cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Avaruusluotain (lehti)
Lehden vaiheita
Ennen 2000-lukua päätoimittajina toimivat muun muassa Heikki Oja, Jussi Leader, Jari Karvinen, Urpo Häyrinen ja Simo Tauriainen. Lehden päätoimittaja oli vuosina 2000–2005 Tero Siili, 2006–2009 Sini Merikallio ja vuodesta 2010 alkaen Tiera Laitinen sekä sittemmin vt. Matti Lepomäki.
Kolonisaatio (lääketiede)
Kolonisaatio tarkoittaa lääketieteessä tilannetta, jossa mikrobi asettuu lisääntymään normaaliflooraan tautia aiheuttamatta. Esimerkiksi MRSA-kolonisaatio tarkoittaa, että iholla tai limakalvolla on bakteeria sen kuitenkaan aiheuttamatta oireita.
Sinner
Sinner on saksalainen heavy metal -yhtye, jonka laulaja -basisti Mat Sinner perusti vuonna 1980 Stuttgartissa.
Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä Wild 'n' Evil vuonna 1982. Yhtyeen toinen levy, Fast Decision (1983,) julkaistiin myös Yhdysvalloissa. Sitä seuranneita levyjä, Danger Zone ja Fast Decision, pidetään yhtyeen parhaina levyinä. Vuonna 1985 julkaistulla Touch of Sinillä kitaristina oli Herman Frank.
Laulaja Ralf Scheepers ja kitaristi Tom Naumann jättivät Sinnerin vuonna 1988 ja perustivat yhtyeen Primal Fear. Sinner jäi tauolle kunnes vuonna 1992 julkaistaan levy No More Alibis. Tämän jälkeen Mat Sinner on pitänyt yhtyettä toiminnassa muiden projektiensa kuten Primal Fear, Level 10, Rock Meets Classic, Voodoo Circle ja Mat Sinner Bandin ohella.
Vuonna 2019 yhtye julkaisi 19. täysipitkän albuminsa Santa Muerte. Levyllä laulajina toimivat Sascha Krebs ja Giorgia Colleluori.
Orkdal
Orkdalista sekä Agdenesista, Meldalista ja osasta Snillfjordia muodostettiin vuonna 2020 uusi Orklandin kunta Norjan suuren kuntauudistuksen yhteydessä.
Apu Nahasapeemapetilon
Apu Nahasapeemapetilon Jr. on kuvitteellinen hahmo animaatiosarjassa Simpsonit. Apu on paikallisen Kwik-E-Mart-lähikaupan kauppias Springfieldin kaupungissa. Hän on kotoisin Intiasta ja uskonnoltaan hindu. Apu puhuu englantia kieliopillisesti oikein, mutta vahvalla koomisella aksentilla. Apun ääninäyttelijänä toimii Hank Azaria. Hahmon ensiesiintyminen Simpsoneissa oli 1. tuotantokauden jaksossa ”Sankarin pää”.
Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti
Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen elokuva.
Apu Nahasapeemapetilon
Apulla on vaimo Manjula Nahasapeemapetilon ja heillä on kahdeksan lasta, jotka ovat kahdeksaiset. Apun liikekumppanina on hänen veljensä Sanjay, joka on myös perheellinen mies. Apu on Simpsonin perheen ystävä ja Simpsonit ovat useasti auttaneet häntä perhe- ja viranomaisasioissa. Apulla on tapana kutsua Homer Simpsonia nimellä ”herra Homer”. Apun vakiohokema on ”Thank you, come again” (Kiitos, tulkaa uudelleen), jonka hän sanoo aina asiakkailleen ystävällisellä äänellä näiden maksettua ostoksensa.
Azaria on kertonut Apun aksentin saaneen innoituksensa osittain todelliselta Los Angelesissa asuneelta intialaiselta kauppiaalta, jonka kaupassa hän asioi nuoruudessaan useasti, ja osittain intialaiselta hahmolta, jota brittiläinen koomikko Peter Sellers esitti vuoden 1968 komediaelokuvassa Pahuksenmoiset pirskeet. Apun ääninäyttelijä Azaria, Manjulan ääninäyttelijöinä toimineet Jan Hooks, Tress MacNeille ja Maggie Roswell ja Sanjayn ääninäyttelijä Harry Shearer eivät kukaan ole oikeasti ole intialaistaustaisia.
Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti
Elokuvan teon jälkeen Mäkinen tuotti Pekka ja Pätkä -televisiosarjan. Televisiosarjassa tämä elokuva liitettiin 3-osaiseksi televisiosarjaksi Pekka ja Pätkä: Pekan painajainen, jossa Esko Roinen esittämä Pekka näkee unta toisesta Pekasta. Televisiosarjan jälkeen Visa Mäkinen teki vielä toisen Pekka Puupää-aiheisen elokuvan Pekka Puupää poliisina.
Apu Nahasapeemapetilon
Apu vilahtaa Simpsonien alkutekstijaksossa, jossa Bart Simpson ohittaa hänet jalkakäytävällä. 2.–19. tuotantokaudella käytetyssä versiossa Apu ulkoiluttaa pientä koiraa, jota tosin ei ikinä ole nähty itse sarjassa. Alkutunnuksen uudemmassa versiossa hän kävelyttää kahdeksaa lastaan.
Pekka & Pätkä ja tuplajättipotti
Juoni
Poikamiehet Pekka Puupää ja Pätkä menevät tansseihin. Siellä he tapaavat Justiina Pöntön ja saman tien lempi leiskahtaa Pekan ja Justiinan välillä. He menevät oitis naimisiin ja Justiina muuttaa Pekan luokse asumaan. Pekka saa tiedon, että hänen Amerikan tätinsä Pimpinella on kuollut. Pekalle on tiedossa kahdeksan miljoonan markan perintö, mutta vain jos tämä onnistuu tuhlaamaan viikossa miljoona markkaa huvituksiin. Pekka ja Pätkä onnistuvat tuhlaamaan 100 000 markkaa ja lopuilla rahoilla Justiina maksaa asunnon vuokran 40 vuodeksi. Kuitenkin Pätkän taskuun jäi pahan päivän varalle jätetty markan kolikko ja perintö jää saamatta.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen sanoo, ettei hauskoista vitseistä tai oikeasta veijarihengestä ole elokuvassa tietoakaan. Hän antaa elokuvalle 1–5 tähden sijasta pommin, mikä vastaa sanallista arviota ”täysin epäonnistunut tekele”.
Apu Nahasapeemapetilon
Apu tullaan mahdollisesti häivyttämään kokonaan pois Simpsoneista koska hahmon on valitettu olevan rasistinen stereotyyppi.
Elämäkerta
Apu on kotoisin Intiasta. Hänen menneisyydestään kerrottiin 7. tuotantokauden jaksossa ”Muukalaiset kuriin”, jonka mukaan hän valmistui nuorena Kalkutan teknillisestä yliopistosta tietokoneinsinööriksi ja lähti Yhdysvaltoihin jatko-opintoihin. Hän alkoi työskennellä Springfieldin Kwik-E-Martissa maksaakseen opiskelulainansa, muttei koskaan lähtenyt Yhdysvalloista ja jäi loppuiäkseen kauppiaaksi. Opiskeluviisumin voimassaoloajan umpeuduttua Apusta tuli laiton siirtolainen, mutta samassa jaksossa hän läpäisi kansalaisuustestin Simpsonien avulla ja sai Yhdysvaltain kansalaisuuden välttyen siten karkotukselta.
Apun ja Manjulan avioliitto järjestettiin jo Apun ollessa lapsi. He eivät olleet nähneet toisiaan kahteenkymmeneen vuoteen kun Manjula yllättäen saapui Yhdysvaltoihin ja vanhemmat vaativat heitä menemään viimein naimisiin. Apu vastusti aluksi ajatusta, mutta rakastuikin Manjulaan tavattuaan tämän, ja he päättivät kaikesta huolimatta mennä naimisiin. Tämä kaikki tapahtui 9. tuotantokauden jaksossa ”Kaksi rva Nahasapeemapetilonia”. Manjula synnytti kahdeksaiset 11. kauden jaksossa ”Suuri kahdeksikko” käytettyään liikaa hedelmällisyysruiskeita. Lasten nimet ovat Anoop, Uma, Nabendu, Poonam, Pria, Sandeep, Sashi ja Gheet.
Vähissä olevalla vapaa-ajallaan Apu viettää aikaa perheensä kanssa. Apu alentui syrjähyppyyn 13. kauden jaksossa ”Ihana Apu” aloittamalla muutaman päivän pituisen suhteen Kwik-E-Martin pirtelökonetta täyttävän naisen kanssa. Saatuaan tietää suhteesta Manjula uhkasi avioerolla, mutta antoi lopulta anteeksi Apun osoitettua syvää katumusta.
5. kauden jakson ”Homerin kvartetti” mukaan Apu kuului 1980-luvun alussa menestyneeseen parturikvartettiyhtyeeseen nimeltä Be Sharps yhdessä Homer Simpsonin, rehtori Skinnerin ja poliisipäällikkö Wiggumin kanssa (Wiggum korvattiin myöhemmässä vaiheessa Barneylla). Yhtyeen managerin määräyksestä Apu joutui tilapäisesti vaihtamaan liian pitkän ja vaikean sukunimensä du Beaumarchaiksi.
Kwik-E-Mart
thumb|Apun pitämä Kwik-E-Mart -kauppa. Apu Nahasapeemapetilon on 24 tuntia vuorokaudessa auki olevan Kwik-E-Mart-lähikaupan kauppias. Kaupan tunnetuin tuote on Squishee-pirtelö. Apulla on tapana veloittaa kaikista tuotteista kiskurihintoja ja hänen vihjaillaan usein myyvän vanhentuneita elintarvikkeita viimeisen käyttöpäivän jälkeen. Hän myös närkästyy helposti siitä, että asiakkaat esimerkiksi silmäilevät lehtiä ennen kuin ovat maksaneet ne. Toisaalta Apu on hyvin palvelualtis, kohtelias maksaville asiakkaille ja omistautunut työlleen. Hän on kertonut kerran työskennelleensä 96 tuntia yhtäjaksoisesti kaupassaan. Vain hyvin poikkeuksellisissa tapauksissa hän jättää kaupan veljensä Sanjayn, tämän pojan Jamsheedin tai omien lastensa vahdittavaksi.
Apun Kwik-E-Mart on yksi Springfieldin ryöstetyimmistä lähikaupoista; eräässä jaksossa Apu kertoo, että häntä on ammuttu vuoden aikana kahdeksan kertaa Springfieldin poliisivoimien puutteen vuoksi. Aseellisia ryöstöjä tekee pääasiassa paikallinen pikkurikollinen Snake Jailbird. Kouluhäiriköt Jimbo, Kearney ja Dolph käyvät näpistämässä tavaraa aina kun Apun silmä välttää. Lisäksi 1. kauden jaksossa ”Komedian kuningas” Sideshow Bob ryösti Kwik-E-Martin naamioituneena Hassu-klovniksi.
Jakson ”Homer ja Apu” mukaan Kwik-E-Martin juuret johtavat Apun kotimaahan Intiaan, jossa sijaitsee ensimmäinen lähikauppa, ja ketjun ensimmäinen myymälä sijaitsee jossain Himalajalla vuoren huipulla. Myymälää pitää pystyssä johtaja-guru, jolta kauppaan saapuvat vierailijat saavat kysyä kolme kysymystä.
Kritiikki
Jotkut amerikanintialaiset pitävät Apun hahmoa leimaavana ja jopa rasistisena stereotyyppinä. Intialaistaustainen koomikko Hari Kondabolu teki aiheesta vuonna 2017 dokumenttielokuvan Apu – piirroshahmo vai painajainen? (The Problem With Apu). Keväällä 2018 asiaa kommentoitiin 29. kauden jaksoon ”Sanoista pahoihin tekoihin” sisältyneellä kohtauksella, jossa Lisa ja Marge keskustelevat poliittisesti epäkorrekteista hahmoista samalla kun taustalla näkyy Apun kuva. Seuranneessa julkisessa keskustelussa monet syyttivät kohtauksen kiertelevän todellista ongelmaa, koska siinä annettiin ymmärtää, että sarjan tekijät eivät aio muuttaa mitään. Apua ja hänen perhettään ei ole virallisesti poistettu sarjasta, mutta heillä ei ole ollut puherooleja 29. kauden alun jälkeen.
Tammikuussa 2020 Apun ääninäyttelijä Hank Azaria kertoi aikovansa luopua roolista hahmoon kohdistuneen arvostelun johdosta.
Kalojen anatomia
Kalojen anatomialla tarkoitetaan kalojen ruumiin ja elinten rakennetta sekä sitä biologian alaa, joka tätä kalojen anatomiaa tutkii. Kalojen ruumiinrakenne on muovautunut evoluution tuloksena vastaamaan niiden vesiympäristön vaatimuksia. Muut selkärankaiset ovat kehittyneet alkeellisista kaloista, ja kalojen ja niiden rakenteen monimuotoisuus on vanhempaa kuin maaselkärankaisten.
Ruumiinrakenne
thumb|350px|[[Ulappavalokala (Lampanyctodes hectoris) (1) kiduskansi, (2) kylkiviiva, (3) selkäevä, (4) rasvaevä, (5) pyrstövarsi, (6) pyrstöevä, (7) peräevä, (8) valoelimet, (9) vatsaevät (parilliset), (10) rintaevät (parilliset)]]
Lähes kaikki kalat kuuluvat vaihtolämpöisiin selkärankaisiin eläimiin. Kalojen ruumiin kantavana tukirankona toimii siten selkäranka ja siihen liittyvä kallo. Suurimmalla kalaryhmällä, luukaloilla, selkäranka ja siihen liittyvä muu tukiranko on luinen, mutta rustokalojen (hait, rauskut ja sillikuninkaat) ja ympyräsuisten (nahkiaiset) tukiranka muodostuu lähes kokonaan rustosta, ja ympyräsuisilta puuttuu lisäksi leuat.
Koska kalat ovat sopeutuneet täydellisesti vesielämään, niiden ruumis on yleensä hyvin virtaviivainen, sillä se helpottaa uimista. Kalat käyttävät liikkumiseen tehokkaasti koko ruumistaan, mutta varsinaisina liikuntaeliminä toimivat kalan evät. Niiden avulla kala säilyttää tasapainonsa ja ohjaa uintiaan. Uintisyvyyttä kala voi säädellä lisäksi kalan ruumiinontelossa sijaitsevan, kaasua sisältävän uimarakon avulla.
Eri kalalajit voivat olla kooltaan ja ulkonäöltään kaikesta huolimatta hyvinkin erilaisia. Usein ulkonäön perusteella voidaan suoraan päätellä paljon kalan elinolosuhteista. Sivulta litistynyttä sukkulamuotoa pidetään yleensä kalan perusmuotona, mutta on myös monia siitä poikkeavia muotoja, sillä kalojen ruumiin muotokin on aina sopeutunut sen elinympäristöön. Esimerkiksi vesistöjen pohjalla elävät kalat ovat usein muodoltaan litistyneitä, pyöreähköjä tai notkeita ja käärmemäisiä. Pinnan läheisyydessä elävät kalat ovat puolestaan solakampia, koska niiden on pystyttävä liikkumaan nopeasti.
Kalan ruumis voidaan karkeasti jakaa päähän, keskivartaloon ja pyrstöön, vaikka osat eivät ole selvärajaisia. Kiduskannen kaudaalireuna toimii useimmilla lajeilla rajana pään ja keskivartalon välillä. Kalan pyrstövarsi on sen ruumiin kapea osa pyrstönpuoleisessa päässä. Selkänikamien määrä vaihtelee suuresti eri kalaryhmillä. Yleensä nikamien kaksiosainen selkähaarake on kärjestään sulautunut yhteen, ja haarakkeiden välisessä pienessä tilassa kulkee selkäydin. Vartalonikamien kohdalla sivuille suuntautuneet vatsahaarakkeet kannattavat kylkiluita. Kylkiluiden alapäät ovat vapaat, mikä johtuu rintalastan puuttumisesta. Kalan luut ovat pääosin tyvestään liikkuvia taipuisia ruotoja.
Kalojen iho suojaa niiden sisäelimiä kolhuilta ja muodostaa myös mekaanisen esteen tauteja vastaan. Useimmilla kalalajeilla ihoa peittää suomujen kerros. Suomut ovat verinahan luutumisen seurauksena muodostuneita litteitä rakenteita, jotka kiinnittyvät syvimmän ihokerroksen suomutaskuihin ja peittyvät ylimpään ihokerrokseen. Päällimmäisessä ihokerroksessa on värisoluja, jotka voivat säätää värimääränsä. Joillekin kaloille on muodostunut jopa kyky muuttaa väriään ympäristön taustavärityksen mukaan. Ihoa peittävä lima suojaa kalaa mikro-organismien tunkeutumiselta ihon läpi elimistöön. Kalan ikääntyessä luut kasvavat kuten myös suomut, joihin muodostuvien vuosirenkaiden eli -lustojen perusteella voidaan määrittää kalan ikä. Ikä voidaan arvioida myös kiduskannen vuosirenkaiden avulla niillä lajeilla, joilla kiduskansi on. Ympyräsuisten ihossa ei ole suomuja, ja muun muassa rusto- ja sampikalojen suomut ovat varsin erilaisia kuin kehittyneillä luukaloilla.
Kalan päässä sijaitsee sen kuono, jolla tarkoitetaan pään silmistä yläleuan etupäähän ulottuvaa osaa, alaleuka, kiduskannet (puuttuvat haikaloilta) ja posket. Sekä kuonossa, kiduskansissa että poskiluissa voi olla ulkonevia piikkejä. Hampaita kalalla on välileuanluissa ja alaleuanluussa, mutta hampaat puuttuvat yläleuanluusta. Kiduksien avulla kalat pystyvät ottamaan vedestä aineenvaihduntaan tarvittavaa happea. Kidusaukot sijaitsevat kiduskansien suojaamina kalan pään sivuilla.
Sukupuolten erotuksessa voidaan käyttää tietyillä kalalajeilla kokoa ja väritystä. Useimmilla kalalajeilla naaras on koirasta kookkaampi ja lisääntymisaikana koiraiden väritys muuttuu yleensä naaraiden väritystä kirkkaammaksi.
Elimet
Kalojen aistit poikkeavat merkittävästi maalla elävien eläinten aisteista. Kalojen elämässä äänet, värähtelyt, hajut ja maut ovat yleensä paljon tärkeämpiä kuin ne ovat maaeläimille. Useimmilla kaloilla on hyvin kehittyneet silmät, sillä ravinnon hankinta pohjautuu vahvasti näköaistiin. Kuuloaisti toimii kaloilla hieman eri tavalla kuin esimerkiksi nisäkkäillä, sillä kaloilta puuttuu ulkokorvat. Koska korva-aukkoja ei ole, kalat aistivat äänet sisäkorvalla, johon äänet johtuvat pehmeiden kudosten läpi. Sisäkorva on rakenteeltaan suunnilleen samanlainen kuin nisäkkäillä. Kalojen kuuloaistissa on kuitenkin suuria lajikohtaisia eroja. Kuulo on kehittynyt parhaimmaksi kaloilla, joiden sisäkorva on yhteydessä uimarakkoon, sillä uimarakko vahvistaa tällöin ääniaaltoja ja niiden kulkeutumista korvaan. Sillimuotoiset kalat (lohi- silli- ja haukikalat) kuuluvat hyväkuuloisiin kaloihin. Kalojen maku- ja hajuaisti on yleensä hyvin kehittynyt, ja niiden toiminta perustuu makujen ja hajujen tunnistamiseen erikoistuneisiin soluihin, joita on kuonossa leukojen yläpuolella, huulissa ja suussa sekä kalan nielussa.
Tuntoaisti koostuu ihon vapaiden hermopäätteiden välittämistä aistimuksista sekä kylkiviiva-aistista. Normaali tuntoaisti on kaloilla melko alkeellinen, mutta ihon hermopäätteet välittävät kuitenkin yleisiä aistituntemuksia kuten lämpötilaa, painetta ja kipua. Kylkiviiva on kaloille kehittynyt erityinen aistinelin, jonka avulla kala havainnoi ympäristöstä tulevat veden värähtelyt. Ihmisen aisteista se vastaa kuulon ja tuntoaistin yhdistelmää. Uimarakon avulla kala kykenee lisäksi aistimaan kulloisenkin uintisyvyyden. thumb|300px|Lorentzinin avartumia [[hain päässä ja niihin liittyviä sähköreseptorihuokosia (punaisella).]]
Kalalta puuttuu pallea, mutta rinta- ja vatsaontelon erottaa toisistaan valepallea. Kalojen tärkeimmät sisäelimet koostuvat suunnilleen samoista elimistä kuin nisäkkäillä, eli aivoista, sydämestä, mahasta, suolistosta, maksasta, munuaisista, haimasta ja pernasta sekä sukupuolirauhasista. Joillain kalalajeilla haima on yhdistyneenä maksaan.
Keuhkojen sijasta kaloilla on kidukset, joilla kalat pystyvät ottamaan vedestä happea ja luovuttamaan sinne hiilidioksidia. Keuhkokalat pystyvät kuitenkin hengittämään happea myös ilmasta suun kautta, sillä niillä on kidusten lisäksi uimarakon tilalla parillinen tai pariton keuhko. Eräille muille kalaryhmille on puolestaan kidusten lisäksi kehittynyt niin sanottu labyrinttielin, jonka ansiosta nekin pystyvät hengittämään happea myös ilmakehästä ja pystyvät siten poikkeuksellisen hyvin elämään vähähappisissa vesissä. Tällaisia kaloja ovat labyrinttikalat (Anabantoidei) ja ankeriasmonnit (Clariidae). Liejuryömijöillä taas on erityinen kyky hengittää sammakkoeläinten tapaan ilmasta happea ihonsa läpi, niin kauan kuin iho vain pysyy kosteana.
Hengityskierrossa kala vuorottain imaisee vettä suuhunsa ja sen jälkeen puristaa sen ulos kiduskansien raoista. Kun vesi huuhtelee kiduksia, tapahtuu kaasujen vaihto. Vedessä liuenneena oleva happi imeytyy kidusten kautta vereen ja hiilidioksidi poistuu imeytymällä ulos virtaavaan veteen. Kalojen verenkierto on yksinkertainen, ja niiden sydämessä on siten vain yksi eteinen ja yksi kammio. Kiduksissa hapettunut veri palaa suoraan verenkiertoon käymättä välillä sydämessä.
Kalojen suolisto jaetaan etu-, keski- ja takasuoleen. Etusuoleen lasketaan kuuluvaksi suolisto mahalaukusta sappiteiden liittymäkohtaan saakka. Tästä eteenpäin jatkuu keskisuoli, joka muuttuu loppupäästään paksummaksi lihaksikkaaksi takasuoleksi. Joillakin kaloilla on suolistossaan pitkittäissuuntainen väliseinä, joka lisää suoliston pinta-alaa. Luukaloilla väliseinää ei ole. Kalalajista riippuen umpisuolien määrä vaihtelee nollasta useihin satoihin (esim. ahvenella neljä umpisuolta). Umpisuolien tehtävänä kaloilla on ravintoaineiden pilkkominen ja imeytyminen eikä niissä tapahdu fermentaatiota.
Joel Harkimo
Joel Harkimo (s. 5. maaliskuuta 1990) on suomalainen poliitikko ja mediapersoona. Hän on ollut Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 2017 lähtien.
Kalojen anatomia
Elimet
Kalan ruumiinonteloiden kalvot ovat hopeanhohtoisia, koska verestä siirtyy niihin kuona-ainetta, guaniinikiteitä.
Joel Harkimo
Ura
Joel Harkimo on Hjallis Harkimon ja Leena Harkimon esikoispoika. Koulutukseltaan Harkimo on ylioppilas ja hän on suorittanut opintoja myös Hanken Svenska handelshögskolanissa. Harkimo on toiminut aiemmin Helsingin Jokereiden tapahtumakoordinaattorina.
Kalojen anatomia
Elimet
Suuren osan ruuminontelon tilavuudesta täyttävät sukupuolirauhaset. Naaraskalan munarauhaset ovat väriltään kellertävät, kun taas koiraan siittiörauhaset ovat valkoiset.
Joel Harkimo
Ura
Harkimo valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon vuonna 2017 kokoomuksen edustajana, josta hän siirtyi Liike Nytiin helmikuussa 2019. Saman kevään eduskuntavaaleissa Harkimo oli Liike Nytin ehdokkaana Helsingin vaalipiirissä saaden 3955 ääntä ja jäi alle 500 äänen päähän valinnasta vertausluvuin laskettuna.
Kalojen anatomia
Elimet
Kalojen anatomialle ominaisia ovat muun muassa seuraavat erikoistuneet ulkoiset elimet:
Joel Harkimo
Ura
Kuntavaaleissa 2021 Harkimo keräsi 1 572 ääntä ja uusi paikkansa Helsingin kaupunginvaltuustossa. Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa hänen äänimääränsä oli 2 223, mikä ei riittänyt valituksi tulemiseen.
Kalojen anatomia
Evien rakenne
thumb|250px|Pyrstöevän perustyyppejä: (A) - Vinopyrstöinen, (B) - Ympäripyrstöinen, (C) - Tasapyrstöinen, (D) - Varsipyrstöinen thumb|200px|[[Tonnikalan (Thunnus thynnus) eväkkeitä ja kölieviä .]] Evät kuuluvat kalojen anatomian tunnusomaisimpiin piirteisiin. Evät ovat yleensä viuhkamaisia, ja ne muodostuvat joko jäykistä piikeistä tai pehmeämmistä ruodoista sekä niitä yhdistävästä kalvomaisesta poimusta. Luukaloilla pehmeät eväruodot ovat joustavia ja ne koostuvat yleensä useista pienemmistä osista ja voivat olla haarautuneita. Eväpoimut ovat usein läpikuultavia, ja niissä voi olla raitoja ja täpliä. Evien piikeillä voi olla monenlaisia tarkoituksia, mutta yleensä niitä käytetään puolustautumiseen vihollisilta. Rustokalojen evät ovat usein paljon voimakkaampia ja paksumpia kuin luukalojen, ja ne sisältävät lihaskudosta.
Joel Harkimo
Ura
Harkimo on tehnyt Sulamispiste-nimistä podcastia, jossa vieraili suomalaisia julkisuuden henkilöitä.
Kalojen anatomia
Evätyypit
Useimmilta kalalajeilta puuttuu yksi tai useampia näistä evätyypeistä evoluution kuluessa tapahtuneen erilaistumisen vuoksi.
Aiheesta muualla
Pinne pettorali
Warren G. Harding
Warren Gamaliel Harding (2. marraskuuta 1865 – 2. elokuuta 1923) oli Yhdysvaltain 29. presidentti (1921–1923) ja maan kuudes virkakautensa aikana kuollut presidentti.
Elämä
Harding keräsi mainetta loistavana puhujana, jonka karismaattinen, ystävällinen persoona, uskollisuus ja painotus puolueen sisäiseen harmoniaan saivat hänet etenemään taidokkaasti Ohion republikaanisen puolueen politiikassa. Hänet valittiin 1899 Ohion senaattiin.
Presidenttikausi ja jälkimaine
Harding päätyi republikaanisen puolueen presidenttiehdokkaaksi Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 1920, kun kaksi puolueen pääehdokasta ajautui pattitilanteeseen. Hänen maineensa puolueen mustana hevosena toimi hänen edukseen presidenttiehdokkuuden aikana. Hardingin vaalikampanja otti mallia William McKinley n kampanjasta Yhdysvaltain presidentinvaaleissa 1896. Tämä osoittautui viisaaksi päätökseksi, sillä Harding sai vaaleissa 60,3 prosentin kannatuksen.
Hardingin kuoltua paljastui useita skandaaleja, jotka vahingoittivat hänen mainettaan. Ennen kuolemaansa Harding ilmaisi olleensa huolissaan joistain hallituksensa jäsenistä. Osa hänen ministereistään teki loistavaa työtä, mutta jotkut heistä paljastuivat epäpäteviksi.
Hardingin mainetta vahingoittivat erityisesti hallinnon sisäministeri, Albert B. Fall ja oikeuskansleri Harry M. Daugherty. He olivat osallisena monissa poliittisissa skandeeleissa. Esimerkiksi Fall oli ottanut lahjuksia eräältä öljy-yhtiöltä.
Jotkut kritisoivat Daughertyn nimitystä oikeuskansleriksi, mutta toisten mielestä Hardingin valinta oli nimityksen aikaan viisas valinta. Eugene P. Trani ja David L. Wilson kuvailivat Daughertyä ensiluokkaiseksi ongelmien ratkaisijaksi, johon Harding voi luottaa.
Joidenkin arvostelijoiden mukaan Harding on Yhdysvaltain presidenteistä saavutuksiltaan heikoin.
Suomen Hyötytuuli
thumb|250px|[[Reposaari|Reposaaren tuulivoimapuistoa Meri-Porissa.]]
Suomen Hyötytuuli Oy on vuonna 1998 perustettu tuulivoiman tuotantoyhtiö. Yhtiöllä on seitsemän tuulipuistoa: yksi Porin Reposaaren ympäristössä ja kolme Raahessa: yksi Rautaruukin tehdasalueella sekä kaksi Raahen eteläosassa, toinen Nikkarinkaarrossa ja toinen Annankankaalla. Lisäksi yritys on rakentanut maailman ensimmäisen jääolosuhteisiin suunnitellun merituulipuiston Tahkoluodon edustalle Poriin. Ne tuottavat tuulisähköä kahdeksalle omistajayhteisölle, jotka ovat Helen (Oy Mankala Ab), Jyväskylän Energia, Lahti Energia, Lappeenrannan Energia, Pori Energia, Tampereen sähkölaitos, Turku Energia ja Vantaan Energia.
Sähköntuotantoalueet ja -hankkeet
N117/3000 tarkoittaa Siemensin valmistamaa Nordex N117/3000:a, V126/3450 tarkoittaa Vestaksen valmistamaa Vestas V126/3450:ä
Reposaaren tuulipuisto
Porin Reposaaren ympäristössä sijaitseva tuulipuisto koostuu kymmenestä tuulivoimalasta. Reposaaren kärjessä sijaitsee yksi, Tahkoluodon kärjessä kolme ja Reposaaren maantien varrella kolme 1 MW:n tuulivoimalaa, jotka on rakennettu vuonna 1999. Tahkoluodon kärjessä sijaitsee yksi vuonna 2002 rakennettu 2 MW:n tuulivoimala.
Pyhäjoen ja Raahen Ulkonahkiaisen merituulivoima-aluehanke
Ulkonahkiaisen alueelle Pohjanlahtea on suunnitteilla Ulkonahkiaisen merituulivoimapuisto, mistä on tehty ympäristövaikutusarviointi 98 merituulivoimalasta, mutta Suomen Hyötytuuli Oy;llä on aikomus perustaa sinne vain 25–50 tuulivoimalaan , joidenkin tietojen mukaan 70 voimalaa.
Raahen Annankankaan tuulipuisto
Suomen Hyötytuulen Annankankaan tuulipuisto sijaitsee Raahen kaupungin eteläosassa noin 25 kilometrin päässä keskustasta. Tuulipuisto koostuu kymmenestä tanskalaisen Vestas Wind System A/S:n 3,45 megawatin tuulivoimalasta. Tuulivoimaloiden kokonaiskorkeus on 210 metriä ja roottorin halkaisija 126 metriä.
Tuulipuiston rakennustyöt alkoivat syksyllä 2016, ja tuulipuisto tuottaa energiaa syksyllä 2017. Hanke on kehitetty yhteistyössä Metsähallituksen kanssa.
Tuulipuiston pääurakoinnista vastasi Eltel Networks Oy. Sähköaseman toimitti ABB Oy. Annankankaan tuulipuiston vuotuinen sähköntuotanto on noin 120 000 MWh. Luku vastaa noin 6 500 omakotitalon vuotuista sähköntarvetta.
Raahen Kuljunniemen tuulipuisto
Raahen Kuljunniemessä sijaitseva tuulipuisto koostuu yhteensä yhdeksästä tuulivoimalasta. Puisto perustettiin vuonna 2004, jolloin sinne valmistui viisi 2,3 MW:n tuulivoimalaa. Raahen tuulipuistoa laajennettiin vuonna 2010, jolloin sinne pystytettiin neljä Siemensin valmistamaa 2,3 MW:n voimalaa. Siemens aloitti tuulivoimabisneksen ostamalla vuonna 2004 tanskalaisen tuulivoimayhtiö Bonus Energy A/S:n. Bonus toimitti ensimmäiset viisi tuulivoimalaitosta Raaheen.
Kuljunniemen tuulipuisto tuottaa noin 50 GWh sähköä vuodessa. Määrä vastaa noin 25 000 kerrostalokaksion vuotuista sähkönkulutusta.
Raahen Nikkarinkaarron tuulipuisto
Raahen Nikkarinkaarron tuulipuisto sijaitsee Raahen eteläosassa, noin 28 km etäisyydellä kaupungin keskustasta. Puisto koostuu kymmenestä Vestaksen 3,45 MW tuulivoimalasta. Puiston rakennustyöt alkoivat kesällä 2015 ja se vihittiin käyttöön kesäkuussa 2016.
Bonaqua
Bonaqua on The Coca-Cola Companyn matalahiilihappoinen kivennäisvesi, joka tuli Suomessa markkinoille vuonna 1979 alun perin nimellä Aqua. Merkki on saatavilla myös muualla Euroopassa. Se on yksi Suomen suosituimmista kivennäisvesimerkeistä.
Meksikon Grand Prix
Meksikon Grand Prix (vuodesta 2021 alkaen Méxicon Grand Prix) on Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka järjestetään Autódromo Hermanos Rodríguezin moottoriradalla Meksikon pääkaupungissa Méxicossa.
Historia
Meksikossa järjestettiin epävirallinen Formula 1 -sarjan osakilpailu vuonna 1962. Tämän jälkeen Meksikossa kilpailtiin Formula 1 -sarjan osakilpailut vuosina 1963–1970 ja 1986–1992. Talleista voitokkaimmat Meksikossa ovat olleet Lotus, McLaren, Williams ja Mercedes, jotka kukin ovat voittaneet Meksikon GP:n Formula 1 -sarjassa kolme kertaa. Kuljettajista eniten voittoja ovat ottaneet Jim Clark, Alain Prost, Nigel Mansell, Max Verstappen ja Lewis Hamilton, jotka ovat kukin voittaneet kilpailun kahdesti.
Vuonna 2003 alkoi liikkua huhuja siitä, että Meksikon Grand Prix palaisi vielä jonain päivänä Formula 1:siin uudella radalla ja joka tulisi maksamaan noin 70 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria. Rata olisi rakennettu lähelle Cancúnin kaupunkia. Vuoden 2006 Yhdysvaltojen GP:n jälkeen Bernie Ecclestone ilmoitti, että Meksikon Grand Prix voisi palata Formula 1 -sarjaan vuonna 2009. Meksikon GP:n paluuta sarjaan yritettiin järjestää Autódromo Hermanos Rodríguezin radalle.
Kilpailu palasi kalenteriin loka-marraskuussa 2015, jolloin Autódromo Hermanos Rodríguezin rataa oli parannettu nykyajan vaatimuksille. Kilpailua suunniteltiin alun perin ajettavaksi jo vuotta aiemmin. Kierroksia ajetaan nykyisin 71 kappaletta.
Voittajat
Punataustaiset kilpailut eivät kuuluneet Formula 1:n MM-sarjaan.
UBlock Origin
uBlock Origin on alustariippumaton avoimen lähdekoodin sisällönsuodatus- ja mainostenestolaajennus Chrome-, Chromium-, Edge-, Firefox- ja Opera-selaimille. Safariin laajennusta ei ole ollut saatavilla selaimen versiosta 13 lähtien. uBlock Origin on kehitetty kevyeksi vaihtoehdoksi kilpaileville liitännäisille. Liitännäinen tukee myös Adblock Plussan tukemia estolistoja, joista EasyList- ja EasyPrivacy-listat ovat valittuna automaattisesti.
Toukokuussa 2015 myös uBlockin kehittäjät siirtyivät uBlock Origin -projektin pariin.
Historia
Liitännäisen kehitti Raymond ”gorhill” Hill nimellä μBlock forkkaamalla sen Google Chromelle itse tekemästään HTTP Switchboard -liitännäisestä. Sen tavoitteena oli tukea julkisia mainoksienestolistoja ja ollen puhdas ohjelmistolaadultaan.
Huhtikuussa 2015 Hill antoi uBlock-liitännäisen hallinnan Chris Aljoudin nimiin, siirtyen itse uBlock Originin kehitystiimiin.
uBlock Origin
alt=uBlock Origin Logo|vasen|70x70px|uBlock Origin uBlock Origin -projektin vetäjänä toimii alkuperäisen uBlockin kehittäjä Raymond Hill. Joulukuussa 2021 selainlaajennuksella oli yli 10 miljoonaa Chrome- ja yli 5 miljoonaa Firefox-käyttäjää. Projektia ei rahoiteta lahjoituksilla.
Tammikuussa 2016 uBlock Origin sai omat jakelupaketit Debian- ja Ubuntu-alustoille.
Microsoftin Edge-selaimelle julkaistiin virallinen laajennus joulukuussa 2016.
uBlock (ublock.org)
alt=uBlock Logo|vasen|70x70px|uBlock Chris Aljoudi jatkaa uBlockin ylläpitoa ublock.orgin kautta saatujen lahjoitusten myötä. Laajennuksen kehitystyö on lakkautettu ja vuoden 2015 jälkeen se on saanut vain muutaman pienen päivityksen.
Tämä versio luetaan usein epäviralliseksi, joten se ei ole mukana selainten laajennuksiin kohdistuvissa testeissä.
Tuetut alustat
uBlock Originin kehitys kohdistuu kahteen selainmoottoriin:
Menestyminen
Raymond.cc-sivuston vuonna 2015 tekemässä testissä uBlock Origin oli kevyin mainostenestämislaajennus selaimille.
VHK Vsetín
VHK Vsetín on tšekkiläinen jääkiekkojoukkue. Joukkueen kotiareena on Zimní Stadion Na Lapači Vsetínissä. Seura on voittanut viisi kertaa Extraligan vuosina 1995-1999 sekä vuonna 2001 kuudennen kerran seitsemässä vuodessa. Kaudella 2005-06 joukkue voitti karsintasarjan jäätyään Extraligassa 14:nneksi, mutta he putosivat talousongelmien takia. Joukkueen toiminta elvytettiin käyntiin vuonna 2008 uudella nykyisellä nimellään VHK Vsetín.
Joukkueenjohto
Lähde: EliteProspects
Botswanantrappi
Botswanantrappi (Afrotis afraoides) on trappeihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan laajahkolta alueelta eteläisestä Afrikasta.
Koko ja ulkonäkö
thumb|left|250px|Botswanantrappinaaras Botswanantrappi on suurikokoinen lintu ja voi kasvaa 50–52 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Botswanantrappikoiraan pää ja pitkä kaula ovat väriltään mustat. Päälaki ja laikku silmän takana ovat valkoiset. Siivet ovat valkoisen ja ruskean raidoittamat. Siipien alapinnalla on valkoista. Koiraan rinta ja vatsa ovat mustat. Naaraslinnun yleisväritys on ruskeankirjava ja höyhenpuvussa on tiheästi raitoja. Vatsa on musta. Botswanantrapin nokka on punainen ja pitkät koivet keltaiset.
Levinneisyys ja elinympäristö
Botswanantrappia tavataan Namibiasta, Botswanasta, Etelä-Afrikasta ja Lesothosta. Sen elinympäristöä ovat kuivat savannit, ruohikkoiset dyynimaat sekä pensaikot. Laji elää yksin tai pareittain. Botswanantrappi syö sekä kasvi- että eläinravintoa. Pesimäkausi on syyskuulta huhtikuulle.
Innsbruckin lentoasema
thumb|Innsbruckin lentoasema. Innsbruckin lentoasema sijaitsee noin neljä kilometriä Innsbruckin keskustasta länteen. Asemaa ympäröivät Alpit, ja kiitotien suunta on 08/26.
Lentoasema avattiin vuonna 1948. Tärkeimpiä Innsbruckiin liikennöiviä lentoyhtiöitä ovat Austrian Arrows ja Lufthansa. Talvikuukausina asemalla on turismista johtuen huomattavasti vilkkaampi liikenne. Euroopan alueellisten lentoyhtiöiden liitto palkitsi Innsbruckin lentoaseman kauden 2006/7 parhaana lentoasemana. Tuolloin palkinto oli jaossa ensimmäisen kerran. Innsbruck kuuluu haastavan sijaintinsa ja ajoittaisten haastavien sääolosuhteiden vuoksi ns. D-luokan lentoasemiin, jonne kaupallinen lentotoiminta edellyttää miehistön erityiskoulutusta. Esimerkiksi Finnairilla Innsbruckiin lentää vain kapteeneista koostuva ryhmä.
Länsisataman aluerakentamisprojekti
thumb|Jätkäsaaren logo, jonka on suunnitellut helsinkiläinen suunnittelutoimisto BOTH.
Länsisataman projektialueeseen kuuluvat Ruoholahti, Salmisaari, Lapinlahti, Jätkäsaari, Hernesaari, Eiranranta ja Telakkaranta. Länsisataman rakentaminen on osa kantakaupungin laajennusprojektia, joka käynnistyi, kun Länsisataman konttisatama lakkautettiin ja siirrettiin Vuosaaren satamaan syksyllä 2008. Kaupunginosan suunnittelu- ja rakentamisprosessi etenee vaiheittain ja kestää 20–30 vuotta.
Pääosa projektin maa-alasta on sadan viime vuoden aikana mereltä täyttämällä vallattua maata. Projektialueen toteutus alkoi Ruoholahdessa purku- ja meritäyttötöillä 1980-luvun lopulla.
Vuoden 2016 tapahtumia
Suurimmalle osalle Länsisataman uusista alueista on jo laadittu asemakaavat. Asemakaavat valmistelee kaupunkisuunnitteluvirasto, ja ne hyväksyy lopullisesti kaupunginvaltuusto.
Vuoden 2021 tapahtumia
thumb|Raitiotien rakennustöitä syksyllä 2020.
Suomen Lukiolaisten Liitto
Suomen Lukiolaisten Liitto, (lyh. SLL, ruots. Finlands Gymnasistförbund, eng. The Union of Upper Secondary School Students in Finland), on uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton valtakunnallinen lukiolaisten etu-, palvelu- ja harrastusjärjestö.
SLL perustettiin vuonna 1985 koululaislakon yhteydessä Mikkelissä aktivoimaan opiskelijakuntatoimintaa sekä edistämään ja valvomaan lukiolaisten etuja.
Jäsenmaksutuottojen perusteella liitolla oli vuonna 2015 noin 50 000 jäsenmaksunsa maksanutta jäsentä, mikä kattaa noin puolet kaikista Suomen lukiolaisista.
Toiminta
Suomen Lukiolaisten Liiton järjestön tehtävä on edistää opiskelijakuntatoimintaa, lukio-opiskelun edellytyksiä sekä ajaa lukiolaisten etuja kaikissa koulutus-, sosiaali- ja nuorisopolitiikkaan liittyvissä kysymyksissä. Liitto antaa kannanottoja ja lausuntoja, kirjoittaa mielipidekirjoituksia ja kouluttaa lukioiden opiskelijakuntia. Se on myös säännöllisesti kuultavana koulutuskysymysten asiantuntijana opetusministeriössä ja eduskunnassa. SLL:lla on edustus jokaisessa keskeisessä opetushallituksen ja opetusministeriön työryhmässä. Lisäksi liiton johto tapaa päättäjiä ja virkamiehiä sekä lobbaa lukiolaisten mielipiteitä. Järjestö tekee yhteistyötä muiden opiskelijajärjestöjen kanssa ja on jäsenenä lukuisissa sitoutumattomissa järjestöissä. SLL vaikuttaa kansainvälisesti opiskelija- ja koulutusasioissa sekä itsenäisesti että kattojärjestönsä OBESSU:n kautta.
Ylintä päätäntävaltaa SLL:ssä käyttää edustuksellinen liittokokous. Vuosittaiseen kokoukseen osallistuu noin 300 lukiolaista. Liittokokouksessa päätetään muun muassa tavoiteohjelmasta ja toimintasuunnitelmasta ja valitaan liittohallitus, joka johtaa järjestöä kokouksen päätösten mukaisesti. Hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa ja kuudesta kymmeneen liittohallituksen jäsentä. Liittohallituksen puheenjohtaja on myös liiton puheenjohtaja, vuonna 2023 puheenjohtajana toimii Ella Siltanen.
Suomen Lukiolaisten Liiton toimisto sijaitsee Helsingissä, osoitteessa Töölönkatu 35 B. Liitolla on puheenjohtajiston lisäksi noin kymmenen palkattua työntekijää. Liiton piirijärjestöjen lukiolaistoimijat kiertävät Suomen lukioissa kertomassa liitosta ja tapaamassa opiskelijakuntia, opiskelijakuntien ohjaavia opettajia sekä rehtoreita.
SLL:llä on 11 piirijärjestöä, jotka ovat Helsingin Lukiolaiset, Hämeen lukiolaiset, Itä-Suomen lukiolaiset, Järvi-Suomen lukiolaiset, Kaakkois-Suomen lukiolaiset, Lapin lukiolaiset, Lounais-Suomen lukiolaiset, Pirkanmaan lukiolaiset, Pohjanmaan lukiolaiset, Pohjois-Suomen lukiolaiset ja Uudenmaan lukiolaiset. Piirit toimivat yhteistyössä liiton toimiston sekä liittohallituksen kanssa. Piirejä johtavat piirihallitukset. Liitolla on myös yksi jäsenjärjestö, FIBS. Piiri- ja jäsenjärjestöjä johtavat vuosittain valittavat puheenjohtajistot. Piiri- ja jäsenjärjestöjen puheenjohtajistot muodostavat piiritoimikunnan, joka on puheenjohtajistojen vertaistukiryhmä sekä liiton toimielin.
Jäsenilleen liitto tarjoaa palveluja, kuten opiskelijakortin, lukiolaisten aikakausilehti Improbaturin sekä neuvontapalvelua kaikissa opiskeluun liittyvissä kysymyksissä. Lisäksi Lukiolaisten liitto valvoo opiskelijoiden etuja ja on ollut esimerkiksi mukana ajamassa ilmaista toista astetta.
Liitto on yksi Talousguru-kilpailun sekä Studia-messujen järjestäjistä.
Urheilukatu
right|thumb|250px|Urheilukadun eteläpää. Oikealla puurivin takana Töölön pallokentän aitaa right|thumb|250px|Gripenbergin suunnittelema yhtenäisesti rakennettu kortteli Mannerheimintien ja Urheilukadun välissä Urheilukadun puolelta katsottuna. Vasemmalla [[Bolt Arena.]] right|thumb|250px|Urheilukatu nähtynä Nordenskiöldinkadun kulmasta etelään. Vasemmalla pallokenttiä ja [[Bolt Arena.]] right|thumb|250px|Urheilukadun pohjoisosaa Reijolankadun kulmasta nähtynä. Vasemmalla vanha huoltoasemarakennus, oikealla puurivin takana Laakson sairaalan tontin muuria. right|thumb|250px|Urheilukatu pohjoisesta, Lääkärinkadun kulmasta nähtynä. Oikealla asuintaloja, vasemmalla Laakson sairaalan rakennuksia ja sairaalan tonttia ympäröivää muuria. Urheilukatu (, ent. Florantie) on noin kilometrin pituinen katu Helsingin Taka-Töölössä ja Laaksossa. Se kulkee Mannerheimintien suuntaisena sen itäpuolella ja ulottuu Toivonkadun risteyksestä Lääkärinkadulle. Toivonkadun risteyksestä itään johtaa Mäntymäentie, jota liikenteellisesti voidaan pitää Urheilukadun jatkeena, kun taas Urheilukadun suuntaisena mutta hieman lännempänä samasta risteyksestä etelään jatkuu lyhyt Paavo Nurmen kuja. Kadun nimi johtuu sen varrella olevista urheilukentistä.
Urheilukatu muodostaa Taka-Töölön kerrostaloalueen itärajan, ja asuintaloja sen varrella on vain länsipuolella. Sen toisella puolella, Eläintarhan puistoalueen länsilaidalla, Urheilukadun varressa ja sen lähistöllä on joukko urheilukenttiä, -halleja ja -stadioneja, joista katu on nimensäkin saanut. Kadun varrella ovat Bolt Arena sekä viisi jalkapallokenttää (Töölön pallokenttä), joista yksi on kuplahallin sisällä. Niiden takana ovat Helsingin olympiastadion ja Helsingin jäähalli. Lisäksi kadun jatkeen varrella Toivonkadun eteläpuolella on Töölön kisahalli.
Kadun länsipuolella sen varressa on asuintalojen ohella myös Töölön yhteiskoulun rakennus.
Reijolankadun ja Lääkärinkadun välillä Urheilukadun itäpuolella on Laakson sairaala.
Urheilukadun itäreunalla kulkee koko matkalla pyörätie.
Pirtua, pirtua
Pirtua, pirtua on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut Visa Mäkisen draamaelokuva. Siinä nuori mies taistelee kieltolain aikaan kylänsä pirtutrokareita vastaan.
Visa Mäkisen ensimmäinen yritys vakavan elokuvan tekemiseksi sai teattereissa vain 1 650 katsojaa ja tuotti miljoonan markan verran tappiota, minkä seurauksena Mäkinen luopui elokuvien teosta. Televisioesityksissä MTV3-kanavalla Pirtua, pirtua sai vuoden 1995 huhtikuussa 287 000 ja vuoden 2001 kesäkuussa 180 000 katsojaa.
Kémo
Kémo on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pääkaupunki on Sibut. Kémon pinta-ala on 17 204 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 118 420 asukasta.
Kémo sijaitsee Keski-Afrikan tasavallan eteläosassa naapureinaan Nana-Grébizi, Ouham, Ombella-Mpoko, Ouaka ja Kongon demokraattinen tasavalta. Prefektuurin etelärajalla virtaa Ubangijoki.
Teharonhiawako (mytologia)
Teharonhiawako tai Teharonhiawagon on mohawkien ja onondagojen palvoma jumala. Hänen nimensä merkitsee "hän joka pitää taivasta käsissään". Jumalalle on myös toinen nimi Oterongtongnia, joka tarkoittaa "pieni puu". Teharonhiawagon on luonut kaikki hyvät asiat, ja hän tuo terveyden ja menestyksen. Teharonhiawagon hallitsee aamua ja päivää, kun taas ilta ja yö ovat hänen vastustajansa Tawiskaronin vallassa.
Teharonhiawako oli irokeesien mytologiassa eläinten, lääkkeiden ja kukkien jumala ja Sawiskeran veli, joka tappoi äitinsä.
Osen
Osen on kunta Etelä-Trøndelagin läänissä Norjassa. Osenin kunta perustettiin, kun se erotettiin Bjørnørin kunnasta 1. kesäkuuta 1892. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Osenin kunnassa oli 1 010 asukasta.
Astrosat
Astrosat on intialainen astronomia-satelliitti. Se laukaistiin 28. syyskuuta 2015 ja sen on tarkoitus toimia noin viisi vuotta. Kyseessä on Intian ensimmäinen tähtitieteeseen eli astronomiaan keskittyvä satelliitti. Se havainnoi taivasta näkyvän valon, ultravioletin ja röntgensäteilyn aallonpituuksilla.
Astrosat laukaistiin PSLV-XL -kantoraketilla Sriharikotan avaruuskeskuksesta.
Fabio Celestini
Fabio Celestini (s. 31. lokakuuta 1975 Lausanne, Sveitsi) on sveitsiläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja. Hän edustaa sveitsiläistä Lausanne-Sportia.
Seurajoukkueura
2000-luvun alussa Celestini pelasi Ranskan Ligue 1:ssä kahden kauden ajan sekä Troyes’ssa että Marseillessa. Jälkimmäisen kanssa hän ylsi kaudella 2003–2004 UEFA-cupin loppuotteluun, jossa hän tuli vaihdosta kentälle viime minuuteiksi.
Kauden 2004–2005 Celestini edusti Espanjan Primera Divisiónin Levantea, jonka pudottua alemmalle sarjatasolla hän siirtyi Getafeen. Getafessa hän ei ollut kautta 2006–2007 lukuun ottamatta kiistaton avauskokoonpanon pelaaja, mutta pelasi viiden kauden aikana yli 100 liigaottelussa. Kauden 2007–2008 UEFA-cupissa hän pelasi kymmenessä ottelussa, kun Getafe eteni puolivälieriin. Joukkue ylsi myös kahdesti Espanjan cupin loppuotteluun vuosina 2007–2008.
Maajoukkueura
Sveitsin maajoukkueessa Celestini on pelannut 35 ottelua vuosina 1998–2007. Hän kuului joukkueen kokoonpanoon vuoden 2004 EM-kilpailuissa, jossa hän esiintyi kahdessa ottelussa. Kilpailuiden karsinnoissa hän teki viime hetken voittomaalin vierasottelussa Irlantia vastaan.
Fozil Musayev
Fozil Musayev (s. 2. tammikuuta 1989 Taškent) on uzbekistanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Musayev debytoi Uzbekistanin maajoukkueessa 2009. Hän on pelannut 25 maaottelua.
Ekkedien tanssi
Ekkedien tanssi on suomalaisen Tabula Rasa -yhtyeen toinen ja viimeinen studioalbumi, joka julkaistiin syyskuussa 1976. Yhtyeen esikoisalbumin tavoin se äänitettiin Marcus Music -studiolla Tukholmassa. Ekkedien tanssi ei saavuttanut listasijoituksia, eikä siltä julkaistu singlejä.
Työstö
Yhtyeen esikoisalbumin tavoin Ekkedien tanssi äänitettiin Tukholman Marcus Music -studiolla helmi- ja huhtikuussa 1976. Albumin tuottivat Tapio Korjus ja Jukka Gustavson.
Albumin kannen teki Pirjo Sundqvist-Silver.
Teemat
Albumin sanoitukset kirjoitti Mikko Alatalo, joka oli sanoittanut valtaosan edellisalbuminkin teksteistä. Hänen mukaansa Ekkedien tanssi -albumin sanoitukset muodostuivat kolmesta eri vaikutteesta. Kitaristi Heikki Silvennoisen sanoitukset ohjasivat sanoitusta tiettyyn tunnelmaan.
Yhtyeen jäsenet Jukka Leppilampi ja Tapio Suominen olivat ennen albumin tekoa kokeneet vahvan hengellisen herätyksen, ja Leppilampi halusi teksteihin tätä ulottuvuutta. Kappaleet ”Uskollinen” ja ”Omantunnon rukous” perustuvat Leppilammen alkuperäisideaan. ”Uskollisen” teemana on ihmisen uudistuminen poltetun maan jälkeen: ”Toiset osaavat tuhota, mutta kuka saa maan kukoistamaan?”. ”Omantunnon rukouksessa” hengellinen herääminen on vielä vahvemmin esillä. Kappaleessa muun muassa kritisoidaan pappeja, mutta kappaleen ultimatum on ”yksilön etsikkoaika uuteen tasoon”. Sitä seuraa hymnimäinen loppusoitto.
Sanoitusten kolmantena synteesinä toimi Alatalon oma tutustuminen kirjallisiin teoksiin. Vaikutteita antoi esimerkiksi Hermann Hesse, jota Alatalo tuolloin luki paljon. Kappale ”Lasihelmipeli” on nimetty Hessen samannimisen teoksen mukaan. Alatalon mielestä Tabula Rasan musiikki oli lasihelmipeliä, nuorukaisten henkistä kasvua taiteen alttarilla. Lasihelmipeli oli myös Alatalon ehdotus albumin nimeksi. Nimeksi valittiin kuitenkin Ekkedien tanssi, albumin avaavan samannimisen instrumentaalikappaleen mukaan. Albumin viimeinen kappale ”Säästä mun pää” tilittää turhautumista 1970-luvun aatteiden ja ”oikean taiteen vartijoihin”. Alatalo koki pakkosyöttöä vastustavan teeman sopivan Tabula Rasan vapautta etsivään ja puoluepoliittisesti neutraaliin asennoitumiseen.
Julkaisu ja vastaanotto
Ekkedien tanssi julkaisiin syyskuussa 1976. Se ilmestyi alun perin vinyylilevynä (LRLP 170) ja C-kasettina. Albumi ei noussut Suomessa listalle.
Ensimmäinen CD-versio ilmestyi vuonna 1992 Japanissa. Ensimmäinen suomalainen CD-versio julkaistiin vuonna 1995. Kyseinen Love Recordsin julkaisema levy sisältää bonuskappaleina yhtyeen viimeisen singlen kappaleet ”Rakastatko vielä kun on ilta” ja ”Yksin”. Svart Records julkaisi vuonna 2014 uuden vinyylipainoksen.
Kappaleet
A-puoli B-puoli
Farkadon
Farkadon (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Histiaiotiissa Thessaliassa Kreikassa. Se sijaitsi lähellä nykyistä Farkadónan kunnan Klokotóksen kylää.
Maantiede
Farkadon sijaitsi Histiaiotiissa, joka käsitti Thessalian luoteisosan. Kaupunki oli rakennettu Peneios-joen pohjoisrannalle Pelinnaionin ja Atraksin kaupunkien väliin. Se sijoitetaan yleensä noin 20 kilometriä itään nykyisestä Tríkalasta. Farkadonin akropoliina eli yläkaupunkina ja linnavuorena toimi oletettavasti kaksihuippuisen kukkulan lännenpuoleinen huippu, joka kohoaa heti nykyisen Klokotóksen kylän koillispuolella noin 5,5 kilometriä länsilounaaseen nykyisestä Farkadónan kaupungista. Kukkula sijaitsee läntisen Thessalian tasangon eli nykyisen Tríkalan tasangon koillisosassa. Alakaupungin oletetaan levittäytyneen tasangolle kukkulan ympärillä.
Farkadonin paikaksi on kuitenkin ehdotettu myös Palaiogardíkia, jota pidetään yleensä Pelinnaionin paikkana.
Historia
Farkadonin historiasta ei tiedetä antiikin lähteistä juuri mitään. Kaupunki oli olemassa poliksena oletettavasti suuren osan klassista kautta ja ainakin vielä hellenistisen kauden alussa vuonna 323 eaa., vaikkakaan mikään antiikin lähde ei suoraan kutsu sitä polikseksi. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymejä Farkadonios, Farkadōnios ja Farkēdonios.
Farkadon löi omaa rahaa klassisella kaudella 400–300-luvuilla eaa. Noin vuosina 480–400 eaa. raha oli aiginalaisen standardin mukaista hopearahaa ja 300-luvulla eaa. pronssirahaa. Filippos II piiritti Farkadonia vuonna 356 eaa. Vuonna 319 eaa. mainitaan erikseen, että Polyperkhonin myöntämä yleinen armahdus ei koskenut farkadonilaisia. Näistä seikoista voidaan päätellä, että kaupunki oli ollut Makedonian vastaisella puolella.
Nykyinen Farkadónan kaupunki ja kunta ovat ottaneet nimensä antiikin aikaisesta kaupungista. Vuoteen 1955 nykyisen kaupungin nimi oli Tsióti(on) (Τσιότι(ον)).
Rakennukset ja löydökset
Farkadonin yläkaupunkikukkulan länsihuippu on ollut ympäröity muurein, joista on löydetty jäänteitä ja joiden reitti voidaan jäljittää varsinkin kukkulan alueella. Muuri kulkee länsihuipulta itäänpäin harjannetta pitkin ja ympäröi ilmeisesti myös länsihuipun sekä ainakin osan alakaupungista. Muurin vanhimmat osat ovat klassiselta kaudelta, ja niitä on korjailtu vielä bysanttilaisella kaudella. Alakaupungista ei ole tehty merkittäviä löytöjä. Kaupungissa oletetaan olleen Athenen kultti ja todennäköisesti tälle omistettu pyhäkkö, koska eräässä sen lyömässä rahassa esiintyy kyseinen jumalatar.