cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Quipu
Tieteen valossa
Elokuussa 2005 antropologi Gary Urton ja Harvardin yliopiston matemaatikko Carrie J. Brezine kirjoittivat Science-tiedejulkaisuun artikkelin "khipujen kirjanpito muinaisessa Perussa". Tutkimuksissaan he olivat käyttäneet uusinta quipu-tietokantaa tunnistaakseen joukon vanhoja quipuja, jotka oli löydetty inkojen vanhasta hallintokeskuksesta Puruchucosta läheltä Limaa. Urton ja Brezine havainnollistivat quipu-arkiston avulla sen tavan, miten inkojen hallintoon liittyviä tietoja pystyttiin yhdistämään, manipuloimaan ja siirtämään solmukirjoituksen avulla. Ylimmäiset solmut toimivat eräänlaisena johdantona ja alimmat solmut puolestaan esittivät yksityiskohtia johdannossa mainituista aiheista.
M/S Côtes des Dunes
Samankaltaiset alukset
M/S Côte des Dunes ja Côte des Flandres muistuttavat ulkonäöltään Tallinkin M/S Star ja Viking Linen M/S Viking XPRS-aluksia. Kuitenkaan DFDS:n alukset eivät ole Itämeren alusten sisaraluksia.
E. Kilpeläinen
Perhe ja opintie
Vuonna 1908 hän avioitui Ida Matilda Lampénin kanssa. Perheeseen syntyivät lapset Irja Inkeri, Kaarlo Martti sekä Aarno Kaarlo.
Kirkollinen ja poliittinen ura
E. Kilpeläisen kirkollinen ura alkoi Kemiön vt. kappalaisena ja jatkui Suomusjärven vt. kirkkoherrana vuonna 1903. Hänestä tuli Paraisten vt. kirkkoherra 1904, Uudenkaupungin vt. kirkkoherrana hän toimi 1904–1905, Turun papiston apulaisena, vt. kappalaisena ja Turun lähetysyhdistyksen pappina 1905–1908 sekä Lähetyskirkon Betel-kirkon saarnaajana Turussa 1906–1908. Tämän jälkeen Kilpeläinen toimi Perniön kappalaisena 1908–1915 ja sitten kirkkoherrana Kotkassa 1915–1921, Koivistolla 1921–1923, Kymissä 1923–1927, Perniössä 1927–1932, viimeksi Raumalla 1932–1941. Hän toimi myös kaikkien kirkolliskokousten jäsenenä aikavälillä 1918–1941. Kaksi kautta hän toimi Turun tuomiokapitulin asessorina. Kilpeläinen sai rovastin arvonimen 1921.
Politiikassa Kilpeläinen oli suomalaisen puolueen kansanedustaja 1914 Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä sekä kokoomuksen kansanedustaja 1922–1926 Viipurin läänin läntisestä vaalipiiristä ja Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä 1929–1932 ja 1936–1938. Toimikausinaan hän kuului Pankki-, Sivistys-, Ulkoasiain- ja Suureen valiokuntaan. Hän toimi sosiaaliministerinä Sunilan II hallituksessa 1931–1932. Kilpeläinen erosi hallituksesta maaliskuun alussa 1932 vastustettuaan Mäntsälän kapinan johtajille annettua pidätysmääräystä. Hän oli presidentin valitsijamies vuosien 1937 ja 1940 presidentinvaaleissa.
Huomioita
Aluksi E. Kilpeläinen vastusti vapaakirkollisuutta, kunnes hänen ajatuksensa muuttuivat. Viipurin kristillisessä ylioppilaskokouksessa 1902 hän koki hengellisen murroksen, jossa välikappaleena oli vapaakirkollinen ylioppilas. Elämänikäisen vaikutuksen tekivät häneen kristillisen ylioppilasliikkeen johtajat Paul Nicolay ja K. A. Wrede koruttomilla herätyspuheillaan. Muita vaikuttajia olivat norjalainen herätyssaarnaaja Albert Lunde sekä lähetyssaarnaaja Frans Hannula.
”Sielujenpelastus on aina oleva numero yksi”, Kilpeläinen teroitti läpi elämänsä. Myöhemmin hän lähentyi Martti Lutheria ja kansankirkkoa. Erittäin antavaksi Kilpeläinen koki ystävyyden professori O. Hallesbyn kanssa.
Puhetavan selvyys, yksinkertaisuus ja rauhallisuus olivat Kilpeläiselle ominaisia. Puhujassa paloi salattu tuli: halu viedä sieluja Kristuksen tykö. Kansliatehtävissä ja seurakunnallisten virallisten asioiden hoitajana Kilpeläinen oli johdonmukainen ja matemaattinen.
Kirkolliskokouksessa ja asessorin tehtävissä Kilpeläinen oli tunnollinen ja tehtäviinsä täsmällisesti paneutuva. Eduskuntatyön Kilpeläinen koki kuluttavaksi. Sekä ryhmässä että eduskunnassa hän esiintyi harvakseltaan. Enimmäkseen hän otti kantaa kristillisyyttä ja kirkkoa koskeviin sekä sosiaalista lainsäädäntöä koskeviin kysymyksiin.
Kilpeläinen oli tavattoman ahkera. Ennätysajassa suoritetut opinnot vaativat veronsa: hän kärsi unettomuudesta. Yömyöhällä ja varhain aamulla hän oli täydessä työssä. Kolmenkymmenenkolmen avioliittovuoden aikana hän suostui yhtenä kesänä viettämään perheen vaatimuksesta kolmen viikon loman.
Kilpeläinen toimi yleensä pari vuotta yhdessä seurakunnassa. Hän kyllä viihtyi kussakin seurakunnassa, mutta hänellä oli eteenpäin pyrkimisen halu. Häntä on kuvattu jossakin määrin sulkeutuneeksi. Toisaalta hän oli aina valmis, yöllä tai päivällä, sairasmatkalle.
Julkaisutoiminta
E. Kilpeläinen oli Elämän kevät -lehden päätoimittaja 1908–1920 sekä  Herättäjä-lehden toimittaja 1934–1940. Hän julkaisi muun muassa teoksen Sisälähetys pääpiirteissään  sekä saarnakokoelmat Elämän tie ja Tie rauhaan.
Quipu
Vaiettu quipu-käännös
Muinaisten quipujen sisällöstä on löytynyt vähintään yksi siirtomaa-aikakauden tulkinta, joka tuli julkisuuteen vuonna 1996. Tuolloin Napolin aatelistoon kuuluva harrastehistorioitsija Clara Michinelli kertoi löytäneensä perheensä vanhoista arkistoista quipun ja sen espanjankielisen käännöksen. Yhdysvaltalaiset tutkijat kyseenalaistivat quipun aitouden kahdesta eri syystä. Sen valmistustapa erosi liian paljon muista jäljellä olevista quipuista ja sen käännetty sisältö kuulosti valheelliselta. Käännöksen mukaan Pizarro valloitti inkavaltakunnan myrkyttämällä sen kenraalit viiniin sekoitetulla arsenikilla.
Kun australialainen laboratorio myöhemmin tutki asiakirjojen ikää massaspektrometrin avulla, niiden todettiin olevan peräisin espanjalaisvalloitusten ajalta. Asian saaman kielteisen kohun vuoksi Italiasta löytyneet asiakirjat jätettiin kuitenkin huomioimatta.
Rolf Radakovits
thumb|250px|Rolf Radakovits -sensei [[Porin Kendoseuran isännöimässä iaidon ja jodon SM-kisojen tuomarina 20. huhtikuuta 2008, vierellään Porin dojon taiko rumpu]] Rolf Radakovits oli Ruotsissa asunut, syntyään itävaltalainen budō-opettaja (ZNKR iaidō 6. dan renshi, ZNKR seitei jōdō 6. dan). Radakovits-sensei vaikutti merkittävästi, yhdessä Takao Momiyama -sensein kanssa, ZNKR iaidōn ja ZNKR jōdōn harjoittelun vahvistumiseen Suomessa 2000-luvulla, vetämällä lukuisia leirejä Suomessa kummassakin lajissa.
Pithiviers
Pithiviers on Ranskan kunta ja kaupunki Centre-Val de Loiren alueella Loiret’n departementissa. Sen pinta-ala on 6,94 neliökilometriä ja siellä on arviolta 9 027 asukasta (vuonna 2016).
Kaupunki sijaitsee 48 kilometriä Orléansista pohjoiseen ja 90 kilometriä Pariisista etelään, Beaucen ja Gâtinais’n välissä, Essonnejoen laaksossa.
Merja Hirvisaari
Merja Hirvisaari on suomalainen kirjailija ja astrologi. Hän on valmistunut HSO-sihteeriksi Helsingin Sihteeriopistosta 1983 ja opiskellut sen jälkeen Tampereen yliopiston täydennyskoulutuksessa sisällöntuotantoa. Hirvisaari toimi yli 10 vuoden ajan MTV3 Mediassa kaupallisten naisille suunnattujen verkkopalveluiden tuottajana. Nykyisin hän toimii markkinointiviestinnän yksityisyrittäjänä, ja on vuodesta 2015 alkaen toiminut mm. Hämeen Paikallismedia Oy:ssä Keski-Häme ja Hämeenkulma (entinen Etelä-Hämeen Lehti) paikallislehtien uutistuottajana.
Hirvisaari harjoittaa myös omien kirjojensa teemojen ympärille rakennettujen lahjatuotteiden markkinointia ja valmistusta, sublimaatio- ja kuvalaboratoriotuotteiden maahantuontia sekä valokuvista tehtyjen lahjatuotteiden verkkokauppaa.
Merja Hirvisaari perehtyy kirjoissaan erilaisiin tapoihin löytää sisäinen tasapaino ja ymmärrys itseä kohtaan. Ensimmäinen kirja teki sen astrologian keinoin, toinen käsitteli unia. Kolmannessa Hirvisaari herättelee jumalattaria.
Merja Hirvisaari on myös tunnettu astrologi. Hän laatii säännöllisesti astrologiaa käsitteleviä artikkeleita ja horoskooppeja suomalaisiin aikakauslehtiin. Merja Hirvisaaren puoliso on entinen kansanedustaja James Hirvisaari.
Paiste
thumb|Paisten Alpha-sarjan crash-symbaali.
Paiste on sveitsiläinen symbaaleja ja muita metallisia lyömäsoittimia valmistava yhtiö, joka kuuluu maailman suurimpiin symbaalien valmistajiin.
Artisteja
Useat kuuluisat rumpalit käyttävät Paisten symbaaleja rumpusetissään, mm.:
Gustaf Komppa
Gustaf Komppa (28. heinäkuuta 1867 Viipuri – 20. tammikuuta 1949 Helsinki ) oli arvostetuimpia suomalaisia kemistejä 1900-luvun alkupuolella. Hän toimi kemian professorina Teknillisessä korkeakoulussa 1908–1937 ja Turun yliopiston kanslerina 1935–1945. Hän oli merkittävä yhteiskunnallinen toimija Suomen tiede-elämässä.
Komppa työskenteli vuonna 1894 Polyteknisen opiston yleisen kemian apuopettajana ja vuonna 1899 nuorempana kemian opettajana. Hän oli 1895–1937 Teknillisen korkeakoulun (Polyteknisen opiston) kemian laboratorion prefekti vuosina ja 1908–1937 kemian professori. Turun yliopiston kanslerina hän toimi vuodet 1935–1949.
Komppa vaikutti suuresti kemian insinöörikoulutuksen edistämiseen Suomessa lähes puolen vuosisadan ajan. Kompan tunnetuimpia tieteellisiä saavutuksia oli kamferin kokonaissynteesin kehittäminen vuosina 1901–1903 ja myös pineenin totaalisynteesin kehittäminen 1937. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän valmisti hartsihappoja kotimaisista raaka-aineista. 1930-luvulla Komppa kehitti ns. Komppa-menetelmän synteettisen bensiinin ja voiteluöljyjen valmistamiseksi paineen alla turpeesta ja puuraaka-aineesta mutta ei onnistunut saamaan rahoitusta bensiinin teollisen valmistamisen aloittamiseen.
Komppa sai mainetta myös koristepuiden ja -kasvien viljelijänä. Hänellä oli laaja puutarha koristepensaineen ja hedelmäpuineen ensin Vääksyssä, myöhemmin Karjalohjalla. Jälkimmäisestä on muotoutunut nykyinen Tammiston arboretum.
Komppa vaikutti panoksellaan merkittävästi myös suomalaisen yhteiskunnan kehitykseen. Hän oli vuodesta 1903 lähtien lukuisien valtiollisten komiteoiden jäsen tai puheenjohtaja. Hän oli lääkevalmistaja Orionin ja Valtion Ruutitehtaan (Vihtavuori) perustajia. Komppa taisteli myös väsymättömästi suomen kielen yleisemmän käytön puolesta opetuksessa ja teollisuudessa. Hän oli aloitteentekijöitä suomenkielisen Suomalaisen tiedeakatemian (1907) perustamiseksi, ja hänestä tuli tiedeakatemian ensimmäinen pysyvä sihteeri vuoteen 1944 saakka, jolloin hänet kutsuttiin kunniajäseneksi. Samoin hän oli perustamassa suomenkielistä Suomalaisten Kemistien Seuraa vuonna 1919 ja oli seuran ensimmäinen puheenjohtaja. Ansioistaan kemian alalla Suomessa hänet palkittiin vuonna 1937 ensimmäisellä Gadolin-mitalilla. Hän oli monien muidenkin järjestöjen kunniajäsen ja sai useita kunniamerkkejä ansioistaan.
Komppa oli sekä Suomalaisen tiedeakatemian että Suomen tiedeseuran jäsen. Hän kuului jäsenenä myös Norjan kuninkaalliseen tiedeakemiaan (1927-), Saksan luonnontiedeakatemiaan Hallessa (1931-), Tanskan tiedeseuraan (1933-), Ruotsin insinööritieteiden akatemiaan (1935) ja Uppsalan kuninkaalliseen tiedeseuraan (1936-). Hän oli Kööpenhaminan (1929), Uppsalan (1932) ja Heidelbergin yliopiston (1936) kunniatohtori.
Kompan tuotanto käsitti noin 200 tieteellistä julkaisua orgaanisen synteettisen kemian alalta ja muita julkaisua.
Mona Carita
Mona Carita (oik. Carita Virkkunen, o.s. Hautanen, s. 16. huhtikuuta 1962 Helsinki) on suomalainen iskelmälaulaja ja yksi merkittävimmistä suomalaisen käännösdiscomusiikin esittäjistä.
Ura
Mona Caritan ura laulajana alkoi tyttöduossa nimeltä Cissy. Mona Caritan lisäksi duossa lauloi Tuula Sipinen. Vuonna 1978 julkaistiin duon ensimmäinen ja samalla ainoaksi jäänyt sinkku "Taas, Taas / Sua ilman". Kappaleet olivat ajalleen tyypillisiä disco-covereita. Duolle suunniteltiin jopa albumia syksyksi, mutta Tuula Sipinen ei ollut enää kiinnostunut levyttämisestä ja suunnitelma kariutui. Sen sijaan levy-yhtiö nosti esille temperamenttisen ja pirteän Mona Caritan. Pian julkaistiinkin ensimmäinen soolosinkku "Rasputin / Elämä on totta". Diskoryhmä Boney M:n tunnetuksi esittämä kappale ”Rasputin” oli samaan aikaan Suomen sinkkulistan kärjessä ja Mona Caritan suomenkielinen tulkinta siitä menestyikin hyvin. Soolouransa alkupäässä Carita tunnettiinkin myös leikkisästi Rasputin-tyttönä. Kesällä 1979 Mona Carita teki uransa ainoat live-esiintymiset Tapani Kansan kesäkiertueen Let the Good Times Roll:in vierailevana solistina Satu Pentikäisen kanssa.
Tämän jälkeen laulaja esiintyi lähinnä MTV:n musiikkiohjelmissa, kuten Levyraadissa. 1980-luvulle tultaessa hiteiksi nousivat myös mm. "Soita mulle", "Anna, kulta anna", "Mikä fiilis" ja Ilkka Salon kanssa levytetty duetto "Se ikuista on". Vuosina 1981–1983 seurasi levytystauko, jonka aikana Mona Carita opiskeli taloustieteitä Saint Maryn yliopistossa Kanadan Halifaxissa. Vuonna 1983 julkaistiin neljäs ja viimeiseksi jäänyt albumi, Mikä fiilis!.
Mona Caritan levyt tuottaneen Timo Lindströmin mukaan laulajan kanssa oli helppoa ja mutkatonta työskennellä. Monien Mona Caritan levyttämien kappaleiden sanoitukset teki Raul Reiman ja sovituksista vastasi pitkälti Jori Sivonen. Lindströmin mukaan Mona Carita oppi kappaleet nopeasti ja lauloi ne heti oikein. Laulaja sai kuitenkin osakseen myös vähättelyä muun muassa television Levyraadissa. Etenkin Rockradiossa pilkattiin säälimättä Mona Caritan esittämää kappaletta ”Kaupungin lapset”, joka oli käännösversio Kim Wilden ”Kids in America"sta.
Vuonna 1983 Mona Carita hyväksyttiin oppilaaksi Jouko Turkan johtamaan Teatterikorkeakouluun yhdessä muiden muassa Martti Suosalon, Eija Vilppaan, Kai Lehtisen, Mikko Kivisen, Timo Jurkan, Tero Jartin ja Mari Rantasilan kanssa. Vaikka Mona Carita vuonna 1984 ylisti lehtihaastatteluissa Turkkaa ja tämän opetusmetodeja, hän jätti teatteriopinnot kesken kolmen lukuvuoden jälkeen eikä jatkanut niitä enää myöhemmin.
Mona Carita vetäytyi lopullisesti julkisuudesta 1980-luvun puolivälin jälkeen ja muutti perheineen Kaliforniaan, mitä ennen hänestä kirjoitettiin vielä muutama lehtiartikkeli. Sittemmin laulaja on palannut Suomeen ja toiminut liike-elämän puolella. Haastatteluja hän ei ole antanut kuitenkaan enää yli 30 vuoteen. Laulajan levyt ovat vielä vuosikausia myöhemmin olleet diskomusiikin harrastajien keräilykohteita. Iskelmän tähtitaivas -kirjan tekijöiden Tony Latvan ja Petri Tuunaisen määritelmän mukaan Mona Carita oli "oman aikansa positiivinen ilmiö, ilopilleri, jollaista diskonnälkäinen viihdemaailma juuri silloin tarvitsi".
Toimittaja Katariina Lehtikanto on verrannut Mona Caritaa ilmiönä myöhempään Kikkaan. Molempien olemuksessa oli peittelemätöntä seksikkyyttä ja molempien esittämien laulujen sanoitukset sisälsivät pikkutuhmuuksia. Laulajien oleellinen ero on kuitenkin se, että Mona Carita ei keikkaillut, toisin kuin Kikka. Lisäksi Mona Carita esitti pääosin ulkomaisia käännöskappaleita, kun taas Kikalle tehtiin omia kappaleita. Toisaalta Kikka levytti useita Mona Caritan albumeilla olleita kappaleita, esimerkiksi ”Satu kaunis rakkauden” tunnetaan nykyisin paremmin Kikan esittämänä.
Yksityiselämä
Lapsuutensa ja nuoruutensa Helsingin Munkkiniemessä viettänyt Mona Carita lauleskeli jo pikkutyttönä, ja myöhemmin hänen harrastuksikseen tulivat myös muiden muassa pianonsoitto, jazzbaletti, tennis ja ratsastus. Hän avioitui vuonna 1981 ja otti miehensä sukunimen Virkkunen. Virkkuset asuivat useita vuosia Yhdysvalloissa ja heidän esikoistyttärensä syntyi vuonna 1985 ja toinen vuonna 1990. Mona Carita vetäytyi kokonaan julkisuudesta jo 1980-luvun puolella. Sittemmin hän on vaikuttanut liike-elämässä. Mona Carita asuu nykyään (2020) Suomessa pääkaupunkiseudulla.
Yhtyeet
Cissy-yhtyeen singlet.
Shanghai World Financial Center
Shanghai World Financial Center on 101-kerroksinen ja 492 metriä korkea pilvenpiirtäjä Kiinassa Shanghain Pudongissa Lujiazuin liikekeskuksessa.
Pilvenpiirtäjän rakentaminen aloitettiin vuonna 1997, ja rakennus valmistui vuonna 2008. Rakennuksen suunnitteli Kohn Pedersen Fox Associates. Rakennusmateriaalina käytettiin erikoislujaa betonia, ja rakennuksen ankkuroi maahan 2271 teräspalkkia. Rakennuksen huipulla on tunneleita, jotka vähentävät kovan tuulen vaikutusta rakennuksen vakauteen. Saksalainen ThyssenKrupp toimitti rakennukseen 44 hissiä.
Rakennuksessa on toimistoja, hotelleja, kauppoja, ravintoloita, kokoustiloja ja mediatiloja. Vuonna 2018 rakennus oli maailman kymmenenneksi korkein ja Kiinan viidenneksi korkein. Valmistuessaan se oli myös Shanghain korkein rakennus, mutta vuodesta 2015 alkaen vasta toiseksi korkein Shanghai Towerin jälkeen.
Keppijumppaa
Keppijumppaa on YUP:n huhtikuussa 2005 julkaistu kymmenes albumi. Se nousi Suomen virallisen listan sijalle 4.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Valtteri Tynkkynen ja Jarkko Martikainen, sanoittanut Jarkko Martikainen sekä sovittanut YUP, ellei toisin mainittu.
Rotaatio
Rotaatio voi tarkoittaa seuraavia:
Raoul Servais
thumb|Raoul Servais Raoul Servais (1. toukokuuta 1928 Ostend – 17. maaliskuuta 2023 Leffinge, Middelkerke) oli belgialainen elokuvaohjaaja, -käsikirjoittaja ja -tuottaja sekä animaattori. Hän syntyi Ostendissa ja opiskeli Ghentin kuninkaallisessa taideakatemiassa.
Servais on tullut tunnetuksi animaatioelokuvillaan, joilla hän on voittanut useita palkintoja. Vuonna 1979 hän sai Harpya-animaatiollaan Cannesin elokuvajuhlien parhaan lyhytelokuvan Kultaisen palmun.
Saint Vincent ja Grenadiinien lippu
thumb|250px|Saint Vincent ja Grenadiinien lippu.
Leijonahunaja
Leijonahunaja on David Grossmanin kirja, jossa hän tulkitsee Simsonin tarinaa.
Rautapiha
thumb|150px|Rautapihan tunnus, valkea käsi mustalla pohjalla. Rautapiha (Isengard) on fiktiivinen paikka J. R. R. Tolkienin luomassa Keski-Maassa.
Rautapiha on suuri, pyöreä, halkaisijaltaan tasan virstan levyinen alue, joka sijaitsee Rohanin länsilaidalla. Sen keskellä kohoaa mustasta kivestä tehty korkea torni, jonka huipulla on neljä terävää kärkeä. Orthanc. Númenorilaiset rakensivat Rautapihan ja Orthancin, jonne sijoittivat yhden palantírin. Myöhemmin Rautapiha jäi tyhjäksi, mutta Saruman Valkoinen otti sen omakseen rohanilaisten luvalla ja linnoitti sen. Kolmannen ajan lopulla Sarumanin käännyttyä pahaan hän rakensi sen täyteen pyöriviä rattaita, nostureita, kuoppia sekä muuta erittäin suurikokoista teknologiaa. Entit tuhosivat viimeisellä marssillaan Rautapihan hobittien Merrin ja Pippinin avustuksella ja lukitsivat Sarumanin Orthanciin.
Valeri Kamenski
Valeri Viktorovitš Kamenski (, s. 18. huhtikuuta 1966 Voskresensk, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Kamenski pelasi vuosina 1981–1991 164 ottelua Neuvostoliiton maajoukkueessa tehden 81 maalia. Neuvostoliiton mestaruussarjassa Kamenski teki 122 maalia 329 liigaottelussa. Québec Nordiques varasi hänet NHL:ään vuonna 1988. NHL-urallaan Kamenski teki yhteensä 200 maalia, 301 maalisyöttöä ja 501 tehopistettä. Kamenski muistetaan Colorado Avalanche vs. Florida Panthers -ottelussa tekemästään legendaarisesta "spin-o-rama"-maalista.
Osijekin taistelu
Osijekin taistelu oli Kroatian sodan aikana pääosin vuosina 1991–1992 käyty serbien ja kroaattien välinen taistelu. Serbien armeija tulitti Osijekia kuukausikaupalla raskain asein ja miltei saartoi kaupungin. Kovasta paineesta huolimatta kaupungin puolustus piti.
Taistelu
Osijekissa taisteltiin vuosina 1991–1994, mutta aktiivisimmillaan sotatoimet olivat heinäkuun 1991 ja kevään 1992 välisenä aikana.
Serbit hyökkäsivät kaupunkia vastaan tykkien ja panssareiden tukemina, ja syksyllä heidän onnistui saartaa kaupunki. Kova tulitus alkoi 13. syyskuuta 1991 melkein joka puolelta kaupunkia, pahin vaihe kesti viisi päivää.
Taistelut alkoivat satunnaisella tykkitulella Kroatian sodan alkuvaiheessa heinäkuussa 1991. Etelä-Osijekin kaupunginosaa Jug Iliä tulitettiin tykein jo 29. heinäkuuta, jolloin asukkaat muuttivat kymmeneksi kuukaudeksi kellareihin.
Liittoarmeija vei länsi-Kroatiasta Osijekiin Okucaniin vievän päätien, minkä jälkeen Osijekiin pääsi kapeita sivuteitä pitkin.
Lokakuussa ammuksia osui myös Osijekin eläintarhan lähelle, missä eläimet hyppivät kauhuissaan.
Kaupungin vanhaa osaa hävitettiin, ja papit pitivät messujaan kaupoissa, koska kirkot olivat serbien tulituksen kohteina. Tulitus tuli lähimmillään parin kilometrin päästä Savajoen toiselta rannalta. Ihmiset pakenivat ampumista kellareihin, ja puolet kaupungista autioitui. Kaupungin voimalaitos tuhottiin.
Kun liittoarmeija valtasi Osijekin läheiset Ernestinovon, Antunovacin ja Lazlovon kylät, suurin osa kaupungin väestä pakeni kauhuissaan pois. Tällöin kylä oli saarrettu kolmelta taholta, ja ainoa yhteys oli rautatie Našiceen.
Jäljelle jäi alkuperäisestä 115 000 asukkaasta vain 30 000 asukasta.
Osijekin saartamisen aikoihin kaupungin puolustusta johti taitamattomana pidetty Vladimir Šeks, jonka aikana kroaatit peräytyivät. Mutta kun tilalle vaihdettiin Slavinoassa suositumpi kovan linjan Branimir Glavaš, kroaattien puolustustahto voimistui.
Kaupunkia tulitettiin satunnaisesti vielä vuoden 1992 tulitauon solmimisen jälkeenkin. Sodan aikana Osijekiin tulvi pakolaisia. Uhka kaupungin yltä väistyi vasta vuonna 1995 Kroatian ja Bosnian sotien loputtua.
Vuoden 1991 lopussa kaupungissa surmattiin serbisiviileitä, poliisin tilastojen mukaan kaikkiaan 37 henkeä. Tapausta tutkittiin sotarikoksena, ja kuusi kroaattia tuomittiin 3,5–8 vuoden vankeusrangaistuksiin.
Laulajan taival
Laulajan taival (AABLP 104 / AABMK 104) on Rauli Somerjoen kokoelma-albumi vuodelta 1987. Levystä on olemassa myös cd-versio nimellä Laulajan taival 36 suosikkilaulua vuosilta 1982–86 (AABCD 112), mutta cd:llä on erilainen kappalelistaus.
Kansi AD: Jalasvirta. Kannen valokuva: Stefan Bremer. Takakannen valokuvat: Fred Ohert/Suosikki sekä Markku Lepola.
Kappaleet
A-puoli (1. levy) B-puoli C-puoli (2. levy) D-puoli
Marraskuu
thumb|Marraskuu. 1400-luvun ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin [[Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta marraskuun kohdalla.]] Marraskuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden yhdestoista kuukausi. Sitä edeltää lokakuu ja seuraa joulukuu. Marraskuussa on 30 päivää. Suomessa marraskuu on etelässä lyhyiden ja harmaiden päivien, syysmyrskyjen, syyssateiden ja monesti myös ensilumen aikaa. Siksi sitä pidetäänkin usein talvikuukautena. Pohjoisessa se on kaamoksen alun ja alkutalven aikaa.
Marraskuun latinankielinen nimi november tulee yhdeksää merkitsevästä sanasta novem, sillä ennen Julius Caesarin kalenteriuudistusta marraskuu oli vuoden yhdeksäs kuukausi.
Keskilämpötila
Marraskuun keskilämpötilat vaihtelevat eri puolilla Suomea. Vuosina 1981–2010 keskilämpötilat olivat Vantaalla 0,4 astetta, Lahdessa −0,6 astetta, Tampereella −0,6 astetta, Jyväskylässä −2,0 astetta, Rovaniemellä −5,5 astetta ja Sodankylässä −7,1 astetta. Tyypillinen päivälämpötila Etelä-Suomessa marraskuun alussa on noin 4–5 astetta ja kuun lopulla enää noin 0–2 astetta. Pohjois-Suomessa marraskuun alussa tyypillinen päivälämpötila on pari astetta pakkasta, kuun lopulla kuitenkin on toisinaan jo koviakin pakkasia Keski-Lapissa päivisin, vaikkakin toisinaan voi Keski-Lappia myöten olla plusasteita.
Kuukauden suomenkielinen nimi viittaa siihen, että Etelä-Suomessa maa on silloin usein yöpakkasten vuoksi roudassa, minkä vuoksi useimmat ruohovartiset kasvit kuolevat eli tulevat martaiksi.
Sademäärät ja pilvisyys
Pohjois-Suomessa pysyvän lumen aika alkaa heti marraskuun alusta. Etelä-Suomessa marraskuu on pääosin synkkä ja lumeton, sateet tulevat etelässä useammin vetenä tai räntänä kuin lumena, tosin lyhyet lumiset jaksot ovat Etelä-Suomessakin jo tavallisia. Ensilumi sataa etelärannikolla vasta marraskuun puolivälin paikkeilla, kun se on Lapissa satanut keskimäärin jo lokakuun alkupäivinä. Marraskuun aikana sademäärät vähenevät Suomessa elo-lokakuun runsaiden syyssateiden jäljiltä. Marraskuussa sateet voivat olla hyvin pitkäkestoisia, jopa vuorokauden mittaisia, mutta niiden tuoma sademäärä ei ole yleensä korkea. Loppuvuodesta sateet ovatkin lähinnä pitkäkestoisia tihkusateita. Auringonpaistetta saadaan marraskuisin todella niukasti, johtuen runsaasta pilvisyydestä. Ajoittain pohjoiselta napaseudulta pyrkivät arktiset kylmänpurkaukset voivat tuoda väliaikaisesti kuivaa pakkasilmaa eteläiseen Suomeenkin saakka ja rikkoa tämän lähes taukoamattoman pilvisyyden.
Lintujen muutto
Lähes kaikki muuttolinnut ovat marraskuussa jo muuttaneet etelään, paitsi eräät Etelä-Suomessa vielä tähänkin aikaan majailevat vesilinnut ja rastaat, jotka siirtyvät etelämmäksi vasta talven reunalla tai jäiden tulon aikaan.
Marraskuu muualla
thumb|L. Birge Harrison, Novembre, 1881.
Victoria Memorial
Victoria Memorial voi viitata useisiin Yhdistyneen kuningaskunnan kuningatar Viktorialle pystytettyihin muistomerkkeihin.
Marraskuu
Eteläisellä pallonpuoliskolla
Eteläisellä pallonpuoliskolla marraskuu on loppukevättä tai alkukesää. Esperanza Basella ollaan vielä jokseenkin talvisissa lukemissa. Korkein siellä mitattu marraskuun lämpötila on kuitenkin ollut +23 astetta, joka on selkeästi kesälukema. Ushuaia on selkeästi keväisemmissä lukemissa. Melbournessa on marraskuussa jo selkeästi kesäistä (yli +10 asteen keskiarvo). Darwinissa on muutenkin niin sanottu pysyvä kesä, niin marraskuussa noustaan jo hellelukemissa ja valmistaudutaan sadekauteen.
Pohjoisella pallonpuoliskolla
Pohjoisella pallonpuoliskolla marraskuu on normaalisti loppusyksyä tai alkutalvea. Huippuvuorilla eletään jo talvea ja pakkaslukemia. Berliinissä on vielä (keski)syksy. Miamissa on kesäinen lämpötila, vaikka siellä siirrytäänkin niin sanotusti talveen. Sademäärä vähenee selkeästi marraskuun aikana.
Prosessikirjoittaminen
Prosessikirjoittaminen tarkoittaa kirjoittamisen tarkastelua tekemisen – prosessin – eikä niinkään lopputuloksen näkökulmasta. Ero syntyy siitä, että tavallisesti kirjoittamista arvioidaan ja muutenkin tarkastellaan nimenomaan konkreettisen lopputuloksen eli syntyneen tekstin perusteella.
Prosessikirjoittaminen on kirjoittamisen opetus- ja tukimenetelmä, jota sovelletaan muun muassa eri koulutusmuodoissa alakoulusta ammatilliseen ja korkeakoulutukseen asti. Sen tarkoituksena on, että teksti kehittyy kirjoittamisen aikana vaiheittain ja kirjoittaja hyödyntää palautetta, jonka antaminen ja käsitteleminen otetaan aktiivisesti huomioon kirjoittamisen järjestelyissä. Väljästi tulkiten myös tieteellistä seminaarityöskentelyä voidaan pitää prosessikirjoittamisen periaatteiden sovelluksena.
Prosessikirjoittamisen on todettu auttavan hyvin eritasoisia kirjoittajia antamalla välitavoitteita ja palautetta. Myös lahjakkaat, voimakkaasti itsekriittiset kirjoittajat hyötyvät lähestymistavasta oppiessaan, ettei viimeisteltyyn lopputulokseen tarvitse päästä heti.
Osallisuustalous
Osallisuustalous ( tai parecon), on yhteiskuntafilosofi Michael Albertin ja taloustieteilijä Robin Hahnelin ehdottama osallistuvaan demokratiaan ja ekologiseen kestävyyteen pyrkivä talousjärjestelmä. Sen määräävinä piirteinä ovat palkitseminen vaivannäön ja työn raskauden perusteella, sekä tuotannon ja kulutuksen ohjaaminen osallistuvaan päätöksentekoprosessiin, jossa talouden päätösvalta jakautuu päätösten vaikutusten mukaisesti ihmisten kesken.
Prosessikirjoittaminen
Vaikka prosessikirjoittaminen ei olekaan sidoksissa käytettyyn tekniikkaan, tekstinkäsittelyn ja muiden tietokoneavusteisten kirjoittamiseen liittyvien välineiden, kuten sähköisten sanakirjojen ja käsitekarttaohjelmistojen hyödyntäminen on yleistä nykyaikaisessa prosessikirjoittamisessa.
Osallisuustalous
Arvot ja tavoitteet
Osallisuustalouden mallin ohjaavat arvot ovat:
Keskeiset instituutiot
Osallisuustalous rakentaa tuotannon ja kulutuksen ympärille tietyt keskeiset instituutiot, joiden tarkoituksena on luoda yhtälaiset olosuhteet ja mahdollisuudet talouden järjestelylle:
Päätöksenteko
Päätöksenteko osallisuustalouden mallissa tapahtuu jokaisella työpaikalla työntekijöiden yhdistyksissä. Jokaisella työntekijällä on kokonaisuudessaan yhtä paljon päätäntävaltaa sekä vastuualueita. Pienemmät ryhmät eriytyvät tarvittaessa työskentelemään tiimeinä, yksikköinä ja pienempinä jaostoina. Suuremmat yhdistykset ja liitot muodostuvat jaostoista, työpaikoista sekä kokonaisista teollisuudenaloista. Pysyvää edustuksellisuutta ei ole, vaan laajempia päätöksiä tehtäessä työryhmät ja yhdistykset neuvottelevat kantansa ja lähettävät tapauskohtaisesti vaihtuvan edustajan laajemmin asiaa käsittelevään liittoon esittelemään ryhmän kannan.
Keskeinen ero osallisuustalouden päätöksentekomallissa nyky-yhteiskunnissa vallalla olevaan on päätösvallan jakautuminen päätösten oletettujen vaikutusten mukaan, kun taas markkinataloudessa päätöksentekovalta jakautuu keskeisesti toimijoiden hankkimien valta-aseman perusteella, esimerkiksi neuvotteluvoiman ja varallisuuden jakautumisen seurauksena.
Osallistuva suunnittelu
Yritykset ja asuinalueiden kuluttajien yhdistykset ottavat osaa osallistuvaan suunnitteluun. Niiden lisäksi siihen osallistuvat myös useiden demokraattisten yritysten liittoumia ja kokonaisten teollisuuden alojen yhteenliittymiä, jotka puolestaan antavat kuvan tuotantotehokkuudesta ja mahdollisuuksista. Asuinalueiden lisäksi suunnitteluun osallistuu kaupunginosan, kaupungin, maakuntien yhdistyksiä, aina esimerkiksi valtiolliseen kuluttajaliittoon asti.
Näin saatavat tarkemmat arviot muodostavat samalla tarkemmat hinnat tuotannon kustannuksista. Ne palaavat tarvittaessa vielä arvioitavaksi ja eri yritykset ja yhdistykset voivat ottaa suunnitelmansa haluamallaan tavalla käytäntöön ellei suuria, kaikkia koskevia valituksenaiheita ole. Tuotantoon on mahdollista tuoda mukaan esimerkiksi ympäristöhuolenaiheet tai muut seikat, joiden ratkaiseminen riippuu tuottajien ja tuotannon vaikutukset kantavien kuluttajien (esimerkiksi louhinta-alueen tai uuden rautatien lähialueiden asukkaiden) välisistä päätöksistä.
Prosessi antaa muille yrityksille ja kuluttajayhdistyksille mahdollisuuden evätä ehdotuksia, jos ne vaikuttavat tuhlailevilta tai epäreiluilta. Mutta prosessin alussa tehdyt alkuperäiset ehdotukset ja ehdotuksiin sittemmin tehdyt korjaukset ovat täysin kunkin yrityksen ja kuluttajayhdistyksen harkinnassa. Toisin sanoen, jos yrityksen työntekijöiden tuotantoehdotusta tai asuinalueyhdistyksen kulutusehdotusta ei hyväksytä, vain ehdotuksen tehnyt yhdistys voi korjata ehdotustaan arvioimalla hintasignaaleja haluamallaan tavalla.
Palkitseminen
Osallisuustaloudessa työstä palkitsemista ehdotetaan perustuvaksi ensisijaisesti ahkeruuteen ja työntekoon. Keskeistä tässä on sellaisten kannustimien luominen, jotka perustuvat ainoastaan seikkoihin joihin työntekijät voivat itse vaikuttaa.
Tasapainotetut työkokonaisuudet
Osallisuustalouden työtehtävät jakautuvat tasapainotetuiksi työkokonaisuuksiksi, joissa jokainen työntekijä saa työtovereidensa kanssa sovituilla tavoilla erilaisia ja -laatuisia tehtäviä, joista muodostuu tasapainoinen kokonaisuus suhteessa muihin työpaikkoihin. Tasapainotetussa työkokonaisuudessa kaikki työntekijät viettävät osan ajastaan tehden haluamaansa valtauttavaa, palkitsevaa ja nautinnollista työtä, ja pienemmän osan ajastaan tehden välttämättömiä, vähemmän valtauttavia, mekaanisia ja yksitoikkoisia tehtäviä, jotka työyhteisössä koetaan vähiten mieluisiksi.
Näin välttämättömät, rutiininomaiset ja väsyttävät työt sekä erityisesti niiden aiheuttama väsymys ja turtuminen jaetaan kaikkien kesken. Samalla syntyy voimakas yhteinen halu tällaisten työtehtävien automatisointiin ja helpottamiseen. Vastaavasti, koska jokaisella on valtauttava ja palkitseva päätyö, joka tarjoaa heille päätösvaltaa ja harkintaa vaativia kokemuksia ja taitoja, kaikki ovat oletusarvoisesti yhtä päteviä tekemään päätöksiä itseään koskevista päätöksistä työpaikalla ja saamaan kaiken tarvittavan tiedon päätöksistä helposti.
Osallisuustalous osana laajempaa yhteiskunnallista visiota
Taloustieteen emeritusprofessori Robin Hahnelin mukaan osallisuustalouden idea on osa tasavertaisen yhteistyön aatehistoriallista jatkumoa. Kyseessä on visio taloudesta, jossa ihmiset hoitaisivat taloudellisia asioita keskinäisessä yhteistyössä demokraattisesti ja ekologisesti sen sijaan, että talous perustuisi ahneuteen, pelkoon ja keskinäiseen kilpailuun. Hahnel laskee Etelä-Amerikassa laajalle levinneet osallistuvan budjetoinnin järjestelmät, "solidaarisuustalouden" ja erilaiset ympäri maailmaa levinneet osuustoiminnalliset kokeilut osaksi "tasavertaisen yhteistyön" liikettä.
Albert ja Hahnel painottavat, että osallisuustalous tarjoaa vaihtoehdon nykyjärjestelmälle vain talouden alueella, ja että se tarvitsee lisäksi uudenlaisia järjestelyjä niin politiikan kuin kulttuurinkin saralla.
Politiikan tutkimuksen professori Stephen Shalomin kehittämä päätöksentekomalli, osallistava valtiomuoto, on selkein kiinteästi osallisuustalouteen linkittyvä mallinnus osallisuuden tasa-arvoon tähtäävästä päätöksenteosta, jonka keskeinen mekanismi on päätösvallan jakautuminen rakenteellisesti suhteessa sen mukaan, miten paljon päätös kuhunkin vaikuttaa.
Andrés Manuel López Obrador
López Obrador voitti vuoden 2018 presidentinvaalit, ja hänestä tuli 1. joulukuuta 2018 Meksikon presidentti.
Hänet tunnetaan nimiensä ensimmäisistä kirjaimista muodostetulla kutsumanimellä Amlo.
Vuoden 2006 presidentinvaali
López Obrador erosi heinäkuussa 2005 Meksikon liittovaltiopiirin päällikön virasta asettuessaan vuoden 2006 presidentinvaaleissa vallankumouksellisen demokraattipuolueen (, PRD) johtaman liittoutuman Coalición Por el Bien de Todos (”Kaikille hyvää -koalitio”) presidenttiehdokkaaksi.
Istuva presidentti Vicente Fox kannatti vaalin toista pääehdokasta Felipe Calderónia, jota kuitenkin pidettiin karismattomana ja mahdollisuuksia voittoon heikkoina. Calderón kävi kuitenkin vasemmistolaista kilpailijaansa Andrés Manuel López Obradoria vastaan aggressiivisen kampanjan, jossa mustamaalasi tätä muun muassa yhdistämällä tämän televisiomainoksessa Venezuelan presidenttiin Hugo Cháveziin ja julistamalla, että López Obrador olisi vaara Meksikolle. Vaalilautakunta kielsi mainoksen, mutta Calderón tuomitsi kiellon sensuurina.
Vaalipäivän ääntenlaskennassa 2. heinäkuuta 2006 López Obrador oli ajoittain edellä ja julistautui jo voittajaksi, mutta Calderón teki puolestaan samoin. Vaalilautakunta ilmoitti, että tulos jäi sen asettaman 0,3 prosenttiyksikön virhemarginaalin sisään ja että 5. heinäkuuta aloitettaisiin virallinen laskenta. Virallisen tuloksen mukaan Calderón oli voittanut kilpailijansa 243 934 äänellä eli 0,58 prosentilla. Vaalien jälkeisenä päivänä vasemmistolainen lehti La Jornada kirjoitti väärinkäytösepäilyistä vaaleissa.
Myös yhdysvaltalainen tutkiva journalisti Greg Palast piti vaaleja vilpillisinä. Palastin The Guardianiin kirjoittaman artikkelin mukaan vasemmistolle eli Obradorille meneviä ääniä oli hylätty samaan tapaan kuin demokraateille meneviä ääniä Yhdysvaltain vuoden 2000 presidentinvaaleissa.
Vaalilautakunta ilmoitti 5. elokuuta laskevansa uudelleen 9,2 prosenttia äänistä 155 vaalipiirissä. Meksikon kaduilla osoitti ajoittain mieltään jopa 500 000 – 3 000 000 López Obradorin kannattajaa. Viimeisen tuloksen mukaan Calderón sai 14 916 927 ääntä ja López Obrador 14 683 096. Vaalilautakunta julisti Calderónin voittajaksi 5. syyskuuta 2006, hiukan ennen kuin vaali olisi jouduttu uusimaan.
López Obrador julistautui 20. marraskuuta 2006 maan ”lailliseksi” presidentiksi ja perusti 12-jäsenisen rinnakkaishallituksen. Hän lupasi myös rajoittaa Meksikossa suuryritysten valtaa ja ”uusfasistista harvainvaltaa”.
Vuoden 2012 presidentinvaalit
Heinäkuun 2012 presidentinvaaleissa Lopez Obrador taas hävisi ja presidentiksi valittiin Meksikon pitkäaikaisen aikaisemman valtapuolueen Institutionaalisen vallankumouspuolueen (PRI) ehdokas Enrique Pena Nieto. Vaalitappio aiheutti taas levottomuuksia ja syytöksiä väärinkäytöksistä, mutta ei kuitenkaan siinä määrin kuin edellisten vuoden 2006 vaalien jälkeen.
Meksikon presidenttinä
Andres Manuel Lopez Obrador voitti lopulta kolmannella kertaa presidentinvaalit heinäkuussa 2018 ja hän astui virkaansa 1.12.2018. Morena-puolueen ehdokkaana ollut Lopez Obrador oli ensimmäinen vasemmistolainen Meksikon presidentti 80 vuoteen.
Obrador vaati maaliskuussa 2019 Espanjan hallitusta ja paavia pyytämään anteeksi espanjalaisten valloittajien 500 vuotta sitten Meksikon alkuperäisväestöä kohtaan tekemistä väärinkäytöksistä. Espanja torjui vaatimuksen sanoen, ettei niin vanhoja asioita voida arvioida nykypäivän mittapuulla.
Korostaakseen vaatimattomuuttaan Obrador alkoi myydä 218 miljoonalla Yhdysvaltain dollarilla vuonna 2012 hankittua presidentin lentokonetta, 59 muuta lentokonetta ja 70 helikopteria.
Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw
300 px|thumb|right|Echevarrieta y Larrinaga -telakalla [[Espanjan Cádizissa rakennettu Submarino E-1 toimi prototyyppinä saksalaiselle U1-luokalle.]] Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw (IvS) Saksan merivoimien sukellusvene- ja sotalaivanrakennustaidon ylläpitämiseen ja kehittämiseen perustama peiteyritys, jonka kotipaikka oli Alankomaissa. Yrityksen rahoitus tuli todellisuudessa Saksan merivoimilta, mutta sen osakkeet omistivat saksalaiset telakkayhtiöt: AG Vulcan Stettin, Friedrich Krupp Germaniawerft ja AG Weser. Yritys perustettiin puolueettomiin Alankomaihin heinäkuussa 1922 12 000 guldenin tasaomisteisella osakepääomalla.
Versailles’n rauhanopimuksen mukaan Saksa ei saanut ensimmäisen maailmansodan jälkeen rakentaa, eikä pitää hallussaan sukellusveneitä, eikä se myöskään saanut rakentaa uusia yli 10 000 tonnin panssaroituja sotalaivoja. Saksalaisten sukellusveneosaaminen oli maailmansotaan osallistuneista maista paras. Saksan sukellusveneet upottivat ensimmäisen maailmansodan aikana ympärysvaltojen ja puolueettomien maiden laivoja 12,9 miljoonan bruttorekisteritonnin edestä. Määrä vastasi yli puolta Yhdistyneen kuningaskunnan sotaa edeltäneestä kauppalaivatonnistosta. Huhtikuussa 1917 Saksan upotustoiminta oli niin tehokasta, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla oli jäljellä elintarvikkeita kymmenen päivän kulutukseen. Tämän vuoksi Entente halusi varmistautua siitä, ettei Saksassa kyetä enää ylläpitämään sukellusveneosaamista.
Saksa puolestaan pyrki siihen, ettei sillä oleva sukellusvene- ja laivanrakennusosaaminen katoa ankarista rajoituksista huolimatta. Koska suunnittelutyötä ei voinut – ainakaan nimellisesti – jatkaa Saksassa, tarkoitukseen soveltuva peiteyritys perustettiin Alankomaihin.
Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw tarjosi Virolle mahdollisuutta osallistua saksalaisten sukellusveneiden kehittämisohjelmaan, mutta maa kieltäytyi. Suomi hyväksyi ehdotuksen, minkä seurauksena IvS tilasi Crichton-Vulcanin telakalta suunnittelemansa CV707-sukellusveneen, joka sai myöhemmin nimen Vesikko.
Kapteeni Nemo (televisiosarja)
Kapteeni Nemo on ranskalais-espanjalais-italialainen tv-sarja vuodelta 1973. Sarjaa tehtiin yksi tuotantokausi, ja se käsittää kaikkiaan 6 noin 52 minuutin pituista jaksoa. Nimiroolia esittää tunnettu egyptiläinen näyttelijä Omar Sharif. Sarjaa on kuvattu esim. Kanariansaariin kuuluvalla Lanzaroten saarella.
Televisiosarjan pohjalta muokattiin myös 96-minuuttinen elokuva, jota on esitetty nimellä Salaperäinen saari ja Mysteerien saari (engl. The Mysterious Island).
Kapteeni Nemo perustuu ranskalaisen Jules Vernen romaaniin Salaperäinen saari (alkuteos 1874). Teos edustaa ns. robinsonadi-lajityyppiä.
Juoni
Yhdysvaltain sisällissodan aikaan viisi miestä ja koira haaksirikkoutuvat kuumailmapallolla autiolle saarelle ja kokevat siellä monia eriskummallisia seikkailuja. Outojen tapahtumien myötä alkaa vaikuttaa siltä, ettei saari olekaan asumaton. Haaksirikkoutuneet pyrkivät pääsemään perille saaren salaperäisestä asukkaasta. He joutuvat puolustamaan saarta myös merirosvojen hyökkäykseltä.
Prahan eläintarha
250px|thumb|right|Pääsisäänkäynti Prahan eläintarha on Tšekin pääkaupungissa Prahassa toimiva eläintarha. Se perustettiin vuonna 1931.
Prahan eläintarhassa käy vuosittain noin 750 000 vierasta. Eläintarha jouduttiin sulkemaan väliaikaisesti vuonna 2002 tulvien vuoksi.
Peilaus
Peilaus on matematiikassa avaruuden muunnos, missä on annettu piste ja joko peilaus­suora tai -piste, tai kolmi­ulotteisessa avaruudessa peilaustaso. Euklidisessa geometriassa peilaukset pisteen, suoran tai tason suhteen ovat yhtenevyys­kuvauksia.
Jos peilaus suoritetaan pisteen suhteen, annetun kuvion jokaisen pisteen p kuva saadaan pisteestä lähdetään peili­pisteen suuntaan ja kuljetaan kaksin­kertainen matka suhteessa p:n ja peilipisteen etäisyyteen. Tasossa peilaus pisteen suhteen merkitsee samaa kuin sen kierto eli rotaatio 180 astetta peilaus­­pisteen ympäri.
Peilaus suoran suhteen tarkoittaa, että suoralle piirretään kunkin annetun pisteen kautta kulkeva normaali. Annettu peilipiste löytyy suoran peilaus­suoran toiselta puolelta yhtä kaukaa normaalista kuin mitä alkuperäinen piste oli. Tasokuvio muuttuu tällöin peilikuvakseen, jossa vasen ja oikea ovat vaihtuneet. Sitä vastoin kolmi­ulotteisessa avaruudessa ei näin tapahdu, vaan sama tulos saadaan 180 asteen rotaatiolla peilaus­suoran ympäri.
Kolmi­ulotteisessa avaruudessa peilaus tason suhteen tarkoittaa, että tasolle piirretään kunkin annetun pisteen kautta kulkeva normaali. Annettu peili­piste löytyy suoran peilaus­tason toiselta puolelta yhtä kaukaa normaalista kuin mitä alku­peräinen piste oli.
Marxilainen filosofia
Marxilainen yhteiskuntafilosofia
thumb|[[Georg Wilhelm Friedrich Hegel oli merkittävä henkilö marxilaisen filosofian kehitykselle.]]
Karl Marxin varhaisten, 1840-luvulta peräisin olevien kirjoitusten perusteella on mahdollista seurata, miten hänen yhteiskuntafilosofiansa eriytyy hegeliläisyydestä ja saa itsenäisen muotonsa välien selvittelyissä sekä G. W. F. Hegelin että tiettyjen vasemmistohegeliläisten kanssa. Varsin nopeasti Marxin pääasiallinen mielenkiinto siirtyy uskonnon kritiikistä poliittisten, sosiaalisten ja taloudellisten olojen kritiikkiin. Tämä näkyy selkeästi esimerkiksi artikkelissa ''Hegelin oikeusfilosofian kritiikkiä. Johdanto'' (1844). thumb|left|[[Karl Marx]] Marxin mukaan uskonto on ilmausta valtion ja yhteiskunnan kurjuudesta ja samalla myös vastalause sitä vastaan: Se on inhimillisen olemuksen mielikuvitustoteutuma, koska inhimillisellä olemuksella ei ole mitään tosi todellisuutta. Taistelu uskontoa vastaan on siis välillisesti taistelua sitä maailmaa vastaan, jonka henkistä aromia uskonto on. Uskonto on ilmausta ihmisen vieraantumisesta, siitä että hän on kadottanut oman olemuksensa, mikä taas on seurausta siitä, että hän elää vääristyneessä maailmassa.
Taistelu uskontoa vastaan voi olla vain käytännöllistä kamppailua nurinkurista maailmaa vastaan. Kyse on poliittisesta taistelusta, jota käyvät työtätekevät luokat, ennen muuta köyhälistö. Köyhälistön tulee suorittaa vallankumous, joka merkitsee tähänastisen yhteiskuntajärjestyksen hajottamista, yksityisomistuksen poistamista. Tällöin se samalla toteuttaa tehtävän, jonka kanssa saksalainen filosofia oli painiskellut: kumoaa vieraantumisen ja palauttaa ihmisen täyteen arvoonsa. Köyhälistön vallankumouksessa filosofia muuttuu teoriasta toiminnaksi.
Pariisin käsikirjoituksissaan (suomennettu nimellä Taloudellis-filosofiset käsikirjoitukset 1844) Marx katsoo, että ihmisen luonto löytyy hänen työstään, tuotannollisesta toiminnastaan. Kun nyt kapitalismissa työläiseltä riistetään hänen työnsä – eli hän menettää mahdollisuuden valvoa tuotantoprosessia, työvälineitä ja työn tuloksia – ja hänet typistetään kapitalistisen koneiston rattaaksi, niin häneltä itse asiassa riistetään hänen luontonsa, inhimillisyytensä.
Pääoma-teoksen esitöihin kuuluvassa niin sanotussa Grundrissessa (suom. nimellä Vuosien 1857–1858 taloudelliset käsikirjoitukset) erittelyä viedään eteenpäin. Markkinatalouden vallitessa ihmisten työ objektivoituu rahoina, taloudellisena arvona, myytäviksi tarkoitettuina tavaroina sekä taloudellisina lainalaisuuksina, jotka hallitsevat heidän toimintaansa. Ihminen luo rahan, mutta muuttuu sitten sen käskyläiseksi.
Suunnilleen sama on totta ihmisen ja koneiden sekä ihmisen ja tieteen suhteisiin. Kaikissa tapauksissa ihmisestä tulee omien luomustensa orja. Pääoma-teoksessa (ensimmäinen osa 1867), Marxin varsinaisessa pääteoksessa, vastaavia ajatuksia sisältyy tavarafetisismiä (Warenfetischismus) koskevaan teoriaan.
Kapitalismissa tavaroiden tuotantoa ei ohjaa niiden käyttöarvo, vaan vaihtoarvo. Tavaroiden todelliset, luonnolliset ominaisuudet ovat vähemmän tärkeitä; oleellista on vain, että tavarat voidaan vaihtaa rahaksi. Näin niiden abstrakti ominaisuus, niiden markkinoilla saama vaihtoarvo, kohoaa hallitsevaksi: tavaroista tulee kuin fetissejä joita palvotaan niiden sisäisen voiman takia. Kapitalistinen talous näyttää siis Marxin silmissä abstraktioiden hallitsemalta. Taloudesta tulee tavallaan uutta mystiikkaa ja uskontoa.
Kapitalismissa ihmisiä alkavat hallita heille vieraat voimat. Kuitenkin vieraantuminen on historiallisesti välttämätöntä ja palvelee tiettyä tarkoitusta. Kuten Hegelille, myös Marxille historia on murhenäytelmä, jolla kuitenkin on onnellinen loppu. Repeytymiä, vastakohtaisuuksia, ristiriitoja ja ihmisten kärsimyksiä tarvitaan, sillä ilman niitä historia ei voisi kulkea eteenpäin.
Marxin mukaan koko tähänastisen yhteiskunnan historia on ollut luokkataistelujen historiaa. Samalla keskeisen merkityksen saavat taloudelliset suhteet, erityisesti tuotantosuhteet. Marxin historiallinen materialismi on teoria siitä, miten talous toimii historiaa eteenpäin kuljettavana voimana.
Marx itse tiivistää perusajatuksiaan seuraavasti: ”''Elämänsä yhteiskunnallisessa tuotannossa ihmiset tulevat tiettyjen väistämättömien heidän tahdostaan riippumattomien suhteiden, tuotantosuhteiden alaisiksi, jotka vastaavat heidän aineellisten tuotantovoimiensa määrättyä kehitysastetta. Näiden tuotantosuhteiden kokonaisuus muodostaa yhteiskunnan taloudellisen rakenteen, sen reaaliperustan, jolle kohoaa laillinen ja poliittinen päällysrakenne ja jota vastaavat määrätyt yhteiskunnallisen tajunnan muodot. Aineellisen elämän tuotantotapa on ylipäätään yhteiskunnallisen, poliittisen ja henkisen elämän ehtona. Ihmisten tajunta ei määrää heidän olemistaan, vaan päinvastoin heidän yhteiskunnallinen olemisensa määrää heidän tajuntansa.''”
Marx katsoi, että historiallisen materialisminsa ansiosta hän oli onnistunut kääntämään Hegelin "jaloilleen". Historiaa selitettäessä ei pidä lähteä hengestä tai itsetajunnasta, vaan aineellisista suhteista, jotka Marx ilman tarkempaa todistelua samaistaa taloudellisiin suhteisiin.