cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mats Sundin
Uran alku Ruotsissa
Sundinin kasvattajaseura oli Nacka HK. Hän siirtyi 18-vuotiaana Ruotsin pääsarjaan Elitserieniin pelaamaan Djurgårdeniin kaudeksi 1988–1989. Québec Nordiques varasi lupaavan ruotsalaisen kauden jälkeisessä NHL:n varaustilaisuudessa ensimmäisenä. Sundinista tuli näin ensimmäinen eurooppalaislähtöinen ykkösvaraus.
NHL-ura
Sundin siirtyi heti Pohjois-Amerikkaan ja pelasi Québecissä neljä kautta. Hänen tehollisesti paras kautensa oli, jolloin hän teki 47 maalia ja yhteensä 114 pistettä. 28. kesäkuuta 1994 Sundin kaupattiin Québecistä Toronto Maple Leafsiin – toiseen suuntaan matkasi Toronton silloinen kapteeni Wendel Clark. Ensimmäinen Toronto-kausi alkoi työsululla, joten Sundin pelasi alkukauden Djurgårdenissa ennen kuin NHL-kausi pääsi alkamaan.
Sundinista tuli Torontossa tähti ja hänet nimitettiin seuran ensimmäiseksi ulkomaalaiseksi kapteeniksi. Vuonna 2001 Toronto kiinnitti kapteeninsa joukkueeseen kuudeksi vuodeksi 52,5 miljoonan dollarin sopimuksella.
Sundin vietti työsulun peruuttaman kauden 2004–2005 rauhallista elämää Ruotsissa. Hän ei myöskään osallistunut kevään 2005 MM-kilpailuihin Wienissä ja Innsbruckissa.
Sundin ilmoitti lopettavansa uransa jääkiekkoilijana 30. syyskuuta 2009.
Sundinin pelasi NHL-urallaan piste per peli tahtia, tehden 1 346 ottelussa 564 maalia ja antaen 785 syöttöä eli yhteensä 1 349 tehopistettä. 91 pudotuspelissä hän teki tehot 38+44=82.
Kansainvälinen ura
Mats Sundin on edustanut kotimaataan Ruotsia vuosien varrella lukemattomia kertoja, niin MM-kilpailuissa kuin olympialaisissakin, useasti kapteenin ominaisuudessa. Hän on saanut muun muassa lempinimen "Suomen kaataja".
Otavan linnavuori
Otavan linnavuori on Etelä-Savossa Mikkelissä sijaitseva varmistamaton linnavuori.
Linnavuori
Linnavuori sijaitsee Puulaveden Heposelän eteläpäässä Linnalahden ja Sirkkalahden välisessä niemessä. Niemessä on lähes 400 metriä pitkä saarimainen kärki, jossa Linnavuori sijaitsee. Linnavuori kohoaa niemessäkin 25 metriä ympäristöään korkeammalle ja vedenpinnasta vuoren laki on 35 metrin korkeudella. Lakialueen ympärillä kulkee jyrkänteen reuna, jonka halkaisija on yli 60 metriä. Oletetun linnan puolustusvarustuksista ei näy merkkejä saatikka muilla linnavuorilla tavattavista kivivalleistakaan.
Tutkimukset
Vuonna 1972 kävi Matti Huurre tarkastamassa kohteen.
Karl von Tubeuf
Karl von Tubeuf (20. tammikuuta 1862 Amorbach – 8. helmikuuta 1941 München) oli saksalainen metsätieteilijä, kasvipatologi ja kasvianatomian, -fysiologian ja -patologian professori. Hänen auktoritunnuksenaan oli TUBEUF. Hän opiskeli metsätieteitä Aschaffenburgissa ja Münchenin yliopistossa. Hän oli tunnetun metsätieteilijä Robert Hartigin assistentti ja sittemmin vävy ja seurasi appiukkoaan professorina. Hän oli muun muassa Münchenin kasvitieteellisen seuran ja Münchenin lintutieteellisen seuran johdossa, ja hänestä tuli sitoutunut luonnonsuojelun uranuurtaja. Hän toimitti myös kasvitieteellisiä aikakauslehtiä. Professuurista hän jäi emeritukseksi vuonna 1933.
Zaran
Zaran on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Marvel-universumin historiassa ainakin kaksi eri miestä on kantanut Zaranin nimeä. Alkuperäinen Zaran esiintyi ensimmäisen kerran amerikkalaisen Master of Kung Fu -lehden numerossa 77 (1979). Hahmon loi Mike Zeck. Toinen Zaran esiintyi vuonna 1990 julkaistussa Master of Kung Fu: Bleeding Black -julkaisussa. Tämän Zaranin loivat Doug Moench ja Paul Gulacy.
Karl von Tubeuf
Tubeuf oli saksalaista vapaaherrallista aatelia, joten hänen nimeensä liitetään yleensä Freiherr (vapaaherra).
Zaran
Zaran I
Maximillian Zaran on syntyjään Englannista. Jo varhain hän päätti ryhtyä palkkasoturiksi. Varmana päätöksestään Zaran alkoi harjoitella useiden erilaisten terä- ja ampuma-aseiden kanssa. Harjoittaessaan kylmää ammattiaan Zaran ajautui luonnollisesti kohtaamisiin supersankarien kanssa ja sai vaivoikseen superroiston aseman.
Zaranin ensimmäinen taistelu tapahtui kamppailulajien taitajaa, Shang-Chitä vastaan. Kung fun mestari voitti helposti Zaranin. Zaran ei kuitenkaan luovuttanut, vaan palasi haastamaan useita kertoja Shang-Chin. Myöhemmin Zaran ajautui törmäyskurssille myös Kapteeni Amerikan kanssa.
Zaran ei kuitenkaan luovuttanut vaan yhdisti voimansa muiden pelättyjen taistelijoiden Teräkäden sekä Paineaallon kanssa ja iski Länsirannikon Kostajia vastaan. Myöhemmin Zaran joutui taistelemaan myös Haukansilmää vastaan.
Zaran tutustui sittemmin toiseen palkkasoturiin, ranskalaiseen Batrociin ja liittyi tämän joukkioon, Batrocin Prikaatiin. Yhdessä joukko kävi Kapteeni Amerikan kimppuun, mutta hävisi taistelussa. Tämän jälkeen Zaran on nähty niin Gambiitin kuin Wolverinenkin kimpussa. Jälkimmäistä vastaan Zaran kävi puhtaasta näyttämisenhalusta, mutta menetti miltei henkensä Wolverinen lävistettyä tämä kynsillään.
Zaran II
Toisen Zaranin henkilöllisyys ei ole tiedossa, mutta on paljastettu, että hän on harjoitellut yhdessä Maximillian Zaranin kanssa kamppailulajeja tullakseen itsekin palkkasoturiksi. Ei ole varmaa, missä vaiheessa ensimmäinen Zaran on kouluttanut seuraajansa. Kuten ensimmäinen Zaran, myös tämä superroisto haastoi verivihollisensa Shang-Chin taisteluun elämästä ja kuolemasta. Shang-Chi kuitenkin voitti hänet eikä uutta Zarania ole sen koommin nähty.
Voimat ja varusteet
Zaran ei omaa minkäänlaisia yliluonnollisia voimia. Hänellä on ikäisensä terveen, aktiivisesti harjoittelevan miehen nopeus, kestävyys ja fyysiset voimat. Zaran on kuitenkin hionut äärimmilleen taitonsa erilaisten tuliaseiden, mutta varsinkin muinaisten kamppailulajien aseiden kanssa. Zaran hallitsee erinomaisesti erilaisia tekniikoita nuija-, veitsi-, nunchaku-, shuriken- ja miekkatekniikoita.
Zaran käyttää myös suojaavia käsineitä sekä kaulasuojusta, joihin molempiin on kätketty pieniä heitettäviä saita.
Fenologia
Fenologia on biologian osa-alue, joka tutkii eliöiden toiminnan ja käyttäytymisen vuodenaikaista ja vuosittaista vaihtelua. Siinä tutkitaan toistuvien biologisten vaiheiden ajoittumista sekä niiden syitä ja seurauksia. Tiedot kiinnostavat esimerkiksi kasvi- ja eläintieteilijöitä, maataloustutkijoita ja metsänkasvattajia sekä siitepölyallergian yleisyyden takia jopa kansanterveystieteilijöitä. Esimerkkejä fenologisesta tutkimuksesta ja tiedonkeruusta Suomessa ovat Luonto-Liiton järjestämä kevätseuranta tai eri muuttolintulajien keväisen saapumisajan seuranta.
Luonnon ilmiöitä on seurattu ja kirjattu muistiin Euroopassa jo 1600-luvulla, japanissa ja Kiinassa jo aikaisemminkin. Fenologian ala kukoisti 1800-luvulla, kun tietoja tarvittiin varsinkin maataloustuotannon kehittämiseen. Alan merkitystä vähäteltiin välillä, mutta se lähti uuteen nousuun, kun ilmaston on ennustettu lämpenevän nopeasti.
Nykyään tietokoneita ja tekniikkaa käytetään apuna myös fenologiassa. Satelliittien avulla seurataan kasvipeitteen vihertymistä, vaikka kuvat eivät osaakaan erotella eri kasvilajeja. Haasteena alalla on sellaisten matemaattisten mallien teko, jotka osaavat kytkeä biologiset vaiheet ja sääilmiöt toisiinsa ja luonnon kiertoon. Mallintamisessa ei ole vielä päästy niin pitkälle, että malleja voitaisiin soveltaa laajemmin agronomiaan, ekologiaan tai terveydenhoitoon.
Juhannusjuusto
Juhannus- eli makiajuusto on keski- ja pohjoispohjalainen perinneruoka, jota kutsutaan myös punaiseksi heraksi ja juustokeitoksi. Nimensä mukaisesti juhannusjuusto kuuluu nimenomaan juhannukseen ja laajemminkin kesäaikaan. Työlään valmistustavan vuoksi se on jäänyt alueelliseksi herkuksi.
Punainen herassa kelluva makea juusto nautitaan kylmänä, tyypillisesti jälkiruokana. Maun mukaan ruokaan voidaan lisätä sokeria. Juhannusjuuston aineksina käytetään yleensä täysmaitoa ja juustonjuoksetetta. Juhannusjuusto on työlästä valmistaa, joten sitä tarjotaan lähinnä erilaisissa kesäisissä juhlissa.
Slimani
Slimani on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Viirikkö
Viirikkö on merivoimien pienin perusyksikkö, vaikkakin myös yksittäinen laivaluokan alus voi olla oma itsenäinen perusyksikkönsä. Sitä vastaa maavoimissa komppania. Viirikkö voi koostua kahdesta tai useammasta aluksesta, jotka ovat yleensä samaa luokkaa tai ainakin samaan päätehtävään tarkoitettuja. Esimerkiksi 6. pintatorjuntalaivueessa ohjusviirikkö koostuu Rauma-luokan ohjusveneistä (sama alusluokka) ja miinaviirikkö miinoittajista (sama päätehtävä eli miinoittaminen).
Viirikkö voidaan myös jakaa ruotuihin. Tämä on yleistä etenkin, jos viirikössä on aluksia, joilla ei ole täyttä pysyvää miehistöä, esimerkiksi useita eri veneluokan aluksia. Viirikköä suurempi yksikkö on laivue.
Viirikön lyhenne Suomen merivoimissa on VKÖ ja laivueen LV.
Joni Nissinen
Joni Nissinen (s. 21. huhtikuuta 1991 ) on suomalainen jalkapalloilija, joka teki veikkausliigadebyyttinsä Kuopion Palloseuran joukkueessa kauden 2008 päätöskierroksella RoPS:ia vastaan.
Nissinen on pelannut Veikkausliigassa 32 ottelua vuoden 2012 loppuun mennessä. Hän vieraili Serie B:n UC AlbinoLeffen harjoitusleirillä tammikuussa 2009.
Nissinen on pelannut 30 poikien maaottelua.
Jorge Casado
Jorge Casado Rodriguez, eli Jorge Casado (s. 26. kesäkuuta 1989 Madrid) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Real Madrid Castillaa.
Javier Bardem
Javier Ángel Encinas Bardem (s. 1. maaliskuuta 1969 Las Palmas, Kanariansaaret) on espanjalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän on tehnyt kymmeniä elokuvia kotimaassaan, mutta kansainvälinen tähti hänestä tuli vasta elokuvan Ennen yötä (2000) Oscar-ehdokkuuden saaneen pääosaroolin jälkeen. Roolistaan antagonisti Anton Chigurhina elokuvassa Menetetty maa (2007) hänet palkittiin parhaan miessivuosan Oscarilla, Golden Globella, Baftalla ja Screen Actors Guildilla. Bardem on ensimmäinen espanjalainen niin Oscar-ehdokas kuin -voittajakin. Bardem näyttelee Raoul Silva -nimistä antagonistia James Bond -elokuvassa 007 Skyfall (2012).
Elämä
Ennen menestystään elokuva-alalla Bardem pelasi rugbya ja eteni jopa Espanjan maajoukkueeseen.
Hän nousi kansainväliseen kuuluisuuteen 1990-luvun alussa elokuvalla Kinkkua, kinkkua, jossa hän näytteli tulevan vaimonsa Penélope Cruzin kanssa.
Bardemin isoisä Rafael Bardem, isoäiti Matilde Muñoz Sampedro, äiti Pilar Bardem, veli Carlos Bardem ja sisko Carmen Bardem ovat tai olivat näyttelijöitä. Eno Juan Antonio Bardem oli ohjaaja ja käsikirjoittaja. Bardem ja Penélope Cruz avioituivat heinäkuussa 2010. Bardem ei osaa ajaa autoa ja hän käyttää itsestään nimikettä ”työmies” näyttelijän sijaan.
Dani Carvajal
Daniel "Dani" Carvajal Ramos (s. 11. tammikuuta 1992 Leganés, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Real Madridia.
Real Madrid B
Carvajal on syntynyt Leganésissa, joka on yksi Madridin lähiöistä. Hän siirtyi Real Madridin junioriakatemiaan ollessaan 10-vuotias, jossa hän onnistui nousemaan aina seuran reservijoukkueeseen asti, mikä tapahtui vuonna 2010.
Hän onnistui heti ensimmäisellä kaudellaan vakiinnuttamaan pelipaikkansa avauskokoonpanossa, sekä nousi myös joukkueen kapteeniksi. Seuraavalla kaudella 2011–2012 hän pelasi 38 ottelua ja teki niissä kaksi maalia, kun joukkue palasi viiden vuoden tauon jälkeen Segunda Divisióniin.
Bayer Leverkusen
Carvajal pelasi ensimmäisen ottelunsa Bundesliigassa 1. syyskuuta 2012 kotikentällä SC Freiburgia vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa joukkueessa 25. marraskuuta 2012 ottelussa TSG 1899 Hoffenheimia vastaan. Kauden aikana hän pelasi Bundesliigassa 32 ottelua, joissa teki yhden ja syötti kahdeksan maalia.
Real Madrid
3. kesäkuuta 2013 Real Madrid käytti siirtoon liittyneen takaisinosto-option ja maksoi Carvajalista 6,5 miljoonaa euroa. Näin hänestä tuli joukkueen kauden 2013–2014 ensimmäinen hankinta. Hän nousi heti vakiokokoonpanoon, sillä avauskaudellaan hän pelasi 31 liigaottelua, joista 25:ssä hän oli avauksessa. Hän on pelannut kausittain 22–31 Primera Divisiónin ottelua pois lukien kausi 2020–2021, jolloin ottelumäärä jäi lukuisista loukkaantumisista johtuen kolmeentoista. Kaikkiaan hän on jouluun 2022 mennessä pelannut 235 Espanjan pääsarjaottelua, joissa hän on tehnyt viisi ja syöttänyt 33 maalia. Espanjan-mestaruuden hän on voittanut kolme kertaa ja cupin kerran. Mestarien liigassa pelaamissaan 73 ottelussa hän on viimeistellyt yhden ja alustanut 16 maalia. Mestarien liigan hän on voittanut viisi kertaa.
Maajoukkueura
Carvajal pelasi kolme ottelua Espanjan voittaessa alle 19-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden 2011 ja yhden ottelun alle 21-vuotiaiden EM-kultajoukkueessa 2013. Ensimmäisen ottelunsa Espanjan jalkapallomaajoukkueessa hän pelasi Ranskaa vastaan syyskuussa 2014. Hän pelasi kolme ottelua MM-kilpailuissa 2018, näistä kaksi avauskokoonpanossa. MM-kilpailuissa 2022 hän oli kerran avauksessa ja tuli kerran vaihdosta kentälle.
Sarajärven linnavuori
Sarajärven linnavuori on Etelä-Karjalassa Ruokolahdella sijaitseva muinaislinna. Muinaislinnan alueelta on löydetty joitakin rakenteita, joita voidaan pitää varustuksen jäänteinä. Kohteesta ei ole merkintää Museoviraston Rekisteriportaalissa.
Juanfran (jalkapalloilija, 1988)
Juan Francisco Moreno Fuertes, eli Juanfran, (s. 11. syyskuuta 1988 Madrid) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa kaudella 2022–2023 Málagaa. Juanfranin pelipaikka on puolustuksen tai keskikentän oikealla laidalla. Nuorena hänen vahvuuksikseen mainittiin nopeus, tekniikka ja hyvä potkutekniikka.
Juanfran pelasi ensimmäisen Espanjan pääsarjaottelunsa Getafen joukkueessa maaliskuussa 2008 ja toisen Real Madridin joukkueessa toukokuussa 2010. Kesällä 2013 hän siirtyi Real Betisiin ja pääsi liigajoukkueen vakiokokoonpanoon. Hän teki ensimmäisen pääsarjamaalinsa toukokuussa 2011 Real Valladolidia vastaan. Sitten Juanfran siirtyi englantilaisseura Watfordin omistukseen mutta ei pelannut Englannissa yhtään ottelua vaan jatkoi Espanjan liigassa lainasopimuksella Deportivo de La Coruñan joukkueessa. Kauden 2018–2019 hän pelasi Leganésin joukkueessa lainalla Deportivosta. Kaudet 2019–2022 hän edusti turkkilaisseura Alanyasporia. Kesällä 2022 hän siirtyi Málagaan. Hän on heinäkuun 2022 loppuun mennessä pelannut Espanjassa 196 pääsarjaottelua, joissa hän on tehnyt neljä maalia, ja Turkissa 87 pääsarjaottelua.
Hysen Memolla
Hysen Memolla (s. 3. heinäkuuta 1992 Kavajë, Albania) on albanialais-italialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa KPV:tä. Pelipaikaltaan Memolla on vasen laitapuolustaja.
Tilastot
Tilastot kattavat aikuisten sarjaottelut. Päivitetty 22. elokuuta 2019.
Venezuelan kriisi
Guayana oli brittien ainoa siirtomaa Etelä-Amerikassa. Britit olivat saaneet sen 1814 Alankomaiden kanssa tehdyn sopimuksen seurauksena. Sen länsiraja oli arvotonta viidakkoa. Tästä huolimatta Venezuela väitti brittien vuoden 1841 rajalinjauksen, ns. Schomburgkin linjan (komissaari Robert Schomburgkin mukaan), vievän heiltä heidän ominaan pitämiään maita. Venezuelan mukaan sen raja ulottui Essequibo-joelle, mikä käsitti 2/3 Guayanan alueesta. Kun alueelta löytyi kultaa, Iso-Britannia ulotti vaatimuksensa vieläkin kauemmas ja vaati 33 000 neliömailia Schomburgkin linjan länsipuolelta. Venezuela katkaisi diplomaattiset suhteet Britanniaan 1876 ja pyysi Yhdysvalloilta apua. Presidentti Grover Cleveland ulkoministeri Thomas F. Bayard aloitti neuvottelut, mutta asia jäi ratkaisematta.
Vuonna 1895 Yhdysvaltain ulkoministeri Richard Olney tulkitsi Monroen doktriinia laajemmin ja vaati välitystä. Pääministeri Robert Salisbury myöntyi luopumaan osasta alueesta, mutta kieltäytyi luovuttamasta brittiläisiä asutuksia. Presidentti Cleveland julisti 17. joulukuuta 1895 kongressille, että oli Yhdysvaltain velvollisuus vetää raja ja vastustaa Britannian aggressiota määrätyn rajalinjan yli. Kongressi tuki presidenttiä ja sodastakin puhuttiin, mutta kumpikaan maa ei ollut siihen oikein halukas. Tuolloin Euroopan tilanteen ja Etelä-Afrikan buurien vaivaama Salisbury tunnusti Yhdysvaltain oikeuden, ja uusi raja vedettiin 1899 välimiesmenettelyn jälkeen Schomburgkin linjaa pitkin, jolloin se edelleen suosi Britanniaa.
Jónína Leósdóttir
thumb|Jónína Leósdóttir vuonna 2011. Jónína Leósdóttir (s. 16. toukokuuta 1954) on islantilainen kirjailija ja entinen toimittaja.
Hän on kirjoittanut kymmenkunta näytelmää, yksitoista romaania, kaksi elämäkertaa ja artikkelikokoelman. Hänen kirjojaan on käännetty useille kielille.
Hän avioitui kesäkuussa 2010 islannin silloisen pääministerin Jóhanna Sigurðardóttirin kanssa.
Hyperion (romaani)
Hyperion on Dan Simmonsin vuonna 1989 julkaistu science fiction -romaani, joka on voittanut muun muassa Hugo-, Locus- ja Tähtivaeltaja-palkinnot. Teos on Hyperion-sarjan ensimmäinen osa. Kirjan nimi tulee John Keatsin viimeistelemättömäksi jääneestä runosta.
Rakenne ja tyyli
Kirja koostuu Decameronen tai Canterburyn tarinoiden tapaan useista kertomuksista, jotka kutoo yhteen kehyskertomus. Kehyskertomus kertoo seitsemän pyhiinvaeltajan matkasta kohti Hyperion-planeetan aikahautoja. Matkan aikana pyhiinvaeltajat kertovat toisilleen kukin omat elämäntarinansa ja sen, miksi he ovat lähteneet mukaan tälle matkalle. Kirja on jaettu lukuihin, ja matkaajien minä-muotoiset tarinat esiintyvät omilla otsikoillaan lukujen sisällä. Tarina jää Hyperionissa kesken ja jatkuu suoraan Hyperionin tuhossa.
Hyperionin kehyskertomus on kerrottu Konsulin näkökulmasta, mutta kertoja on ulkopuolinen siinä missä pyhiinvaeltajien tarinat ovat minä-muotoisia. Perinteisen kerronnan ohella kirja sisältää lainauksia päiväkirjasta ja runoja.
Tarina
Tarina kertoo seitsemän pyhiinvaeltajan matkasta kohti Hyperion-planeetan aikahautoja, jotka ovat Lepinkäisen koti. Lepinkäinen on olento, joka voi muuttaa fysiikan lakeja. Aikahautojen ympäristössä avaruusalusten miehistö katoaa ja pyhiinvaeltajat joutuvat taittamaan matkaa vanhanaikaisemmin tavoin. Aikansa kuluksi he päättävät kertoa toisilleen tarinansa ja syynsä, jotka saivat heidät ryhtymään tähän matkaan.
Samaan aikaan koko galaksi valmistautuu Hegemonian ja hyljittyjen väliseen sotaan, johon liittyy vahvasti myös TecnoCoren, itsestään tietoisten keinoälyjen muodostaman ”valtion”, vaikutus. Lopulta alkaa kuitenkin näyttää siltä, että sodan todellinen arkkitehti olisi Lepinkäinen.
Arvioita
Hyperion nauttii suurta arvostusta science fiction -piireissä ja on voittanut muun muassa Hugo- ja Locus-palkinnot. Suomessa Tähtivaeltaja-lehti palkitsi teoksen vuoden 1997 parhaana scifi-suomennoksena ja myöhemmin 1900-luvun parhaana scifi-kirjana.
Arne Sunde
Arne Sunde (6. joulukuuta 1883 Kristiania – 30. heinäkuuta 1972 Oslo) oli norjalainen juristi, upseeri ja Venstren poliitikko. Hän toimi Norjan oikeusministerinä 1930–1931 ja 1933–1935, salkuttomana ministerinä 1940, säännöstelyministerinä 1940–1942 ja merenkulkuministerinä 1942–1945. Vuosina 1929–1931 hän oli Akerin kunnan pormestari ja 1949–1952 Norjan YK-suurlähettiläs. Hän puheenjohti turvallisuusneuvostoa kesäkuussa 1949.
Sunden isä oli liikemies ja poliitikko Elias Sunde.
Touhula
Touhula (alkuperäiseltä nimeltään Busytown) on kuvitteellinen ihmismäisten eläinhahmojen kansoittama kaupunki, joka esiintyy useissa Richard Scarryn opettavaisissa lastenkirjoissa, sekä televisiosarjassa Richard Scarryn touhukas maailma. Kaupungin asukkaita ovat muun muassa Kissalan Hessu, Mato Matala, Herra Possula, Konstaapeli Murina, Putte Sutinen, Banaani-Toope, Hilda Hippo sekä Palomies Savunen.
1990-luvulla Ravensburger julkaisi kaksi Touhula-aiheista lautapeliä, The Busytown Boardgame vuonna 1996 sekä Richard Scarry's Busytown Poles & Ladders Game vuonna 1999. Jälkimmäisen suunnittelivat Alan R. Moon ja Mark Hauser.
Saint-Benin-d’Azy
Saint-Benin-d’Azy on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee noin 19 kilometriä Neversin kaupungista itään.
Kunnan alueella oleva 1200-luvulla rakennettu talo Manoir de Valotte tuli tunnetuksi vuonna 1983, jolloin Julian Lennon sävelsi siellä kappaleita ensimmäiseen albumiinsa nimeltä Valotte.
Love Remains the Same
Love Remains the Same on suomalaisen progressiivista rockia soittavan yhtyeen Von Hertzen Brothersin kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008. Albumi meni ilmestyttyään Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle ja myi vuoden 2009 alussa kultaa.
Lady Sentimental
Lady Sentimental on Paula Koivuniemen vuonna 1978 julkaistu studioalbumi. Albumi on myynyt kultalevyn oikeuttavan määrän.
Kappaleet
Kaikki kappaleet on sovittanut Jori Sivonen.
Eemeli Saari
Eemeli Saari (s. 14. tammikuuta 2003 Aura) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Tapparaa. Hän pelaa pääasiassa seuran U20-joukkueessa.
Seuraura
Saari on Turun Palloseuran kasvatti. Kaudella 2018–2019 hän toimi seuran C-nuorten kapteenina. Saari oli C-nuorten SM-karsinnoissa tehoilla 8+20=28 joukkueen paras syöttäjä Lucas Pirjetän kanssa sekä tehokkain puolustaja. Hän jakoi koko sarjan puolustajien pistepörssin viidennen sijan Kärppien Arttu Kuivaksen kanssa. Kaudella 2019–2020 Saari oli TPS:n B-nuorten tehokkain puolustaja Elmeri Laakson kanssa tehoilla 10+15=25, joilla he jakoivat koko B-nuorten SM-sarjan puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan.
Kaudeksi 2021–2022 Saari teki TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa kaksivuotisen juniorisopimuksen. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia. Saari teki miesten pääsarjadebyyttinsä Mestarien liigan kuudennella kierroksella 12. lokakuuta 2021 vieraissa ruotsalaista Växjö Lakers HC:tä vastaan. Hänelle avautui paikka TPS:n kokoonpanosta, kun Aleksi Anttalainen joutui sivuun. Saari merkittiin TPS:n seitsemänneksi puolustajaksi. Hän sai ottelussa jääaikaa 5.47 minuuttia. Saarelle merkittiin teholukema –1 ja hän sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kiinnipitämisestä. SM-liigadebyyttinsä Saari teki 1. joulukuuta 2021 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Hänet merkittiin TPS:n kolmospuolustajapariin Johan Ivarssonin viereen. Saari sai ottelussa jääaikaa 7.27 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1. Kaikkiaan Saari pelasi TPS:n liigajoukkueessa kauden aikana viisi runkosarja- ja yhden CHL-ottelun ilman tehopisteitä.
Kaudella 2022–2023 Saari pelasi SM-liigassa kaksi runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi myös yhden Mestarien liigan ottelun, alkulohkon päätöskierroksella 12. lokakuuta 2022 vieraissa saksalaista Grizzlys Wolfsburgia vastaan, jolloin Saari teki ensimmäisen miesten pääsarjamaalinsa. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin TPS:n U20-joukkueessa, jonka tehokkain puolustaja Saari oli tehoilla 8+13=21. Hän voitti kauden päätteeksi U20 SM-pronssia.
Saari siirtyi kaudeksi 2023–2024 vuoden mittaisella sopimuksella Tapparaan. Hän siirtyi ensisijaisesti seuran U20-joukkueeseen.
Maajoukkueura
Saari on pelannut 14 poikien maaottelua.
Kulkuväline
pienoiskuva|Juna on eräs kulkuväline Kulkuväline tai kulkuneuvo on paikasta toiseen kulkemiseen tarkoitettu laite. Se kuljettaa matkustajia, tavaroita tai molempia. Kulkuvälineitä ovat muun muassa polkupyörät, rullaluistimet, moottoripyörät, autot, veneet, laivat, lentokoneet, helikopterit, junat ja raitiovaunut. Kulkuvälineillä tapahtuvaa liikkumista kutsutaan liikenteeksi.
Luokittelu
Kulkuvälineet jaotellaan vesikulkuneuvoihin, ilma-aluksiin, avaruusaluksiin sekä maakulkuneuvoihin. Vedessä kulkevat erotellaan edelleen veden pinnalla ja veden alla kulkeviin. Ilma-alukset jaetaan ilmaa raskaampiin ja ilmaa kevyempiin kulkuneuvoihin. Maalla kulkevat kulkuneuvot jaotellaan kiskoilla kulkeviin sekä muihin eli ajoneuvoihin.
Avaruusalukset
Kulkuvälineet jaotellaan myös moottorikäyttöisiin ja moottorittomiin. Moottorittomat kulkuvälineet voivat kulkea esimerkiksi lihasvoimalla tai purjein ja niitä koskeva lainsäädäntö on usein vapaampaa kuin moottoroituja kulkuvälineitä koskeva. Lisäksi kulkuneuvoja voidaan jaotella sen mukaan, kuljettavatko ne matkustajia vai tavaroita.
Wunderbaum
thumb|250px|Wunderbaumeja. Wunderbaum tai Wunder-Baum on kuusta muistuttavaan muotoon leikattu pahvinen ilmanraikastin, jota on saatavana monen värisenä ja tuoksuisena. Wunderbaumia markkinoidaan autoissa käytettäväksi ja se ripustetaan usein taustapeiliin.
Wunderbaumeja myydään myös nimillä Little Tree (Yhdysvalloissa), Magic Tree (Britanniassa) ja Arbre Magique (Ranskassa). Tuotteen kehitti saksalaissyntyinen kanadalainen liikemies Julius Sämann vuonna 1951, ja sen kaupallinen tuotanto alkoi Watertownin kaupungissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa vuonna 1952.
TTGV
Se perustettiin kesäkuussa 1991. Se on muodostettu yksityisen sektorin ja julkisen sektorin verkostona. Sitä rahoittaa Turkin valtio ja Maailmanpankki. Sen tukibudjetti on 40 miljoonaa euroa. Vuoden 1991 ja 2005 välillä se on rahoittanut 135 miljoonalla eurolla 494 projektia. Organisaatiossa työskentelee 47 ihmistä.
Karvanopat
thumb|220px|[[Valkoinen|Valkoiset karvanopat.]] Karvanopat ovat auton taustapeilin varteen kiinnitettävä koriste. Karvanopat ovat yleensä valkoisia mustin silmin, ja niiden sivun pituus on noin neljä senttimetriä. Myös paljon muita värejä ja kokoja sekä myös fluoresenttisia on saatavilla.
Karvanopat tulivat Yhdysvalloissa suosituiksi 1950-luvulla. Niiden suosio vaihteli 1970-luvulle asti, minkä jälkeen ne eivät ole nousseet enää uudestaan suureen suosioon.
On olemassa myös hajusteina toimivia noppia, niitä on saatavina myös muovisina ilman karvaa.
Harry Shearer
Harry Julius Shearer (s. 23. joulukuuta 1943 Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Ura
Hän aloitti uransa lapsinäyttelijänä 1950-luvun elokuvissa ja televisiosarjoissa. Shearer näytteli myös Eddie Haskellia televisiosarjan Leave It to Beaver pilottijaksossa. Shearer on luultavasti parhaiten tunnettu äänirooleistaan piirretyssä televisiosarjassa Simpsonit. Hän ääninäyttelee muun muassa johtaja Burnsia, Waylon Smithersiä, Ned Flandersia, pastori Lovejoyta, Kent Brockmania, tohtori Hibbertiä, rehtori Skinneriä, Ottoa ja useita muitakin hahmoja. Shearer on itse käsikirjoittanut yhden Simpsonien jakson, vuonna 2016 esitetyn 28. tuotantokauden jakson ”Valeuutisankkuri”, jonka pääosassa oli hänen hahmonsa Kent Brockman. Hänet nähtiin elokuvassa Godzilla, kuten myös Hank Azaria ja Nancy Cartwright, jotka ovat myös Simpsonien ääninäyttelijöitä.
Shearer on myös osaava muusikko ja lauluntekijä. Tällä saralla hän on kunnostautunut muun muassa esiintymällä kulttielokuvassa Hei me rokataan! ja sen pohjalta perustetussa parodisessa rockyhtyeessä Spinal Tapissa.
Yksityiselämä
Shearerin vanhemmat olivat aškenasijuutalaisia siirtolaisia. Hän ollut naimisissa laulaja Judith Owenin kanssa vuodesta 1993 lähtien.
Rooleja Simpsoneissa
Lisäksi Shearer on näytellyt sarjassa lukuisia yksittäisissä jaksoissa esiintyneitä hahmoja.
Hank Azaria
Hank Albert Azaria (s. 25. huhtikuuta 1964 Queens, New York) on Emmy-palkittu yhdysvaltalainen näyttelijä ja ääninäyttelijä.
Elämä
Azaria syntyi Queensissa, New Yorkissa Albert ja Ruth (o.s. Altcheck) Azarian sefardijuutalaiseen perheeseen. Albertin ja Ruthin vanhemmat olivat kotoisin Thessalonikista, Kreikasta, jonne suku oli siirtynyt Espanjan karkotettua juutalaiset vuonna 1492. Azarian perheen kotikieli oli juutalaisespanja.
Muutaman vuoden yhdessäelon jälkeen Azaria meni naimisiin näyttelijä Helen Huntin kanssa 18. heinäkuuta 1999. He molemmat olivat esiintyneet pitkään tv-sarjassa Hulluna sinuun. Pari erosi 18. joulukuuta 2000.
Vuodesta 2007 lähtien Azaria on seurustellut näyttelijä Katie Wrightin kanssa. Heillä on yksi yhteinen lapsi (s. 2009).
Simpsonit
Azaria on kenties parhaiten tunnettu lukemattomista äänirooleistaan televisiosarjassa Simpsonit. Hän on lainannut ääntään yli 160 hahmolle mukaan lukien Apu, Moe, poliisipäällikkö Wiggum, sarjakuvahemmo, Cletus Spuckler, tohtori Nick, professori Frink ja Snake.
Tammikuussa 2020 Azaria kertoi aikovansa luopua Apun roolista hahmoon kohdistuneen arvostelun johdosta.
Televisio
Azaria on näytellyt televisiossa psykiatri Craig "Huff" Huffstodtia sarjassa Huff – terapian tarpeessa. Hän näytteli myös Frendeissä sivuhahmona. Simpsonien lisäksi hän on toiminut muun muassa Venomin äänenä 1990-luvun Hämähäkkimies-animaatiosarjassa. Azaria halusi näytellä Futuramassa jotakuta tohtori Zoidbergin sukulaista, ja vuonna 2001 hän esitti Zoidbergin setää, Harold Zoidia.
Rooleja Simpsoneissa
Azaria ääninäyttelee lukuisia hahmoja Simpsonit-televisiosarjassa. Vakituisia hahmoja ovat muun muassa seuraavat:
Lisäksi Azaria on näytellyt sarjassa lukuisia yksittäisissä jaksoissa esiintyneitä hahmoja.
Laury Thilleman
thumb|Laury Thilleman Laury Thilleman (s. 30. heinäkuuta 1991) on ranskalainen missi. Hänet kruunattiin vuoden 2011 Miss Ranskaksi 4. joulukuuta 2010; hän edusti kilpailussa Bretagnea. Hän osallistui vuoden 2011 Miss Universum -kilpailuun ja ylsi kymmenen parhaan kärkeen. Hän on 179-senttinen.
Thilleman arvosteli Miss Universumiksi valittua Miss Angola Leila Lopesia tämän voiton jälkeen. Hän piti tätä liian varautuneena eikä tarpeeksi persoonallisena. Hän sanoi Lopesin olleen usein farkuissa ja ilman meikkejä; hän sanoikin kaikkien kilpailijoiden yllättyneen voitosta ja ilmaisi näkemyksenään, että Miss Angolan voittoon vaikutti kilpailun järjestäminen Brasiliassa (toisessa Portugalin entisessä siirtomaassa).
Hän on valmistunut kauppakorkeakoulu Brest Business Schoolista.
Bårnholm
pienoiskuva|Bårnholm länsipuoli.
Saari
Bårnholmin saari sijaitsee Hangslax fjärdenissa noin 300 metriä Pikku-Nauvon rannasta pohjoiseen. Saaren rantaviiva on lähes pyöreän muotoinen ja saaren halkaisija noin 150–170 metriä. Se on yli 30 metriä korkea saari, joka kasvaa enimmäkseen mäntyä. Saarella ei ole asukkaita tai rakennuksia. Saari on luonnonsuojelualuetta.
Linnavuori
Saarella on monia luontaisia ominaisuuksia ollakseen hyvä rautakautinen tai keskiaikainen linnavuori. Vuorelle voi nousta ainoastaan kaakon suunnalta, kun muualla rinteet ovat siihen liian jyrkät. Vuoren laella on yleensä vettä, sillä siellä sijaitsee kuivunut suo. Kaakon puoleisella rinteellä sijaitsee kaksi riviä kiviä, jotka ovat voineet toimia suojavarustuksen rakenteissa tukena tai painona. Kivivallit eivät ole säilyneet kovin hyvin.
Tutkimukset
Vuonna 1955 kävi Georg Mickelson saarella inventointimatkalla ja vuonna 1989 suoritti Tapani Tuovinen muinaislinnan rakenteiden tarkastuksen.
Vaskiluoto 2
thumb|300px|Vaskiluodon voimalaitos mereltä. Oikealla [[Neste (yritys)|Nesteen terminaali.]] Vaskiluoto 2 on Vaasassa sijaitseva hiilivoimalaitos, jonka omistaa Vaskiluodon Voima. Voimalaitoksen savupiippu on 150 metriä. Voimalaitoksen nettosähköteho on 230 MW ja kaukolämpöteho 175 MW. Laitoksen kattila on valmistunut 1982 ja turbiinilaitos 1998. Vuonna 1993 voimalaitoksen rikkidioksidipäästöjä rajoitettiin rakentamalla rikinpoistolaitos. Typenoksidipäästöjä on vähennetty uusimalla hiilikattilan polttotekniikkaa 1994 ja 2007. Vaasassa kaukolämpöä tuottavat myös Westenergyn Mustasaaren puolella sijaitseva jätteenpolttolaitos, keskusta-alueen lämpövoimalaitos lähellä Palosaaren siltaa, huippulämpökeskukset Vaskiluodossa, Isolahdessa, Pitkällämäellä ja Klemettilässä, joita käytetään talvipakkasilla tuottamaan lisäkaukolämpöä.
Vuonna 2011 Vaasan voimalaitos tuotti sähköä 1099 GWh ja kaukolämpöä 613 GWh. Vaskiluotoon rakennettiin vuonna 2012  polttoaineteholtaan 140 MW:n biomassan kaasutuslaitos, jolla mahdollistetaan puu- ja peltoenergian sekä energiaturpeen käyttö olemassa olevan kivihiilivoimalaitoksen polttoaineena. Kaasutustekniikkaa ei ole missään päin maailmaa ennen käytetty tässä mittakaavassa tähän tarkoitukseen. Kyse on maailman suurimmasta metsähakkeen kaasua polttava voimalaitos. Uuden kaasutuslaitoksen ansiosta 25–40 prosenttia kivihiilestä voitaisiin korvata kotimaisilla biopolttoaineilla. Samalla hiilidioksidipäästöjen odotettiin vähenevän noin 230 000 tonnilla vuodessa. Vuonna 2013 todettiin että uuden voimalan polttoaineesta noin puolet oli kivihiiltä, sillä hiilen hinta oli niin alhaalla että hakkeen käyttö ei ollut taloudellisesti kannattavaa.
Trooppinen sademetsä
thumb|350px|[[Amazonin sademetsää.]]
Trooppinen sademetsä on ainavihanta ja tiheä sademetsä tropiikissa, jossa sataa vähintään 1 500 millimetriä vuodessa. Trooppiset sademetsät ovat maapallon monimuotoisin kasvillisuusvyöhyke, ja niissä esiintyy ainakin puolet maapallon eläinlajeista. Hakkuiden ja kaskeamisen seurauksena sademetsät ovat jatkuvasti vähenemässä ja niiden tulevaisuus on uhattuna. Puut voivat kasvaa yli 50 metrin korkuisiksi. Elämä trooppisessa sademetsässä on jakautunut useisiin eri kerroksiin.
Sademetsät sijaitsevat päiväntasaajan ympäristössä, siellä sataa ja on lämmintä ympäri vuoden. Kasvillisuus on todella rehevää ja erilaisia kasvilajeja on paljon enemmän kuin muilla kasvillisuusalueilla.
Levinneisyys
thumb|right|420px|Trooppisten sademetsien levinneisyys maapallolla tummanvihreällä ja muiden sademetsien alueet hieman vaaleammalla vihreällä. Trooppista sademetsää esiintyy aivan päiväntasaajan tuntumassa 25. pohjoisen ja eteläisen leveyspiirin välisellä alueella ja korkeintaan 3 000 metrin korkeudella merenpinnasta. Alueella vaikuttaa intertrooppinen rintama, jossa konvergenssin seurauksena lämmintä ja kosteaa ilmaa saapuu ulommilta leveysasteilta muodostaen sinne pysyvän matalapaineen vyöhykkeen, jolla sataa yli 200 päivänä vuodessa. Kaikkien kuukausien keskilämpötila ylittää 18 celsiusastetta ja kuukausittaisten keskilämpötilojen vaihtelu on alle 6 °C.
Amerikka
Amerikan sademetsät eli neotrooppiset sademetsät kattavat yli kolmasosan kaikista maailman sademetsistä, ja niiden eliömaailma on ehkä koko maailman rikkain. Sademetsiä on Amazonin tasangolla sekä vuoristoisemmassa Väli-Amerikassa. Amazonian sademetsät voidaan jakaa 24 eri tyyppiin, joista jokaisessa on omat puulajinsa ja muut kasvinsa sekä ainutlaatuinen rakenteensa ja maaperätyyppinsä. Sateisinta on kesäkuusta syyskuuhun, jolloin joet tulvivat huomattavan paljon ja synnyttävät tulvametsiä.
Amerikan sademetsien tunnusomaisia lajeja ovat esimerkiksi morfoperhoset, nuolimyrkkysammakot, jaguaari, laiskiainen, mölyapinat sekä jättikokoiset jyrsijät, kuten kapybara. Amazonjoessa elää esimerkiksi lihaa syöviä piraijoja sekä vaaleanpunainen amazoninjokivalas.
Afrikka
Afrikassa Kongon altaan sademetsät ovat vaikeakulkuisia, eikä niitä tunneta vielä kokonaan. Afrikan häntäapinat ja ihmisapinat, kuten mandrilli ja gorilla, ovat hyvin kookkaita. Metsänorsut vaikuttavat huomattavasti Afrikan sademetsiin. Ne tallaavat, raivaavat ja syövät aluskasvillisuutta ja taimia niin, että metsiin jää pysyvästi harvoja tai kokonaan paljaita kohtia ja polkuja. Norsut myös mylläävät maata, minkä seurauksena metsään kasvaa tiheitä aluskasvillisuusviidakkoja.
Australia ja Uusi-Guinea
Australian ja Uuden-Guinean sademetsien eläimistöt ovat melko samanlaiset, sillä maiden välillä on joskus ollut maasilta. Sademetsissä asuu paljon pussieläimiä, kuten puukenguruita. Häntäapinoita ei ole. Suurin eläin on kasuaarilintu, joka voi kasvaa ihmisen korkuiseksi.
Aasia
Etelä- ja Kaakkois-Aasian trooppisissa sademetsissä on erityisen paljon liitäviä eläinlajeja kuten kaguaaneja, liitokäärmeitä ja liitoliskoja. Metsissä on melko vähän liaaneja ja muita köynnöksiä. Puustoa hallitsevat korkeat siipipuukasvien (Dipterocarpaceae) heimon puut, jotka tekevät metsät erityisen avoimiksi. Viidestä kahdeksan vuoden välein suuri osa korkeista puista kukkii yhtä aikaa kolmen kuukauden ajan. Merenrantaa reunustavat mangrovet. Puissa elää orankeja, gibboneita ja nenäapinoita, ja maassa elävistä nisäkkäistä suurimpia ovat tiikerit ja sarvikuonot.
Sademetsätyypit
Alankosademetsä on trooppisen sademetsän perusmuoto. Sitä kasvaa tropiikin alangoilla, missä sademäärä on vähintään 2000 millimetriä vuodessa ja joka kuukausi vähintään 100 millimetriä. Tällaisia sademetsiä on laajalti Afrikassa, Etelä- ja Keski-Amerikassa sekä Kaakkois-Aasiassa, Australiassa ja Uudessa-Guineassa. Alankosademetsä kasvaa hyvin korkeaksi, ja sen pisimmät puut ovat 45–55 metrin mittaisia. Alankosademetsien puiden runkoja peittävät liaanit ja köynnökset. Karikekerros on ohut. Koskemattomissa alankosademetsissä lajirunsaus on suurimmillaan ja lajit värikkäimmillään.
Vuoristosademetsät alkavat 900–1800 metrin korkeudessa. Ne ovat viileämpiä ja sumuisempia kuin alankosademetsät, ja puut jäävät 15–30 metrin korkuisiksi. Liaaneja ei ole, mutta muita köynnöksiä sekä kosteassa viihtyviä kasveja on runsaasti, samoin kuin kariketta. thumb|left|Sumuista pilvisademetsää Borneon [[Kinabalulla.]] Pilvi- ja sumusademetsät sijaitsevat vielä korkeammalla kuin vuoristometsät. Ne ovat lähes jatkuvasti hämärän sumuverhon sisällä. Puunrunkoja peittää paksu saniaiskerros ja oksilta riippuu sammalia ja jäkäliä. Keski-Afrikan vuorigorilla elää pilvimetsissä, mutta muuta eläimistöä on vähemmän kuin alankosademetsissä. Yli kolmen kilometrin korkeudessa alkaa kääpiömetsä, jossa puut ovat vain parin metrin korkuisia ja niiden lehdet ovat pieniä ja nahkamaisia. Jäkälät ovat syrjäyttäneet päällyskasvit.
Savannisademetsiä kasvaa hiekkamailla. Niiden puut ovat lyhyempiä kuin alankosademetsissä köyhän maaperän vuoksi. Puilla onkin usein pintajuuret, jotka imevät ravinteita kuolleista lehdistä. Lihansyöjäkasvit ovat yleisiä, samoin kasvit, jotka käyttävät ravinnokseen muurahaisten ulosteita.
Tulvametsät jäävät aika ajoin tulvan alle, joskus pysyvästikin. Amazonian tulvametsissä menestyvät palmut ja kapokkipuut. Joskus tulvimisesta syntyy turvemetsä, jonka maanpinta kohoaa lopulta tulvarajan yläpuolelle.
Mangrovemetsät kasvavat meren rannalla. Mangrovemetsien puilla on usein pönkkäjuuret. Ne suojaavat rantaa eroosiolta ja suojelevat kalakantoja.
Kerrokset
thumb|Trooppisen sademetsän kerrokset. Ylimmässä latvuskerroksessa kasvaa yksittäisiä suuria puita. Latvuskerros on tasainen kerros, jonka läpi valoa pääsee vain vähän. Keskikerroksessa on puunrunkoja sekä nuoria puita etenkin latvuston aukkokohdissa. Kenttäkerros on hämärä.
Kenttäkerros
Kenttäkerros on sademetsän alin kerros, johon kuuluvat aluskasvillisuus, maaperä sekä puiden juuret. Sademetsän pohjassa on hämärää, sillä vain alle yksi prosentti ylimpien latvusten saamasta valosta päätyy kenttäkerrokseen asti.
Kenttäkerroksessa viihtyvät vain hämärään sopeutuneet kasvit, etupäässä lukuisat saniaislajit. Kukkivia kasveja on hyvin vähän, koska kukat ovat hyödyttömiä vähäisestä valosta johtuen. Siellä täällä kasvaa nuoria puiden taimia, jotka ovat hyvin hidaskasvuisia. Myös useita lehtivihreättömiä loiskasveja esiintyy, kuten Kaakkois-Aasian metsissä Rafflesia, joka kasvaa liaanien juuriloisena ja jonka kärpäsiä houkutteleva pahanhajuinen kukka on maailman suurin. Eräät kämmekkäkasvit puolestaan saavat ravintonsa ainoastaan mätänevistä kasvinjätteistä, kuten myös sienet, joita kerroksessa esiintyy runsaasti.
Jotkin puut kasvattavat suuret maanpäälliset juuret, jotka jakavat niiden painon laajalle alueelle ja siten pitävät ne paremmin pystyssä. Näyttävimpiä juurakkoja ovat kiilamaiset lankkujuuret ja kaarevat pönkkäjuuret.
Silloin tällöin myrskyn tai kuolemisen seurauksena latvuskerroksen puu kaatuu. Tällöin latvustoon syntyy aukko, josta pääsee runsaasti valoa aina kenttäkerrokseen asti. Kauan horroksessa alkaneet siemenet itävät, ja nuorten puuntaimien välillä alkaa ankara kilpailu siitä, mikä niistä ehtii täyttämään aukon. Ensimmäisinä täyteen mittaansa kasvavat hennot ja matalat puut. Ne kukkivat, tuottavat hedelmänsä ja kuolevat. Niiden jälkeen vahvemmat ja hitaasti kasvavat puut kuten mahonki ja tiikki ottavat niiden paikan ja kasvattavat runkonsa aina latvuskerrokseen asti.
Keskikerros
Aluspuuston ja latvuskerroksen välissä on paljon tyhjää tilaa, sillä aluspuusto ei kasva kovinkaan korkeaksi. Tämä johtuu luultavasti siitä, että aluspuut eivät saisi riittävästi valoa, jos ne kasvaisivat liian lähelle latvuskerrosta.
Latvuskerros
thumb|Malesialaisen sademetsän latvuskerros peittää tasaisesti koko alueen, mutta latvusten väliin jää pienet raot. Latvuston alla on avara keskikerros. Latvuskerros muodostaa sademetsän tiheän katon, jonka läpi pääsee vain 10–15 % auringonvalosta. Latvusto pysäyttää myös rankkasateet, jotka muutoin veisivät pian maaperän pintakerrokset mennessään. Latvuskerros ulottuu useimmilla alueilla 20–40 metrin korkeuteen, Kaakkois-Aasiassa ja Australiassa jopa 70 metrin korkeuteen.
Latvuston puiden lehdet voivat uusiutua jatkuvasti, tai puu voi pudottaa kaikki lehtensä kerralla. Lehdet ovat asettuneet niin, että ne varjostavat toisiaan mahdollisimman vähän. Noin 80 prosenttia lehdistä on pitkänsoikeita ja teräväkärkisiä. Tämän ansiosta ne voivat ohjata sadeveden pois lehden pinnalta, jotta ravinteet eivät huuhtoutuisi pois ja sammalet, sienet ja levät eivät kasvaisi lehdellä.
Latvuskerroksessa elää ja käy monenlaisia eläimiä, kuten lintuja, apinoita, laiskiaisia, kissoja, puupiikkisikoja, muurahaiskarhuja, sammakoita, liskoja, käärmeitä ja hyönteisiä. Ne ovat kehittäneet erilaisia keinoja liikkua puiden välillä: jotkin hyppivät tai heilauttelevat itsensä oksalta oksalle, toiset liitelevät ilman läpi, ja muurahaiset muodostavat siltoja.
Latvusoksilla kasvaa lukuisia epifyyttisiä kasveja, kuten kämmekkä- ja ananaskasveja. Kasvit kilpailevat jatkuvasti pääsystä latvuskerrokseen. Epifyytit eivät normaalisti vahingoita isäntäkasvejaan, jotka antavat niille kasvualustan, mutta on olemassa myös kasveja, jotka ovat valmiita tappamaan päästäkseen osalliseksi auringonpaisteesta. Esimerkiksi kuristajaviikuna haarautuu isäntäpuun ympärille ja lopulta kuristaa sen kuoliaaksi, ja jäljelle jää vain kuristajaviikunan ontto verkkomainen runko.
Ylin latvuskerros
Eräät puulajit kasvavat suotuisissa olosuhteissa vielä latvuskerrostakin korkeammiksi muodostaen ylimmän latvuskerroksen, joka saa erityisen runsaasti auringonvaloa. Nämä ylimmät puut ovat usein valtavan suuria ja leveälatvaisia. Niiden lehdet ovat paksut eikä niillä ole tippakärkeä, sillä kosteus ei kuitenkaan niillä kauan pysyisi. Jotkin puut saattavat pudottaa kaikki lehtensä juuri ennen runsasta kukintaansa.
Veden kiertokulku
Trooppisessa sademetsässä sataa lähes joka päivä. Sade kastelee puut läpimäriksi ja valuu metsää halkoviin jokiin ja virtoihin, jotka tulvivat kaikkein kosteimpina aikoina. Suuri osa sadevedestä jää puiden latvuksiin eikä valu maahan asti. Kuumuus muuttaa lehtikerrosten kannatteleman veden höyryksi, joka kohoaa metsän ylle sumuna, nousee ylös ja tiivistyy pilviksi, jotka satavat takaisin metsään.
Eliöstö
Sademetsissä esiintyy yli puolet, joidenkin arvioiden mukaan jopa 70–90 % kaikista maapallon eliölajeista. Eri alueiden sademetsät eroavat toisistaan selvästi lajistoltaan, ja usein jopa suvut ja heimot vaihtelevat. Lajimäärä on suurin neotrooppisissa sademetsissä ja vähäisin Afrikan sademetsissä.
Kasvit
Sademetsän kasvit kasvavat ilmiömäisen nopeasti, sillä niillä on ihanteelliset olosuhteet: sademetsä on kostea ja tasaisen lämmin, ja siellä on riittämiin hiilidioksidia ja latvuksissa sekä aukkopaikoissa myös auringonvaloa. Sademetsä tuottaa kaikista ekosysteemeistä eniten biomassaa pinta-alayksikköä kohti.
Vaikka sademetsät kattavat vain kuusi prosenttia mantereiden pinta-alasta, arvioidaan niissä kasvavan ainakin 155 000 kasvilajia, mikä on noin puolet koko maapallon kasvilajeista. Monet niistä ovat endeemisiä eli kotoperäisiä omalle alueelleen, eikä niitä siten esiinny missään muualla.
Lääkkeiden lähde
25 prosenttia länsimaissa käytettävien lääkkeiden vaikuttavista ainesosista on peräisin sademetsän kasveista. Niitä ovat esimerkiksi ehkäisyhormonit, piristävät aineet ja rauhoittavat lääkkeet. Eräästä madagaskarilaisesta punatalviosta (Catharanthus roseus) saadaan tehokasta lääkettä leukemiaa ja Hodgkinin tautia vastaan. Dioscorea-liaanin juurakoista puolestaan saadaan muun muassa kortisonia ja diosgeniinia, joka on ehkäisypillereiden tärkeä osa. Lääketeollisuus voikin olla merkittävä taloudellinen syy sademetsien säilyttämiseen. Ongelmana on kuitenkin lääkkeistä saatavan rahan virtaaminen länsimaisille lääkeyhtiöille sen sijaan, että paikalliset asukkaat voisivat tulla toimeen lääkekasveilla ja näin lopettaa sademetsien hakkuut.
Sademetsien tuhoaminen
Ihminen on toiminnallaan tuhonnut arviolta yli puolet maapallon alkuperäisistä sademetsistä. Pääsyynä tähän ovat olleet metsien hakkuu puuteollisuuden käyttöön sekä metsien kaskeaminen viljelys- ja karjankasvatuskäyttöön. Pahimmin ovat kärsineet Kaakkois-Aasian tiheään asutut alueet, ja monilta alueilta metsät ovat kadonneet jo kokonaan. Pelkästään Amazonin sademetsää tuhotaan noin 20 000 neliökilometriä vuosittain. Monet maat, kuten Brasilia, ovat asettaneet tiukkoja säädöksiä hakkuille, mutta laittomat hakkuut ovat varsin yleisiä. Brasilia on yksi maailman suurimmista lihantuottajista ja maailman suurin siipikarjan- ja naudanlihan viejä. Selvityksien mukaan epäkohtia lihantuotannossa ovat sekä työntekijöiden työolot ja työperäiset sairaudet että ympäristöongelmat. Karjankasvatus ja soijanviljely rehuteollisuuden tarpeisiin ovat johtaneet suurin sademetsien hakkuisiin kun sademetsiä muutetaan viljely- ja laidunmaaksi. Carnegie-instituutin vuonna 2010 julkaistun tutkimuksen mukaan hakkuiden ja ilmastonmuutoksen yhteisvaikutuksen seurauksena vuonna 2100 nykyisistä sademetsistä olisi jäljellä 18–45 prosenttia.
Useimmiten metsien tuhoaminen tapahtuu vaiheittain: aluksi puutavaraa hankkivat metsäyhtiöt raivaavat metsäalueen läpi teitä, joita pitkin alueelle saapuu toimeentulon toivossa paikallisia talonpoikia perheineen. He kaskeavat metsää pelloiksi, mutta muutaman sadon jälkeen jo entuudestaan vähäravinteinen maaperä on käynyt viljelykelvottomaksi. Lisäksi tuholaiset ja nopeakasvuiset trooppiset rikkaruohot vaikeuttavat viljelyä. Niinpä ihmiset joutuvat kaskeamaan lisää metsää viljelyskäyttöön. Osa vanhoista pelloista jätetään ruohokentiksi, joilla aletaan kasvattaa lihakarjaa ainakin osittain vientiin tarkoitettavaksi. Puutavaran saanti on suurin syy sademetsien tuhoamiseen sekä suorasti että epäsuorasti. Monilla kaadettujen sademetsien tilalla kasvatetaan nykyään esimerkiksi tiikkiviljelmiä, joiden ekologinen arvo on vähäinen. Siten myös tällaisen puutavaran suosiminen tuhoaa sademetsää välillisesti.
Koska monet sademetsien eliölajit elävät hyvin rajoittuneilla alueilla ja niiden määrä on tavattoman runsas, häviää sademetsien kadotessa monia lajeja, joita ei ole vielä edes ehditty löytää tai tutkia. Arvioiden mukaan vuosittain häviää sukupuuttoon jopa 50 000 lajia sademetsien tuhoamisen seurauksena.
Suojelu
Sademetsien hakkuiden lopettamiseksi on tehtävä laajoja suojelutoimia. Yksi keino välttää hakkuita on saada paikalliset asukkaat hyödyntämään puutavaran ja viljelymaiden sijaan sademetsien uusiutuvia luonnonvaroja, kuten pähkinöitä, hedelmiä sekä öljyä ja lääkeaineita tuottavia kasvinosia. Tällä tavalla he saisivat pitkällä aikavälillä hakkuita huomattavasti suuremmat tulot omistamastaan alueesta. Amazonasissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Uudessa-Guineassa on yhä runsaasti koskematonta sademetsää, jonka olemassaolo on tärkeää turvata. Osa tällaisista alueista on jo julistettu suojelualueiksi tai ne ovat sijainniltaan niin vaikeapääsyisiä tai kaupallisesti arvottomia, ettei niiden hyväksikäyttö ole kannattanut.