cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Freestylehiihdon maailmanmestaruuskilpailut
Nykyisin MM-kisojen ohjelmassa on 6 lajia, jotka ovat; kumparelasku, parikumparelasku, hypyt, half-pipe, slopestyle, skicross.
Vuodesta 2015 alkaen freestylehiihdon ja lumilautailun MM-kilpailut on käyty yhtä aikaa samassa paikassa.
Ensimmäinen suomalainen MM-kisamitalisti on Martti Kellokumpu, joka voitti kumpareissa pronssia Tignesissä 1986. Muita menestyneitä suomalaisia MM-kisamitalisteja ovat kaksinkertainen maailmanmestari Mikko Ronkainen, Janne Lahtela, Lauri Lassila, Sami Mustonen, Tapio Luusua ja Jouni Pellinen. Vuoden 1999 Sveitsin MM-kisoissa suomalaiset ottivat kolmoisvoiton miesten kumparelaskussa järjestyksessä Lahtela, Lassila ja Mustonen. Kaiken kaikkiaan Suomi on saavuttanut 3 kultaa, 5 hopeaa, 4 pronssia maailmanmestaruuskisoissa.
Menestynein maa maailmanmestaruuskisoissa on Kanada.
Rautamuodostuma
thumb|Hematiittia Rautamuodostumat kivissä ovat hapettunutta rautaa, yleensä 3 000–1 800 miljoonaa vuotta vanhoja. Niitä on erilaisissa kivilajeissa, joissa on rautaa ja serttiä. Näissä malmeissa on ohuita rautajuovia ja niukasti rautaa sisältäviä hyvin ohuita juovia. Ne ovat syntyneet yhteyttävien syanobakteerien vapauttaessa rautaa hapettavaa happea ilmakehään tai rautaa hapettamaan kykenevien bakteerien toiminnan tuloksena. Hapettunutta piipitoista rautaa pidetään yhtenä osoituksena muinaisesta happea tuottavasta mikroskooppisesta elämästä. Takoniitti on myös hapettunutta rautaa.
Tietokonelingvistiikka
Tietokonelingvistiikka on kieliteknologian keskeisistä menetelmistä koostuva ydin ilman näiden menetelmien lukuisia sovellusalueita. Tietokonelingvistiikan tavoitteeksi määritellään usein ihmisten kielen rakenteen ja toiminnan kuvaus tietojenkäsittelyn menetelmien ja teorioiden avulla. Keskeisenä tavoitteena on luonnollisen kielen jäsentäminen s.o. lauseiden tai sananmuotojen rakenteen tunnistaminen.
Katso myös
Kvantitativní lingvistika
Deflaatio
Deflaatio on "rahan arvon nousua". Deflaation aikana kansantalouden kokonaiskysyntä on pienempi kuin sen kokonaistarjonta. Deflaatio on inflaation vastakohta, ja deflaatiota voidaan kutsua tämän vuoksi myös negatiiviseksi inflaatioksi.
Deflaatio on harvinainen ilmiö nykyaikana kasvavissa talouksissa ja sitä esiintyy useammin laman aikana eli kun talous pienentyy. Deflaatio on taloudessa negatiivinen ilmiö, ongelma, ja siitä pyritään eroon tai se pyritään estämään laskemalla liikkeelle huomattavia määriä rahaa. Nykyajan talouksissa deflaatiosta voidaan päästä eroon laskemalla rahaa melko vapaasti, koska rahan arvon määrittää sen liikkeellä oleva määrä, mutta historiallisesti deflaation torjunta on ollut vaikeaa kulta- ja hopeakantojen vuoksi, jolloin edellytettiin huomattavaa kaivostoiminnan lisäystä rahamäärän kasvattamiseksi.
Deflaation tekee negatiiviseksi ilmiöksi se, että kun hinnat laskevat hetkellä t, niin kuluttajat alkavat odottaa niiden laskevan tulevaisuudessa edelleen hetkillä t+1, t+2, t+3 ja niin edelleen. Tästä seuraa, että hyödykkeiden kulutuspäätöksiä ei tehdä ja esimerkiksi asuntojen, autojen ja muiden kestokulutushyödykkeiden markkinat käytännössä jäätyvät. Tällöin suuri määrä henkilöstöä eri talouden sektoreilla menettää työpaikkansa ja toimeentulonsa. Kierre vain voimistaa itseään ja kansantalous ajautuu syvään taantumaan. Erityisesti siksi deflaatio on talouden hirviö – se tekee laajaa tuhoa talouden eri sektoreilla.
Tyypit
Rahan kvantiteettiteorian mukaan deflaatio johtuu siitä, että liikkeellä oleva rahamäärä eli rahavaranto pienenee suhteessa markkinoilla tarjolla oleviin hyödykkeisiin. Tämän lisäksi deflaatiota esiintyy myös silloin kun markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrä lisääntyy nopeammin kuin rahavaranto kasvaa eli toisin sanoen kun rahavaranto kasvaa hitaammin kuin markkinoilla tarjolla olevien hyödykkeiden määrä kasvaa. Deflaatiota mitataan kuluttajahintaindeksillä, jossa deflaatio esiintyy kun kahden ajankohdan välillä kuluttajanhintaindeksi on pienentynyt aikaisemmasta ajankohdasta. Deflaatio ilmoitetaan prosentteina. Kun kuluttajanhintaindeksi on pienentynyt esimerkiksi kaksi prosenttia, sanotaan, että deflaatio on ollut tietyllä aikavälillä kaksi prosenttia.
Rahavarannon supistumisesta johtuva
Deflaatiota pidetään yleisesti huonona asiana, sillä se vähentää kulutusta ja investointeja. Yleisestä rahavarannon supistumisesta johtuva deflaatio vaikuttaa myös korkoihin. Deflaation oloissa korot ovat tavallisesti lähellä nollatasoa, mutta vaikka nimellinen korko olisi nolla prosenttia, deflaation ollessa viisi prosenttia, reaalinen korko on viisi prosenttia. Deflaatiota ei siis sisällytetä nimelliseen korkoon inflaation tavoin, vaan se on lisättävä nimelliseen korkoon jotta saataisiin reaalinen korko. Voimakkaan deflaation oloissa lainaaminen on täten tosiasiassa kallista, vaikka nimelliskorko antaisi olettaa toisin. Tällä on suuria negatiivisia vaikutuksia lainanottoon, kulutukseen ja investointeihin. Deflaatio vaikeuttaa keskuspankin pyrkimystä hallita taloutta korkotasoa ohjailemalla. Deflaatio tekee taloudesta heikommin hallittavan.
Tuottavuuden kasvusta johtuva
Erityisesti teknologiasektorilla koetaan deflaatiota, vaikka taloudessa muuten esiintyisi inflaatiota. Professori George Selgin on esittänyt, että lievä deflaatio ei ole huono ilmiö, jos se johtuu tuottavuuden kasvusta. Hänen mukaansa tuottavuuden kasvaessa liikkeellä olevan rahamäärän pitäisikin lisääntyä tuottavuutta hitaammin. Tällöin samalla rahamäärällä saisi tuottavuuden kasvun vuoksi enemmän, ja hintojen laskun kautta tuottavuuden kasvu koituisi ihmisten hyväksi. Näin on käynyt esimerkiksi kodin elektroniikan kohdalla, koska tuottavuus on teknisten parannusten vuoksi kasvanut nopeammin kuin liikkeellä oleva rahamäärä on kasvanut, mikä on johtanut kodin elektroniikan halpenemiseen eli toisin sanoen samalla rahamäärällä saa enemmän ja parempaa kodin elektroniikkaa. Elektroniikan halpenemisen syynä on pääosin nopea teknologinen kehitys, mutta myös mittakaavaedut alentavat osaltaan elektroniikan hintoja.
Deflaatiokierre
Klassisessa talousteoriassa deflaatiota pidetään ongelmana, koska sen ajatellaan aiheuttavan deflaatiokierteen riskin. Siinä deflaatio aiheuttaisi kulutuksen ja investointien laskun, koska rationaalisesti toimiva kuluttaja lykkäisi hankintojaan odottaessaan hintojen laskevan edelleen. Se taas johtaisi edelleen tuotannon laskuun ja työttömyyden.
Deflaatiokierteessä hyödykkeiden hinnat laskisivat, koska kysyntä pienentyy. Kysynnän pienentyminen voi johtua myös työttömyyden kasvusta, jolloin kuluttajien kulutusmahdollisuudet alentuvat, mutta kysynnän pienentymisen syynä on myös työttömyysuhan kasvu, pessimismi, alhainen kuluttajaluottamus heikossa taloustilanteessa, mikä saa ihmiset säästämään rahaa työttömyyden varalle. Deflaatiokierteessä ostopäätösten lykkääminen ei siis ole ainoa ongelma, vaan myös rahan säästäminen pahan päivän varalle varovaisuuden kasvamisen myötä taloustilanteessa muodostuu ongelmaksi. Tällöin kulutus pienentyy ja keskuspankin talouden elvytysyritykset heikentyvät, koska myös liikkeelle laskettu raha todennäköisesti säästettäisiin sen kuluttamisen sijaan.
Taloustieteen uudet suuntaukset korostavat, että kuluttajat eivät tee päätöksiään rationaalisesti, ja taloushistoriallisen tutkimusdatan perusteella kuluttajahintojen lasku ei korreloi heikon talouskasvun kanssa. Rationaalisen kuluttajan ostokäyttäytymisestä aiheutuva deflaatiokierre on siis tunnettu hypoteesi, mutta ei tieteellisesti todistettu ilmiö.
Deflaatiota voi esiintyä nousukaudellakin, mikäli liikkeellä oleva rahamäärä kasvaa hitaammin kuin hyödykkeiden reaalinen tuotanto. Teollisen vallankumouksen aikana 1800-luvulla oli muun muassa Suomessa ja Britanniassa deflaatio vuosikymmenien ajan. Syynä oli rahajärjestelmän jäykkyys käytettäessä kultakantaa. Nousukaudella rahan kysynnän lisääntyessä sen määrää ei voitu lisätä, jolloin rahan arvo nousi.
Hiilisäkki
pienoiskuva|Hiilisäkin sijainti [[Etelän ristin alapuolella]]
Hiilisäkki on Etelän ristin tähtikuviossa oleva tunnettu pimeä sumu, joka erottuu paljain silmin Linnunradan tähtitihentymiä vasten. Hiilisäkki on niin etelässä taivaanpallolla, ettei se näy Suomessa. Hiilisäkin etäisyys on noin 600 valovuotta. Sen havaitsi ensimmäisenä tiettävästi Vicente Yáñez Pinzón.
Hiilisäkki peittää 5 × 7 astetta taivaasta. Hiilisäkki ei ole täysin pimeä, sillä se heijastaa 10 prosenttia saamastaan valosta takaisin.
Jyrki Konola
pienoiskuva|Jyrki Konola kesällä 2011 Jyrki Tapani Konola (s. 1971 Kemi) on Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK:n kasvu ja vaikuttaminen -osaston johtaja. Hän toimii myös Pro reilumpi yhteiskunta -yhdistyksen asiamiehenä. Yhdistys on SAK:laisen ay-liikkeen vastaveto Pro Markkinatalous ry:lle.
Konola toimi aiemmin Palvelualojen ammattiliiton johdon neuvonantajana ja toiminnanjohtaja 4.6.2015–1.12.2022. Pamissa Konola teki uudistuksia, jotka eivät olleet liiton henkilökunnan mieleen. Tämä näkyi myös julkisuudessa. Organisaatiouudistus vuonna 2016 johti jo ennakkoon henkilökunnan ulosmarssiin. Suurempi muutos oli vuonna 2021 käydyt muutosneuvottelut. Julkilausuttu tavoite oli löytää 31 henkilötyövuotta vastaavat säästöt. Yt-neuvotteluiden perusteet ja niiden käyminen henkilöityvät häneen. Lopulta muutosneuvottelut johtivat useiden työsuhteiden päättymiseen. Pian tämän jälkeen Konola itse lähti SAK:n palvelukseen.
Ennen ay-liikkeeseen siirtymistä Konola toimi valtiovarainministeri Antti Rinteen erityisavustajana ja sosialidemokraattisen ministeriryhmän sihteerinä. Puoluetta repineen puheenjohtajavaalin jälkeen Rinne luotti paljolti ay-taustaan oman lähipiirinsä kokoamisessa. Konola luettiin entisistä demarijohtajista enemmän Eero Heinäluoman kuin Urpilaisen luotettuihin, ja hän sai ainoana jatkaa. Tämä ja Rinteen muiden avustajien ammattiyhdistystausta nähtiin yleisesti ay-liikkeen otteen vahvistumisena puolueessa. Tätä edeltänyt Jutta Urpilaisen erityisavustajan pesti Konolalla kesti vain vajaan vuoden ja jo siinä nähtiin merkkejä ay-liikkeen vahvasta otteesta. Tulkinnan taustalla olivat sekä Konolan läheiset välit Eero Heinäluomaan että Konolan puolueosasto NUS (Nuorsosialidemokraattinen puolueosasto), joka nähtiin puolueen sisällä kilpailijana TUS:lle (Tölö Unga Socialister). Konola on toiminut lukuisissa hankkeissa taustatoimijana ja erilaisissa vaaleissa monenlaisten sd-ehdokkaiden (mm. Mitro Repo) vaalipäällikkönä.
Vuosina 2011–2013 Konola toimi Sosialidemokraattisen eduskuntaryhmän pääsihteerinä ja alkuvuoden 2011 Kuluttajaliiton pääsihteerinä. Muista työtehtävistä (toimittaja, trukkikuski, kaupankassa, projektipäällikkö) huolimatta Konola on tehnyt uransa käytännössä pelkästään politiikassa – vuodesta 1997 alkaen lähes keskeytyksettä. Vuosina 2004–2008 Konola oli Kemin kaupunginvaltuutettu ja pyrki Lapin vaalipiiristä eduskuntaan vuonna 2007. Hän sai 1 045 ääntä ja jäi SDP:n listan kolmanneksi: valituksi tulleen Johanna Ojala-Niemelän ja Maija Raskin taakse. Konola valmistui maisteriksi Tampereen yliopistosta vuonna 2008, pääaineena sosiologia. Lopputyön aiheena oli ”Suomalainen yleisödemokratia – Suomen sosialidemokraattisen puolueen johdon ja jäsenistön käsityksiä edustuksellisesta demokratiasta”. Suoraan puolueen palveluksessa hän ei ole ollut koskaan, vaikka esimerkiksi SDP:n puoluesihteerispekulaatioissa nimi onkin aikoinaan pyörinyt.
Yksityiselämä
Konola elää avoliitossa Viitasaarelta kotoisin olevan Sonja Kekkosen kanssa. Heillä on kaksi lasta. Konola harrastaa moottoripyöräilyä sekä metsästystä ja kalastusta. Lempinimiä mm. Kuuni  mikä viitannee jääkiekkotaustaan ja otteisiin politiikassa sekä vaikuttamistyössä. Konola vilahtaa valkokankaalla avustajana elokuvissa Tuntematon sotilas ja Ystävät, toverit.
Jan Hankala
Jan Hankala (s. 27. syyskuuta 1995 Siikajoki) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Pattijoen Urheilijoita. Hän pelaa joukkueen etenijäjokerina. Kaudella 2014 alkaneella superpesisurallaan Hankala on 31.7.2018 mennessä pelannut 56 ottelua, joissa on lyönyt kaksi kunnaria ja kaksi tavallista juoksua, tuonut 23 juoksua sekä kerännyt 85 kärkilyöntiä.
Siunan roomalaiskatolinen hiippakunta
Siunan roomalaiskatolinen hiippakunta on katolisen kirkon hiippakunta, joka toimii Nicaraguassa. Sen keskuspaikkana toimii Siuna.
Hiippakunnan perustaminen
30. marraskuuta 2017 antoi paavi Franciscus päätöksen Siunan hiippakunnan perustamisesta ja sen erottamisesta Bluefieldsin apostolisesta vikariaatista, joka samalla muutettiin Bluefieldsin hiippakunnaksi. Hiippakunnan alueeksi määriteltiin Región Autónoma de la Costa Caribe Norte. Uuteen hiippakuntaan tuli 17 seurakuntaa, 16 pappia ja 363 160 jäsentä, 67,7% alueen väestöstä. Hiippakunnan pinta-alaksi tuli 39 710km².
Valdemar Kosonen
Valdemar Kosonen (5. maaliskuuta 1916 Nuijamaa – 22. huhtikuuta 1942 Viipuri) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 25. Siviiliammatiltaan hän oli työmies. Hän oli perheetön.
Sotamies, kranaatinheittimistön tulenjohtoryhmän tähystäjä Valdemar Kosonen palveli jatkosodan hyökkäysvaiheessa JR 15:n toisessa pataljoonassa. 16. lokakuuta 1941 hänet nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi numero 25. Hänet oli ylennetty alikersantiksi jo 11. lokakuuta 1941. Hänen nimitysesityksessään mainitaan oma-aloitteisuus ja esimerkillinen rohkeus sekä taito taisteluissa.
Mannerheim ristin ritariksi
Sotamies Kososen esimerkillisestä rohkeudesta ja taidosta sekä oma-aloitteisesta toimesta on yllämainittu esimerkkinä esitetty.”
Nürburg
thumb|Nürburgin linna.
Nürburg on paikkakunta Saksassa Rheinland-Pfalzin osavaltiossa. Hallinnollisesti Nürburg on itsenäinen kunta (Ortsgemeinde) Adenaun kuntayhtymässä (Verbandsgemeinde) Ahrweilerin piirikunnassa (Landkreis). Kunta on saanut nimensä siellä sijaitsevan Nürburgin linnan mukaan. Kunnan asukasluku on 178. Nürburg on tunnettu lähistöllä sijaitsevasta Nürburgringin moottoriradasta.
Ilmasto
thumb|left|250px|Nürburgin ilmastodiagrammi
Luettelo ministereistä Suomen työ- ja elinkeinoministeriössä
Tämä on luettelo ministereistä Suomen työ- ja elinkeinoministeriössä sekä niitä edeltäneissä työministeriössä ja kauppa- ja teollisuusministeriössä.
Työministeri
Työministerin tehtävät olivat ennen vuotta 1970 osa kulkulaitosten ja yleisten töiden ministeriön ministereiden tehtäväkenttää. Vuonna 1970 tämä ministeriö jakautui liikenneministeriöksi ja työvoimaministeriöksi. Ensimmäisenä työvoimaministerinä toimi Veikko Helle, joka siirtyi tehtävään vastaavasta salkusta aiemmasta ministeriöstä.
Työministeriötä ovat perinteisesti hallinneet joko vasempaa laitaa (SDP, SKDL) tai poliittista populismia edustavat, useiden vasemmiston ideologioiden kanssa yhteneväiset, ns. pienen ihmisen puolella olevat puolueet (SMP, PS). Vain kahdesti aikaisemmin salkku on ollut poliittisessa hallituksessa porvaripuolueen hallussa. Vuosina 1976–1977 paikalla oli edellisen hallituksen opetusministeri ja poliitikon uraansa aloitellut nuori Paavo Väyrynen. Kokoomusta on edustanut kaksi työministeriä, Ilkka Kanerva Ahon hallituksessa ja Arto Satonen Orpon hallituksessa. Työministerinä on toiminut vihreän liiton edustaja (Tarja Cronberg, Anni Sinnemäki) Vanhasen II ja Kiviniemen hallituksessa.
Työministerin nimike oli vuosina 1970–1987 ministeriön mukaisesti työvoimaministeri. Vuosina 2015–2017 tehtävä oli yhdistettynä oikeusministerin tehtävän kanssa, jolloin nimikkeenä oli oikeus- ja työministeri.
Elinkeinoministeri
Aiemmin elinkeinoministeri johti valtion elinkeino-, innovaatio-, alue- sekä energia- ja ilmastopolitiikkaa. Hänen vastuullaan oli työ- ja elinkeinoministeriön alueosastolle, energiaosastolle sekä elinkeino- ja innovaatio-osastolle kuuluvien asioiden käsittely. Nykyisin ilmastopolitiikka ja energia-asiat ovat kuitenkin Ympäristöministeriön ja Ilmasto- ja ympäristöministerin vastuulla.
Aiemmin elinkeinoministeri toimi myös ministeriön yleisjohdosta vastaavana ministerinä, mutta Rinteen, Marinin ja Orpon hallituksissa tässä tehtävässä on toiminut työministeri.
Oheisessa luettelossa on mainittu sekä elinkeinoministerit, että tehtävää edeltäneet kauppa- ja teollisuusministerit, jotka johtivat kauppa- ja teollisuusministeriötä.
Sivutoimiset ministerit
Seuraavien muissa ministeriöissä toimineiden ministerien tehtäväkenttään on kuulunut joitain työ- ja elinkeinoministeriön asioita.
Toinen ministeri
Tässä luettelossa on mainittu ministerit, jotka on nimetty päätoimisesti kauppa- ja teollisuusministeriöön varsinaisen kauppa- ja teollisuusministerin lisäksi.
Sivutoimiset ministerit
Seuraavien muissa ministeriöissä toimineiden ministerien tehtäväkenttään on kuulunut joitain kauppa- ja teollisuusministeriön asioita.
Stromatoliitti
thumb|[[Prekambrikauden stromatoliittejä Glacierin kansallispuistossa, Montanassa]] Stromatoliitti on kupumainen kivimuodostuma, joka on syntynyt mineraalien ja sedimenttien kertyessä syanobakteereiden muodostamiin yhdyskuntiin. Varhaisimpien stromatoliittien uskotaan syntyneen noin 2,7 miljardia vuotta sitten, ja näin ne ovat todisteita varhaisimmasta yksinkertaisesta elämästä maapallolla. Ne ovat tyypillinen fossiililöydös prekambrikautisissa kivimuodostumissa, jolloin monisoluista elämää ei vielä ollut.
Suomessa yli kaksi miljardia vuotta vanhoja stromatoliittiesiintymiä on löydetty esimerkiksi Rantamaan louhokselta Meri-Lapista. Kilometrien laajuinen löydös on Suomen vanhin lajissaan ja osoittaa seudun kuuluneen muinoin trooppiseen alueeseen. Etelä-Lapin karbonaattikivet ja niiden stromatoliittirakenteet ovat peräisin ajalta 2 100–2 060 miljoonaa vuotta sitten, jolloin pieneliöt (lähinnä syanobakteerit) sitoivat ja saostivat matalalle vuorovesirannikolle tai ajoittain kuivuvalle tulvatasangolle kalkkiliejua. Arvokkaimmat Kemin, Tornion, Ylitornion ja Rovaniemen lounaisosan rajaaman alueen stromatoliittikohteet on suojeltu esimerkiksi luonnonsuojelualueina.
Stromatoliitit ovat monimuotoisia: ne voivat olla esimerkiksi tyynymäisiä, pylväsmäisiä tai kartiomaisia. Joistakin stromatoliiteistä on löydetty mikroskooppisia jäänteitä yksisoluisista eliöistä, mutta stromatoliittimäisiä muodostumia tiedetään kehittyvän myös kokonaan geologisten prosessien tuloksena. Eräs geologian aktiivisia tutkimusaloja onkin selvittää luotettavasti, onko löydetty stromatoliittifossiili muodostunut eliöiden ympärille vai onko se abioottinen kivimuodostuma.
thumb|Nykyaikaisia stromatoliittejä [[Shark Bayssa Länsi-Australiassa]]
Ylesin stromatoliitteja muodostanut syanobakteerisuku kautta maan historian on Collenia.
Stromatoliittifossiileja esiintyy käytännössä koko elämän historian ajalta ja niitä muodostuu myös nykyään. Eniten stromatoliitteja syntyi noin 1250 miljoonaa vuotta sitten, jolloin ei ollut vielä liikkuvia monisoluisia eläimiä.
Näiden fossiilien määrä kuitenkin vähenee hyvin voimakkaasti kambrikaudelle tultaessa. Kambrikauden alussa stromatoliittien määrä putosi 20 %:iin huipustaan, kun stromatoliitteja syövät monisoluiset eläimet yleistyivät rajusti. Näin hitaasti kasvavia stromatoliittejä pääsi muodostumaan enää vain poikkeuksellisissa oloissa. Stromatoliitit yleistyivät sen jälkeenkin massasukupuuttojen aikaan muun muassa ordovikikauden ja permikauden lopussa.
Robert Guillaume
thumb|right|Robert Guillaume [[1980]] Robert Guillaume (synt. Robert Peter Williams; 30. marraskuuta 1927 St. Louis, Missouri – 24. lokakuuta 2017 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen teatteri- ja televisiorooleistaan tunnetuksi tullut näyttelijä. Hän esitti sarkastista hovimestari Bensonia sarjoissa Kupla ja Benson.
Guillaume syntyi St. Louisissa, Missourissa, ja opiskeli St. Louisin ja Washingtonin yliopistoissa. Hän suoritti myös armeijan ennen näyttelijänuran alkamistaan. Hän teki Broadway-debyyttinsä vuonna 1961. Hän sai kaksi Emmy-palkintoa vuosina 1979 ja 1985 ja oli lisäksi mm. Golden Globe- ja Tony-ehdokkaana.
Guillaumella oli ajoittain rooleja myös elokuvissa, kuten Wanted: Dead or Alivessa Philmore Walkerina ja Big Fishissä tohtori Bennettinä. Hän ja hänen ensimmäinen vaimonsa Marlene Williams erosivat vuonna 1983; liitosta oli syntynyt kaksi poikaa. Vuonna 1984 hän meni uusiin naimisiin Donna Brown Guillaumen kanssa. Heille syntyi vuonna 1990 tytär Rachel. Samana vuonna toinen pojista menehtyi 32-vuotiaana AIDSiin.
Guillaume toipui lievästä aivoverenkiertohäiriöstä, jonka hän koki 14. tammikuuta 1999 erään Sports Night -sarjan jakson kuvausten ollessa käynnissä. Hänellä on tähdet Hollywood ja St. Louis Walk of Fameissa.
Anaganmesipaunikko
Anaganmesipaunikko on monivuotinen, pienikokoinen ja haarova kasvilaji, joka kasvaa enintään 20 cm korkeaksi. Sen varret ovat kasvutavaltaan maanmyötäisiä tai kohenevia. Lehdet ovat kapeansoikeita, kaljuja sekä väriltään vihreitä tai punertavia. Lehtien yläpinnoilla on yleensä pituussuuntaisia uurteita. Kukat sijaitsevat varsien päissä ja kukkaperät sekä kukkapohjukset ovat kaljuja tai lähes kaljuja. Kukat ovat 6–8-lukuisia ja niiden teriöt ovat vaaleankeltaisia. Anaganmesipaunikko kukkii huhti–toukokuussa.
Anaganmesipaunikko kasvaa luonnossa Teneriffan saarella.
Mecklenburg-Etu-Pommeri
Mecklenburg-Etu-Pommeri on Saksan osavaltio maan pohjoisosassa, Itämeren rannikolla. Lännessä sen rajanaapuri on Schleswig-Holstein, lounaassa Niedersachsen (Ala-Saksi), etelässä Brandenburg ja idässä Puola. Osavaltioon kuuluu myös saaria Itämerellä, merkittävimpinä Rügen, Hiddensee, Usedom ja Poel. Osavaltiolla on pinta-alaa 23 200 km², ja siellä on 1,6 miljoonaa asukasta, mikä tekee siitä Saksan harvimmin asutun osavaltion. Pääkaupunki on Schwerin, mutta satamakaupunki Rostock on asukasluvultaan yli kaksi kertaa niin suuri. Mecklenburg-Etu-Pommeri kärsii suurista muuttotappioista. 25 suurimmasta kunnasta ainoastaan kaksi on muuttovoittoisia ja kaikki kaupungit ovat muuttotappioisia.
Itämeren rannat ja saaret houkuttelevat monia turisteja vuosittain, kuten myös sisämaan järvet. Suurimmat kaupungit ovat Rostock, Greifswald, Stralsund, Schwerin, Neubrandenburg ja Güstrow. Yli 200 000 asukkaan Rostockia lukuun ottamatta kaikkien kaupunkien asukasluku on alle 100 000.
Historia
Vanha Pommeri, johon kuului Stettin (nykyään Szczecin) ja alueet Oderjoen itäpuolella (Taka-Pommeri, Hinterpommern) kuuluu nykyään Puolaan. Etu-Pommeri (Vorpommern) oli Ruotsin hallussa Westfalenin rauhasta 1648. Ruotsin Pommeri liitettiin Preussiin 1720 ja 1815.
Etu-Pommerin länsipuolelle sijaitseva Mecklenburg oli ruhtinaskunta vuodesta 1348 lähtien, mutta jaettiin 1621. Mecklenburg-Schwerin ja Mecklenburg-Strelitz muodostettiin suuriruhtinaskunniksi 1815, mutta ne saivat tasavaltalaiset hallitukset 1918. Ne liitettiin lyhyeksi aikaa Länsi-Pommeriin 1947–1952. Saksan demokraattinen tasavalta lakkautti 1952 alueen jakamalla sen kolmeksi piiriksi. Alueet ovat olleet nykyisen osavaltion osa Saksojen yhdistymisestä vuodesta 1990, jolloin Saksan demokraattisen tasavallan piirit järjestettiin Saksan liittotasavallan järjestelmän mukaisiksi osavaltioiksi.
Hallinto ja politiikka
Osavaltion lainsäädäntöelimenä toimii Mecklenburg-Etu-Pommerin maapäivät. Aiemmin osavaltio oli jaettu 12 piiriin (Kreise) ja kuuteen itsenäiseen kaupunkiin. Vuoden 2011 syyskuussa osavaltio järjestettiin uudelleen kuuteen piiriin.
Hallituspuolueet ovat SPD ja Vasemmisto ja pääministeri Manuela Schwesig (SPD, 2017–)
14. divisioona (jatkosota)
14. divisioona on Maanselän sotilasläänin perustama divisioona jatkosodassa. Kyseiseen sotilaslääniin kuuluivat Iisalmen ja Kainuun suojeluskuntapiirit.
Perustaminen
thumb|right|250px|Panssarintorjuntatykki Kiestingin suunnalla. Maaselän sotilasläänin esikunta sai 18. kesäkuuta 1941 Päämajan käskyn perustaa 14. divisioonan esikunnan. Käskyn mukaan divisioona tulisi toimimaan suoraan Päämajan alaisena ja se vastaanotti 26. kesäkuuta rajanvartioinnin välirauhan aikaiselta 10. prikaatilta. Samassa yhteydessä divisioona sai hyökkäystehtävän, mikäli sotatoimet Neuvostoliittoa vastaan alkaisivat. Divisioonan tuli vallata Lentiera ja Repola sekä suojata oikealla ja vasemmalla olevien joukkojen eteneminen.
Perustamisen jälkeen divisioonaan kuuluivat mm. seuraavat yksiköt:
14. divisioona pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaan, joka pääsääntöisesti onnistuikin. Puolustusvoimien materiliaalitilanteesta johtuen kaikin osin määrävahvuuksia ei kuitenkaan saavutettu.
Tappiot
Yhtymien Päämajalle tekemien määräaikaisilmoitusten mukaan 14. divisioonan kokonaistappiot kaatuneina, haavoittuneina ja kadonneina olivat jatkosodan aikana yhteensä 7 237 miestä.
Luettelo luutisteista
Tämä on luettelo luutunsoittajista.
Hevosenpääsumu
thumb|Hubble-avaruusteleskoopin ottama kuva hevosenpääsumusta Hevosenpääsumu on Orionin tähdistössä oleva pimeän sumun osa. Tämä sumu tunnetaan myös nimillä Barnard 33 ja LDN 1630. Hevosenpääsumu tunnistettiin Harvardissa vuonna 1888. Sumun taustalla on punertavaa vetykaasua. Sumussa näkyy vasta muodostuvia tähtiä oransseina täplinä.
Ponkama
Ponkama on kylä Karjalan tasavallan Kemin piirin Kuuseman kunnassa Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Ponkamajoen suussa 8 kilometriä Kuuseman asemalta itään. Kylässä on 57 asukasta (vuonna 2013).
Ponkama on vanha pomorilaiskylä. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa se muodosti lähikylineen Arkangelin läänin Kemin kihlakuntaan kuuluneen volostin eli kunnan, joka käsitti Kalkalahden, Kesäjoen, Kriitinän, Ponkaman ja Ruokojärven kyläkunnat. Ponkaman volosti rajoittui pohjoisessa Kieretin, lännessä Vitsataipaleen ja Paanajärven sekä etelässä Usmanan volostiin ja Kemin kaupunkiin. Vuonna 1905 volostissa oli 1 758 asukasta. Ponkaman kylässä oli 40 taloa, kyytiasema, kirkko ja 305 asukasta.
Ponkaman volosti liitettiin vuonna 1927 pääosin Kemin ja pieneltä osin Kemijoen piiriin. Ponkamasta muodostettiin Kemin piirin kyläneuvosto, johon kuului myös Kuusema sekä joukko Muurmannin radan varrella sijainneita asutuksia. Vuonna 1933 kyläneuvostossa oli yli 1 900 asukasta, jotka olivat kansallisuudeltaan etupäässä venäläisiä. Ponkaman kylässä asukkaita oli 340.
Ponkamasta on tieyhteys Kuusemaan. Kylässä toiminut kalanviljelylaitos on suljettu kuljetusvaikeuksien takia. Palveluihin kuuluvat kerhotalo, lääkintäasema ja kauppa.
Kylällä on historiallisen asutuksen status. Sen rakennusmuistomerkkeihin kuuluu joukko vanhoja aittoja ja sauna.
Uusmedia
thumb|250px|[[Habbo on suomalainen, kansainvälisesti menestynyt uusmedia-palvelu.]] Uusmedia (myös ”uusi media”) on 1990-luvulla syntynyt nimike vuorovaikutteiselle digitaaliselle medialle.
CNBC
CNBC on yhdysvaltalainen, vuonna 1989 perustettu televisiokanava, jonka omistaa NBCUniversal-konserniin kuuluva NBCUniversal News Group. Suomessa kanava on saatavilla kaapeli- ja satelliittitelevision kautta.
Uusmedia
Uusmedia on suora käännös englannin kielen New Mediasta. Termin yleistymisen aikaan, 1990-luvulla, pyrkimyksenä oli tehdä ero perinteiseen painettuun ja sähköiseen mediaan kuten sanomalehtiin ja kirjoihin sekä radioon ja televisioon. Internetin ja WWW:n yleistymisen myötä uusmedia vakiintui tarkoittamaan suomessa ensisijaisesti www-palveluja, internetiä hyödyntävää mainontaa ja näihin liittyviä teknisiä ratkaisuja, tietokonepelejä sekä niin sanottua sosiaalista mediaa.
James Couttet
James Couttet (18. heinäkuuta 1921 Chamonix, Ranska – 13. marraskuuta 1997 Chamonix) oli ranskalainen alppihiihdon maailmanmestari ja olympiamitalisti.
CNBC
Valtaosa CNBC:n tarjonnasta on talousaiheisia uutis- ja ajankohtaisohjelmia, mutta kanavalla näytetään myös urheilua kuten pokeria ja golfia, sekä sisarkanava NBCn ohjelmistoa kuten The Tonight Showta.
James Couttet
James Couttet voitti syöksylaskun maailmanmestaruuden Engelbergissä 1938. Toisen maailmansodan jälkeen hän sai kaksi alppihiihtomitalia sekä Sankt Moritzin olympialaisissa 1948 että Aspenin MM-kisoissa 1950. Suurpujottelu tuli arvokisojen ohjelmaan vasta 1950, ja Couttet oli ensimmäinen alppihiihtäjä, joka saavutti urallaan arvokisamitalin niin pujottelussa, suurpujottelussa, syöksylaskussa kuin alppiyhdistetyssäkin.
CNBC
Historiaa
CNBC perustettiin Fort Leessä New Jerseyn osavaltiossa USA:ssa 17. huhtikuuta 1989. Vuonna 1991 kanava yhdistyi toisen uutiskanavan, Financial News Networkin (FNN) kanssa.
Uusmedia
Akateemisessa tutkimuksessa uusmedialla (myös uusi media, englanniksi New Media) tarkoitetaan ilmiötä joka syntyi 1990-luvun alkupuolella (1) perinteisen joukkoviestinnän (painotuotteet, sähköinen media), (2) tietokoneiden ja (3) verkottuneen viestinvälittämisen risteyskohtaan. Kolmen alan risteyskohta mahdollisti uudenlaisia ilmaisumuotoja, tuotteita, palveluja ja kulttuuria. Tutkimuksen ja opetuksen kohteena uusmedia on monialainen. Uusmedian voidaan nähdä kuuluvan toisaalta viestintätieteisiin, mutta myös taiteen, muotoilun ja tietojenkäsittelyn piiriin. Tutkimuksen kohteena uusmedia sisältää esimerkiksi interaktiosuunnittelun, sosiaalisen median palvelut ja ilmiöt, tietokoneohjelmien kulttuurilliset kysymykset, tietokoneohjelmien toimintatapojen ja ihmisten toimintatapojen kohtaamiset, tieto- ja viestintäteknologian kulttuurisena ilmiönä sekä muutokset jotka liittyvät perinteisen median digitaaliseen välittämiseen.
CNBC
Historiaa
90-luvulla kanava levittäytyi paikallisina versioina Eurooppaan ja Aasiaan. Yhdysvaltain CNBC:n katsojaluvut kasvoivat aina vuoteen 2000 asti, jolloin IT-kupla puhkesi.
Uusmedia
Uusmedia Suomessa
Uusmedian synty, osana suomalaista internetkulttuuria, sijoittuu ajallisesti 1990-luvulle. 1990-luvun lopulla alalla koettiin niin sanottu uusmediakupla ja sen puhkeaminen. Tämän jälkeen alan toimijat halusivat kutsua alaansa uusmedian sijaan digimediaksi ja digimediasektoriksi.
Suomessa uuden mediaa muotoilua tutkitaan ja opetetaan Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulussa.
CNBC
CNBC:n kansainväliset versiot
CNBC:n ensimmäinen ulkomainen versio, CNBC Asia aloitti toimintansa vuonna 1995. Eurooppalainen versio, CNBC Europe aloitti lähetyksensä seuraavana vuonna.
CNBC Europen ja CNBC Asian lisäksi yhtiö operoi myös lukuisia paikallisia talousuutiskanavia yhteistyössä eri yritysten kanssa. Tällaisia kanavia ovat esimerkiksi italialainen Class CNBC, turkkilainen CNBC-e, japanilainen Nikkei CNBC ja CNBC Pakistan Pakistanissa.
Luettelo Seine-et-Marnen kunnista
border|right|200px|Seine-et-Marnen sijainti Tämä on luettelo Seine-et-Marnen departementin kunnista Ranskassa. Departementissa on 514 kuntaa.
Baden-Württemberg
Baden-Württemberg on Saksan osavaltio. Se sijaitsee maan lounaisosassa. Etelässä sen rajanaapuri on Sveitsi, lännessä Ranska. Naapuriosavaltiot ovat Rheinland-Pfalz, Hessen ja Baijeri. Baden-Württembergin pinta-ala on 35 673 neliökilometriä ja väkiluku 11,1 miljoonaa. Pääkaupunki on Stuttgart.
Maantiede
Historiallinen Baden kattaa osavaltion länsiosan ja historiallinen Württemberg puolestaan keski- ja itäosan. Kaikkiaan Baden-Württemberg käsittää noin kymmenesosan Saksan pinta-alasta. Reinjoki muodostaa osavaltion länsirajan ja suurimman osan etelärajaa. Lounaisosassa sijaitsee Schwarzwaldin vuoristoalue. Etelässä Baden-Württemberg rajoittuu Alppien juuriin ja Bodenjärveen. Tonavan lähteet sijaitsevat myös osavaltiossa.
Viherlaakson Veikot
Viherlaakson Veikot (ViVe) on Espoon vanhimpia urheiluseuroja, perustettu 6. helmikuuta 1946. Seuran toiminta-alueena on Viherlaakso-Laaksolahti-Lippajärvi-akseli. Aktiivisia jäseniä seurassa on nykyisin noin 300, joista voimistelua harrastaa noin 270 ja lentopalloa noin 30 jäsentä. Seuran perustamisesta lähtien mukana ollut paikallinen yleisurheilutoiminta keskitettiin vuonna 2011 Espoon Tapioiden hoidettavaksi. ViVen omilla nettisivuilla on edelleen muun muassa tilasto seuran yleisurheilijoiden saavuttamista seuranennätyksistä ja vielä voimassa olevista piirinennätyksistä. Veteraanisarjoissa seura on edelleen mukana omalla nimellään.
Baden-Württemberg
Historia
Baden-Württemberg muodostuu historiallisista Badenin, Hohenzollernin ja Württembergin osavaltioista. Toisen maailmansodan jälkeen miehitysvallat perustivat alueelle kolme uutta osavaltiota: Württemberg-Baden (USA), Württemberg-Hohenzollern (Ranska) ja Baden (Ranska). Nämä yhdistettiin vuonna 1952 Baden-Württembergiksi, joka on jaettu neljään hallintoalueeseen (Regierungsbezirk): Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart ja Tübingen. Hallintoalueet on jaettu edelleen 35 piiriin ja yhdeksään piirivapaaseen kaupunkiin.
Politiikka
Baden-Württemberg on perinteisesti ollut itänaapurinsa Baijerin tavoin oikeiston hallitsema osavaltio. Vuosina 1953–2011 sen pääministerinä oli kristillisdemokraatti. Varsinkin teollisuus- ja yliopistokaupungeissa vihreät on noussut merkittäväksi vaikuttajaksi. Vuonna 2011 valtaan nousi sosiaalidemokraattien ja vihreiden koalitio, jonka johdossa on vihreiden kautta aikojen ensimmäinen osavaltion pääministeri Winfried Kretschmann.
Aluejako
Baden-Württembergin osavaltio on jaettu neljään hallintopiiriin, 35:een piirikuntaan , joihin suurin osa kunnista ja kaupungeista kuuluu, sekä yhdeksään kaupunkipiiriin , eli piirikuntaan kuulumattomaan kaupunkiin.
Hallintopiirit: Freiburg, Karlsruhe, Stuttgart, Tübingen
Euroshopper Energy Drink
Juomasta käytetään yleensä akronyymiä ES, joka tulee Euro Shopperin lyhenteestä.
Heinäkuussa 2022 reseptiä muutettiin, korvaamalla osa juoman sokerista makeutusaineilla sukraloosi ja asesulfaami K.
Euroshopper Energy Drinkiä on myyty Suomessa vuodesta 2008 lähtien, ja juomasta on lukuisien jonne-vitsien ansiosta muodostunut etenkin sosiaalisessa mediassa meemi. Juomaa pidetään yleensä edullisena vaihtoehtona muihin energiajuomiin verrattuna, joten nuorison keskuudessa juomasta on tullut suosittu.
John Michie
Politiikka
Michie on Skotlannin työväenpuolueen jäsen, ja hän on ollut ehdokkaana Skotlannin parlamenttivaaleissa. Hän kannattaa Skotlannin itsenäistymistä Iso-Britanniasta, vaikka hänen puolueensa sitä virallisesti vastustaakin.
Yksityiselämä
Michiellä on tanssijavaimonsa Carolin kanssa kolme lasta. Michie harrastaa uintia ja squashin pelaamista. Hänen veljenpoikansa Jamie Michie on myös näyttelijä, ja hän on näytellyt sivurooleissa muun muassa televisiosarjoissa IT-porukka, Game of Thrones ja Taggart.
Michien 25-vuotias tytär Louella murhattiin syyskuussa 2017 Bestival-musiikkifestivaaleilla Englannissa. 28-vuotias mies pidätettiin hänen murhastaan.
Taevaskoja
thumb|Pienen Taevaskojan kallio Ahjajoen alkulaaksolla
Taevaskoja on kylä Kaakkois-Virossa Põlvamaan maakunnassa Põlvan kunnassa.
Kylä sijaitsee Tartto–Petseri-rautatien vieressä samannimisen rautatieaseman lähellä.
Nähtävyytenä kylässä ovat Iso ja Pieni Taevaskoda – hiekkakivipaljastumat Ahjan joella noin 10 kilometriä Põlvan kaupungista pohjoiseen.
Machine Men
Machine Men oli suomalainen heavy metal -yhtye. Se perustettiin Suolahdessa syksyllä 1998. Yhtye aloitti soittamalla Iron Maidenin kappaleita. Yhtyeen pääasiallisina vaikutteina pidetään Iron Maidenia, Bruce Dickinsonin soolotuotantoa sekä Queensrÿcheä.
Machine Menilla oli levytyssopimus Century Media Recordsin kanssa. Se julkaisi kolme studioalbumia, joista viimeisin julkaistiin Suomessa 14. helmikuuta 2007, muualla maailmassa myöhemmin helmikuun aikana.
Yhtye julkaisi helmikuussa 2011 kotisivuillaan tiedotteen bändin toiminnan lopettamisesta kahden vuoden hiljaiselon jälkeen.
Pentinkulman päivät
thumb|300px|Pentinkulman päivien logo.
Pentinkulman päiviin kuuluu vuodesta 1987 alkaen järjestetty E80-esikoiskirjailijaseminaari, joka on valtakunnallisesti ainoa laatuaan. Tapahtuman pääjärjestäjät ovat Väinö Linnan seura ja Urjalan kunta.
Historia
Ensimmäisen kerran Pentinkulman päivät järjestettiin vuonna 1978. Yksipäiväisenä alkaneen tapahtuman ajankohdaksi valittiin elokuun ensimmäinen lauantai (5. elokuuta 1978). Ensimmäisten Pentinkulman päivien järjestelyistä kantoivat päävastuun Leena Eskola, Erkki Rautava ja Aulis Ruuska. Ensimmäisen Pentinkulman päivän ohjelma rakentui pitkälti Väinö Linnan seuran asiantuntijoiden ja paikallisten toimijoiden osaamisen varaan. Tapahtuman teema oli tuolloin tilanteeseen sopivasti ”Väinö Linnan tuotanto ja sen kytkennät Urjalaan”. Myös Väinö Linna osallistui tapahtumaan ja puhui Urjalan vaikutuksesta tuotantoonsa.
Kuusema
thumb|right|200px|Kuuseman kunta Kemin piirin kartalla. Kuusema on maalaiskunta ja sen keskustaajama Karjalan tasavallan Kemin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Vienanmereen laskevan Kuusemajoen suussa 45 kilometriä Vienan Kemistä pohjoiseen. Taajamassa on 450 ja kunnassa 745 asukasta (vuonna 2013).
Pentinkulman päivät
Teemat
Pentinkulman päivien keskustelut koskevat ajankohtaisia kirjallisuuden ja kulttuurin teemoja. Tapahtumassa käsitellään sitä, mikä on kirjallisuuden merkitys tälle päivälle, miten nykyhetki heijastuu kirjallisuuteen ja mitkä ovat kirjallisuuden haasteita tulevaisuudessa.
Kuusema
Maantiede ja asutus
Kuuseman kunnan pinta-ala on 7 739 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä Kemin piirin Papinsaaren, Kemin ja Vääräkosken, lännessä Kalevalan piirin Jyskyjärven ja luoteessa Louhen piirin Ambarnyin kuntiin sekä idässä Vienanmereen. Pinta-alasta 53,8 % on metsää, 40,6 % vesistöjä, 5,1 % luonnonsuojelualuetta ja 1,1 % maatalousmaata.
Seutu kuuluu itää kohti laskeutuvaan Vienanmeren alankoon. Tärkeimmät joet ovat Vienanmereen laskevat Kemijoki, Kesäjoki, Ponkamajoki, Kuusemajoki, Vonkajoki ja Kalkajoki. Järviä ovat Ponkamajärvi (Pongoma), Leveäjärvi (Levitskoje), Vuoksjärvi (Vokšozero), Ruokojärvi (Bolšoje Rogozero), Lisje ja Bolšoje Jagolamba. Hyötykaivannaisiin kuuluvat gabro, graniitti, hiekka, sora ja turve. Kunnan alueella sijaitsevat Syrovatkan ja Kriitinän rauhoitusalueet. Ympäristön tila on hyvä.
Keskustaajaman lisäksi kuntaan kuuluvat Kalkalahden, Kriitinän ja Ponkaman kylät sekä Lambinon, Siian, Ponkaman ja Vonkan rautatieasemat. Kalkalahti, Kriitinä ja Ponkama ovat noin sadan asukkaan kyliä. Asemilla ei juurikaan ole vakituista asutusta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan kunnan asukkaista 84 % on kansallisuudeltaan venäläisiä, 6 % karjalaisia, 3 % ukrainalaisia ja 2 % valkovenäläisiä.
Historia
Kuuseman kylä kuului aikoinaan Ponkaman kuntaan, joka lakkautettiin 1920-luvulla ja liitettiin osaksi Kemin piiriä. Vuonna 1926 kylässä ja asemanseudulla oli satakunta asukasta, joista viidesosa oli karjalaisia.
Liikenne, talous ja palvelut
Tärkeimpiä työllistäjiä ovat rautatie ja palvelut. Luonnonvaroista hyödynnetään kiveä. Metsäteollisuuden merkitys on vähäinen. Maataloutta edustavat asukkaiden palstaviljelmät. Ponkaman kylän lohenkasvattamo on lopettanut toimintansa kuljetusvaikeuksien takia.
Keskustaajaman palveluihin kuuluvat lastentarha, peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto, lääkintäasema, posti, leipomo ja kolme kauppaa. Kriitinässä on kulttuuritalo museoineen.
Kyläkuva, nähtävyydet, matkailu
Kuuseman taajama koostuu erillään sijaitsevista Vanhan- ja Uuden-Kuuseman kylistä sekä asemanseudusta. Koivujoki erottaa Vanhan-Kuuseman asemanseudusta. Vanha-Kuusema on tyypillinen yhden kadun varrelle rakennettu kylä. Taajaman itäosassa on vesijohdolla ja keskuslämmityksellä varustettuja usean perheen asuintaloja.
Kalkalahden, Kriitinän ja Ponkaman pomorikylillä sekä autioksi jääneellä Kesäjoen kylällä on historiallisen asutuksen status. Rakennusmuistomerkkeihin kuuluvat 1800-luvun puolivälissä pystytetty Kriitinän kirkko ja Kesäjoen tsasouna sekä kylien vanhat asuin- ja talousrakennukset sekä hautausmaat. Kriitinän lähellä on kivikautinen asuinpaikka ja saamelaisten keskiaikainen hautapaikka.
65 Degrees North
65 Degrees North oli oululainen vuonna 2004 perustettu englanninkielinen verkkolehti, jonka toimituskunta koostui vapaaehtoisista englantia puhuvista, useita eri kansallisuuksia edustavista henkilöistä. Lehti oli yksi Suomen harvoista englanninkielisistä lehdistä, ja se käsitteli oululaista arkipäivää, kulttuuria ja tapahtumia. Päätoimittajana toimi Oulun kaupungin keskushallinnon Innovaatiot ja markkinointi -ryhmässä toimiva hollantilaissyntyinen Ata Bos.
Kuusema
Kyläkuva, nähtävyydet, matkailu
Seudun matkailupotentiaali perustuu lähes koskemattomana säilyneeseen luontoon ja vesistöihin sekä kulttuurihistoriallisiin nähtävyyksiin. Mitään matkailupalveluja ei ole.
65 Degrees North
Lehti perustettiin Ata Bosin johdolla vuonna 2004 tuottamaan englanninkielistä informaatiota oululaisesta kulttuurista ja tapahtumista Oulun seudulla asuville maahanmuuttajille. Ensimmäisen kerran lehti julkaistiin lokakuussa 2005. Lehden toimittajakunta oli monikansallinen, ja se työllisti kolme osa-aikaista toimittajaa.
Liz Phair
Phair aloitti muusikonuransa, kun ammattikitaristi Chris Brokaw vieraili San Franciscossa, kiinnostui hänen lauluistaan ja rohkaisi häntä levyttämään niitä. Indie-yhtiö Matador Records kiinnitti Phairin esiintyjiinsä, ja hänen ensimmäinen albuminsa Exile in Guyville julkaistiin vuonna 1993. Levyn oli tuottanut hänen kanssaan Brad Wood. Albumi menestyi hyvin, ja Rolling Stone -lehti sijoitti sen vuonna 2003 kaikkien aikojen 328. parhaaksi albumiksi 500 parhaan listalla.
Phair julkaisi toisen albuminsa Whip-Smart vuonna 1994. Varsinkin single "Supernova" nousi huomattavaksi rockhitiksi. Kolmas albumi whitechocolatespaceegg ilmestyi 1998 ja neljäs albumi Liz Phair vuonna 2003. Hänen uusi levy-yhtiönsä on Capitol Records. Viides ja tuorein albumi on 4. lokakuuta 2005 julkaistu Somebody's Miracle. Phair on tehnyt yhteistyötä mm. Jimmy Eat Worldin, Kyle Riabkon ja Minnie Driverin kanssa. Hän on kirjoittanut myös musiikkia elokuviin ja esittänyt itsekin muutamia elokuvarooleja.
Phair meni vuonna 1995 naimisiin Jim Staskauskasin kanssa. He saivat yhden lapsen, James Nicholas -pojan (s. 21. joulukuuta 1996), mutta erosivat sittemmin.
Retoriikka (Aristoteles)
Retoriikka (, “Retoriikan taide“) on Aristoteleen retoriikan alan pääteos. Se sijoittaa julkisen puhumisen aikansa muiden älyllisten harrasteiden joukkoon. Aristoteles kirjoittaa retoriikan puolesta ja haluaa palauttaa sen maineen, koska Platon oli kirjoituksissaan voimakkaasti hyökännyt sitä vastaan.
Historia
Retoriikka on ilmeisesti syntynyt pidemmän ajan kuluessa. Sen varhaisimmat osat saattavat olla peräisin Aristoteleen ensimmäiseltä Ateenan-kaudelta, jolloin tämä toimi Platonin Akatemiassa. Myöhemmät osat taas vaikuttavat syntyneet Aristoteleen ollessa poissa Ateenasta sekä tämän toisella Ateenan-kaudella, jolloin hän toimi Lykeionin peripateettisen koulun johdossa; teos viittaa eräisiin noihin aikoihin sijoittuviin tapahtumiin. Retoriikka on mahdollisesti sisältänyt Aristoteleen toistuvasti pidettyjen retoriikan luentojen rungon. Sisällöisesti Retoriikka vaikuttaa edeltävän Aristoteleen syllogistiikan teoriaa.
Aristoteles kirjoitti myös muita retoriikkaa käsitelleitä teoksia. Aristoteleen dialogeihin on kuulunut teos Puhetaidosta eli Grylos (Peri rhētorikēs ē Grylos), jossa tämä vaikuttaa esittävän vielä Platonin Gorgiaan tapaan, ettei retoriikka voi olla taito. Aristoteleen nimiin on laitettu myös kaksi retoriikkaa käsittelevää käsikirjaa, Käsikirjojen yhteenveto (Tekhnōn synagōgē) ja Theodekteen käsikirjan yhteenveto (Tekhnēs tēs Theodektou synagōgē). Mikään näistä kolmesta teoksesta ei ole säilynyt nykyaikaan.
Retoriikan määritelmä
Aristoteleen määritelmän mukaan “retoriikka on kyky havaita kunkin asian yhteydessä vakuuttava“. Tällä määritelmällä hän asettaa retorisen yrityksen keskipisteeksi vakuuttavien argumenttien keksimisen. Näin hän asettaa retoriikkansa erilliseksi Platonin pilkkaamista sofisteista, joille tärkeää oli vain lopputulos. Aristoteleelle retoriikka oli siis enemmän arkkitehtoninen (prosessiin keskittyvä) kuin tuottava (lopputulokseen keskittyvä) taito.
Aristoteleen tutkielmat retoriikasta pyrkivät systemaattisesti esittämään retoriikan tällaisena inhimillisenä taitona. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe (logos), puhujan luonne (ethos), ja puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu (pathos). Logos sisältää kielenkäytön ja sananvalinnat argumenttia muodostettaessa. Ethos keskittyy siihen, missä määrin puhujan persoona kykenee saamaan yleisön vakuuttuneeksi siitä, että hän on uskottava. Pathos sisältää sen, missä määrin puhuja laittaa omia tunteitaan peliin ja yrittää vedota kuulijoiden tunteisiin saadakseen heidät puolelleen.
Aristoteles kirjoitti, että retoriikkaa tarvitaan, jotta totuus voittaisi aina. Hänen mielestään “totuus ja oikeus ovat aina luonnostaan vahvempia kuin niiden vastakohdat, joten jos päätökset eivät ole sellaisia kuin pitäisi, syy tappioon on välttämättä puhujissa itsessään, mikä on moitittavaa“. Vaikka Aristoteles suosikin puhuttaessa logosta, järkeen perustuvia loogisia argumentaatioita, hän myönsi myös sen, että kaikki ihmiset eivät jaksa aina seurata tällaisia todisteluketjuja. Tämän vuoksi tarvitaan myös retoriikan taitoja.
Aristoteles myös jakaa retoriikan kolmeen osaan: poliittiseen, oikeudelliseen ja esittävään (epideiktiseen). Poliittiset puheet käsittelevät sitä, mitkä toimenpiteet tulisi tehdä tai jättää tekemättä tulevaisuudessa. Oikeudelliset puheet pyrkivät selvittämään totuuden toimenpiteistä, jotka on tehty menneisyydessä. Esittävät puheet keskittyvät jonkun henkilön tai asian ylistämiseen tai syyttämiseen nykyisyydessä.
Jako tarkoitti sitä, että käytännön elämässä oli myös useita puhetilanteita, joissa ei edes tarvittu varsinaisesti filosofiseen totuuteen perustuvaa argumentaatiota. Tämä oli toinen syy, miksi Aristoteleen mukaan tarvitaan retoriikkaa: siitä oli hyötyä kuulijoihin vetoavassa puhumisessa myös muissa tilanteissa.
Kirjat
Retoriikka koostuu kolmesta kirjasta:
Kirja I käsittelee retoriikan merkitystä, perusteita ja peruskäsitteitä, sekä retoriikan suhdetta muihin tieteisiin ja taiteisiin. Puheet jaotellaan kolmeen tyyppiin: poliittisiin, oikeudellisiin ja esittäviin. Aristoteles antaa neuvoja, mitä asioita puhujan tulee tietää, kun hän puhuu eri aiheista. Esimerkiksi sodasta ja rauhasta puhuttaessa puhujan tulee tuntea kaupungin voimavarat, millaisia joukkoja on käytössä ja kuinka paljon niitä voi saada lisää. Samoin on tunnettava naapurikaupunkien joukot, kaupungin ja naapurikaupunkien sodankäynnin historia, sekä todennäköisyys sotaan eri kaupunkien kanssa.
Tämän lisäksi Aristoteles käsittelee kehotus- ja varoituspuheiden (poliittinen puhe), syyte- ja puolustuspuheiden (oikeudellinen puhe), sekä hyvettä, pahetta, jaloa ja rumaa käsittelevien puheiden (esittävä puhe) luonnetta ja niissä huomioitavia seikkoja.
Kirja II käsittelee lähinnä logosta, ethosta ja pathosta. Logosta käsiteltäessä Aristoteles selvittää loogisessa vakuuttamisessa tarvittavia asioita. Tällaisia ovat esimerkki (joka vastaa induktiota), periaate (yleinen väitelause), enthymema (joka on eräänlainen syllogismi) ja vastakohtien hyödyntämistä.