cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Senecat
Kidutus ja kannibalismi
Irokeesien harrastama kannibalismi kuului osana heidän varhaisiin rituaaleihinsa. Polttaminen oli yleinen tapa sotavankeihin kohdistuneissa kidutuksissa. Uhri laitettiin kävelemään paljain jaloin tuleen, ja hänen ihoaan saatettiin suikaloida ja leikellä. Uhrit lauloivat kuolemanlaulunsa ja urheimmat heistä joutuivat kuolemansa jälkeen luovuttamaan sydämensä rituaalisiin menoihin. Soturit joivat uhriensa verta saadakseen itselleen näiden voimat. Tilaisuuden päätti varsinainen ruokailutilaisuus, jossa sotavankien ruumiit paloiteltiin, keitettiin ja syötiin rituaalisissa pidoissa. Joskus ihmislihan sijalla saattoi olla karhunlihaa.
Irokeesien kannibalismi oli taikauskojen motivoima. Heidän uskomuksensa mukaan vihollisen lihaa syömällä sai tämän henkisen voiman itseensä. Irokeesit uskoivat myös saavuttavansa mainetta barbaarisilla tavoillaan ja pelottomuudellaan. Jos he osoittivat surua tai huusivat tuskasta joutuessaan vihollisen kiduttamaksi, heitä pidettiin heikkoina. Kannibalismi oli myös vaikuttava keino pelotella vihollisia ja osoittaa heille halveksuntaa. Monien lähteiden käyttämä esimerkkitapaus kertoo senecain ryöstöretkestä miamien kyliin, josta sieppaamiaan lapsia he olivat syöneet paluumatkalla kotiin, ja jättäneet polun varteen muistomerkkejä tapahtuneesta kannibalismista. Mainintoja erimuotoisista kannibalismiin liittyvistä rituaaleista on löydetty myös muun muassa creiden, ojibwojen, foxien ja ottawien keskuudesta.
Amatoli
pienoiskuva|152 mm kranaatinkuoria täytetään nestemäisellä amatolilla Suomessa 1942 Amatoli on voimakas räjähdysaine. Se on trinitrotolueenin (trotyyli, TNT) (C7H5N3O6) ja ammoniumnitraatin (NH4NO3) seos. Se on valettavaa, huoneenlämmössä kiteistä ainetta ja väriltään vaaleankellervää tai rusehtavaa. Edullisena ja käyttöturvallisena räjähdysaineena amatolia on käytetty vaihtelevin seossuhtein kohteissa, jotka eivät vaadi suurinta palonopeutta, sekä maailmansotien aikana esiintyneiden tuotantovajausten takia puhtaan trotyylin ja heksogeenin korvikkeena.
Senecat
Festivaalit
Senecoilla oli liittokunnan kansojen tavoin monia erilaisia festivaaleja, jotka olivat usean päivän mittaisia tapahtumia. "Uuden vuoden festivaalit" pidettiin talvella. Juhla tunnettiin myös "Keskitalven seremoniana" ja se merkitsi vuoden loppumista. Aurinko, kuu ja ukkonen olivat luonnonilmiöitä, joiden olemassaoloa kunnioitettiin. Keväällä juhlittiin "Vaahterafestivaaleja" ja niiden jälkeen oli vuorossa maissin istutuksen kunniaksi vietettävä juhla. Kesäisiä tapahtumia olivat "Mansikkafestivaalit" ja niitä seurannut "Vihreän Maissin juhla". Syksyllä vietettiin "kiitospäivää", jolloin juhlittiin sadonkorjuuta. Kaikissa tapahtumissa musiikilla, joka muodostui erilaisista kalisevista ja ratisevista äänistä, oli suuri osuus.
Amatoli
Historia
Seos tunnettiin jo ennen I maailmansotaa. Nimeä amatoli ammoniumnitraatin ja trinitrotolueenin seoksesta käytettiin ensimmäisen kerran tiettävästi 1907 ja räjähteenä sitä käytettiin suuressa määrin viimeistään maailmansodan loppupuolella. Yhdysvaltojen liityttyä sotaan 1918 New Jerseyhin muun muassa perustettiin kranaatteja valmistava tehdaskaupunki, joka nimettiin valmistettavan tuotteen mukaan Amatoliksi. Toisessa maailmansodassa ainetta käyttivät Euroopan rintamilla molemmat osapuolet.
Senecat
Valekasvojen seura
Jokainen uusi jäsen, joka liittyi valekasvojen seuraan, oli velvoitettu tekemään itselleen oman naamion. Hän käveli metsään kunnes löysi puun, josta henki puhui hänelle. Hahmoteltuaan tulevan kasvomaskin ääriviivat hän leikkasi tarvitsemansa osan puusta ja koversi naamarin lopulliseen muotoonsa. Ennen käyttöönottoa puukasvoja käsiteltiin tulessa, jotta niihin tulisi henki. Tämän jälkeen puunaamarille tehtiin tekohiukset, jotka usein koristeltiin sulin. Myös naiset saattoivat liittyä seuran jäseniksi mikäli olivat nähnyt määrätynlaisen unen, joka oli välttämätön ennen jäseneksi pääsyä. Valekasvojen irvokkaat naamat kuvasivat monia myyttisiä olentoja, jotka ilmaantuivat unissa tai olivat aiempina aikoina asustaneet kaukaisilla vuorilla maan rajalla tai samoilleet metsissä. Valekasvojen seura on säilynyt irokeesikulttuurissa läpi vuosisatojen aivan tähän päivään asti. Valekasvoja kaupataan myös yksityisille keräilijöille ja museoille.
Amatoli
Ominaisuudet
Trotyyli ei itsessään sisällä tarpeeksi happea, jotta kaikki sen hapetettavissa oleva aines (hiili) voitaisiin käyttää hyödyksi. Ammoniumnitraatilla tämä niin sanottu happitasapaino on päinvastoin positiivinen. Lisäämällä trotyyliin 80% ammoniumnitraattia seoksen kaikki reaktiivinen aines saadaan hyödynnettyä ja kasvatettua merkittävästi yhdestä kilosta syntyvien palokaasujen määrää.
Amatolin palonopeus jää jonkin verran alhaisemmaksi kuin trotyylin, mutta on 50/50 -seoksena liki puhtaan TNT:n veroinen. Edullisena räjähdysaineena amatolia on käytetty kohteissa, jotka eivät vaadi suurta palonopeutta, sekä maailmansotien aikana esiintyneiden tuotantovajausten takia puhtaan trotyylin ja heksogeenin korvikkeena. Toisen maailmansodan aikana britit saattoivat lisätä sotilasräjähteenä käytettyyn 50/50 -seokseen 20% alumiinia, millä saatiin impulssia jonkin verran parannettua. Tätä sekoitusta kutsuttiin minoliksi.
20/80 -seos on vakaata samaan lämpötilaan, kuin puhdas trotyyli (noin +250 °C). Amatoli on muutenkin turvallista käsitellä, jopa turvallisempaa kuin TNT, mutta voi räjähtää hyvin kovasta iskusta. Amatolillakin on kuitenkin taipumus ikääntyessään herkistyä; siksi esimerkiksi sota-aikaiset lentopommit, syvyyspommit ja miinat, joissa sitä käytettiin, ovat hengenvaarallisia käsiteltäviä - erityisesti jos ne ovat olleet veden alla kuten meren tai järven pohjassa eri hylkyjen mukana uponneina.
Marko Röhr
Marko Edvard Röhr (s. 2. joulukuuta 1961 Helsinki ) on suomalainen elokuvatuottaja, ohjaaja ja käsikirjoittaja. Hän omistaa MRP Matila Röhr Productions Oy:n yhdessä tuottaja Ilkka Matilan ja Lasse Laaksosen kanssa. Röhr on opiskellut Helsingin kauppakorkeakoulussa vuosina 1982-1987. Hänellä on sukeltajan ammattitutkinto.
Marko Röhr on tuottanut yli 30 pitkää elokuvaa ja niillä on ollut suomalaisissa elokuvateattereissa yli 3,6 miljoonaa katsojaa.
Röhr aloitti tuottajana 80-luvulla Finnkino omistamassa National-Filmissä. National-Filmin ajan elokuvista suurin yleisömenestys oli Talvisota (1989), joka yleisömenestyksestä huolimatta vei National-Filmin konkurssiin ja Finnkinon taloudellisiin vaikeuksiin.
Röhr oli keskeisiä tekijöitä ns. suomalaisen elokuvan uuden nousun takana 1990-luvun lopulla. Ilkka Matilan kanssa tuotettu seitsemän Jussi-palkinnon Rukajärven tie oli monen mielestä uuden nousun symboli. Elokuva sai poikkeukselliset yli 400 000 katsojaa, mikä oli 1990-luvun suurin katsojamäärä kotimaiselle elokuvalle.
Yhdessä tuottaja Ilkka Matilan kanssa 1997 perustettu MRP Matila Röhr Productions on ollut viime vuosikymmenten menestyneimpiä suomalaisia elokuvatuotantoyhtiöitä. Se on saanut edelleen toimivista elokuvatuotantoyhtiöistä toiseksi eniten suomalaisia elokuvateattereihin, edelle menee ainoastaan Solar Films.
Viime vuosina Röhr on keskittynyt elokuviin, joissa vedenalainen kuvaaminen ja luonto ovat keskeisessä osassa. Dokumenttielokuvat Metsän tarina (ohjaajana Ville Suhonen ja Kim Saarniluoto, 2012), Järven tarina (ohjaajana Marko Röhr ja Kim Saarniluoto, 2016) ja Tunturin tarina (ohjaajana Marko Röhr, 2021) sekä näiden elokuvien kuvamateriaalista tehty Luontosinfonia (ohjaanana Marko Röhr, 2019), ovat profiloineet Röhriä kansainvälisten luontoelokuvien tekijänä ja tuottajana. Järven tarina on kaikkien aikojen katsotuin kotimainen dokumenttielokuva elokuvateattereissa.
Röhr perusti yhdessä Ilkka Matilan kanssa Bio Rex -elokuvateatteriketjun. Ketjun ensimmäinen uusi elokuvateatteri avattiin 2004 Kajaaniin. Ketju myytiin Svenska Biolle 2014. Tässä vaiheessa Bio Rexillä oli elokuvateatterit Porvoossa, Hämeenlinnassa, Kajaanissa sekä Rovaniemellä, joista Porvoon elokuvateatterissa Svenska Bio oli osakkaana jo entuudestaan.
Yksityiselämä
Röhrillä on neljä lasta. Hän harrastaa muun muassa vapaasukellusta. Hymy-lehden (2/2013) mukaan hän on vapaamuurari.
Juhani Pikkarainen
Juhani Pikkarainen (s. 30. heinäkuuta 1998 Paimio) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa.
Pikkarainen siirtyi Turun Palloseurasta itävaltalaiseen Red Bull Salzburgiin kesällä 2015 ja kuului seuran junioreihin kauden 2015–2016. Aikuisten sarjoissa Pikkarainen pelasi Itävallassa vuosina 2016–2018 yhteensä 13 ottelua toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 2. Ligassa edustaen FC Lieferingiä, Blau Weiss Linziä ja Wacker Innsbruckin kakkosjoukkuetta sekä 23 ottelua kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Regionalligassa edustaen USK Anifia.
Cgs-järjestelmä
Cgs-järjestelmä on mittayksikköjärjestelmä, jota on käytetty tekniikassa 1800-luvun loppupuolelta 1950-luvulle ja eräillä tieteen aloilla vielä senkin jälkeen. Lyhenne cgs tulee järjestelmän perusyksiköistä senttimetri (cm), gramma (g) ja sekunti (s). Nykyään cgs-järjestelmä on korvattu kansainvälisellä yksikköjärjestelmällä, jonka perusyksiköitä ovat metri, kilogramma ja sekunti.
Cgs-järjestelmästä on olemassa useita vaihtoehtoisia laajennoksia, jotka käsittävät mekaanisten yksiköiden lisäksi myös sähkömagneettisten suureiden yksiköt. Eräs suosituimmista on Gaussin yksikköjärjestelmä.
Mekaniikan suureet
Cgs-järjestelmä otettiin tieteellisissä yhteyksissä käyttöön brittiläisten fyysikoiden James Clerk Maxwellin ja Thomsonin ehdotuksesta vuonna 1874. Perusyksiköt olivat mekaniikan yksiköitä, mutta niistä johdettiin yksiköt myös sähköopin suureille. Aikaisemmin oli Carl Friedrich Gauss jo laatinut sitä muistuttavan ehdotuksen mekaanisten ja sähkösuureiden yksikköjärjestelmäksi, mutta hänen järjestelmässään pituusyksikkönä oli millimetri.
Energian ja voiman yksiköt ovat cgs-järjestelmässä epäkäytännöllisen pieniä. Sen sijaan perusyksiköt gramma, senttimetri ja sekunti ovat sopivan kokoisia laboratoriomittauksiin, minkä vuoksi cgs-järjestelmä oli pitkään suosittu fyysikoiden ja kemistien keskuudessa.
Sähköiset suureet
Sähkömagneettisten yksiköiden liittäminen cgs-järjestelmään ei ollut ongelmatonta. Sähköopin ja mekaniikan välillä on kaksi peruslakia, joita kumpaakin voidaan käyttää sähkösuureiden määrittelyyn. Kahden suoran johtimen välistä voimaa kuvaa Biotin–Savartin laki yhdistettynä Lorenzin voimayhtälöön , missä l on johdinosan pituus, I_1 ja I_2 johdinten virrat, r niiden välinen etäisyys, F niiden johdinosalle kohdistama voima ja k_2 verrannollisuuskerroin. Vastaavasti sähköstaattisen voiman määrittelee Coulombin laki , missä F on voima, Q_1 ja Q_2 varaukset, r niiden välinen etäisyys ja k_1 verrannollisuuskerroin.
Yksikköjärjestelmää rakennettaessa voidaan vapaasti valita näille haluttu arvo, mutta Maxwellin yhtälöistä saadaan kertoimille yhteys valonnopeuteen: . Näiden kolmen kertoimen valinnoilla saadaan erilaiset sähköiset yksikköjärjestelmät. Cgs-järjestelmään liittyi useita sähköyksiköiden järjestelmiä, joissa kerrointen valinnan tarkoituksena on ollut yksinkertaistaa eri yhtälöitä.
Sähköstaattisessa cgs-järjestelmässä määriteltiin Coulombin laissa oleva kerroin k_2 oli määritelmän mukaan yksi. Sähköstaattinen varausyksikkö oli varaus, joka vaikutti toiseen, 1 cm:n päässä olevaan varaukseen yhden dynen voimalla. Muiden sähkösuureiden yksiköt määriteltiin tämän avulla. Sähkömagneettisessa järjestelmässä käytettiin alkujaan lähtökohtana magneettista napavoimakkuutta, jonka yksikkö määriteltiin vastaavalla tavalla magneettiseen Coulombin lakiin perustuen. Yhtä hyvin voitiin kuitenkin käyttää lähtökohtana sähkövirtojen välisiä magneettisia voimavaikutuksia. Jotta näin saatu yksikkö olisi yhtä suuri kuin napavoimakkuuksien avulla määritelty, oli Biot-Savartin lain kertoimelle k_1 kuitenkin annettava arvo 2.
Samoilla suureilla oli eri järjestelmissä hyvin eri suuruiset yksiköt, esimerkiksi sähkömagneettinen sähkövirran yksikkö oli 3 · 1010 kertaa suurempi kuin vastaava sähköstaattinen yksikkö, jänniteyksiköiden laita taas oli päinvastoin. Tämä suhdeluku on sama kuin valonnopeuden lukuarvo cgs-yksiköissä, senttimetreinä sekunnissa. Muutamilla suureilla, esimerkiksi sähkövastuksella, mittayksiköiden suhde oli jopa tämän neliö eli 9 ·1020. Näiden järjestelmien yhdistelmänä on eräillä fysiikan aloilla paljon käytetty Gaussin järjestelmää, jossa käytetään sähköstaattisen järjestelmän yksiköitä muille paitsi suoranaisesti magneettikenttään liittyville suureille.
Juhani Pikkarainen
Joulukuussa 2018 Pikkarainen teki Veikkausliigaan nousseen KPV:n kanssa kauden 2019 kattavan sopimuksen, jossa oli vuoden lisäoptio. Hänestä tuli toisen polven KPV:n pelaaja, sillä myös isä Tommi Pikkarainen pelasi aikanaan seurassa pääsarjatasolla. Kauden päätteeksi KPV putosi Veikkausliigasta hävittyään liigakarsinnan TPS:lle. Kaudeksi 2020 Pikkarainen palasi TPS:ään, jossa hän pelasi kymmenen veikkausliigaottelua ja teki maalin elokuun alussa vierasottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Kauden päätteeksi TPS putosi Ykköseen ja Pikkarainen jatkoi joukkueessa kaudella 2021. Kaudeksi 2022 hän siirtyi Veikkausliigaan nousseeseen Vaasan Palloseuraan.
Cgs-järjestelmä
Sähköiset suureet
SI-järjestelmässä valitut kertoimet ovat hankalampia, mutta useimmin käytetyille sähkösuureille, jännitteelle ja virralle, saadaan käytännöllisen suuruiset yksiköt. Ampeerin vuonna 1948 vahvistetusta määritelmästä kuitenkin seurasi, että 1 A oli tarkalleen 1/10 sähkömagneettista cgs-virtayksikköä, ja näin ollen muidenkin sähkösuureiden sähkömagneettisten cgs- ja SI-yksiköiden suhteet yleensä olivat kymmenen potensseja. Edellä mainittujen kerrointen k1, k2 ja α arvot eri yksikköjärjestelmissä on luokiteltu seuraavassa taulukossa:
Juhani Pikkarainen
Tilastot
Tilastot kattavat aikuisten sarjaottelut. Päivitetty 30. huhtikuuta 2021.
Cgs-järjestelmä
Sähköstaattiset yksiköt
Tärkeimpien sähkösuureiden sähköstaattiset yksiköt cgs-järjestelmässä olivat:
Sähkömagneettiset yksiköt
Toisinaan on jokaisesta cgs-järjestelmän yksiköstä käytetty saman suureen SI-yksiköstä johdettuja nimiä lisäämällä nimen eteen sähköstaattisten yksiköiden tapauksessa etuliite stat-, sähkömagneettisten yksiköiden tapauksessa ab-.
Jokaisessa järjestelmässä on omat hyvät ja huonot puolensa. SI-järjestelmän perusyksiköt ovat helppoja todentaa ja mitata käytännössä, mutta esimerkiksi magneettikentän yksikkö tesla sekä kapasitanssin yksikkö faradi ovat erittäin suuria käytännön tarpeisiin nähden. Lisäksi SI-järjestelmän yhtälöt ovat monimutkaisempia, sillä verrannollisuuskertoimia on kuljetettava mukana laskuissa enemmän kuin cgs-järjestelmässä. Cgs-järjestelmien ongelmana on yksiköiden hankala määrittely ja käytössä olevien järjestelmien moninaisuus. Vanhaa teknistä kirjallisuutta luettaessa onkin erittäin tärkeää tarkastaa, mitä järjestelmää kulloinkin käytetään.
Armavir (maakunta)
Armavir on yksi Armenian maakunnista (marz). Maakunta sijaitsee Armenian lounaisosassa, laaksossa kahden vuoren, Araratin ja Aragatsin välissä. Maakunnan pääkaupunki on Armavir. Maakunnan pinta-ala on 1 242 neliökilometriä ja asukkaita alueella on 265 770 (2011; vuonna 2001 oli 276 233 as.).
Villikkalanjärvi
Villikkalanjärvi on järvi Koskenkylänjoen vesistössä Orimattilan eteläosassa. Sen pinta-ala on 7,2 neliökilometriä.
Armavir (maakunta)
Maakunnassa sijaitsevat myös Etšmiadzinin (Vagharšapat) kaupunki eli Armenian apostolisen kirkon keskus ja historiallinen Sardarapatin kaupunki. Armavirin maakunta on lähellä Turkin rajaa. Armavirin naapurimaakunnat ovat Aragatsotn pohjoisessa, Ararat kaakossa ja Jerevanin pääkaupunkialue idässä.
Kaupungit ja kunnat
thumb|250px|St. Hripsimen kirkko Etšmiadzinissa.
Armavirin maakunta muodostuu 97 yhteisöstä (hamaynkner), joista kolme on kaupunkeja ja ne on alla olevassa luettelossa lihavoituina. Loput 94 yhteisöä ovat maalaiskuntia.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan maakunta oli jaettu kolmeen piiriin:
Villikkalanjärvi
Maantiede
Villikkalanjärven pituus lännestä itään on 3,5 kilometriä ja leveys etelästä pohjoiseen 3 kilometriä. Saaria on kolme, ne ovat pinta-alaltaan pieniä. Syvin kohta sijaitsee altaan keskiosassa. Järveä ympäröi viljelysmaisema. Kaakossa sijaitsee Säyhtee, johon Villikkalanjärvi laskee noin 700 metriä pitkän Ratulansalmen kautta. Villikkalanjärven pohjoisrannalle virtaa useita laskuojia.
Villikkalanjärvi on matala, rehevä ja savisamea. Pelloilta valuva vesi kuormittaa järveä, sen ekologinen tila on välttävä. Vesitilavuus on 20 899 000 kuutiometriä.
Villikkalanjärven yleisiä kalalajeja ovat hauki, kuha ja toutain.
Villikkalanjärvi (16.003.1.003) kuuluu Artjärven lähialueeseen (16.003), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Koskenkylänjoen vesistössä (16). Artjärven lähialueen muut vakavedet ovat Pyhäjärvi, Säyhtee ja Lammi.
Hindi Zahra
Hindi Zahra (berberiksi ⵀⵉⵏⴷⵉ ⵣⴰⵀⵕⴰ, arabiaksi: هندي زهرة ) (20. tammikuuta 1979, Khourigba, Marokko) on marokkolainen laulaja ja näyttelijä. Hän laulaa yleensä englanniksi, mutta kappale Imik Si Mik on berberiksi.
Elämänvaiheita
Hindi Zahra vietti lapsuutensa Marokossa äitinsä luona. Äiti on paikallista kuuluisuutta nauttiva tanssija-näyttelijä. Suvussa on myös muita muusikoita ja hän sai kotona paljon vaikutteita pohjoisafrikkalaisesta musiikista. 15-vuotiaana hän lopetti koulun ja muutti sotilasisänsä luo Pariisiin. 18-vuotiaana hän pääsi töihin Louvren museoon ja hän kuvailee sen ollen herätyksen taiteen, erityisesti musiikin maailmaan.
Melodiansa ja sanoituksensa Zahra on tehnyt itse. Hän on multi-instrumentalisti eikä hän ole saanut koulutusta musiikissa vaan opiskellut kaiken itse. Vuoteen 2005 mennessä hän oli kirjoittanut 50 kappaletta ja hänen ensimmäinen EP:nsä nimeltään "Hindi Zahra" ilmestyi vuonna 2009. Blue Note Company julkaisi hänen ensimmäisen LP:nsä vuonna 2010. Ensimmäinen tunnustus tuli jo vuonna 2010, kun hänet palkittiin Prix Constantinilla parhaasta albumista.Hänen toinen albuminsa ilmestyi vuonna 2015.
Vuonna 2014 Zahra teki roolit Tala Hadidin ja Faith Akinin elokuvissa.
Do You Know...
Do you know on vuonna 1965 julkaistu The Lollipopsin studioalbumi.
Kanadantylli
Kanadantylli (Charadrius semipalmatus) on pohjoisamerikkalainen kahlaaja. Lajin nimesi Charles Lucien Bonaparte 1825.
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 17–19 senttimetriä, siipien kärkiväli 43–52 senttimetriä ja paino 31–69 grammaa. Naaras on hieman suurempi kuin koiras. Muistuttaa suuresti tylliä, josta se poikkeaa hiukan pienemmän koon ja hennomman rakenteen takia. Värityksen pienistä eroista mainittakoon vaaleammat koivet ja vähemmän silmäänpistävä siipijuova lentävällä linnulla. Sukupuolet ovat samanvärisiä. Nuorta lintua on hyvin vaikea erottaa nuoresta tyllistä.
Täydennetty matriisi
Kun kahden annetun matriisin A ja B sarakkeet yhdistetään, saadaan Täydennetty matriisi Yleensä täydennetty matriisi muodostetaan, kun halutaan suorittaa molemmille matriiseille samat alkeisrivitoimitukset esimerkiksi ratkaistaessa lineaarista yhtälöryhmää matriisimuodossa. Vertaamaalla lineaariselle yhtälöryhmälle muodostetun täydennetyn matriisin astetta lineaarisen yhtälöryhmän kerroinmatriisin asteeseen saadaan Rouché–Capellin teoreeman mukaan selville yhtälöryhmän ratkaisujen olemassaolo ja lukumäärä.
Kanadantylli
Esiintyminen
Pesimäalue ulottuu Alaskasta Pohjois-Kanadaan. Maailman populaation koko on noin 150 000 yksilöä. Lajin kanta on elinvoimainen. Muuttolintu, joka talvehtii Atlantin ja Tyynenmeren rannikoilla Etelä-Carolinasta Patagoniaan, myös vyöhykkeen kaikilla suurilla saarilla. Hyvin harvinainen vierailija Länsi-Euroopassa, eikä sitä ole tavattu Suomessa.
Copa Mundial
Lähteet
Adidas
Täydennetty matriisi
Lineaarinen yhtälöryhmä
Lineaariselle yhtälöryhmälle matriisimuodossa saadaan yhdistämällä kerroinmatriisi A ja ratkaisuvektori B täydennetty matriisi Tästä voidaan alkeisrivitoimituksin lähteä etsimään ( A | B ):n kanssa riviekvivalenttia porrasmatriisia ( C | D ), josta yhtälön ratkaisut on mahdollista selvittää. Tämä tunnetaan Gaussin eliminointimenetelmänä. Jatkamalla alkeisrivitoimituksia redusoituun porrasmuotoon, josta yhtälöryhmän ratkaisu on mahdollista lukea suoraan, käytetään Gaussin-Jordanin eliminointimenetelmää.
Kanadantylli
Elinympäristö
Pesimäaikana makean ja suolaisen veden muta- ja hiekkarannat sekä jokien, järvien ja lampien avoimet rannat. Muutto- ja talvehtimisalueilla hiekka- ja mutarannat sekä laguunit, harvoin sisämaassa.
Täydennetty matriisi
Lineaarinen yhtälöryhmä
Tarkastellaan esimerkiksi lineaarista yhtälöryhmää
Kanadantylli
Lisääntyminen
Pesä on avoimesti maassa. Munia on 4, uusintapesissä 3. Pesintä touko-kesäkuussa.
Täydennetty matriisi
Lineaarinen yhtälöryhmä
Yhtälöryhmän kerroinmatriisi A ja ratkaisuvektori B ovat
Brian Dobson
Brian Dobson (s. 7. toukokuuta 1973 Steadfast, Englanti) on kanadalainen ääninäyttelijä, jonka veljet Paul Dobson ja Michael Dobson ovat myös ääninäyttelijöitä. Kolmikko on usein työskennellyt kanadalaisen Ocean Group -yhtiössä, joka dubbaa muun muassa japanilaisia animesarjoja ja elokuvia. Ennen ääninäyttelijän uraansa Dobson työskenteli DJ:nä Monty's Showroom Pubissa.
Kanadantylli
Ravinto
Maassa ja mudassa elävät hyönteiset, nilviäiset ja madot.
Täydennetty matriisi
Lineaarinen yhtälöryhmä
jolloin yhtälön ratkaisu on (x, y, z) = (4, 1, -2).
Käänteismatriisin etsiminen
Kun neliömatriisille C etsitään käänteismatriisia voidaan yksikkömatriisin I kanssa muodostaa täydennetty matriisi jota lähdetään alkeisrivitoimituksin muokkaamaan redusoiduksi porrasmatriisiksi Jos saadun redusoidun porrasmatriisin D=I, on matriisi C kääntyvä ja sen käänteismatriisi
Etsitään esimerkiksi onko 2x2 matriisilla C käänteismatriisia
Muodostetaan täydennetty matriisi ( C | I )
Tästä saadaan alkeisrivitoimituksilla muokattua redusoitu porrasmatriisi
Koska saadun matriisin vasen puoli on yksikkömatriisi todetaan käänteismatriisin olevan olemassa
PZL TS-11 Iskra
right|300px|thumb|TS-11 Iskra. right|300px|thumb|Iskra edestä katsoen. thumb|right|300px|TS-11 Iskra. PZL TS-11 Iskra on puolalaisen PZL -lentokonetehtaan valmistama suihkuharjoituskone.
Kehitys
Kone valmistettiin Puolan ilmavoimien spesifikaatioon. Sen suunnitteli Tadeusz Sołtyk, josta tuli tyyppimerkintään TS. Suunnittelu alkoi vuonna 1957. Sen prototyypissä oli Armstrong Siddeley Viper -suihkumoottori, joka antoi noin 8 000 Newtonin työntövoiman. Ensilento tapahtui 5. helmikuuta 1960. Seuraavissa, vuonna 1961 lentäneissä prototyypeissä oli puolalainen WSK HO-10 -suihkumoottori.
Täydennetty matriisi
Lineaarisen yhtälöryhmän ratkaisujen olemassaolo ja lukumäärä
Rouché–Capellin teoreeman mukaan lineaarisella yhtälöryhmällä on olemassa ratkaisuja jos ja vain jos yhtälöryhmän kerroinmatriisin aste on yhtäsuuri kuin täydennetyn matriisin aste. Ratkaisuja on yksi jos ja vain jos yhtälöryhmän tuntemattomien lukumäärä on yhtä suuri kuin täydennetyn ja kerroinmatriisin aste. Jos ratkaisuja on olemassa ja matriisien aste on pienempi kuin yhtälöryhmän muuttujien lukumäärä, ratkaisuja on äärettömän monta.
PZL TS-11 Iskra
Käyttöhistoria
Vuonna 1964 TS-11-prototyyppi saavutti neljä maailmanennätystä. Iskra kilpaili Varsovan liiton standardikoneen asemasta, mutta hävisi kilvan tšekkiläiselle Aero L-29 Delfinille. Iskraa rakennettiin 424 kappaletta vuoteen 1987 asti. Intia osti noin 80 konetta - se poisti nämä koulukoneet käytöstä vuonna 2004.
Täydennetty matriisi
Lineaarisen yhtälöryhmän ratkaisujen olemassaolo ja lukumäärä
Tarkastellaan lineaarista yhtälöryhmää
PZL TS-11 Iskra
Käyttöhistoria
Iskran seuraajakandidaatti PZL I-22 Iryda epäonnistui.
Moyen-Comoé
Moyen-Comoé on yksi Norsunluurannikon 19 entisestä alueesta. Se lakkautettiin vuoden 2011 hallintouudistuksessa, kun Norsunluurannikko jaettiin 14 piirikuntaan. Vuoden 1998 väestönlaskennan mukaan alueella oli 394 761 asukasta ja sen pinta-ala oli 6 921 neliökilometriä. Alueen pääkaupunki oli Abengourou.
Hallintouudistuksessa Moyen-Comoén alueesta ja Sud-Comoén alueesta muodostettiin Comoén piirikunta.
Täydennetty matriisi
Lineaarisen yhtälöryhmän ratkaisujen olemassaolo ja lukumäärä
Yhtälöryhmän kerroinmatriisi on
PZL TS-11 Iskra
Käyttöhistoria
Puolan Ilmavoimien taitolento-osasto Team Iskry käyttää TS-11-koneita.
Täydennetty matriisi
Lineaarisen yhtälöryhmän ratkaisujen olemassaolo ja lukumäärä
jolloin yhtälöryhmän täydennetyksi matriisiksi saadaan
Koska molempien matriisien aste on 2, tiedetään yhtälöryhmällä olevan ratkaisuja. Koska yhtälöryhmän tuntemattomien määrä 3 > 2, yhtälöllä on ääretön määrä ratkaisuja.
Kerroinmatriisiksi saadaan
ja täydennetty matriisi on
Tällä kertaa kerroinmatriisin aste on 2, mutta täydennetyn matriisin 3, joten tällä yhtälöryhmällä ei ole ratkaisuja.
Palataan tarkastelemaan ensimmäisen esimerkin lineaarista yhtälöryhmää Kun tämän yhtälöryhmän kerroinmatriisin ja täydennetyn matriisin asteet lasketaan, huomataan molempien olevan 3, joka on myös yhtälön tuntemattomien lukumäärä. Rouché–Capellin teoreeman mukaan tällä yhtälöllä on olemassa yksi ratkaisu.
Luettelo tunnetuista itsemurhan tehneistä
Tähän luetteloon on koottu itsemurhaan kuolleita tunnettuja ihmisiä. Suluissa synnyin- ja kuolinvuosi.
Varjojen lapset
Ennen taloudessa sisäkkönä toimi Carolin, vain pari vuotta Bertaa vanhempi tyttö, joka Salaisuus varjossa -kirjan tarinassa saapui perheeseen, ja jätti heihin itse kuhunkin jotenkin lähtemättömän jäljen. Berta on pohtivainen luonne, ja sarjan ensimmäisessä osassa Carolinin todellinen minä aiheuttaa Bertalle paljon päänvaivaa. Toisessa osassa, ...ja metsän valkeat varjot, Bertaa painaa häntä ja Carolinia yhdistävä salaisuus, joka samalla myös jotenkin on esteenä heidän välissään. Tämän vuoksi tytöt keksivät, että he lähentyisivät ja oppisivat luottamaan toisiinsa paremmin, jos pestautuvat yhdessä jonnekin kesätöihin. Kesätyöpaikka löytyy syrjäisestä ja erikoisesta Rosengåvan linnasta, noin 21-vuotiaiden kaksosten seuralaisina. Mutta jo ennen linnaan saapumista Bertan harteilla makaa jo toinenkin salaisuus. Ja Rosengåvassa tuntuu olevan kätkettynä lisää salaperäisyyttä, joka kietoutuu sen entisten ja nykyisten asukkaiden elämän ympärille. Kun Berta palaa kotiin – ilman Carolinia – on hän jälleen uuden salaisuuden vartija.
Juoni
Berta on jättänyt Rosengåvan linnan, jonne Carolin taas jää yhdessä kaksosten Rosildan ja Arildin kanssa. Bertaa odottaa sekä koulu että sen yhteydessä käytävä rippikoulu. Kotona Rosengåva, sen asukkaat ja merkillinen ilmapiiri tuntuvat melkein kuin unelta. Berta keskittyy perheeseensä ja etenkin rippikoulussa tapaamaansa Ingeborgiin, jonka kanssa hän uppoutuu uskonnollisuuteen. Ingeborgin seurassa Berta tuskin edes ajattelee Carolinia, saati niitä salaisuuksia, joiden haltija hän on. Sitten Carolinilta alkaa tipahdella postikortteja Pariisista. Sitten ennen joulua Ingeborg yhtäkkiä lähtee takaisin kotiinsa pohjoiseen sitä mitenkään selittämättä. Ja vähitellen Ingeborg alkaa unohtua, samoin kuin heidät yhdistänyt ylenpalttinen uskonnollisuuskin. Sen sijaan Carolin ja Pariisi ovat ajatuksissa entistä enemmän. Berta päättää kirjoittaa Rosengåvan tilanhoitajalle Axel Torssonille ja tämän vaimolle Veralle, ja kysyä Pariisista jotenkin kautta rantain, sillä Carolin ei ole paljastanut mitä hän siellä oikein puuhaa.
Ilmenee että Carolin on lähtenyt Pariisiin Rosildan ja Arildin kanssa tapaamaan kaksosten isää, joka on pitkään ollut poissa sisarusten elämästä. Isä Maximilian Falck af Stenstjärna on rempseä ja humoristinen mies, ammatiltaan sotilas. Hän ja lapset lähentyvät, ja se on tervetullutta: sisarusten äiti Lydia kuoli, kun lapset olivat aivan pieniä. Äiti Lydia oli elänyt oman epävakaan äitinsä Clara de Leton vaikutusvallassa ja riippuvuussuhteessa, jonka varjo ei tunnu hälvenevän edes Claran kuoltua. Lydian äitisuhde hankaloitti suhdetta aviomieheen, joka kuulemma oli lisäksi ollut joskus Clarankin rakastettu. Lapset taas olivat palvoneet isäänsä ja alkaneet hyljeksiä äitiään. Lydia koki epäonnistuneensa äitinä, ja satunnaisen epätoivon hetkenä hän päättää heittäytyä jokeen, koska lasten olisi parempi olla ilman häntä. Sitä ennen isä on poistunut kotoa, lähtenyt jälleen sotimaan. Nyt isä on siis ottanut lapsiinsa taas yhteyttä. Hän jopa miettii, että jättäisi palkkasotilaan uran ja jäisi pysyvästi lastensa elämään. Mutta sitten Maximilian saa kutsun Balkanille sotaan ja päätyy Adrianopoliin, jossa on käynnissä toinen Balkanin sota.
Kun Arild ja Rosilda palaavat Rosengåvaan, heillä on mukanaan isänsä koira Pompe ja nuori neito Léonie, joka ei ilmeisesti oikein sovi tytön äidin uuden avioliiton kuvioihin. Léonie on sisarusten Pariisiin mukaan tuppautuneen tädin, Sofia Falck af Stenstjärnan sukulaisnaisen tytär. Juuri laskelmoiva Sofia alkaa sitten pyörittää linnan elämää miten mielii. Häntä ei ole kaksosten elämässä sitä ennen paljoakaan näkynyt. Hänen miehensä Wolfgang, joka upposi merenpohjaan Titanicin mukana, omisti ennen Rosengåvan linnan. Wolfgang ajautui pelivelkoihin, ja hänen nuorempi veljensä Maximilian osti linnan tältä. Mutta linnan lähistöllä asuva Sofia ei ilmeisesti ole koskaan oikein hyväksynyt, ettei hän enää ole Rosengåvan valtiatar. Kun Berta lomallaan pääsee taas palaamaan linnaan, hän saa todistaa Sofian manipuloivaa käytöstä ja päällepäsmäröintiä, johon kukaan linnassa ei oikein kunnolla osaa tai voi puuttua. Kaiken huipentumana Sofia iskee kyntensä Bertaan, kun hän ja Carolin osuvat linnan aulaan, menossa omille teilleen: Sofia vaatii Bertaa hakemaan Axel Torssonin asunnosta Lydia Stenstjärnan suljetun asunnon avaimen, jotta nuohooja ja kelloseppä pääsevät sinne – linnan hoitoa kun on Sofian mielestä laiminlyöty.
Carolin etenkin on Sofian silmätikkuna, sillä Arild on Sofian mukaan hänestä liian kiinnostunut, samoin Léonie. Berta päättelee, että Sofia havittelee linnaa omalle pojalleen, ja koettaa siksi saada Léonien ja Arildin yhteen, ja Carolin on näin ollen saatava pois tieltä. Kun sitten tulee tieto, että Maximilian on joko kadonnut tai kaatunut Balkanin sodassa, tuntuu Sofia saavan yliotteen linnan menosta. Mutta Bertan on jälleen palattava kotiin, sillä koulu on käytävä loppuun. Ennen hänen lähtöään Arild haluaa keskustella Bertan kanssa. Berta saa Arildilta enemmän huomiota kuin ennen, ja nyt nuorukainen antaa Bertalle kirjeen, jonka hän kirjoitti tytölle itse asiassa jo Pariisissa.
Kun Berta keskittyy kotiasioihinsa ja kouluun, hän kuitenkin saa aina kirjeitä Rosengåvasta, ja pysyy näin jotenkin perillä siitä mitä tapahtuu hänen poissa ollessaan. Berta pyrkii palaamaan linnaan taas, jos hän vain on sinne tervetullut. Ja niin vaikuttaa olevan asian laita, kun Bertalla on vapaata aikaa ja hän jälleen saapuu linnaan. Mutta Rosengåvassa on jotain toisin: Carolin on kadonnut! Eikä kukaan tiedä minne. Carolin on lähenyt linnasta pikaisesti, vaikka oli jo sovittu, että hän muuttaa Maximilianin vanhan isoäidin Sigridin eli "Hyväneuvon" luokse. Sokea Sigrid asuu linnassa omassa huoneistossaan, mutta merkillisen hyvin hän on perillä monista asioista. Kaiken lisäksi Rosengåvassa mitä ilmeisimmin kummittelee. Siitä Bertalla olisi sanansa sanottavana, mutta hänen on vaiettava.
Kun Berta on jälleen kotonaan, hän saa salaperäiseltä henkilöltä lipun teatteriesitykseen lähikaupunkiin. Hän odottaa tapaavansa teatterissa kutsujansa, mutta ketään sopivaa henkilöä ei näy. Yksi näytelmän päähenkilöistä kyllä tekee häneen vaikutuksen. Esityksen jälkeen Bertalla on hetki aikaa, ja silloin hän kohtaa Carolinin jälleen: lipun lähettäjä on Carolin. Berta ihmettelee asiaa ja sitä, miksei Carolin sitten itse ollut teatterissa. Carolin vakuuttaa olleensa kyllä paikalla – mutta lavalla, esiintymässä! Hän on pestautunut teatteriseurueen jäseneksi. Berta tahtoo tietää, miksi Carolin niin hätäisesti lähti Rosengåvan linnasta, vaikka oli sanonut voivansa jäädä sinne ikuisiksi ajoiksi. Carolin ei kerro sen tarkempaa syytä kuin että linnassa hänelle tapahtui jotakin. Hän lupaa kertoa asiasta, jos saa selville jotakin siihen liittyvää.
Berta pääsee linnaan ennen juhannusta. Häiden lykkääntyminen ei näemmä Arildia haittaa, mutta Léonien laita on huonosti: tyttö on ilmeisesti sairastunut, hän on kuolemaisillaan, sen Berta huomaa. Myös Lydian vanha lapsenhoitaja Amalia, joka asuu linnassa kaksosten kanssa, on sairas. Vanha nainen on jostain järkyttynyt ja tuntuu olevan välillä sekava, ja se aiheuttaa huolta. Nyt Carolinkin vihdoin tulee linnaan käymään, hänellä on pari päivää vapaata näytäntöjen välissä. Selitetään että hän kaivannut aikaa olla hetken omissa oloissaan, siksi hän lähti linnasta. Berta ja Carolin juttelevat yöllä asioistaan ja sopivat menevänsä aamulla yhdessä uimaan. Aamulla Berta ei löydäkään Carolinia, mutta huomaa ikkunasta linnan pihalla Arildin, joka on jostain syystä suunniltaan. Carolin palaa linnaan. He ovat menneet Bertan kanssa ristiin: Carolin oli yksin uimassa, koska luuli Bertan menneen jo rantaan. Jokin on muuttunut ennen Carolinin lähtöä: Arild ei puhu Bertalle mitään, ja Carolinille vielä vähemmän, eikä Bertalle ihan heti selviä miksi Arild tämän jälkeen kieltäytyy olemasta tekemisissä hänen kanssaan, on jostain vihainen.
Kun Berta käy taas Amalian luona, vanha nainen nukkuu. Käsissään hän pitelee muotokuvaa. Sen on maalannut Lydian isä, ja kuvassa Lydia on aivan pieni tyttö. Berta tajuaa jotakin kuvaa katsellessaan, jotain joka saa palasia loksahtamaan paikoilleen. Berta myös odottaa tulevaa tapaamista erään merkittävän henkilön kanssa, joka on tullut vaivihkaa hänen puheilleen. Tämä salattu hahmo tuntuu olevan aina jossakin taustalla, varjoissa, ja on paljon vartija. Bertan mielestä tuon nimenomaisen henkilön olisi jo korkea aika astua esiin ja paljastaa itsensä. Kun ollaan vihdoin sen kynnyksellä, tapahtuu paljon dramaattisia ja ratkaisevia asioita lähes samanaikaisesti, ja moni salaisuus tulee lopulta päivänvaloon.
Sarjan teemat
Sarjan teemat ja salaisuudet liittyvät ihmissuhteisiin, sukulaisuuteen, kasvamiseen, rakkauteen, sukupuoleen ja hyväksymiseen. Hahmot kukin tavallaan etsivät omaa minuuttaan ja viiteryhmäänsä tai kaipaavat eri tavoin läheisiään. Kuinka olla sinut itsensä kanssa, kuinka pärjätä maailmassa ja olla itsenäinen, kuinka löytää kadotettuja ihmissuhteita? Kuka kukin itse asiassa on, tai haluaa olla, mikä on oma alkuperä? Tarkkanäköinen Berta etsii ja löytää totuuksia, jotka liittyvät sekä häneen itseensä että hänen läheisiinsä. Totuuksia, joiden taustalla piilee rakkautta, traagisutta ja elämän arvaamattomuutta.
Colledimezzo
Colledimezzo on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 482 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 531 asukasta.
Japanin baseballmaajoukkue
thumb|right|Logo Japanin baseballmaajoukkue edustaa Japania kansainvälisessä baseballissa. Se toimii Japanin baseballliiton alaisuudessa. Joulukuussa 2018 maajoukkue oli World Baseball Softball Confederationin rankingissa sijoitettu ensimmäiseksi. Japani on osallistunut kaikkina viitenä kertana olympialaisiin, kun baseball on ollut osana kesäolympialaisia. Olympialaisissa se on ollut parhaimmillaan toinen Atlantassa 1996. Aasian-mestaruuden se on voittanut 17. kertaa.
Raitoja rakkaudessa
Tästä eteenpäin luvassa on pettämistä, eroja, salattuja lapsia, mustasukkaisuutta ja palavaa intohimoa.
Suomessa sarjaa ovat esittäneet Yle TV1 (nimellä Leikaten) ja Subtv.
Valentin Kononen
Valentin Kononen (s. 7. maaliskuuta 1969 Helsinki) on suomalainen entinen kilpakävelijä ja nykyinen kävelyvalmentaja. Kononen on saavutuksiltaan Suomen kaikkien aikojen paras mieskävelijä. Hän on kotoisin Vantaan Korsosta ja edustaa Korson Kaikua.
Hän on voittanut suurkisoissa useita mitaleita, joista parhaana Göteborgin MM-kisoissa vuonna 1995 saavutettu kultamitali 50 kilometrin kävelyssä. Lisäksi Kononen on saavuttanut hopeamitalin vuoden 1993 MM-kisoissa Stuttgartissa ja vuoden 1998 EM-kisoissa Budapestissa. Kävelyn maailmancupissa hän oli kolmas vuosina 1995 ja 1997. Viimeisessä arvokilpailussaan Sydneyn olympiakisoissa 2000 Kononen hylättiin runsaan 40 kilometrin kävelyn jälkeen hänen ollessaan kilpailussa neljäntenä. Kononen myös valmentaa muita kävelijöitä, mm. Jani Lehtistä, Antero Lindmania , Aku Partasta ja Jarkko Kinnusta.
Urheilu-uran jälkeen Kononen on johtanut omistamaansa eTaika-nimistä ohjelmistoyritystä. Hän myi yrityksen Vismalle vuonna 2021 ja jatkoi yrityksen palveluksessa. Kononen on toimitusjohtajana Valluation Oy -nimisessä yrityksessä, joka vuonna 2021 teki 50 000 euron liikevaihdolla yli kolmen miljoonan euron tuloksen.
Kononen on naimisissa, ja hänellä on kolme tytärtä.
Arvokisasaavutukset 50 kilometrin kävelyssä
thumb|300px|Valentin Kononen (toinen vas.) ja muuta 50 kilometrin kävelyn kärkijoukkoa Budapestin EM-kilpailuissa 1998.
Installaatio
Installaatio tai installaatiotaide (verbi installoida = asentaa) on erityisesti johonkin tilaan tai paikkaan tehtyä taidetta, joka käyttää tilan ominaisuuksia hyväkseen. Installaatiot rakennetaan useimmiten sisätiloihin. Ne ovat tavallisesti väliaikaisia taideteoksia, mutta myös pysyviksi tarkoitettuja installaatioteoksia on olemassa. Riippuen installaation kiinnitysalustasta tai sijaintipaikasta puhutaan lattia-, seinä-, avaruus- tai kattoinstallaatioista.
Installaatio voi koostua esimerkiksi arkisista esineistä, näyttelyrakenteista, valosta, äänestä ja videoprojisoinneista. Esitysinstallaatiossa voi olla myös ihmisiä. Installaation osat voivat olla toisistaan irrallisia ja edustaa erilaisia taiteen muotoja, mutta niitä yhdistää aina jokin teema, ajatus tai tavoite.
Jukos
JUKOS oli venäläinen öljy-yhtiö, joka tuotti noin 20 prosenttia Venäjän raakaöljystä, eli noin 2 prosenttia maailman tuotannosta. Yhtiötä hallitsivat liikemies Mihail Hodorkovski ja joukko muita nimekkäitä liikemiehiä. Yhtiö julistettiin konkurssiin elokuussa 2006. Sen pääomistaja Hodorkovski tuomittiin vankeuteen.
Installaatio
Installoiminen voi tarkoittaa esineiden tai laitteiden asentamista tai asettamista paikoilleen, esimerkiksi teoksen installoimista kattoon tai sähkölaitteiden installoimista johonkin.
Jukos
Jukosin oikeudenkäynti ja pakkohuutokauppa
Hodorkovski pidätettiin lokakuussa 2003 FSB:n erikoisjoukkojen iskussa Novosibirskin lentokentällä Siperia ssa. Hän sai seitsemän syytettä muun muassa yli miljardin dollarin petoksesta ja veronkierrosta. Muut yhtiön omistajat ovat paenneet maasta. Yhtiön toimitusjohtaja Steven Theede ja talousjohtaja Bruce Misamore pakenivat maasta, kuten myös yhtiön johtoon kuuluneet Aleksandr Temerko ja Mihail Trušin sekä öljyntuotantojohtaja Juri Beilin. Jalostus- ja markkinointipäällikkö Pjotr Zoloterev erosi tehtävästään. Viimeisenä johtokunnan puheenjohtajana oli Viktor Geraštšenko. Toista pääomistajaa Platon Lebedevia vastaan luettiin syytteet petoksista, veronkierrosta, kavalluksista ja 1,2 miljardin dollarin vahingon aiheuttamisesta valtiolle toukokuussa 2004. Jukosin turvapäällikkö Aleksei Pitšugin tuomittiin kolmen palkkamurhan suunnittelusta. Yksi murhatuista oli siperialaisen Neftejuganskin kaupungin pormestari, joka oli kampanjoinut Jukosia ja paikallisia viranomaisia vastaan vaatien yhtiötä maksamaan veronsa.
Installaatio
Installaatiot vetoavat usein moneen aistiin, sisältäen esineitä, kuvia, ääntä, materiaaleja, tuoksuja ja liikkuvia esineitä, kuten robotteja. Installaatio voi koostua myös esimerkiksi televisiomonitoreista, yhdestä tai useammasta projisoinnista, jolloin puhutaan videoinstallaatiosta.
Jukos
Jukosin oikeudenkäynti ja pakkohuutokauppa
Venäjän hallitus huutokauppasi Jukosin tärkeimmän tuotantoyhtiön Juganskneftegasin 19. joulukuuta 2004. Jukos yritti viivyttää huutokauppaa hakemalla Yhdysvalloissa suojaa velkojiaan vastaan. Yhdysvaltalainen konkurssituomioistuin jäädytti yhtiön omaisuuden myynnin kymmeneksi päiväksi. Venäjällä päätös ei kuitenkaan vaikuttanut. Mihail Hodorkovskin edustajat ovat luvanneet haastaa oikeuteen mahdollisen ostajan, tai sitä rahoittaneet tahot. Jotkin yhdysvaltalaiset ja eurooppalaiset yhtiöt päättivät olla jättämättä tarjouksia.
Installaatio
Esineiden asettelu
Asetelmamaalausta, jossa esineiden asettelu, niiden väliset tilasuhteet ja se, mitä esineet itsessään kertovat, voi pitää eräänlaisena installaation esimuotona.
Jukos
Jukosin oikeudenkäynti ja pakkohuutokauppa
Huutokauppaan osallistui vain kaksi ostajaehdokasta. Vahvimpana pidettiin Venäjän valtion OAO Gazpromia, joka ei kuitenkaan tehnyt lainkaan tarjousta. Kaupan voitti Tverissä rekisteröity, täysin tuntematon Baikalfinansgrup (Байкалфинансгруп), joka sai haltuunsa 76,79 % Juganskneftegazin osakkeista 260,75 miljardin ruplan (7 miljardia euroa) hintaan. Venäjän valtio lyhensi myyntihinnalla Jukosin 21 miljardin euron verovelkoja.
Installaatio
Esineiden asettelu
Yleisön kaikkien aistien huomioimista kehitti Richard Wagner vuonna 1849, kun hän keksi Gesamtkunstwerkin eli kokonaistaideteoksen idean näyttämölle suunnitellussa oopperateoksessaan, joka oli Antiikin kreikkalaisen teatterin innoittama. Se sisälsi kaikki pääasialliset taiteen muodot: maalaustaiteen, kirjallisuuden ja musiikin. Muodostamalla oopperateoksia, jotka ottivat haltuun yleisön aisteja Wagner huomioi myös arkkitehtuurin ja ilmapiirin.
Jukos
Jukosin oikeudenkäynti ja pakkohuutokauppa
pienoiskuva|Jukosin huoltoasema Moskovassa keväällä 2007 Baikalfinansgrupin takana arvioitiin olevan Venäjän valtio tai jokin valtiovaltaa lähellä oleva taho. Muutamaa päivää myöhemmin valtion pääosin omistama öljy-yhtiö Rosneft osti yksikön Baikalfinansgrupilta. Rosneft on ostanut runsaasti Jukosin omaisuutta, kuten vuonna 2007 huoltoasemaverkoston. Rosneft puolestaan meni Lontoon ja Moskovan pörsseihin heinäkuussa 2006 10,4 miljardin dollarin hintaan, mikä on yksi historian suurimpia osakeanteja, huolimatta Jukosin lakimiesten yrityksistä estää osakkeiden myyntiä.
Shimla
Shimla, aiemmalta nimeltään Simla on Intian Himachal Pradeshin osavaltion pääkaupunki. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Shimlassa asui 169 758 asukasta. Shimlasta on matkaa 50 kilometriä Chandigarhiin, joka on lähin suurehko kaupunki. Intian pääkaupunkiin New Delhiin on 270 kilometriä.
Jany Clair
Jany Clair (oikealta nimeltään Jany Guillaume, s. 2. syyskuuta 1938 Lille) on ranskalainen näyttelijä.
Jukos
Jukosin oikeudenkäynti ja pakkohuutokauppa
Jukosin tapausta käsiteltiin myös Euroopan ihmisoikeustuomioistuimessa. Sen 20. syyskuuta 2011 antaman päätöksen mukaan proseduuri oli laillinen eikä sillä ollut poliittista luonnetta. Tuomiossa todettiin, että oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin loukattiin, koska asianajajat saivat liian vähän aikaa tutustua oikeudenkäyntiaineistoon (neljä päivää per 43 000 sivua) toukokuussa 2004. EIT katsoi, että Venäjä rikkoi Jukosin omaisuudensuojaa yhtiön konkurssin yhteydessä vuonna 2006, mutta hylkäsi vaaditut 98 miljardin dollarin korvaukset.
Jany Clair
Punatukkaisen Jany Clairin elokuvaura alkoi pienestä sivuroolista Jean Boyerin elokuvassa Mademoiselle et son gang (1957). Hän esiintyi noin kolmessakymmenessä b-elokuvassa, jotka edustavat etupäässä peplum- ja seikkailugenrejä. Clairin viimeinen työ oli tv-elokuva L’écharpe vuonna 1966. Sen jälkeen hän vetäytyi pois julkisuudesta.
Installaatio
Esineiden asettelu
Installaatiotaiteen synty 1970- ja 1980-luvuilla liittyy kuvanveiston "tilaspesifiin" vaiheeseen ja valmisesineiden (eli readymaden) käytön yleistymiseen. Fenomenologisen kuvanveiston piirissä työskentelevät taiteilijat alkoivat kiinnostua yhä enemmän siitä tilasta, johon taideteos suunniteltiin ja teoksia alettiin suunnitella - ei vain taiteilijan omaksi signeeraukseksi - vaan jotain paikkaa ja tilaa varten ja sen ehdoilla tehdyiksi kokonaisuuksiksi. Valmiita esineitä alettiin käyttää 1960 -luvulta alkaen yhä useammin taideteosten osina, mutta Suomessa vasta Ars 83 -näyttely vuonna 1983 toi installaatiot laajan yleisön tietoisuuteen. Vielä silloinkin uuden taiteen vastustajat arvostelivat installaatioita, siirtymistä "kestävän käyttötaiteen leivästä hetkellisen näyttelytaiteen sirkushuveihin, näihin kertakäyttöteoksiin, joita ei näyttelyn jälkeen enää ole".
Shimla
Kaupunki on saanut nimensä Shyamala Devin, hindujumalatar Kalin inkarnaation mukaan. Brittiläiset siirtomaahallitsijat pitivät siellä kesäpääkaupunkiaan, sillä Shimlassa on miellyttävä vuoristoilmasto: kesällä noin 15...25 °C ja talvella noin -4...+7 °C.
Installaatio
"Totaalinen installaatio"
Neuvostoliiton johtava toisinajattelijataiteilija Ilya Kabakov hahmotteli "totaalisen installaation" ideaa, jossa henkilö on samanaikaisesti sekä "uhri" että katsoja, joka toisaalta käy läpi ja arvioi installaation ja toisaalta seuraa niitä assosiaatioita ja muistoja, joita se hänessä herättää. Hänet saa valtaansa totaalisen illuusion intensiivinen ilmapiiri.
Lähes kaikille installaatioteoksille on yhteistä se, että taide ottaa huomioon sekä kokemuksen kokonaisuutena että sen esittämät ongelmat, välinpitämättömän kritiikin ja sympaattisen läsnäolon. Kabakovin mukaan ainoa, mistä katsoja voi olla varma hänen kokiessaan taideteosta, ovat hänen omat ajatuksensa ja ennakkokäsityksenä, sekä ajan ja tilan perussäännöt. Kaiken muun voi taiteilija muokata käsillään.
Installaatio on enemmänkin taiteen tekemisen keino kuin taidesuuntaus tai genre. Se on väline enemmän kuin päämäärä. Se on niin vakiintunut osa länsimaista nykytaidetta, että on vaikeaa, joskus mahdotonta ja ehkä tarpeetontakin, erottaa installaatiota maalauksesta, kollaasista, assemblaasista, arkkitehtuurista, veistoksesta, tilateoksesta, ympäristötaiteesta, performanssista, teatterista tai mediataiteesta.
Crecchio
Crecchio on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 2 842 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 932 asukasta.
Filip IV (Espanja)
thumb|220px|Espanjan Filip IV vuonna 1628, maalaus [[Diego Velázquez]] Filip IV (8. huhtikuuta 1605 Valladolid – 17. syyskuuta 1665 Madrid) oli Espanjan, Napolin ja Sisilian kuningas sekä nimellä Filip III viimeinen espanjalainen Portugalin kuningas. Hän hallitsi Espanjaa vuodesta 1621 kuolemaansa saakka sekä Portugalia vuodet 1621–1640. Hän oli Espanjan kuninkaan Filip III:n ja Margareeta Itävaltalaisen vanhin poika. Hän kuului Habsburg-sukuun ja oli viimeinen habsburgilainen Portugalin valtaistuimella.
Filip IV seurasi isäänsä Espanjan valtaistuimelle 1621. Hän sai hallittavakseen suuren Espanjan imperiumin sekä lisäksi Molempain Sisiliain kruunut ja personaaliunionin johdosta myös Portugalin kuninkuuden. Yrittäessään myöhemmin tehdä Portugalista Espanjan maakunnan Filip sai vastaansa kapinan ja menetti Portugalin kuninkaan aseman 1640, kun portugalilaiset nostivat kuninkaakseen Bragançan suvun Juhana IV:n. Portugalin restauraatiosodassa 1659–1668 hän yritti tuloksetta saada Portugalin takaisin. Filip osallistui ahkerasti Saksassa käytyyn kolmikymmenvuotiseen sotaan katolisella puolella, mutta Espanjan voima ja sen asema maailmanpolitiikassa alkoi heikentyä, mikä tuli esille jo sodan aikana, ja Espanja kärsi pahoja tappioita Ranskaa vastaan sotiessaan. Kolmikymmenvuotisen sodan päättänyt vuoden 1648 Westfalenin rauha oli Filipille arvovaltatappio, sillä käytännössä jo vuosikymmeniä itsenäisten, mutta edelleen nimellisesti Habsburgeille kuuluneiden, Alankomaiden itsenäisyys sai siinä virallisen tunnustuksen. Ranskasta tuli Euroopan johtava valtio, ja Espanja heikkeni heikentymistään.