cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ollijärvi (Kokemäki, länsi)
Maantiede
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja sen pituus on 350 metriä ja leveys 150 metriä. Siihen laskee suo-ojia sekä laskuoja itäisestä Ollijärvestä. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 5,4 kilometriä pitkä laskuoja. Se kulkee umpeen kasvaneen Ahvenjärven ohi ja yhtyy 500 metriä ennen Kokemäenjokea Pahanalhonojaan. Yhteys Kokemäenjokeen ei ole suora, sillä vedet johdetaan kertymäaltaaseen, josta ne pumpataan tulvapadon yli jokeen.
Muhammad ibn Arafa
Ibn Arafa luopui kruunusta vuonna 1955. Vastalauseet Muhammad ibn Arafaa vastaan auttoivat Marokon itsenäistymistä. Muhammad ibn Arafa kuoli Ranskassa vuonna 1976.
Linnea Meder
Linnea Meder (s. 1947) on HYY Yhtymän entinen toimitusjohtaja. Ekonomi, eMBA Meder oli yhtymän palveluksessa vuodesta 1973. Hän on toiminut myös Helsingin yliopiston ylioppilaskunnan talousjohtajana. Hän siirtyi eläkkeelle 31.12.2007
Ligue Nord-Américaine de Hockey
Ligue Nord-Américaine de Hockey (LNAH), tunnetaan myös nimellä (North American Hockey League) on yksi Pohjois-Amerikan jääkiekon alasarjoista, jota pelataan Kanadan Quebecissa ja Ontariossa. Vuosina 1996-2004 sarja tunnettiin nimellä Quebec Semi-Pro Hockey League (QSPHL).
LNAH:ia mainostetaan maailman väkivaltaisimmaksi jääkiekkosarjaksi. Sarjassa tapellaan keskimäärin 3,2 kertaa ottelua kohti, kun esimerkiksi NHL:ssä vastaava luku on 0,6.
Joukkueet kaudella 2019–2020
Kaudella 2019–2020 sarjassa pelaa kuusi joukkuetta.
São Tomé (saari)
São Tomé on suurempi ja eteläisempi São Tomé ja Príncipen kahdesta pääsaaresta. Tuliperäinen saari sijaitsee Guineanlahdella Atlantin valtameressä. São Tomé sijaitsee noin 150 kilometrin päässä pienemmästä Príncipen saaresta lounaaseen ja noin 250 kilometrin päässä Manner-Afrikan Gabonin rannikolta länteen. Saaren merkittävin asutuskeskittymä ja valtion pääkaupunki on koillisrannikolla sijaitseva São Tomé. Saaren pinta-ala on 854 neliökilometriä ja väkiluku oli vuoden 2011 väestönlaskennassa 179 814.
São Tomé kuuluu yhdessä tuliperäisten Príncipen, Annobónin ja Biokon saarten kanssa tuliperäiseen ”Kamerunin-linjaan”, joka jatkuu Afrikan mantereella Kamerunin ja Nigerian alueilla Tšadjärvelle saakka. São Tomé kuuluu Príncipen ja Annobónin kanssa 1 036 neliökilometrin laajuiseen ekoalueeseen, jolla on runsaasti kotoperäisiä eliölajeja. Aluetta on kotoperäisten lajien suuren määrän vuoksi verrattu esimerkiksi Galápagossaariin.
Avovesiuinti
Avovesiuinti on uintilaji, joka tapahtuu avovedessä, kuten meressä, järvessä tai joessa.
Avovesiuinti kuuluu yhtenä lajina triathloniin, ja tämä on kasvattanut avovesiuinnin suosiota. Triathlonissa uinti on kilpailusuorituksen ensimmäinen osa. Triathlon oli ensimmäistä kertaa olympialajina vuoden 2000 kesäolympialaisissa Sydneyssä. Avovesiuinti oli lajina vuoden 2005 Uinnin maailmanmestaruuskilpailuissa. Tuolloin kilpailtiin 5, 10 ja 25 kilometrin matkoilla. Vuoden 2008 kesäolympialaisissa kilpailtiin avovesiuinnissa 10 km:n matkalla. Lajin kattojärjestö on FINA.
Varusteet
Ainoa avovesiuinnissa tarvittava väline on uimapuku. Kirkkaanvärinen uimalakki on joissakin kilpailuissa pakollinen.
Märkäpukujen käyttö avovesiuinnissa jakaa mielipiteitä. Useiden mielestä märkäpuvun käyttö on lajin hengen vastaista, ja he halveksivat puvun käyttöä. Toisin kuin triathlonissa, jossa märkäpuvun käyttö on sallittua veden lämpötilan ollessa tietyn rajan alapuolella, avovesiuintikilpailuissa märkäpukujen käyttö ei yleensä ole sallittua.
Uintitekniikka
Avovesiuintikilpailuissa uintitekniikkaa ei yleensä ole rajoitettu. Suosituin tekniikka on krooli, sen ollessa yleisesti käytetyistä uintitekniikoista energiatehokkain. Allasuinnista poiketen avovesiuinnissa uimarin tulee suuremmissa määrin kyetä mukauttamaan tekniikkaansa esimerkiksi suhteessa vallitsevaan aallokkoon tai muihin uimareihin.
Marja-Leena Muukka
Marja-Leena Muukka (s. 17. helmikuuta 1965 Espoo) on suomalainen graafinen suunnittelija, joka on tullut tunnetuksi etenkin kirjojen muotoilijana. Grafia ry nimesi hänet Vuoden graafikoksi 2004.
Muukka on opiskellut Vapaassa taidekoulussa vuonna 1984 ja valmistunut graafiseksi suunnittelijaksi Lahden Muotoiluinstituutista 1989. Hän toimi kymmenisen vuotta WSOY:n kirjanmuotoilijana kunnes perusti oman yrityksensä 1999.
Muukan töitä on palkittu ja esitelty Suomessa muun muassa Vuoden huiput-, Vuoden kirjavaliot -kilpailuissa ja -näyttelyissä sekä taideteollisuusalan näyttelyissä eri puolilla Eurooppaa. Muukka on opettanut Taideteollisessa korkeakoulussa ja Markkinointi-instituutissa.
Santeri Ovaska
Santeri Ovaska (s. 22. helmikuuta 1996 Lustenau, Itävalta) on suomalais-saksalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Saksan kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Oberliga-joukkue EV Lindaussa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Ovaskaa KalPan A-nuorissa valmentanut Sami Kapanen on kuvaillut häntä hyväksi yleispelaajaksi, jolla on kelvollinen laukaus. Ovaska laukoo oikealta.
Seuraura
Ovaska syntyi Itävallassa hänen isänsä Timon pelatessa siellä. Hän vietti tämän myötä osan lapsuudestaan myös Saksassa. Ovaska on Imatran Ketterän kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Saimaan Palloon kaudeksi 2011–2012. Ovaska oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras syöttäjä kahdeksalla syöttöpisteellään. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa hän oli SaiPan paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 18+33=51, joilla Ovaska sijoittui pistepörssissä yhdeksänneksi. Hänet palkittiin kauden päätteeksi sarjan herrasmiespelaajana Holger Granström -palkinnolla.
Kaudeksi 2012–2013 Ovaska siirtyi Kalevan Pallon B-nuoriin. Kaudella 2013–2014 hän oli joukkueen toiseksi paras maalintekijä 23 osumallaan, joilla Ovaska jakoi B-nuorten SM-sarjan maalipörssin yhdeksännen sijan Jokereiden Otto Sompin kanssa. Kesken kauden 2015–2016, marraskuussa 2015 hän palasi KalPasta Saimaan Palloon ja siirtyi seuran A-nuoriin. Kaudella 2016–2017 Ovaska debytoi SaiPan SM-liigajoukkueessa runkosarjan päätöskierroksella 13. maaliskuuta 2017 vieraissa Tapparaa vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 12.06 minuuttia.
Elokuussa 2017 Ovaska siirtyi try-outille Saksan kolmanneksi korkeimmalle sarjatasolle Oberliga-joukkue Deggendorfer SC:hen. Syyskuussa hän sai joukkueeseen kauden 2017–2018 kattavan jatkosopimuksen. Ovaska eteni Deggendorferin kanssa aina liigan finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin alankomaalaisjoukkue Tilburg Trappers otteluvoitoin 3-1. Kaudeksi 2018–2019 hän siirtyi jatkamaan Oberliga-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella EV Lindaun riveihin.
Maajoukkueura
Ovaska on pelannut Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueessa yhden poikien maaottelun. Uutisvuoksin hänelle joulukuussa 2012 antaman haastattelun mukaan myös Saksan maajoukkue oli kiinnostunut Ovaskasta ennen hänen päätöstään edustaa Suomea.
Muuta
Ovaskan isä Timo pelasi omalla urallaan Suomen, Sveitsin, Saksan ja Itävallan alemmilla sarjatasoilla sekä toimi myöhemmin valmentajana. Santerilla on Timon Saksassa viettyjen vuosien myötä myös maan kansalaisuus. Santeri Ovaskan puolustajana pelaava serkku Markus Ovaska entinen jääkiekkopuolustaja, joka pelasi myös yhden Mestarien liigan ottelun SaiPan SM-liigajoukkueessa kaudella 2016–2017.
Ovaska harrasti lapsena myös jalkapalloa Ruokolahden Pallossa.
Savonsolmu
Savonsolmu on Pieksämäellä vuosina 1976–2020 toiminut hotelli.
Vuonna 1980 laajennetussa hotellissa oli jo liki sata eli kaksinkertainen määrä huoneita, kolme 60–140 hengen luentosalia ja 350 hengen ravintolasali. 1980-luvulla hotellin tanssiravintolassa soi elävä musiikki viitenä iltana viikossa, ja se keräsi yleisöä Jyväskylää ja Kuopiota myöten.
Loppuvuodesta 1987 Savonsolmun työntekijät riitaantuivat työnantajansa kanssa, ja työtaistelu uhkasi laajeta koko Sokos-hotelliketjua koskevaksi tukilakoksi kunnes sopu saavutettiin. S-ryhmän uudelleenjärjestelyissä hotelli siirtyi Pieksämäen Osuuskaupalta suoraan SOK:lle, joka luopui sittemmin hotellista. Liiketoiminta myytiin yksityisille ja kiinteistö Tapiola-ryhmälle. Hotellin uusi yksityisten omistajien ryhmä pieneni vähitellen, ja vuonna 2020 sekä kiinteistön että hotellitoiminnan omistajina oli Paavo ja Daina Prepulan Hotelli Pieksämäki Oy.
Marraskuussa 2019 hotellin kaikki työntekijät irtisanottiin ja toimintaa pyörittänyt yritys teki pian konkurssin.
Hotellikiinteistö siirtyi 20 000 eurolla keinottelija Kalle Kroonin omistamalle, Ruotsiin rekisteröidylle Nordic Real Estate Management Kb:lle. Kroon lupaili hotellin avautuvan kesällä 2021 uudelleen yli 55-vuotiaille suunnattuna, mutta tämä ei toteutunut. Kroon jätti tontinvuokrat maksamatta, ja Pieksämäen kaupunki purki maanvuokrasopimuksen. Tyhjillään oleva hotellikiinteistö on joutunut monenlaisen ilkivallan kohteeksi, muun muassa tulipalon huhtikuussa 2023.
Savonsolmu Beach & Blues Party
Hotellin alueella järjestettiin 22 kesänä Savonsolmu Beach & Blues Party, jonka perinne oli vaarassa katketa hotellin sulkeuduttua vuonna 2019 ja sitä seuranneen koronapandemian takia.
Sunnuntai maalla
Sunnuntai maalla (Un dimanche à la campagne) on Bertrand Tavernierin ohjaama ranskalainen draamakomedia vuodelta 1984. Elokuva perustuu Pierre Bostin romaaniin Monsieur Ladmiral va bientôt mourir, jonka pohjalta elokuvan käsikirjoituksen laati ohjaaja yhdessä vaimonsa Colo Tavernierin kanssa. Elokuvan pääosissa näyttelevät Louis Ducreux, Michel Aumont ja Sabine Azéma. Elokuvassa lapset ja lapsenlapset saapuvat tapaamaan ikääntynyttä taidemaalarimiestä myöhäiskesän sunnuntaina vuonna 1912.
Oulonjärvi (Ruovesi)
Oulonjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä ja Mänttä-Vilppulassa Tuuhoskylän lähellä sijaitseva järvi.
Sunnuntai maalla
Juoni
Vain keskinkertaisesti lahjakas taidemaalari Ladmiral on nähnyt impressionismin synnyn ja halunnut aina maalata kuin Auguste Renoir. Hänen aiheenaan on sitkeästi pysynyt oman talon puutarha. Nyt häntä tapaamaan tulevat eloisa ja nuorekas tytär Irène sekä porvarillista elämää viettävä poika Edouard vaimonsa ja heidän kolmen lapsensa kanssa. Perheen tulehtuneet suhteet alkavat nousta pinnalle.
Vastaanotto
Tavernier sai elokuvasta Cannesin elokuvajuhlien parhaan ohjaajan palkinnon. Elokuva oli ehdolla myös parhaan elokuvan César-palkintoon.
Oulonjärvi (Ruovesi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Tarjanneveden alueella (35.41), jonka Tarjanneveden lähialueeseen (35.411) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,7 metriä mpy.
Sunnuntai maalla
Vastaanotto
Helsingin Sanomien Mikael Fränti sanoo Tavernierin ohjaavan näennäisen koruttomasti Jean Renoirin ja Ingmar Bergmanin jalanjäljissä mutta niin, että elokuvan tarina laajenee ja syvenee koko ajan.
Yksikköympyrä
Yksikköympyrä on suorakulmaisessa koordinaatistossa ympyrä, jonka säde on 1 ja jonka keskipiste sijaitsee origossa. Sille käytetään toisinaan merkintää S1 (vrt. yksikköpallo S2). Yksikköympyrän kehäpisteet toteuttavat yhtälön.
Yksikköympyrää käytetään usein trigonometristen funktioiden määrittämiseen. Tämä perustuu siihen, että kun yksikköympyrästä valitaan tietty piste ja siihen piirretään keskipisteestä viiva, josta taas piirretään kohtisuora viiva x-akselille, saadaan suorakulmainen kolmio, jonka x-akseli on kulman kosini ja y-akseli kulman sini.
Yksikköympyrää vastaava kolmiulotteinen yleistys on yksikköpallo.
Valkoherukka
Valkoherukka eli valkoinen viinimarja (Ribes Rubrum-ryhmä) on pensasmarja, joka on alun perin geneettinen muunnos punaherukasta. Valkoherukasta puuttuu punaherukan marjan punaisen värin aiheuttava geeni. Valkoherukka ei ole maultaan niin väkevä kuin punaherukka, vaan makeampi, mutta silti melko hapan.
Suomessa valkoherukkaa viljellään ammattimaisesti noin 86 hehtaarin verran, ja se on kolmanneksi eniten viljelty herukkalajike. Yleisimmät ovat mustaherukka (1 220 ha) sekä punaherukka (219 ha). Valkoherukan keskimääräinen sato vuodessa on noin 4 000 kilogrammaa hehtaaria kohti.
Tärkeimmät lajikkeet
Suomessa viljeltävistä lajikkeista yleisimmät ovat: • Valkoinen suomalainen, joka on valkoisen hollantilaisen juvalainen kanta
Valkoinen suomalainen on lajikkeena uusi. Se tuottaa makeita marjoja, on härmänkestävä ja erittäin runsassatoinen.
Käyttö
Valkoherukkasadosta korjataan marjat, joita käytetään useimmin mehuissa, hilloissa ja hyytelöissä. Marjat ovat makeita, punaherukkaan verrattuna valkoherukka on makeampi ja vähemmän hapan. Valkoherukoista tehdään myös viiniä, yksin tai muihin herukoihin sekoitettuna.
Vuorinousu
Vuorinousu on moottoriurheilun lajityyppi, jossa ajetaan kelloa vastaan nousevassa maastossa.
Kilpailuja ajetaan sekä päällystetyllä pinnalla asfaltilla sekä päällystämättömällä (sora, muta ym.).
Esimerkki lajin tunnetusta tapahtumasta on Pikes Peak International Hill Climb.
Georg Meerwein
Georg Meerwein (1932 Bickensohl am Kaiserstuhl – 25. joulukuuta 2016) oli saksalainen oboisti ja musiikkipedagogi.
Meerwein opiskeli alun perin protestanttista kirkkomusiikkia Karlsruhessa ja sitten oboensoittoa Freiburgin musiikkiyliopistossa. Hän toimi vuosina 1962–1996 ensimmäisenä oboistina ja englannintorvensoittajana Bambergin sinfoniaorkesterissa. Hän esiintyi myös solistina eri puolilla maailmaa vuosikymmenten ajan. Meerwein teki lukuisia radio- ja televisioesiintymisiä sekä muun muassa levytti Wolfgang Amadeus Mozartin Pianokvinteton (K. 452) Ingrid Haeblerin kanssa Philips Recordsille.
Meerwein vieraili professorina eri yliopistoissa Euroopassa ja Latinalaisessa Amerikassa, esimerkiksi Universidade Federal da Bahiassa vuosina 1958–1961. Hän piti vuosina 1989–2009 mestarikursseja useissa Etelä-Amerikan maissa. Meerweinin johdolla opiskeli muiden muassa Albrecht Mayer.
Zadok the Priest
thumb|pienoiskuva|Zadok the Priest esitettynä [[Rod Laver Arenassa, Melbournessa 2005]] Zadok the Priest on Georg Friedrich Händelin säveltämä kruunajaishymni, jonka sanat ovat kuningas Jaakko I:n mukaan nimetystä raamatunkäännöksestä. Se on yksi neljästä hymnistä, jotka Händel sävelsi kuningas Yrjö II:n kruunajaisia varten 1727. Zadok the Priest on siitä lähtien laulettu aina Ison-Britannian, myöhemmin Yhdistyneen kuningaskunnan kruunajaisjumalanpalveluksessa. Se on perinteisesti esitetty hallitsijan voitelun yhteydessä.
Zadok the Priest on sävelletty SSAATBB-kuorolle ja orkesterille, jossa on kaksi oboeta, kaksi fagottia, kolme trumpettia, patarummut, jouset ja continuo. Vaikka kaikki neljä hymniä ovat perinteinen osa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitsijan kruunajaisia, niiden sanat ovat Händelin valitsemia, mikä tyrmistytti Yrjön kruunajaisiin osallistunutta papistoa. Vaikka teksti pohjautuu Ensimmäisen kuninkaiden kirjan 1. luvun jakeisiin 38–40, jossa kerrotaan Salomonin voitelemisesta Israelin kuninkaaksi, se ei ole suora lainaus vaan vertaus.
Kolme muuta Händelin säveltämää kruunajaishymniä ovat The King Shall Rejoice, My Heart is Inditing ja Let thy Hand be Strengthened.
UEFA:n Mestarien liigan hymni, jota soitetaan liigan TV-lähetysten reportaaseissa ja otteluiden alkuseremonioissa, on sovitettu versio Zadok the Priestistä.
Oliver Kapanen
Oliver Ville Johannes Kapanen (s. 29. heinäkuuta 2003 Timrå, Ruotsi) on suomalainen jääkiekkoilija, joka edustaa SM-liigajoukkue Kalevan Palloa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Kapanen laukoo oikealta.
Seuraura
Kapanen syntyi Ruotsin Timråssa, kun hänen isänsä Kimmo pelasi tuolloin Elitserien-joukkue Timrå IK:ssa. Oliver aloitti jääkiekkoilun omien sanojensa mukaan noin viisivuotiaana. Hän kokeili sekä maalivahdin että kenttäpelaajan rooleja, kunnes Kapanen löysi itsensä keskushyökkääjän paikalta omien sanojensa mukaan 10-11-vuotiaana. Hänen kasvattajaseuransa on Kalevan Pallo. Kaudella 2019–2020 Kapanen toimi seuran B-nuorten varakapteenina. Hänet valittiin kauden päätteeksi B-nuorten SM-sarjan ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2020–2021 Kapanen teki KalPan kanssa 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän pelasi kautensa kuitenkin lähes kokonaan seuran U20-joukkueessa, eikä Kapanen tehnyt vielä liigadebyyttiään. Kapanen nousi jo 17-vuotiaana joukkueensa kapteenistoon. Hän oli KalPan paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 25+16=41. Kapanen jakoi koko U20 SM-sarjan maalipörssin voiton Ässien Leevi Viitalan kanssa. Hänelle ei kuitenkin jaettu maalipörssin voittajalle myönnettävää Arto Javanainen -palkintoa, sillä sarjan joukkueet eivät saaneet tasapuolisesti otteluita koronaviruspandemian aiheuttamien rajoitusten ja karanteenien vuoksi. Kapanen jakoi myös pistepörssin 11. sijan Jukureiden Markus Odenin kanssa. Hänet valittiin U20 SM-sarjan marraskuun kuukauden nuoreksi pelaajaksi. Maaliskuussa 2021 KalPa lainasi Kapasen loppukauden kattavalla sopimuksella Mestis-joukkue Joensuun Kiekko-Poikiin. Hänen debyyttinsä miesten peleissä kuitenkin siirtyi parilla viikolla, kun Kapanen määrättiin karanteeniin korona-altistuksen vuoksi. Päästyään Kiekko-Poikien vahvuuteen hän sai erityisluvan käyttää isoisänsä Hannu Kapasen käyttämää pelinumeroa 9, jonka seura oli jäädyttänyt. Oliver Kapanen pelasi lopulta piste per peli -tahdilla viisi runkosarjaottelua tehopistein 3+2=5, mutta Kapanen ei kuitenkaan pelannut enää pudotuspeleissä, sillä hän siirtyi valmistautumaan alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuihin.
Montreal Canadiens varasi Kapasen toisella kierroksella 64. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2021. Hän teki KalPassa SM-liigadebyyttinsä kauden 2021–2022 avauskierroksella 10. syyskuuta 2021 vieraissa Mikkelin Jukureita vastaan. Kapanen merkittiin KalPan nelossentteriksi laidoilleen Benjamin Korhonen ja Jaromír Pytlík. Hän sai ottelussa jääaikaa 7.11 minuuttia ja Kapaselle merkittiin teholukema –1. Ottelu eteni voittomaalikilpailuun, jossa hän pääsi yrittämään maalintekoa, mutta Kapanen ei kuitenkaan onnistunut yrityksessään. Kapasen debyyttiin liittyi erikoisuus, sillä samassa ottelussa KalPassa liigadebyyttinsä teki myös hänen samana vuonna syntynyt serkkunsa Konsta Kapanen. Liigauransa avausmaalin Oliver Kapanen teki seitsemännessä ottelussaan 23. lokakuuta 2021 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hän sai ottelussa myös kakkossyöttöpisteen Henri Knuutisen tekemään maaliin. Kapasen kausi jäi hieman rikkonaiseksi loppuvuonna 2021 tulleen loukkaantumisen vuoksi. Hän pelasi KalPan SM-liigajoukkueessa kauden aikana 16 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Helmikuussa 2022 seura lainasi Kapasen ja maalivahti Juha Jatkolan kahden ottelun ajaksi SM-liigajoukkue Oulun Kärppiin, kun joukkueesta oli lukuisia pelaajia sivussa koronavirustartuntojen vuoksi. Kapanen teki niissä kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi kauden aikana miesten pelejä myös kahdeksan ottelun verran lainalla Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa. Kapanen pelasi myös osan kaudestaan vielä KalPan U20-joukkueessa. Hän jakoi tehoilla 3+8=11 koko U20 SM-sarjan pudotuspelien pistepörssin voiton joukkuetoverinsa Kasper Puution kanssa. Kapanen voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
Varsinaisella tulokaskaudellaan 2022–2023 Kapanen teki läpimurtonsa SM-liigassa. Hän teki runkosarjassa 55 ottelussa tehot 10+17=27, joilla Kapanen sijoittui tulokkaiden pistepörssissä toiseksi edellään vain Jukureiden Niko Huuhtanen. Pudotuspeleissä hän pelasi seitsemän ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Kapanen oli kauden päätteeksi kolmen kärkifinalistin joukossa ehdolla SM-liigan vuoden tulokkaalle myönnettävän Jarmo Wasaman muistopalkinnon voittajaksi, mutta hän sijoittui äänestyksessä lopulta toiseksi, kun palkinnon vei Jukureiden hyökkääjä Niko Huuhtanen. Joulukuussa 2022 hän teki KalPan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Maajoukkueura
Kapanen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2022 ja 2023, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Suomen kapteenina. Kapanen valittiin Slovakiaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Kapanen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2021. Hän loukkaantui turnauksen avausottelussa Venäjää vastaan, kun Kapanen kaatui kiekontavoittelutilanteessa hurjan näköisesti pää edellä päin laitaa, kun hänen luistelimensa osuivat yhteen Nikolai Makarovin luistinten kanssa. Kapanen oli sivussa kolmesta ottelusta, mutta hän kuntoutui puolivälierävaiheeseen. Yhteensä Kapanen on pelannut 39 nuorten ja 12 poikien maaottelua.
Pelityyli
Kapanen on itse kertonut sentterinä pelatessaan pyrkivänsä rytmittämään ketjun peliä ja jakamaan kiekkoa laitoihin, tekemään tilaa muille ja sitä kautta auttamaan hyökkäyspeliä. Hän on maininnut kehityskohteikseen yleispelaamisen ja luistelun. Jatkoaika.com-verkkolehden toimittaja Riku Isokosken mukaan Kapasen laukaus on varsin hyvä ja hän pystyy viimeistelemään osumia monipuolisesti. Isokosken mukaan Kapasen pitäisi kuitenkin pystyä kehittämään luisteluaan.
Kapanen on maininnut esikuvakseen Steven Stamkosin ja kertonut seuranneensa NHL:stä eniten hänen otteitaan.
Muuta
Kapasen isä Kimmo pelasi omalla urallaan SM-liigassa maalivahtina pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 334 ottelua. Hän pelasi myös viitenä kautena Ruotsissa ja yhtenä kautena Saksassa. Kimmo toimi pelaajauransa jälkeen KalPassa eri seurajohtotehtävissä vuoteen 2017 asti, joista vuodet 2011–2013 toimitusjohtajana. Hän toimii nykyään pelaaja-agenttina Acme Sportin ostaneen Wassermanilla ja myös Oliverin agenttina. Oliver Kapasen setä Sami pelasi hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 918 NHL-ottelua. Suomen A-maajoukkueessa hän oli saavuttamassa mm. kahta olympiapronssia (Lillehammer 1994) ja Nagano 1998) ja maailmanmestaruuden (1995). Sami toimi myös Suomen kapteenina vuosien 2009 ja 2010 MM-kilpailuissa. Hän toimi vuodet 2003–2020 KalPan pääomistajana sekä pelaajauransa jälkeen myös päävalmentajana, toimitusjohtajana ja puheenjohtajana. Sami toimii nykyään myöskin pelaaja-agenttina. Hänet on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 224.
Oliver Kapasen serkut ja Samin pojat Kasperi ja Konsta ovat myös jääkiekkohyökkääjiä. Heistä Kasperi pelaa NHL-seura St. Louis Bluesissa ja hän on Pittsburgh Penguinsin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2014. Oliverin kanssa samana vuonna syntynyt Konsta Kapanen pelaa hänen joukkuetoverinaan KalPan organisaatiossa. Serkusten isoisä on entinen maajoukkuehyökkääjä ja olympiakävijä (Innsbruck 1976) Hannu Kapanen, joka on tehnyt myöhemmin valmennusuran SM-liigassa. Hänet on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 159. Serkusten isosetä Jari Kapanen pelasi hyökkääjänä 15 kautta Suomen pääsarjatasolla. Kapasen suvusta kuusi on kiekkoillut eri maajoukkueissa ja viisi IIHF:n alaisissa arvokisoissa. Hockey Hall of Famen mukaan vastaavaan ei ole yltänyt mikään toinen kiekkosuku.
Oliver Kapanen valmistui merkonomiksi Savon ammattiopistosta keväällä 2022.
Äiti
thumb|[[Akseli Gallen-Kallelan teos Lemminkäisen äiti (1897). Lemminkäisen äiti on pelastanut poikansa Tuonelan joesta ja ommellut hänet kokoon.]] thumb|200px|Akseli Gallen-Kallela, [[Madonna_(Akseli_Gallen-Kallelan_maalaus)|Madonna (1891). Akseli Gallen-Kallelan vaimo Mary Gallen-Kallela ja tytär Impi Marjatta.]] Äiti on biologinen tai sosiaalinen naaraspuolinen jälkeläistensä vanhempi. Nisäkkäillä kuten ihmisellä äiti kantaa lastaan, jota ensin kutsutaan alkioksi ja myöhemmin sikiöksi. Äiti kantaa lastaan kohdussaan aina siihen saakka kunnes lapsi on tarpeeksi kehittynyt syntyäkseen. Tämän jälkeen äiti synnyttää lapsen. Kun lapsi on syntynyt, äiti yleensä imettää häntä.
Äidiksi voidaan kutsua myös naista, joka ei ole lapsen biologinen vanhempi, esimerkiksi adoptioäidit, sijaisäidit, äitipuolet (toisen vanhemman puoliso) tai naisparin lapsen ei-biologinen vanhempi. Nykyisin teknologian avulla biologisen äidin toiminnot voidaan jakaa myös siten, että geneettinen äiti tuottaa munasolun ja kantava äiti synnyttää lapset.
Äiti on elämän antaja ja turvallisuuden vertauskuva. C. G. Jung tulkitsee, että äiti-käsitteeseen on laskettava myös isoäidit, imettäjät ja lastenhoitajat. Käsitteen laajentamista ovat myös Jumalan äiti (Neitsyt Maria), äiti maa ja alma mater (yliopisto). Äitipuoli on saduissa usein jonkinlainen vasta-äiti, joka vihaa lapsiaan. Jung näkee tässä ihmisen vaikeuden hahmottaa eri äiti-hahmoja ja niiden osuutta lapsen kasvattamisessa.
Sana äiti on erittäin vanha laina germaanisesta sanasta aithi. Alkuperäisestä ’äitiä’ merkitsevästä kantauralilaisesta sanasta *emä polveutuvat nykyiset sanat emä ja emo, ja jälkimmäistä käytetään kalevalaisessa kansanrunoudessa merkityksellä "äiti".
Äitipuoli on saduissa ja sananlaskuissa usein eräänlainen paha antiäiti, itsekeskeinen ja lasta vihaava, jopa valmis murhaamaan, lähes noita. Tämä mielikuva saattaa kertoa siitä, ettei ihminen ole pystynyt hahmottamaan suhdettaan oikeaan äitiinsä. Grimmin sadussa Lumikki kerrotaan äitipuolesta näin: "Sen jälkeen kun äiti kuoli, ei meillä ole ollut yhtään hyvää hetkeä. Äitipuoli lyö meitä joka päivä, ja kun tulemme hänen luokseen, hän potkii meidät jaloillaan pois.".
Palsa-museo
Kittiläläisen taiteilija Kalervo Palsan (1947 – 1987) työtä ja elämää esittelevä museo sijaitsee Palsan kotitalossa. Talon pihapiirissä on myös hänen Getsemaneksi kutsumansa ateljeemökki. Museon omistaa Kauko Sorjosen säätiö, joka osti sen vuonna 2011 ja restauroi huonoon kuntoon pääseet rakennukset. Kittilän keskustan tuntumassa sijaitsevalla asuinalueella sijaitseva museo on avoinna kesäaikaan.
Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta
Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta, lyh. SAVOTTA, on lakisääteinen julkisyhteisö, joka koostuu Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijoista. Opiskelijakunta osallistuu ammattikorkeakoulun toimintaan ja edustaa sisäisesti sekä julkisuudessa kaikkia sen opiskelijoita. Opiskelijakunnan päätehtävät on määritelty ammattikorkeakoululaissa. Näitä ovat opiskelijoiden etujen valvominen, opiskelijoiden yhteiskunnallisten pyrkimysten tukeminen, sekä opiskelijaedustajien valinta ammattikorkeakoulun hallintoelimiin. Jäsenilleen opiskelijakunta järjestää erilaisia palveluita, kuten opiskelijatapahtumia ja opiskelija-alennuksia.
Ylintä päätösvaltaa opiskelijakunnassa käyttää vuosittain vaaleilla valittava edustajisto. Edustajiston puheenjohtaja on opiskelijakunnan puheenjohtaja. Päivittäinen päätöksenteko pyörii hallituksen ja työntekijöiden varassa. SAVOTTAn toimisto sijaitsee Kuopiossa Savonia-ammattikorkeakoulun Microkadun kampuksella. Opiskelijakunnalla on kaksi kahvilaa Microkadun kampuksella: cafeSAVOTTA ja bar&cafeSAVOTTA.
SAVOTTA on Suomen ammattikorkeakouluopiskelijakuntien liitto – SAMOKin jäsen. SAVOTTA on myös yhtenä viidestä opiskelijakunnasta osakkaana Suomen järjestöpalvelut SJP Oy:ssä, joka tuottaa erilaisia järjestöpalveluita ja Wäkipyörä-henkilöstöpalvelut nimellä henkilöstövuokrauspalveluita.
Historia
Ammattikorkeakoulutaipaleen alun opiskelijatoiminnasta vastasi 17. joulukuuta 1991 perustettu Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun oppilaskuntien neuvottelukunta. Neuvottelukunnassa vaikuttivat entisten opistojen oppilasyhdistykset, joita ei jaettu va. ammattikorkeakoulun aikana kahtia kokeiluun osallistuvien ja sen ulkopuolelle jäävien opiskelijoiden kesken. Tämä ja ylläpitorakenne, jossa Pohjois-Savon va. ammattikorkeakoulu ja Pohjois-Savon ammatillinen instituutti kuuluivat samaan ylläpitäjäorganisaatioon – Pohjois-Savon koulutuskuntayhtymään, huomioiden neuvottelukunta edusti nimestään huolimatta myös toisen asteen ammatillisia opiskelijoita.
Ammattikorkeakoulun vakinaistamisen myötä syntyi ensimmäinen varsinainen opiskelijayhdistys, Pohjois-Savon ammattikorkeakoulun opiskelijat - PSAKO ry. PSAKO:n perustamispäiväksi merkittiin 31. tammikuuta 1996. PSAKO edusti edelleen sekä toisen asteen että ammattikorkeakoulun opiskelijoita.
Nimenmuutos, toisen asteen opiskelijaedustus loppui
PSAKO:sta nimi muuttui Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijat - Savotta ry:ksi vuonna 2004. Pohjana oli nimenvaihdos, jossa Pohjois-Savon ammattikorkeakoulusta tuli Savonia-ammattikorkeakoulu. Merkittävin muutos tapahtui kuitenkin taustalla oppilaitosten ylläpitorakenteissa, jossa koulutuskuntayhtymä jaettiin kahtia. Ammattikorkeakoulun ylläpitäjäksi jäi Savonia-ammattikorkeakoulun kuntayhtymä ja nimensä yhdistymisien kautta Pohjois-Savon ammatillisesta instituutista Savon ammatti- ja aikuisopistoksi muuttaneen toisen asteen oppilaitoksen taustalle muodostui Savon koulutuskuntayhtymä. Ylläpitorakenteen muutos johti siihen, että uuden nimen saanut opiskelijayhteisö, SASVOTTA ei enää edeltäjiensä tavoin edustanut toisen asteen opiskelijoita.
Suora henkilöjäsenyys poisti viimeisen neuvottelukunnan ajan perinnön
Aivan viime vuosiin asti SAVOTTAlla ei ollut suoria henkilöjäseniä, vaan se muodostui yksikkökohtaisista koulutusalajärjestöistä (alkuperäisen neuvottelukunnan perustajayhteisöt, jotka käyttivät valtaa esimerkiksi hallitusvalinnoissa omien jäsenmääriensä mukaisesti). Tässä mallissa opiskelija liittyi koulutusalajärjestöönsä ja sitä kautta Savottaan. Nykyään opiskelijakunnassa on henkilöjäsenyys, eli opiskelija liittyy halutessaan suoraan SAVOTTAn jäseneksi. Tämän yhteydessä opiskelija liittyy myös omassa yksikössä toimivaan koulutusalajärjestöön, jotka toimivat edelleen varsin itsenäisesti.
Opiskelijakunnat perustetaan
Vakiintumisen merkkinä ammattikorkeakoulujen opiskelijatoiminta kirjattiin ammattikorkeakoululakiin (§42a, ns. opiskelijakunta-pykälä). Lainmuutoksen astuttua voimaan 1. lokakuuta 2006, syntyi ammattikorkeakouluihin julkisoikeudelliset opiskelijakunnat. Laissa opiskelijakunnat saivat yliopistojen ylioppilaskuntia vastaavat tehtävät – merkittävimmäksi poikkeukseksi jäi opiskelijaterveydenhuollon organisointi, sillä yliopistopuolen YTHS:ää ei laajennettu, eikä vastaavaa perustettu ammattikorkeakoulujen keskuuteen. Opiskelijakuntien toimintaedellytykset jäivät kuitenkin lain pohjalta heikommaksi kuin ylioppilaskunnissa, sillä opiskelijakuntiin ei tullut automaatiojäsenyyttä, vaan jäsenmaksun maksaminen jäi vapaaehtoiseksi. Käytännössä vuosittaisen jäsenrekrytoinnin tarve sitoo opiskelijakunnalta resursseja, sekä jättää toiminnan rahoituksen epävarmemmaksi kuin ylioppilaskunnissa.
Ammattikorkeakoululain muutoksen siirtymäajan kuluessa Savotta ry purettiin ja sen toiminta sekä varat siirrettiin 1. tammikuuta 2007 aloittaneelle Savonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta – SAVOTTA:lle.
Organisaatio
Opiskelijakunnassa on vuosittain valittavat luottamustoimijoista koostuvat edustajisto ja hallitus, sekä palkattua henkilöstöä.
Edustajisto
Edustajiston vuosittaisissa syysvaaleissa ehdokkaina voivat olla Savonia-ammattikorkeakoulun läsnäolevat opiskelijat, jotka ovat myös opiskelijakunnan jäseniä. Äänioikeus on kaikilla vaalikelpoisilla opiskelijakunnan jäsenillä. Edustajisto valitsee opiskelijakunnan hallituksen ja määrittää sen tehtävät. Muita edustajiston tehtäviä ovat muun muassa opiskelijaedustajien nimeäminen ammattikorkeakoulun lakisääteisiin toimielimiin (ammattikorkeakoulun hallitus, opintotukilautakunta ja tutkintolautakunta) sekä toimintasuunnitelman ja budjetin hyväksyminen.
Hallitus
Edustajiston vuodeksi kerrallaan valitsemaan hallitukseen kuuluu puheenjohtajisto sekä 6 muuta hallituksen jäsentä. Hallitus on työhallitus, mutta siitä huolimatta kaikki opiskelevat päätoimisesti. Hallituksen jäsenet ovat valintahetkellä olleet Savonia-ammattikorkeakoulun läsnäolevia opiskelijoita, mutta hallituskausi jatketaan loppuun vaikka valmistuisi keskellä kautta.
Henkilöstö
Opiskelijakunnan toimistolla on 4 palkattua työntekijää ja opiskelijakunnan kahviloissa on 9 työntekijää, lisäksi 20-25 liikunnanohjaajaa SYKETTÄ-liikuntapalveluissa.
Vuosittaiset tapahtumat
Kauppakadun Improbatur, Itä-Suomen syksyn suurin vuosittainen opiskelijatapahtuma. Improssa haalarikansa kiertää Kauppakadun ravitsemusliikkeitä päätyen lopulta Albatrossin iltabileisiin. Järjestetty vuodesta 2006.
Winterfest on vuosittainen opiskelijoiden poikkitieteellinen talviliikuntarieha Kuopion Savilahdella, joka järjestetään yhteistyössä Itä-Suomen yliopiston ylioppilaskunnan (ISYY) kanssa, järjestämiseen osallistuu myös paikallisyhditykset sekä ainejärjestöt. Winterfestiä edelsi SAVOTTAn, KYY:n sekä Opiskelijoiden liikuntaliiton yhdessä järjestämä vuosittainen opiskelijoiden liikuntatapahtuma Poltetta Puntissa.
Tahkofest, on tapahtuma joka kerää opiskelijoita ympäri suomen Tahkolle alkuvuodesta. Tapahtumaa on järjestetty vuodesta 2018 lähtien. Tapahtuma sisältää monia eri aktiviteetteja esim. beer pongia, sitsit, hankifutista yms.
Kuopion opiskelijabileet (KOB) on muutaman kerran vuodessa järjestettävä tapahtuma, joka järjestetään Kuopion kaikkien opiskelijayhdistysten kanssa yhteistyössä. Paikan päältä löytyy haalarimerkkimyyntiä, sekä vaihtelevaa oheisohjelmaa illan teemasta riippuen. Toisinaan bileillan huipentaa live-esiintyjä.
Puijonkadun Approt on SAVOTTAn vuosittain keväällä järjestämä appro-tapahtuma, jossa opiskelijat kiertävät yhteistyöravintoloita keräten leimoja. Puijonkadun Approilla leimojen määrä määrittelee "tutkinnon" jonka suoritat. Tutkintoja on 4 ja pääset suorittamaan seuraavaa tutkintoa jos sinulla on edellisen tutkinnon haalarimerkki kiinni haalareissasi.
Luettelo uudelleenäänitetyistä albumeista
Tämä on luettelo musiikkialbumeista, jotka on julkaistu uudelleen äänitettynä versiona.
REC
REC voi tarkoittaa seuraavia:
Aachenin tuomiokirkko
250px|thumb|Näkymä etelästä noin v. 1900
Aachenin tuomiokirkko eli Aachenin katedraali on Saksan Aachenissa sijaitseva Pohjois-Euroopan vanhin katedraali. Kaarle Suuri rakennutti itselleen Aacheniin palatsin ja siihen Einhardin johdolla suuren kappelin, joka on karolingisen arkkitehtuurin tunnetuin muistomerkki. Palatsista on jäljellä vain tämä kappeli, josta tuli myöhemmin tuomiokirkko. Rakennustyöt alkoivat 786. Kaarle Suuri kuoli 814 ja hänet haudattiin omaan kirkkoonsa.
Nykyisen muotonsa katedraali on saanut vähitellen yli tuhannen vuoden kuluessa. Sen ytimessä on Kaarle Suuren palatsin kappeli. Tuomiokirkon nykyisiin rakenteisiin verrattuna se näyttää varsin pieneltä, mutta valmistuessaan se oli Alppien pohjoispuolen suurin muurattu kupoli.
Katedraali on Unescon maailmanperintökohde.
Historia
Tuomiokirkko oli kuudensadan vuoden ajan (936–1531) Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan hallitsijoiden kruunauspaikka.
Goottilaisella kaudella katedraalia laajennettiin, jotta pyhiinvaeltajien joukot mahtuivat sisään. Laajennusosa vihittiin käyttöön Kaarle Suuren kuoleman 600-vuotisjuhlallisuuksissa.
Aarrekammio
thumb|Yksityiskohta Lotharin rististä, keisari Augustus Aachenin tuomiokirkon aarrekammiossa on monia myöhäisklassisia, karolinginisia ja ottolaisia sekä taide- että kirkkohistoriallisesti merkittäviä aarteita. Eräs näistä on Lotharin risti, joka valmistettiin Otto III:n tilauksesta n. vuonna 1000. Risti on puoli metriä korkea, ja se on tehty kullasta, filigraanista, jalokivistä ja cloisonné-emalista. Lisäksi ristiin on upotettu antiikin aikaisia gemmoja: sivussa oleva kuvaa kolmea sulotarta, kun taas keskellä oleva kamee kuvaa keisari Augustusta. Tapa koristella risti juontaa juurensa Ilmestyskirjasta, jonka mukaan taivaallinen Jerusalem tullaan rakentamaan jalokivistä, minkä myötä Rooman ensimmäinen kristitty kreisari Konstantinus otti tunnuksekseen jalokivikoristeisen ristin.
Lähteet
50.77472°N, 6.08444°W
Fenua Tapu
Fenua Tapu on saari Nuin atollilla, Tuvalussa. Se on Nuin atollin suurin saari ja sijaitsee atollin kaakkoisosassa. Saaren nimi tarkoittaa paikallisella kielellä "pyhää maata". Saarella on kaksi kylää, Fenua Tapu sekä Tanrake. Saarella puhutaan sekä kiribatin että tuvalun kieliä.
Ardalan Shekarabi
Ardalan Shekarabi (s. 28. marraskuuta 1978 Manchester, Iso-Britannia) on ruotsalainen sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko. Hän on ollut kansanedustajana valtiopäivillä keväästä 2013 lähtien. Hänet valittiin julkishallintoministeriksi (civilminister) Löfvenin I hallitukseen lokakuussa 2014 ja hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi lokakuussa 2019 sosiaalivakuutusministeriksi, missä virassa hän toimi lokakuuhun 2022 saakka.
Elämä ja ura
Shekarabi syntyi vuonna 1978 Manchesterissa, Isossa-Britanniassa, mutta varttui Iranissa Teheranin lähistöllä. Vuonna 1989 hän muutti Ruotsiin äitinsä kanssa. Heidän turvapaikkahakemuksensa hylättiin, mutta he piiloutuivat viranomaisilta ja saivat pari vuotta myöhemmin oleskeluluvan humanitäärisistä syistä. Shekarabi kävi lukio-opinnot Gävlessä, ja opiskeli sitten juristiksi Uppsalan yliopistossa, josta hän valmistui vuonna 2007.
Vuonna 2014 hänet valittiin julkishallintoministeriksi Löfvenin I hallitukseen. Ministerinä hän ajoi läpi muun muassa pelilainsäädännön uudistuksen. Hän jatkoi virassaan Löfvenin II hallituksessa, mutta siirtyi sosiaaliturvaministeriksi syksyllä 2019.
Yksityiselämä
Shekarabi asuu Knivstassa ja hän on naimisissa. Vuonna 2018 ELLE-naistenlehti valitsi hänet vuoden parhaiten pukeutuvaksi mieheksi. Hänen tavaramerkkinsä ovat rusetit, joita hän omistaa noin 30-40 kappaletta.
CEd
CEd on VR:n kaksikerroksiselle InterCity-vaunusarjalle annettu kalustotunnus. Vaunusarja on uudistettu Eko- ja Ekstra-luokan vaunu, joka eroaa vanhemmasta Edb-vaunusta siten, että sen Ekstra-luokassa on 2+1-penkkirivit, kun Edb:ssä on 2+2-rivit. Edb-vaunuja alettiin muuttamaan vähitellen CEd-vaunuiksi vuonna 2019. Lisäksi kaksi Ed-vaunua muutettiin CEd-vaunuiksi. Ensimmäinen kaupallinen ajo CEd-vaunulla tehtiin 7. kesäkuuta 2019.
Helmikuulle 2022 mennessä CEd-vaunuja oli valmiina 39 kappaletta.
Nordland II
Nordland II on ruotsalaisen äärimetalliyhtye Bathoryn kahdestoista ja viimeinen studioalbumi. Kyseessä oli jatko-osa edellisen vuoden Nordland I:lle ja samalla Nordland-saagan päätös. Albumi sai myönteiset arvostelut, ja Quorthon vihjaili paluuta yhtyeen aiempien vuosien black metal -tyyliin, mutta kuoli vuonna 2004 sydänkohtaukseen.
Taustaa
Tukholmassa vuonna 1983 perustetun Bathoryn pani alulle tuolloin 17-vuotias Thomas Forsberg, joka käytti taiteilijanimeä Quorthon. Harrastelijoista ja punkkareista koostunut bändi julkaisi 1980-luvulla uraauurtavia black metal -albumeita, jotka menestyivät underground-julkaisujen mittapuulla hyvin. mutta yhtyeen musiikki alkoi muuttua vuoden 1988 Blood Fire Deathin paikkeilla: sanoitukset alkoivat käsitellä skandinaavista mytologiaa, ja kappaleet olivat aiempaa mahtitempoisia. Yhtye jatkoi eeppisellä viikinkimetalli-soundilla vuoteen 1991 asti, jolloin Quorthon laittoi yhtyeen tauolle. Bathory teki paluun vuonna 1994 julkaistessaan thrash metal -albumi Requiemin. Sitä seurasi toinen thrash-albumi Octagon. jonka jälkeen yhtye teki paluun raskaan viikinkimetallin pariin vuoden 1996 Blood on Icellä. Vuoden 2001 albumi Destroyer of Worlds yhdisteli tyylissään viikinki- ja thrash metalia.
Äänitykset
Quorthon alkoi työstää pohjoismaisesta mytologiasta ja luonnosta ammentavaa Nordland-nimistä teema-albumia vuonna 2002. Tarkoituksena oli julkaista kokonainen Nordland-teos, mutta projekti kasvoi liian suureksi, ja lopulta Quorthon päätti jakaa albumin kahtia. Nordland-saagan ensimmäisen osa Nordland I valmistui ja julkaistiin vuoden 2002 marraskuussa.
Albumin tietojen mukaan se on äänitetty "Pohjolassa Pohjantähden alla". Quorthonin mukaan Nordland-saagan albumien äänittämisessä kului yhteensä 4 kuukautta, pisimpään yhtyeen historian aikana. Albumi oli kolmas yhtyeen historiassa, jonka Quorthon äänitti yksin, hänen laulaen ja soittaen kaikkia instrumenttejä. Nordland-albumien äänityksissä Quorthon käytti Gibsonin Flying V -sähkökitaraa, ja albumit tuotti Quorthonin isä Börje Forsberg, joka käytti tuottajanimeä Boss.
Julkaisu
Albumin julkaisi ruotsalainen Black Mark maaliskuussa 2003 CD- sekä vinyylilevynä. Myöhemmin se julkaistiin Nordland I:en kanssa tupla-albumina vinyylillä.
Nordland II käyttää samaa kansikuvaa kuin edeltäjänsä, mutta sen reunukset ovat tällä kertaa hopeiset kullan sijasta. Kansitaiteen maalasi ruotsalainen taiteilija Kristian Wåhlin.
Saatuaan saagan päätökseen Quorthon vihjaili mahdollisesta paluusta aikaisempien vuosien black metal -tyyliin, mutta hän kuoli vuonna 2004 sydänkohtaukseen, jättäen Nordland II:en yhtyeen viimeiseksi albumiksi.
Vastaanotto ja jälkimaine
Albumi sai edeltäjänsä tavoin pääosin myönteisen vastaanoton fanien ja kriitikoiden keskuudessa. Kuten aikaisemminkin, suurin osa kritiikistä kohdistui Quorthonin rajattuun laulutaitoon.
Aikalaisarviossa Chronicles of Chaos -verkkolehden Quentin Kalis antoi albumille arvosanaksi 5/10, kutsuen sitä edeltäjänsä tavoin yllätyksetyksettömäksi. Myöhemmässä arviossa AllMusicin Edaurdo Rivadavia kehui sen mahtipontisia sävellyksiä sekä toimivia tempovaihdoksia ja välisoittoja. Hän kuitenkin kritisoi muutaman kappaleen pituutta, toivoen niitä hieman lyhyemmiksi. Hän antaa albumille kolme tähteä viidestä.
Kappaleet
Albumin outro on nimeämätön.
Kokoonpano
Muusikot
Muut
Curling
Curling on jäällä pelattava joukkuepeli, jossa liu’utetaan jäällä pyöreitä graniittikiviä tavoitteena saada mahdollisimman monta omaa kiveä lähemmäksi kehän keskipistettä kuin vastustajan kivet. Lajin valtamaa on Kanada, mutta sitä harrastetaan myös Skotlannissa ja muualla Pohjois-Euroopassa.
Rata
pienoiskuva|vasen|120px|Curling-rata pienoiskuva|Hakit (kuin pikajuoksun lähtötelineet), joilta ponnistetaan. Curlingia pelataan radalla, jonka pituus on 45,72 metriä ja leveys enintään viisi metriä. Rakennuksen koon pakottaessa käyttämään pienempää rataa sen minimimitat ovat 44,50 × 4,42 metriä.
Radan päissä keskilinjojen molemmilla puolilla on hakit eli jäähän kiinnitetyt tuet, joilta heitot suoritetaan.
Radan molempiin päihin on maalattu pesä, joka muodostuu neljästä samankeskisestä ympyrästä. Niiden keskipiste on tee-piste. Keskipisteestä mitattuna uloimman ympyrän ulkoreunan säde on 1,829 metriä, toiseksi uloimman 1,219 metriä, kolmannen 61,0 senttimetriä ja sisimmän vähintään 15,24 senttimetriä. Tee-linja on 17,375 metriä koko radan keskipisteestä.
Kivet
pienoiskuva|Graniittinen curlingkivi. Curlingkivi on pyöreä, enintään 91,44 senttimetriä ympärysmitaltaan ja vähintään 11,43 senttimetriä korkeudeltaan. Kivi painaa kahvoineen ja pultteineen 17,24–19,96 kilogrammaa. Jokainen joukkue käyttää kahdeksan kiven sarjaa.
Kengät
pienoiskuva|Curling-kengät. Pelaajat käyttävät erityisiä curlingia varten suunniteltuja kenkiä. Toisen kengän pohja on yleensä valmistettu teflonista tai teräksestä, jotta sillä voi liukua. Vasenkätiset pelaajat liukuvat käyttäen oikeaa jalkaa ja oikeakätiset vasenta. Toisen jalan kengässä pohja on valmistettu tavallisesti raakakumista, mikä pitää hyvin jään pinnalla. Lisäksi pelaajilla on käytössään liukukengän pohjan päälle vedettävä kuminen kalossi, joka antaa pelaajalle erityisesti harjattaessa paremman pidon.
Harja
pienoiskuva|Harja. Jokaisella pelaajalla on oma harjansa. Nykyään käytetään pääasiassa synteettisestä materiaalista valmistettuja harjoja, sillä aiemmin käytössä olleet sian tai hevosen karvoista valmistetut harjakset jättivät vanhetessaan karvoja jäälle.
Harjaamalla jäätä kiven etupuolelta sen ja jään välinen kitka pienenee, joten kiven kulkema matka pitenee ja kivi kulkee suoremmassa. Parhaimmillaan kiven kulkemaa matkaa voidaan taidokkaalla harjauksella lisätä kymmenen prosenttia.
Heittotuet
Pelaaja voi heittäessään käyttää erityisiä heittotukia, jotta hänen ei tarvitsisi nojata kiveen tai harjaan.
Sekuntikello
Joukkueet voivat käyttää sekuntikelloja mitatakseen heittojen voimakkuutta. Tämä auttaa määrittämään jään luisto-ominaisuuksia ja arvioimaan poistoheittojen voimakkuuksia.
Pistelasku
pienoiskuva|Kiviä pesässä. Joukkueet heittävät yhden pään aikana vuorotellen kahdeksan kiveä, pyrkien saamaan omia kiviään lähemmäs keskustaa kuin vastustaja. Jokainen joukkueen neljästä pelaajasta heittää pään aikana kaksi kiveä. Kun kaikki kivet on heitetty, se joukkue saa pisteitä, jonka kivi on kaikkein lähimpänä pesän keskustaa. Pisteitä tulee niin monta kuin omia kiviä on lähempänä keskustaa kuin vastustajan paras kivi. Pesän ulkopuolelle jääneitä kiviä ei huomioida pistelaskussa.
Viimeisen kiven etu
Tavallisesti ratkaistaan ennen peliä heitettävillä molempien joukkueiden määrämittaisilla heitoilla tai heittämällä kolikkoa. Voittanut joukkue saa valita joko kivet tai viimeisen kiven edun. Viimeisen kiven heittovuoro mahdollistaa vastustajaa paremmat lähtökohdat kontrolloida peliä, sillä varsin usein viimeisellä kivellä on mahdollista saada ainakin yksi piste. Pään voittanut joukkue menettää seuraavaan päähän viimeisen kiven etunsa vastustajalle, 0–0-tilanteessa viimeinen kivi säilyy samalla joukkueella myös seuraavassa päässä.
Tavoite on viimeisen kiven turvin saada itse kaksi pistettä ja pakottaa vastustaja vain yhteen pisteeseen.
Heitot
pienoiskuva|Ruotsalaisen joukkueen harjaajat työssään vuoden 2010 talviolympiakisoissa. Kiveä heitettäessä heittäjä ponnistaa vauhtia hakista, liukuu jään pintaa pitkin ja päästää kivestä irti ennen lähempää hog- eli pelilinjaa. Kiven on ylitettävä taempi pelilinja, muuten se poistetaan pelistä. Jokaisella heitolla joukkueiden kaksi pelaajaa voivat vaikuttaa kiven kulkuun harjaamalla harjalla tai luudalla jäätä kiven linjalta. Lisäksi yksi pelaaja voi vauhdittaa vastustajan kiven poistamista pesästä harjaamalla tee-linjan takana. Yksi joukkueen pelaaja, yleensä joko kapteeni tai varakapteeni, on vastuussa harjauksesta. Harjaamisella kiven liukuun saadaan parhaimmillaan pituutta useamman metrin verran.
Heitot voidaan jakaa kolmeen luokkaan: määrämittaisiin heittoihin, suojaheittoihin ja poistoheittoihin. Määrämittainen heitto eli ”määris” on heitto, jossa pyritään heittämään kivi pesään. Levitys on määrämittainen, joka työntää itsensä lisäksi pesään toisenkin kiven. Suojaheitossa pyritään suojaamaan pesässä olevaa kiveä tai saamaan aikaan suoja, jonka taakse voidaan heittää. Pesän edessä olevalla suoja-alueella olevia kiviä saa poistaa vasta pään viidennellä kivellä. Näin johdossa oleva joukkue ei voi vain poistella kaikkia vastustajan kiviä, vaan häviöllä oleva joukkue pystyy rakentamaan asetelmia. . Poistoheiton tarkoituksena on poistaa vastustajan kivi tai useampi pesästä. Ratsastus on poistoheitto, jossa käytetään toista kiveä apuna.
Pelaajien roolit
Joukkueen neljää pelaajaa kutsutaan heittojärjestyksen mukaan nimillä ykkönen, kakkonen, kolmonen ja nelonen, joka on myös yleensä joukkueen kapteeni. Jokaisessa päässä jokainen joukkueen jäsen heittää kaksi kiveä.