitteenä on vakiintunut tarkoittamaan kaikkea vieraskielistä opetusta Euroopan unionin alueella. Vieraskielistä opetusta toteutetaan käytännössä monin eri tavoin. Suomessa on saatu myönteisiä kokemuksia varhain aloitetusta CLIL-opetuksesta. Päiväkodeissa ja kouluissa puhutaan kotoisammin "kielisuihkusta" ja täydellisestä tai osittaisesta "kielikylvystä". Suomessa vieraskielisen opetuksen valtakieliä ovat englanti ja ruotsi, mutta myös saksa, ranska ja venäjä ovat vakiinnuttamassa asemaansa CLIL-opetuksessa.
Pontikka
pienoiskuva|Entinen pontikankeittäjä John Bowman esittelee museossa pontikkapannun toimintaa vuonna 1996. Pontikka on laittomasti tavallisesti viljasta tai sokerista käyttämällä ja tislaamalla valmistettua viinaa. Raaka-aineena voidaan kuitenkin käyttää mitä tahansa muutakin ruoka-ainetta, joka saadaan käymään.
CLIL
CLIL-menetelmässä käytetään lapsen äidinkieltä ja vierasta kieltä rinnakkain eri oppiaineissa. Menetelmä käy mille luokka-asteelle tahansa. Vieraan kielen oppimisen pohjana on vahva äidinkielen taito, joten sen kehittymisestä on huolehdittava. Tästä asiasta tutkijat ovat yksimielisiä. CLIL-kouluissa noudatetaan valtakunnallista opetussuunnitelmaa kunta- ja koulukohtaisin painotuksin.
Pontikka
Pontikkaa valmistetaan kaikkialla maailmassa, jopa sellaisissa maissa, joissa laillinen alkoholi on laadukasta, halpaa ja helposti saatavilla. Pontikkaa onkin keitetty paitsi halvan alkoholin tuottamiseksi joko omaan käyttöön tai myyntiin, myös tavoitteellisena harrastuksena tai kapinana valtion alkoholisääntelyä ja alkoholiverotusta vastaan.
Yosemiten kansallispuisto
Yosemiten kansallispuisto sijaitsee enimmäkseen Mariposan ja Tuolumnen piirikunnissa Kaliforniassa Yhdysvalloissa. Se on yksi Unescon maailmanperintökohteista. Kansallispuisto sisältää 3 081 km² suuruisen alueen ja yltää yli Sierra Nevadan vuoriston läntisen osan. Puiston alueesta 94% on erämaata. Kansallispuisto avattiin 1. lokakuuta 1890. Yosemitessa vierailee noin neljä miljoonaa ihmistä vuosittain.