cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Smarties
Värit
thumb|250px|right|Smarties-karkkeja. thumb|Iso-Britanniassa myytävät Smarties-makeiset ennen luonnollisiin väriaineisiin siirtymistä ja sen jälkeen. Sittemmin valkeiden tilalle on tullut luonnollinen sininen. Ensimmäisten Smarties-värien joukossa olivat vaaleanruskeat Smarties-makeiset. Ne korvattiin vuonna 1988 sinisellä Smartiella. Ennen vuotta 1958 tummanruskeat Smarties-makeiset maistuivat suklaalta, kun taas vaaleanruskea maistui kahvilta. Oranssien Smarties-makeisten suklaa oli, ja Iso-Britanniassa on edelleenkin, appelsiininmakuista.
Vuonna 2006 tiedotettiin, että Nestlé aikoo poistaa kaikki keinotekoiset väriaineet Smarties-makeisista Iso-Britanniassa, johtuen siitä kun kuluttajat olivat huolissaan kemiallisten väriaineiden vaikutuksesta lasten terveydelle. Nestlé päätti korvata kaikki keinotekoiset väriaineet luonnollisilla, mutta koska heillä ei ollut käytössä sinistä luonnollista väriainetta, siniset Smartiet poistettiin valikoimasta. Tämä aiheutti myös harhaluuloja, että ainoastaan siniset Smartiet olisivat aiheuttaneet lapsiin hyperaktiivisuutta. Niiden tilalle tulivat valkoiset Smartiet. Valkoiset Smartiet kuitenkin vedettiin myöhemmin pois markkinoilta ja siniset Smartiesit otettiin Iso-Britanniassa takaisin valikoimaan helmikuussa 2008, käyttäen niiden väriaineena syanobakteeri Spirulinasta tuotettua väriainetta.
Kanadassa keinotekoiset väriaineet poistettiin Smartieseista maaliskuussa 2009. Uusi kokoelma sisälsi keltaisen, ruskean, oranssin, punaisen, vihreän, vaaleanpunaisen ja purppuran värisiä makeisia. Siniset Smartiet tulivat sielläkin takaisin valikoimaan toukokuussa 2010. Punaisten Smartiesien väriaine valmistettiin ennen kokenillikirvasta. Väri valmistettiin uuttamalla naaraspuolisista kokenillikirvoista. Iso-Britanniassa punaiset Smartiet värjätään nykyisin punakaalista saatavalla väriaineella. Tästä huolimatta ne eivät kuitenkaan ole sopivia kasvissyöjille, koska ne sisältävät heraa, joka on tuotettu maidosta eläinperäisen juoksutteen avulla.
Melonta kesäolympialaisissa 2016 – naisten koskimelonnan kajakkiyksikkö
Naisten kajakkiyksikkö Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 8. – 11. elokuuta Estádio Olímpico de Canoagem Slalomissa. Kilpailuun osallistui yhteensä 21 urheilijaa. Voittoon meloi espanjalainen Maialen Chourraut ennen toiseksi sijoittunutta uusiseelantilaista Luuka Jonesia ja kolmanneksi melonutta australialaista Jessica Foxia.
Janus (lehti)
Janus on suomalainen neljästi vuodessa ilmestyvä tieteellinen aikakauslehti. Sitä julkaisevat Sosiaalipoliittinen yhdistys ja Sosiaalityön tutkimuksen seura. Lehti on suunnattu sosiaalipolitiikasta ja sosiaalityöstä kiinnostuneille tutkijoille, opettajille ja alaa seuraaville kansalaisille. Lehdessä julkaistaan vertaisarvioituja tieteellisiä artikkeleita sekä puheenvuoroja ja alan kirjojen arvosteluja.
Melonta kesäolympialaisissa 2016 – naisten koskimelonnan kajakkiyksikkö
Aikataulu ja radat
Ensimmäinen kierros käytiin 8. elokuuta. Ensimmäinen kierros koostui kahdesta erästä, joista paras tulos jäi voimaan. Välierät ja finaali melottiin 11. elokuuta. thumb|center|800px|Rata ensimmäisellä kierroksella. Punaisella on merkitty vastavirtaan mentävät portit, vihreällä myötävirtaan. thumb|center|800px|Rata välierissä ja finaaleissa.
Janus (lehti)
Lehteä on julkaistu vuodesta 1992 lähtien. Se ilmestyy sekä painettuna että open access -julkaisuna verkossa. Lehdellä on kaksi päätoimittajaa: Eeva Jokinen ja Aini Pehkonen.
Glommen-luokka (miinalaiva)
Glommen-luokka oli Norjan laivaston kahden miinalaivan muodostama alus luokka, jonka alukset valmistettiin 1917–1918.
Alukset olivat palveluksessa toiseen maailmansotaan saakka. Saksan hyökätessä maahan huhtikuussa 1940 ne olivat Melsomvikin ympäristössä ja ne antautuivat 14. huhtikuuta 1940 saksalaisille. Ne muutettiin ilmatorjunta-aluksiksi, jolloin ne nimettiin Nki-01 ja Nki-05:ksi.
Paajärvi
Paajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 78,8 metriä mpy.
Gino Cervi
thumb|Gino Cervi ja [[Oreste Bilancia elokuvassa Quattro passi fra le nuvole (1942).]] Gino Cervi (oikealta etunimeltään Luigi, 3. toukokuuta 1901 Bologna – 3. tammikuuta 1974 Punta Ala, Grosseto) oli italialainen näyttelijä.
Cervin näyttelijänura alkoi vuonna 1924 Alda Borellin teatteriseurueessa. 1930-luvulla hän työskenteli Tofanon ja Maltagliatin seurueen päänäyttelijänä ja vuosikymmenen lopulla roomalaisen Teatro Eliseon ohjaajana. Cervin ensimmäinen elokuva oli Gennaro Righellin ohjaama L’armata azzurra vuonna 1932. Hän esitti pääosia useissa Alessandro Blasettin elokuvissa kuten Ettore Fieramosca (1938), Un’avventura di Salvator Rosa (1940), Rautakruunu (La corona di ferro, 1941) ja Quattro passi fra le nuvole (1942) sekä Mario Camerinin romaanisovituksessa I promessi sposi (1941).
Toisen maailmansodan jälkeen Cervi muistetaan varsinkin monien Isä Camillo -elokuvien Pepponena. Hän esiintyi myös komisario Maigret’na suositussa televisiosarjassa. Cervin viimeinen elokuva oli Il commissario Maigret a Pigalle vuonna 1972.
Edmontonin kansainvälinen lentoasema
Edmontonin kansainvälinen lentoasema  on kansainvälinen lentoasema Kanadan Albertan provinssissa 26 kilometriä Edmontonin kaupungista lounaaseen. Kenttää ylläpitää Edmonton Regional Airports Authority.
Lentoasema on Edmontonin päälentokenttä ja tärkeä solmukohta pohjoisen Albertan ja Kanadan arktisten alueiden matkustajille ja lentorahdille. Aseman kautta kulki 6 437 334 matkustajaa vuoden 2008 aikana. Kanadan lentoasemista Edmonton on viidenneksi vilkkain. Edmonton on WestJetin yksi tärkeimmistä kohteista ja Air Canadan sekä Air Canada Jazzin solmukohde.
Historia
Edmontonin ensimmäinen lentoasema oli Edmonton Industrial Airport, joka myöhemmin nimettiin Edmonton Municipal Airportiksi ja nykyisin tunnetaan nimellä Edmonton City Centre Airport. Suihkukoneiden aloittaessa liikennöinnin 1950-luvun puolivälissä lentoaseman kiitotiet olivat liian lyhyet ja terminaalirakennus oli liian pieni uusille koneille. Transport Canada hankki omistukseensa 2 800 hehtaaria maata ja aloitti uuden lentoaseman rakennustyöt nykyisen Edmontonin kansainvälisen lentoaseman paikalla.
Lentoaseman ensimmäisenä terminaalina toimi 1960 avattu hangaari. Vuonna 1963 valmistui uusi matkustajaliikenteeseen suunniteltu terminaali, joka edelleen toimii pohjoisena terminaalina. 1970-luvuilla lentoaseman liikenne kasvoi rajusti Edmontonin kaupungin väkiluvun kasvaessa. Vuonna 1980 aseman kautta kulki noin 2 000 000 matkustajaa. 1980-luvun alusta vuoteen 1995 matkustajamäärät laskivat taloudellisen taantuman johdosta. Suoria lentoja karsittiin ja lentoasema kilpaili lyhyen matkan lennoista kantakaupungin lentoaseman kanssa. Vuonna 1995 suoritetussa kansanäänestyksessa Edmontonin kansalaiset äänestivät reittilentojen keskittämisesta Edmontonin kansainväliselle lentoasemalle, asema sai äänestyksessä 77 prosentin kannatuksen. Kantakaupungin lentoasemalle liikennöivät enää tilauslennot, yksityiskoneet ja sairaankuljetuslennot.
Vuonna 2005 valmistuneessa mittavassa laajennuksessa rakennettiin keskusaukiotyylinen halli, uusi eteläinen terminaali, liityntäliikenteen alue, uusi pysäköintihalli ja lentokoneiden asematasojen määrä kasvoi kaksinkertaiseksi. uudistuksen jälkeen lentoasema kykenee palvelemaan 5,5–7,5 miljoonaa matkustajaa vuodessa.
Matkustajamäärän kasvu
Lentoaseman matkustajamäärät ovat kasvaneet rajusti viimeisten vuosien aikana ja se onkin yksi Kandan nopeimmin kasvavista lentoasemista.
Grönlanninvalas
Grönlanninvalas (Balaena mysticetus) on pohjoisilla merialueilla elävä suurikokoinen hetulavalaslaji.
Tuntomerkit
Grönlanninvalas on tumma eikä kovin sulavalinjainen eläin, jonka alaleuka on kaareva ja yläleuka kapea. Sen hetulat ovat pidemmät kuin millään muulla hetulavalaalla, jopa yli kolmemetriset. Grönlanninvalaan kallo on kovaa luuta, ja se hakkaa päällään jään alapintaan puhkaistakseen hengitysaukkoja. Pisimmät grönlanninvalaat ovat yli 20-metrisiä naaraita; uros on jonkin verran pienempi. Grönlanninvalas on maailman toiseksi painavin eläin, ja sinivalaan ohella ainoa, jonka suurimmat yksilöt voivat painaa toistasataa tonnia. Tavallisesti grönlanninvalaan paino on noin 50–60 tonnia.
Ikä
Vuonna 1999 löydettiin grönlanninvalas, joka todettiin silmän aminohappojen perusteella 211-vuotiaaksi. Toukokuussa 2007 inuitit löysivät Barrow’ssa, Alaskassa grönlanninvalaan, jonka kyljessä oli 1800-luvun lopulla käytetyn harppuunan kappaleita. Valaan iäksi arvioitiin noin 115–130 vuotta. Aiemminkin arveltiin, että grönlanninvalas voisi elää noin 80–100-vuotiaaksi.
Levinneisyys
Grönlanninvalas on ainoa hetulavalas, joka elää koko elämänsä arktisilla merialueilla. Pohjoisesta jäämerestä levinneisyys ylettyy Atlantin ja Tyynenmeren pohjoisimpiin osiin.
Ravinto
Grönlanninvalas siivilöi hetuloillaan planktonia vedestä. Se syö lähinnä Calanus-suvun äyriäisiä sekä Spiratella- ja Limacina-sukujen nilviäisiä.
Uhanalaisuus
thumb|250px|Grönlanninvalaspiirros Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee grönlanninvalaan nykyään elinvoimaiseksi lajiksi, sillä lajin yksilömäärä on maailmanlaajuisesti kasvussa. Beringinmeren, Tšuktšimeren ja Beaufortinmeren populaation arvioidaan olevan yli 7 000 yksilön suuruinen, ja sen arvioidaan palautuneen jo valaanpyynnin aloittamista edeltäneelle tasolle.
Tarvajärvi (järvi)
Tarvajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Kotimusiikkiviikko
Kotimusiikkiviikko on STEP-kansanopiston Järvenpäässä kesäisin heinä-elokuun vaihteessa järjestämä viikon mittainen musiikkikurssi.
Tarvajärvi (järvi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 6,3 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Kotimusiikkiviikko
Ensimmäinen Kotimusiikkiviikko järjestettiin jo 1950-luvun puolivälissä. Kotimusiikkiviikko onkin STEP-kansanopiston vanhin koulutus. Kotimusiikkiviikko on kehittynyt eri-ikäisten harrastajien kohtaamispaikaksi.
Tarvajärvi (järvi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 94,5 metriä mpy.
Kotimusiikkiviikko
Kotimusiikkiviikko tarjoaa yksityisopetuksen lisäksi laajan valikoiman yhteismusisointia. Viikon aikana muodostetaan - ja muodostuu - useita eri kokoonpanoja perinteisistä orkestereista ja kuoroista barokkiorkesteriin ja pop-jazz-yhtyeisiin. Kotimusiikkiviikon aikana voi kokeilla ja kehittää omia taitojaan musiikin tekemisessä sekä olla yhdessä muiden musiikin ystävien kanssa. Kotimusiikkiviikolla on ollut yhteyksiä vastaaviin tapahtumiin erityisesti Saksassa.
Kotimusiikkiviikko järjestetään Sibeliuksen kodin Ainolan naapurissa Tuusulanjärven rannalla STEP-koulutuksen kampuksella. Kotimusiikkiviikko kunnioittaa Sibeliuksen ja Tuusulanjärven taiteilijayhteisön perinteitä ja tämä näkyy esimerkiksi siten, että Kotimusiikkiviikon päätöspäivän perinteisiin kuuluu vierailu ja musiikkihetki Sibeliuksen haudalla. Perinteisesti viikko päättyy päätöskonserttiin, joka viime vuosina on pidetty Järvenpään kirkossa.
José Bono
José Bono (s. 14. joulukuuta 1950) on espanjalainen sosialistisen työväenpuolueen (PSOE) poliitikko.
Hän oli Espanjan puolustusministeri vuosina 2004–2006 ja Kastilia- La Manchan aluehallituksen puheenjohtaja vuosina 1983–2004. Hän toimi edustajainhuoneen puhemiehenä 2008–2011.
Suomen Urheilupsykologinen yhdistys
Suomen urheilupsykologinen yhdistys SUPY järjestää ja koordinoi Suomessa urheilupsykologista toimintaa. SUPY on toiminut vuodesta 1978 lähtien ja sen tehtävänä on järjestää kotimaisia ja kansainvälisiä seminaareja, välittää liikuntapsykologista tietoa ja tehdä aloitteita liikuntapsykologiseen tutkimustoimintaan. Yhdistyksen tehtäviin kuuluu myös asiantuntijarekisterin ylläpitäminen. Yhdistyksellä on noin 100 jäsentä ja sen tärkeimmät yhteistyökumppanit ovat opetusministeriö, Suomen valmentajat Ry, Suomen Olympiakomitea, Suomen Liikunta ja Urheilu ry (SLU) sekä eri urheilulajien lajiliitot.
SUPY:n toimintaa johtaa hallitus ja yhdistyksen puheenjohtajana toimii urheilupsykologi Tatja Holm.
Yhdistyksen ylläpitämään asiantuntijarekisteriin pääseminen edellyttää soveltuvaa koulutusta ja/tai kokemusta (mm. psykologia, liikuntatiede, lääketiede, hoitoala).
Maurice Piot
Maurice Fernand Piot (14. heinäkuuta 1912 Saint-Quentin – 22. toukokuuta 1996 Pariisi) oli ranskalainen miekkailija ja olympiamitalisti.
Piot oli voittamassa hopeaa MM-kilpailuissa 1950 säilän joukkuekilpailusta ja sai samasta lajista olympiapronssia Helsingin kisoissa 1952. Hän oli olympiamitalin voittaessaan 40-vuotias. Myös Mauricen setä Jean oli miekkailija.
KNM Glommen (1917)
KNM Glommen oli Norjan laivaston Glommen-luokan miinalaiva, joka laskettiin vesille 1917 Akers mekaniske Verkstedillä Oslossa telakkanumerolla 390.
Palvelus
Glommen oli edelleen palveluksessa Saksan hyökätessä huhtikuussa 1940 Norjaan. Alus oli liitettynä 1. meripuolustusalueen 1. miinalaivueeseen päällikkönään H. Coucheron-Aamot. Se antautui 14. huhtikuuta Melsomvikissa sisaraluksensa kanssa saksalaisille, jotka muuttivat sen ilmatorjunta-alukseksi nimettynä NKi-01:ksi. Alus palveli kuitenkin sukellusveneiden emälaivana. Alus tuhoutui liittoutuneiden ilmapommituksessa 20. lokakuuta 1944 Trondheimsfjordissa.
Kauhukeittiö (kausi 14)
Kilpailijat
Kilpailijat jaettiin joukkueisiin sukupuolen mukaisesti.
=== Sininen joukkue ===
Punainen joukkue
=== Musta joukkue (top 6) ===
T Gregoiren joukkue
William Bonnet
William Bonnet (s. 25. kesäkuuta 1982 Saint-Doulchard, Ranska) on ranskalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili amamttilaisena 2005–2021.
Bonnet on kilpaillut myös ratapyöräilyssä, ja hän kuului Ranskan hopeajoukkueeseen junioreiden MM-kilpailujen joukkuetakaa-ajossa 2000. Hän aloitti maantiepyöräilyn ammattilaisuransa Auber 93 -joukkueessa 2005, jolloin voitti Pariisi–Corrèze-kilpailun. Vuosina 2006–2008 hän edusti Crédit Agricole -tallia. Hän voitti 2008 Tour de la Sommen ja GP d'Isbergues -kilpailun.
Bonnet edusti Bbox Bouygues Télécom -joukkuetta vuosina 2009–2010. Espanjan ympäriajossa 2009 hän sijoittui toiseksi sekä 16. että 17. etapilla. Pariisi–Nizza-ajossa 2010 hän voitti Limogesiin päättyneen toisen osuuden. Kausilla 2011–2021 hän edusti FDJ / Groupama-FDJ-tallia. Hän sijoittui Dohan MM-kilpailuissa 2016 maantieajossa kahdeksanneksi.
Vähävirtsaisuus
Vähävirtsaisuus eli oliguria on elimistön tila, jossa vuorokautinen virtsan määrä on vähemmän kuin 400 ml. Vähävirtsaisuutta voi aiheuttaa elimistön kuivuminen (dehydraatio), hypovoleeminen shokki, munuaisten vajaatoiminta tai jokin muu munuaisten toiminnan häiriö, vatsakalvontulehdus ja useat muut sairaudet.
Oligurian äärimmäinen muoto on anuria, jossa virtsaneritystä ei ole ollenkaan, tai se on erittäin vähäistä (vähemmän kuin 100 ml/vrk.).
Liisa Eskola
Liisa "Folk Liisa" Eskola (s. 1953) on suomalainen muusikko. Hän on laulanut ja soittanut kitaraa yhtyeessä Ajopuut sekä duona Tuomari Nurmion kanssa. Folk Liisan ja Tuomari Nurmion duoalbumi Ihmemaassa julkaistiin 1. tammikuuta 2016. Nurmion kanssa vuodesta 2008 keikkaillut Eskola on esiintynyt myös nimillä Tohtori Eskola, Dr. Liza ja Tohtori L.
Morus
Morus tarkoittaa seuraavia asioita:
Junalautta
thumb|250px|Junalautta lähestymässä laituria [[Detroitissa, Michiganissa, Yhdysvalloissa vuonna 1941]] thumb|250px|Junalautta norjalaisella järvellä
Sirohiirihaukka
Sirohiirihaukka (Buteo albonotatus) on tumma hiirihaukkojen sukuun kuuluva haukkalaji.
Junalautta
Junalautta on laiva, jolla voidaan kuljettaa rautatiekalustoa. Junalautan kannella, jolla kalustoa kuljetetaan, on raiteet joita pitkin kalusto ajetaan alukseen ja sieltä pois. Maissa raiteet liitetään rautatieverkkoon. Periaatteeltaan junalautta on autolautan kaltainen ja tällainen kuljetusmuoto soveltuu hyvin painaville ja tilaavieville tavaroille.
Keskinenjärvi (Jämsä)
Keskinenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Jämsänniemen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 104,3 metriä mpy.
Junalautta
Matkustajajunia kuljettavassa junalautassa on asemalaiturit. Merimatkan ajaksi juna voidaan jakaa neljäänkin osaan, ja joka osastosta pääsee merimatkan ajaksi kannelle. Junasta poistuessaan matkustajan on katsottava laiturikoodi, jotta osaa palatessaan takaisin omaan vaunuunsa. Samassa junalautassa voi olla eri määränpäihin meneviä junia.
Liikenne Suomeen
Suomen junalauttaliikenne alkoi vuonna 1967 Naantalista Tukholmaan. Muutaman vuoden kestäneessä liikenteessä toimi vuoron perään Ruotsin valtionrautateiden (SJ) omistamat junalautat M/S Starke, M/S Drottningen ja M/S Trelleborg.
Uudelleen Suomen junalauttaliikenne alkoi 15. helmikuuta 1975, kun saksalainen M/S Railship I aloitti liikennöinnin Hangon ja Travemünden välillä. Aluksella oleville yhteensä 1 370 metriä pitkille raiteille mahtui 50–60 vaunua. Niiden telit ja pyöräkerrat vaihdettiin Hangossa Suomen ja Saksan eri raideleveyksien vuoksi. Alusta pidennettiin heinä-elokuussa 1979 27,2 metriä. Raiteisto piteni tällöin 1 779 metriin.
Muitakin junalauttareittejä avattiin: M/S Finnmaid (valmistui vuonna 1972) aloitti liikenteen Uudestakaupungista Ruotsiin 2. tammikuuta 1989. Lisäksi Silja Line perusti SeaWind Linen liikennöimään Turku–Tukholma-väliä matkustaja-, auto- ja junalautta M/S Sea Windillä. Aiemmin Saga Wind -nimisenä purjehtinutta alusta uudistettiin Blohm + Vossin telakalla sellaiseksi, että sen rautatiekannelle mahtui 26 junanvaunua. Lauttalaiva luovutettiin SeaWind Linelle 31. tammikuuta 1989 ja liikenne alkoi 23. huhtikuuta 1989. Sea Wind kuljetti junanvaunut pääkannella, autot ylimmällä ja laivakannella. Silja Line, Railship ja Effoa perustivat junavaunukuljetuksia hoitamaan uuden Sea Rail -yhtiön.
Suomen viimeisin junalauttasatama sijaitsi Turussa, kun Hangon Railship-liikenne siirtyi kokonaan sinne. Liikenne Turusta alkoi kesäkuun alussa vuonna 1998. Turun Satama rakennutti Pansioon uuden laiturin, rampin ja ratapihan, telinvaihtohallin rakennutti Finncarriers. Vuonna 1999 SeaWind Line hankki Turku–Tukholma-reitille toisen aluksen M/S Star Windin. Vuonna 1977 Norjassa valmistunut alus oli aiemmin nimeltään M/S Rostock.
Ramppi
Rautatievaunut siirretään alukseen pitkin kiskoja, jotka jatkuvat laiturilta ramppia pitkin alukseen. Rampin toinen pää on saranoitu laituriin ja toinen pää lasketaan aluksen perässä olevalle hyllylle.
Koska vedenkorkeus vaihtelee muutenkin kuin vuoroveden takia ja laivakin vajoaa kun sitä lastataan, rampille syntyy pituussuuntainen kallistuma. Vaunuja siirtävien veturien nousukyky on yleensä 1,5–3,5 astetta, joka on paljon vähemmän kuin kumipyöriä käyttävien autojen 6–7 astetta. Jos vuoroveden korkeusvaihtelu on 7 metriä, tulee rampin pituudeksi 60–70 metriä, joten junalautta ei voi kuljettaa ramppia mukanaan.
Sirohiirihaukka
Ulkonäkö ja koko
thumb|left|250px|Sirohiirihaukka lennossa Sirohiirihaukan höyhenpeitteen väri vaihtelee yksilöittäin. Se on joskus tasaisen musta (pyrstöä ja siipien reunoja lukuun ottamatta) ja joskus tummahko ja savenharmaan sävyinen. Pyrstö on pohjaväriltään musta, mutta siinä on lisäksi valkoinen poikkiraita ja kuvioita. Siivet ovat alta puoliksi mustat ja puoliksi valkoiset, siiven reuna on valkoinen. Jalat ja nokka ovat keltaiset. Aikuiset ja nuoret linnut ovat pyrstöä, joka on nuoremmilla yksilöillä harmaa ja kapea, lukuun ottamatta samanlaisia. Naaraat ovat hieman kookkaampia kuin koiraat.
Junalautta
Ramppi
Kun pitkälle ja painavalle rampille ajetaan lastattu vaunujono, niin rampin pää painaa aluksen perää melkoisella voimalla. Jotta perän painuminen ja nouseminen vaunujen siirtyessä sisemmälle laivaan ei häiritsisi lastausta, on rampissa joko hydraulinen tai vintturin avulla toimiva kevennysjärjestelmä. Rampin omaa painoa voidaan kompensoida myös vastapainoilla.
Kun vaunujono siirretään aluksen laidalle, se kallistaa alusta. Tätä kallistumaa kompensoidaan pumppaamalla vettä toiselle laidalle aluksen painolastijärjestelmässä. Rampin pitää kuitenkin sallia alukselle muutaman asteen kallistuma.
Kun vaunuja jarrutetaan laivan sisällä, syntyy voima, joka työntää alusta irti rampista. Tätä liikettä varten rampin ja aluksen välillä on liikkumismahdollisuus ja hydraulinen vaimennus. Ramppi voi liikkua hivenen myös sivusuunnassa, sillä tuuli voi liikuttaa alusta lastauksen aikana. Rakenteiden pitää olla myös sellaisia, että lumi ja jää ei estä rampin käyttöä.
Eisenbahnfährverbindung
Sirohiirihaukka
Ulkonäkö ja koko
Sirohiirihaukka kasvaa 45–55 senttimetriä pitkäksi ja painaa 610–940 grammaa. Aikuisen yksilön siipien kärkiväli on 120–140 senttimetriä.
Levinneisyys ja elinympäristö
Sirohiirihaukkaa tavataan Lounais-Yhdysvalloissa (Keski-Arizonassa, eteläisessä New Mexicossa, Kaliforniassa ja Länsi-Texasissa). Se talvehtii Keski-Amerikassa. Se elää lauhkealla vyöhykkeellä alavilla alueilla, joilla kasvaa harvakseltaan metsää: tyypillisiä elinalueita ovat metsäiset kanjonit, puiden reunustamat joet ja korkeakasvuiset lehtimetsät. Kokonaisuudessaan sirohiirihaukan esiintymisnalue on alle 20 000 neliökilometrin laajuinen.
Ravinto
Sirohiirihaukan ruokavaliosta ei tiedetä kovin paljoa. Varmaa kuitenkin on, että se syö pieniä selkärankaisia, kuten oravia, varpuslintuja, pieniä liskoja, sammakoita ja joskus pieniä kaloja.
AGF
AGF voi viitata seuraaviin asioihin:
Asetyyliserotoniini
Asetyyliserotoniini (C12H14N2O2) on serotoniinin johdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä esiintyy useissa eliöissä melatoniinin biosynteesin välivaiheena.
Tennis kesäolympialaisissa 2008 – miesten kaksinpeli
Miesten tenniksen kaksinpelit kesäolympialaisissa 2008 pelattiin 10 – 17. elokuuta välisenä aikana. Ottelut pelattiin Olympic Green Tennis Centressä.
Asetyyliserotoniini
Biokemiallinen rooli
Melatoniinin biosynteesi eläimissä ja kasveissa muistuttavat toisiaan siten, että molemmat syntetisoivat melatoniinia tryptofaanista ja välivaiheina ovat serotoniini ja asetyyliserotoniini. Kasveilla entsymaattiset reaktiot poikkeavat eläimistä ollen monimutkaisempia. Eläimissä serotoniinista muodostuu asetyyliserotoniinia aivojen käpyrauhasessa serotoniini-N-asetyylitransferaasientsyymin eli aryylialkyyliamiini-N-asetyylitransferaasin katalysoimana. Tämän jälkeen asetyyliserotoniini metyloituu melatoniiniksi asetyyliserotoniini-O-metyylitransferaasin eli hydroksi-indoli-O-metyylitransferaasin katalysoimana. Metyloivana reagenssina reaktiossa toimii S-adenosyylimetioniini. Tämä entsyymi kykenee metyloimaan myös serotoniinia, mutta asetyyliserotoniinin metyloituminen on huomattavasti nopeampaa.
Melatoniinin tavoin myös asetyyliserotoniini voi toimia elimistössä antioksidanttina. Se voi jopa olla melatoniinia tehokkaampi radikaalien pelkistin, lipidien peroksidaation estäjä ja antiamyloidisilta vaikutuksiltaan.
Unifem
Yhdistyneiden kansakuntien naisten kehitysrahasto (United Nations Development Fund for Women lyh. UNIFEM) oli vuosina 1976-2010 toiminut Yhdistyneiden kansakuntien naistenrahasto.
UNIFEMin päätavoitteet
Näihin päämäärin pyrkiessään UNIFEM teki monenlaista työtä yli sadassa kehitysmaassa.
UNIFEMin toiminta lakkautettiin, kun YK:n tasa-arvojärjestö UN Women aloitti toimintansa 1.1.2011.
Pekingin toimintaohjelma
Vuonna 1995 Pekingissä pidetyssä YK: Maailman 4. naiskonferenssissa hyväksyttiin niin sanottu Pekingin toimintaohjelma. Sen mukaan naisiin kohdistuva väkivalta on "mikä tahansa sukupuolen perusteella tehty väkivallanteko, joka johtaa tai todennäköisesti johtaa fyysiseen, seksuaaliseen tai psykologiseen vahinkoon tai kärsimykseen, mukaan lukien tällaisilla teoilla uhkailu, pakottaminen tai mielivaltainen vapauden riisto, tapahtuipa se julkisesti tai yksityisesti."
Eyes Set to Kill
Eyes Set to Kill on yhdysvaltalainen post-hardcore-yhtye, joka on perustettu vuonna 2004 Tempessa, Arizonassa.
Historia
Yhtyeen perustivat siskokset Alexia (kitara ja laulu) ja Anissa Rodriguez (basso) vuonna 2004, jonka jälkeen yhtyeeseen tulivat mukaan screamo ja syntetisaattoria soittava Brandon Anderson, toinen kitaristi Greg Kerwin ja rumpali Caleb Clifton. Yhtyeen ensimmäistä EP:tä "When Silence is Broken The Night Is Torn" on myyty yli 11 000 kopiota.
Eyes Set to Kill nousi julkisuuteen perustamisensa jälkeen internetmainostamisen myötä. Se oli muun muassa 10 kuukauden ajan MySpace-sivuston suosituimpia yhtyeitä, joilla ei ole levytyssopimusta.
Mira Angervuo
Mira Angervuo (s. 25. toukokuuta 2003) (o.s. Jokinen) on Olga Heikkalan esittämä kuvitteellinen henkilö sarjassa Salatut elämät, jossa hän on ollut mukana vuodesta 2018. Heikkalan esittämää Miraa nähtiin alkuun vain silloin tällöin muutamissa jaksoissa, sillä hahmo luokiteltiin tuolloin sivuhahmoksi ja häntä nähtiinkin aluksi pätkittäin jaksoissa 3376–3520, 3579–3581 ja 3617–3618. Vakituinen hahmo Mirasta tuli jaksosta 3638 lähtien.
Perhe
Miran perheestä, menneisyydestä ja taustoista tiedetään melko vähän. Miran biologinen äiti antoi tyttärensä adoptioon heti syntymän jälkeen, minkä takia Mira asui sijaisperheissä ja nuorisokodissa aikuisikään asti. Mira luuli pitkään vanhempiensa kuolleen auto-onnettomuudessa, mutta aikuisiällä sai kuulla totuuden ensimmäiseltä sijaisäidiltään Sirkalta. Tämän jälkeen Mira on alkanut etsimään biologista äitiään.
Kun Mira aloitti suhteen Viola Heleniuksen kanssa, hän muutti pian tämän luo Pihlajakadulle kimppakämppään, jossa Violan lisäksi asuivat tuollloin myös Sampo Kaukovaara, Aino Kaukovaara sekä Sabrina Mustavaara. He muuttavat myöhemmin Violan isoisän luo ja vankilasta pääsyn jälkeen Mira muuttaa Jutan alivuokralaiseksi Aki Nikkisen omistamaan asuntoon.
Mira kiusaa Violaa
Mira on lukion oppilaskunnan entinen puheenjohtaja. Hän on myös samalla luokalla Benjaminin, Severin, Nellan sekä Violan kanssa. Miralla ja Violalla oli pitkään huonot välit, sillä Mira kiusasi Violaa ollessaan ihastunut Severiin, kun Viola oli vielä yhdessä Severin kanssa. Hän myös syytti Violaa kaupasta varastamansa puhelimen varastamisesta, vaikka todellisuudessa Severi ja Benjamin löysivät sen Moosesta. Suosittuna oppilaana Mira käänsi nopeasti muidenkin oppilaiden päät Violaa vastaan. Miran johdolla kiusaaminen jatkui pitkään, ja lopulta myös Violan oma ystävät alkoivat empiä tytön seurassa olemista. Miran kiusaamisen takia Viola masentui, yritti itsemurhaa ja joutui nuorisopsykiatrian osastolle.
Mira kiinnostuu Violasta
Oppilaskunnan puheenjohtajavaaleissa juuri psykiatriselta osastolta kotiutunut Viola asettui Miraa vastaan, mutta puheenjohtajaksi valittiinkin Nella, vaikkei hän edes ollut ehdolla. Tämän jälkeen Mira pyysi Violalta anteeksi, jolloin paljastui että Mira on köyhä ja hänen vanhempansa kuolleet, minkä takia hän asuu nuorisokodissa. Hetken mielijohteesta Viola suuteli Miraa ja myöhemmin Mira taas suuteli Violaa. Kun Mira tajusi Violan kertoneen suudelmista Nellalle, ei hän halunnut olla missään tekemisissä Violan kanssa ja pisti tähän välit poikki.
Myöhemmin Violan ja Miran välit paranivat ja vanhojen tanssien aikaan Viola uskaltautui pyytämään Miraa parikseen, josta Mira kieltäytyi. Samana iltana Mira kuitenkin ilmestyi Pihlajakadulle ja myönsi Violalle olevansa ihastunut tähän, mutta kertoi, ettei uskalla olla oma itsensä eikä hänellä ole varaa tanssia Wanhoja. Hän kuitenkin uskaltautui suutelemaan ihastustaan rappukäytävässä. Miran nuorisokodin ohjaajat kuitenkin kustansivat tälle mekon ja Mira yllätti Violan ilmestymällä Mooseen juuri ennen sulkemisaikaa. Jiri antoi heidän jäädä ja he tanssivat muutaman tunnin, suudellen samalla. Miran oli kuitenkin palattava nuorisokotiin tarkkojen kotiintuloaikojen vuoksi. Hän antoi Violalle jäähyväissuukon ja lähti. Seuraavana päivänä Mira kuitenkin saapui Mooseen poikaystävänsä kanssa, minkä Viola näki. Viola pettyi Miraan ja päätti unohtaa tämän lopullisesti.
Kun Viola 18-vuotissyntymäpäiväjuhlissaan tanssi toisen tytön kanssa, sai hän poikaystävänsä kanssa tulleen Miran mustasukkaiseksi. Mira jätti poikaystävänsä julkisesti ja häipyi juhlista. Viola sai tämän kiinni kadulla ja kävi ilmi, että Mira oli mustasukkainen, sillä hän olisi halunnut tanssia Violan kanssa. Viola ja Mira päätyivät tämän jälkeen sänkyyn. He alkoivat seurustelemaan Violan äidin, Linda Eerikäisen vastustuksista huolimatta. Hieman myöhemmin Linda myönsi Violalle olleensa liian jyrkkä Miran suhteen ja päätti yrittää tästä eteenpäin suhtautua Miraan suopeammin. Mira ja Viola päättivät kertoa seurustelustaan Nellalle, Severille ja Ressulle, joiden suhtautuminen asiaan oli aluksi negatiivinen Miran aiemman käytöksen vuoksi. He kuitenkin tajusivat Violan olevan onnellinen Miran kanssa ja hyväksyivät suhteen. Mira ei tosin ollut valmis olemaan julkilesbo koulussa eikä myöskään kavereidensa edessä.
Miran käytökseen kyllästynyt Viola pisti suhteen jäihin ja kertoi tästä myös Nellalle, joka haukkui Miran julkisesti Moosessa seuraavana aamuna. Tämän johdosta Mira tajusi, ettei oikeasti välitä muiden mielipiteistä vaan tykkää Violasta eikä enää halua peitellä sitä koulussa. Samana päivänä Mira avasi koulun keskusradion ja tunnusti rakkautensa koko koulun kuullen. Myös Viola kuuli tämän ja siitä lähtien he ovat olleet julkisesti pariskunta.
Kihlautuminen Violan kanssa ja ero sekä kodittomaksi jääminen
Myöhemmin alkoi näkyä merkkejä siitä, että Miralla on runsaasti ylimäärästä rahaa käytössään. Violalle hän selitti asian opintotuella sekä halvalla asumisella, minkä Viola lopulta uskoi. Lopulta rahojen todellinen lähde kuitenkin selvisi kun Benjamin Taalasmaa näki Miran strippaavan netissä. Benjamin kertoi tästä Severi Sieviselle ja he yhdessä tenttasivat Miraa tämän puuhista. Mira tarjosi kavereilleen runsaasti rahaa, jonka he lopulta ottivat vastaan sillä vastineella etteivät he kerro Miran työstä Violalle.
Jonkin ajan kuluttua Viola pyysi Miraa asumaan luokseen, koska ei kestänyt tämän asuinoloja nuorisokodissa. Miran työstä tietämätön Viola ihmetteli Miran kieltävää vastausta asiaan. Jonkin ajan pähkäiltyään Mira suostui avoliittoon ja hän muutti kimppakämppään ja Violan huoneeseen lokakuussa.
Mira ryhtyi nettistrippauksen lopetettuaan escortiksi ja tapaili miehiä rahasta. Ensimmäinen asiakas Matti halusi pian seksiä ja haluton Mira huumasi tämän. Se onnistui ja Mira yritti samaa uudestaan uuden asiakkaan kanssa joka kuitenkin virkosi. Viereisessä hotellihuoneessa asuva Aaro pelasti Miran, joka kertoi pelastajalleen kaiken. Tapahtuma sai Miran lopettamaan escort-hommat.
Myöhemmin Mira kuuli Violan aikeista kosia tätä, mistä Mira säikähti ja katosi miettimään asioita. Kotiin palatessaan Mira kuitenkin polvistui Violan eteen ja kosi tätä. Pari meni kihloihin, mistä Linda ei aluksi ilahtunut.
Jonkin ajan kuluttua Mira oli jättänyt puhelimensa kotiin ja Viola lähti viemään sitä varastolle, missä yhä luuli Miran työskentelevän. Mira säikähti kuullessaan kenelle Viola oli antanut hänen puhelimensa ja lähti hakemaan sitä takaisin. Varastolla Matti lupasi antaa tämän takaisin, mutta alkoi samalla kiristää Miraa, että hän kertoo Violalle mistä Mira saa oikeasti rahansa. Mira yritti maksaa itsensä pois siitä päästäkseen Violan kanssa Tallinnaan, mutta Matti ei huolinut tämän rahoja vaan halusi Miralta seksiä. Pian tämän jälkeen Mira meni Matin hotellihuoneeseen ja he päätyivät Matin pakottamana sänkyyn.
Viola sai tietää Miran yhden illan jutusta Mattiin ollessaan viettämässä kihlajaisia Taalasmailla Elinan jätettyä vahingossa Miran puhelimen yhteyteen Jane nimiseen laitteeseen. Mira juoksi nopeasti pois paikalta ja kertoi myöhemmin Violalle ja Lindalle toimineensa escorttina ja menneensä Matin kanssa sänkyyn tämän kiristyksen takia. Viola purki kihlauksen, vaikka Mira olisi halunnut jatkaa Violan kanssa. Linda heitti Miran ulos kimppakämpästä ja muutti sinne tyttärensä tueksi. Siitä lähtien Mira on ollut koditon ja nukkunut öitään mm. Mustavaara-yhtiöiden saunatiloissa (hän pääsi yrityksen tiloihin löydettyään Ainon kulkukortin kauppakeskuksesta) sekä läheisessä roskakatoksessa, jonne Jutta (tunnistamatta Miraa) on tuonut ruokaa sekä Violan ja Nellan vanhoja vaatteita (he lahjoittivat vaatteet tietämättä niiden saajaa. Myöhemmin Mira kuitenkin tunnisti Violan villapaidan heti ja purskahti itkuun).
Uusi alku
Kun narkomaani hyökkäsi Miran kimppuun ja ryösti tämän Amandasta varastetut rahat, Jutta järkyttyi ja pyysi Miraa muuttamaan luokseen. Jutta kertoi asuvansa miesystävänsä kanssa, mutta ei tullut kertoneeksi tämän nimeä tai omaakaan. Aaro ei ideasta ilahtunut, mutta tajutessaan kodittoman tytön olevan hengenvaarassa, hän suostui Jutan ehdotukseen. Mira oli aluksi vastahakoinen, mutta suostui lopulta muuttamaan Jutan ja Aaron luo.
Mira järkyttyi hieman, kun tajusi hänen pelastajansa asuvan samassa rapussa, kuin missä hän itsekin Violan kanssa ennen kodittomaksi joutumista asui. Vielä tässäkään vaiheessa Mira ja Jutta eivät esitelleet itseään ja Jutta ihmettelikin kovasti Miran outoa käytöstä rappukäytävässä. Syy tälle selvisi, kun Aaro palasi töistä kotiin ja tajusi Miran olevan se koditon tyttö, jota Jutta oli auttanut. Mira suostuu jäämään Jutan ja Aaron luokse ja asia päätetään salata Violalta. Lopulta asia paljastuu ensin Lindalle (joka yllättäen ei haukukaan Miraa pystyyn), sitten hieman myöhemmin Violalle, joka haukkuu läheisensä ja heittää äitinsä (joka on Miran ja Violan eron myötä muuttanut Violan luokse asumaan) ulos kimppakämpästä. Tilanteeseen turhautunut Mira ottaa hatkat, ja palaa asumaan kadulle. Linda ja Aaro törmäävät tähän sattumalta parkkihallissa. Linda alkaa säälimään Miraa ja ottaa tämän kyytiinsä ja he suuntaavat poliisiasemalle. Linda saa Violankin tulemaan asemalle, koska tietää, että Viola haluaisi selvittää asiat Miran kanssa, vaikkei sitä suostu myöntämään. Viola ja Mira saavat puhuttua asiat halki ja Viola alkaa jopa säälimään Miraa. Hän myöntää vihdoin välittävänsä tästä yhä ja saattaa Miran takaisin Aaron ja Jutan kotiin. Hän leppyy myös äitinsä suhteen, ja pyytää tätä muuttamaan takaisin luokseen, mihin Linda ilomielin suostuu.
Myöhemmin Viola alkaa haikailemaan Miran perään, mutta ei suostu sitä muille myöntämään. Mira taasen itkee Violan perään toisaalla.
Paluu yhteen Violan kanssa ja naimisiin meno
Pian Mira saa yllättäen työpaikan Kuopiosta, monen epäonnistuneen työhaastattelun jälkeen. Luullessaan, ettei hänellä ja Violalla ole yhteistä tulevaisuutta, hän päättää pakata tavaransa ja lähteä pois Helsingistä seuraavan aamun ensimmäisellä junalla. Viola murtuu kyyneliin Miran kertoessa muuttoaikeista. Seuraavana aamuna Nella saa Violan tajuamaan, että hän rakastaa Miraa suunnattoman paljon kaikesta huolimatta. Viola kiiruhtaa rakkauden perässä rautatieasemalle ja ehtii juuri ja juuri estää Miran junaan nousun. Hän on päättänyt antaa Miralle uuden mahdollisuuden. Mira on onnensa kukkuloilla ja he palaavat takaisin Pihlajakadulle, Jutan ja Aaron ihmetykseksi. He ottavat Miran ja Violan yhteenpaluun riemulla vastaan. Mira muuttaa takaisin Violan luo ja pari päätyy harrastamaan sovintoseksiä saman tien. Kokemus Matin kanssa jää kuitenkin vaivaamaan Miraa, minkä huomattuaan, Viola kertoo asiasta naapurissa asuvalle poliisille Miki Kajanderille. Huolestunut Miki käy jututtamassa Mattia, joka alkaa seurailla Miraa. Miran ja Violan hääyönä Miraa ahdistellut Matti Virtanen tulee puukon kanssa Miran ja Violan huoneeseen uhaten tappaa Miran. Viola lyö Virtasta metallisella ämpärillä päähän, minkä seurauksena Matti kuolee. Paniikissa he kertovat tapahtuneesta Nellalle ja Kristianille. Etenkin Kristian järkyttyy kovasti ja on vastahakoinen auttamaan. Mira, Viola ja Nella saavat hänet kuitenkin suostuteltua mukaan rikoksen peittelyyn. He päätyvät hautaamaan ruumiin metsään, siivoamaan rikospaikan ja hävittämään muut todisteet. Viola ahdistuu syvästi ja hänestä tulee pelokas ja harhaluuloinen: hän jopa näkee kuolleen Matin elossa kadulla. Mira lupaa auttaa ja tukea vaimoaan tilanteessa kuin tilanteessa.
Ongelmia avioliitossa, asumusero ja yhteenpaluu
Myöhemmin Mira alkaa haluamaan omaa lasta, mikä järkyttää Violaa, joka haluaisi opiskella ja tehdä töitä. He sopivat kompromissin, että he hankkivat lapsen muutaman vuoden päästä, kun molemmilla on ammatit ja rahallisesti vakaampi elämäntilanne. Kumpikaan ei kuitenkaan ollut tyytyväinen sopimukseen: Viola ei nimittäin halua äidiksi koskaan, Miralla taasen on niin kova vauvakuume, että haluaa lapsen heti. Molemmat suostuivat kompromissiin vain toisen vuoksi.
Mira ei enää jaksanut odottaa ja myi Jutalta saamansa matkaliput maksaakseen hedelmöityshoidot. Miralle tehtiin keinohedelmöitys Violan tietämättä. Mira ensin valehteli Violalle asiasta, mutta lopulta kertoi vaimolleen totuuden joka sai järkytyttyään epilepsiakohtauksen. Mira jätti Violan, koska heillä oli eri haaveet eikä hän pystynyt olemaan tälle rehellinen. Viola muutti asumaan Aaron ja Jutan luo. Nellan kanssa vietetyn Moose-illan jälkeen humalainen Viola iski kahvilasta naisen, jonka hän myös toi kotiinsa ja pari päätyi harrastamaan seksiä. Mira sai pian tietää tästä, mutta totesi ettei Violan asiat kuulu enää hänelle.
Judon maailmanmestaruuskilpailut 2014
Judon maailmanmestaruuskilpailut 2014 olivat järjestyksessään 30. judon maailmanmestaruuskilpailut. Ne käytiin Tšeljabinskin Traktor Arenalla, Venäjällä 25.–31. elokuuta 2014.
Mitalistit
Lähde: ippon.org
Mira Angervuo
Ongelmia avioliitossa, asumusero ja yhteenpaluu
Hieman myöhemmin Viola ja Mira alkavat lämmitellä suhdettaan uudelleen tekstiviestitse. Kaikki alkaa näyttää jokseenkin hyvältä kunnes paljastuu, että Mira on raskaana. Viola suuttuu tästä ja ilmoittaa, ettei halua olla enää missään tekemisissä Miran kanssa.
Hyvin pian tämän jälkeen Viola lähtee äitinsä Lindan luokse Ranskaan tuulettamaan ajatuksiaan. Tyttärestään huolissaan oleva Linda tenttaa, miksi Viola yhtäkkiä halusi tulla käymään ja vieläpä yksin, ilman Miraa. Hän huomauttaa kihla- ja vihkisormuksien puuttumisesta tyttärelleen, joka kertoo äidilleen että he eroavat Miran kanssa, koska Mira on hankkiutunut raskaaksi yksin, ilman Violan suostumusta. Linda haukkuu miniänsä, mistä Viola yllättäen suuttuukin ja lähtee ovet paiskoen tämän luota.
Myöhemmin Aaro antaa Miralle Lindan osoitteen ja pian tämä onkin anoppinsa oven takana Lyonissa. Tapahtumista närkästynyt Linda haukkuu Miran ja pian Mira saa huudot myös Violalta, joka on päättänyt palata äitinsä luo. Pari ajautuu syyttelemään toisiaan urakalla ja Lindan on pakko viheltää peli poikki ja käskee tytöt nukkumaan, Violan Lindan huoneeseen ja Miran vierashuoneeseen. Keskustellessaan puhelimitse Aaron kanssa Miran ja Violan tilanteesta, Linda jää mietteliääksi kun Aaro kehuu Miraa ja avioparia ylipäätään. Linda tajuaa, että Mira ja Viola rakastavat toisiaan syvästi kaikesta huolimatta ja päättää ottaa järeämmät aseet käyttöön. Seuraavana päivänä aamupalapöydässä tytöt ovat liiankin rauhoittuneita: he pitävät mykkäkoulua sekä toisilleen että Lindalle. Linda väittää Miralle ja Violalle, että heidän olisi parasta erota muun muassa siksi, että heillä on niin erilaiset tulevaisuuden suunnitelmat. Tämä on kuitenkin vain Lindan käänteispsykologinen juoni saada aviopari sopimaan riitansa. Linda onnistuukin: Mira ja Viola raivoavat tälle ja päätyvät tunnustamaan rakkautensa toisilleen. He päättävät jatkaa avioliittoaan ja tämän kunniaksi Linda varaa heille läheisestä hotellista sviitin, joka on sekä häälahja että mahdollisuus viettää häämatkaa.
Vihkivalojen uusiminen, Matti Virtasen ruumiin löytyminen sekä asian tutkinta
Myöhemmin Suomeen paluunsa jälkeen he uusivat vihkivalansa Violan aloitteesta, joka on alkanut pikkuhiljaa tottumaan ajatukseen äitiydestä. Heidän tietämättään Joanna ja Lasse löytävät samaan aikaan Matin haudan ja ruumiin heidän yhteisessä illanvietossa Rauhakorvessa (Matin käsi nousi pintaan ilmeisesti lämpötilavaihtelun vuoksi). Myöhemmin hänen, Miran ja Nellan ylioppilasjuhlat keskeytyy, kun Joanna tulee hakemaan Miran ja Violan kuulusteluihin, Matti Virtasen henkirikokseen liittyen. Tytöt valehtelevat minkä kerkeävät ja pääsevät hyvin pian kotiin poliisilaitokselta. He kuitenkin tajuavat olevansa pahassa pulassa eivätkä Viola ja Nella näe muuta ratkaisua, kuin soittaa Linda ja Eva hätiin. Sievisillä he kokoontuvat pöydän ääreen ja Viola saa tunnustettua tekonsa. Ilmiriidoissa vanhojen juttujen vuoksi olevat Eva ja Linda päätyvät riitelemään siitä, pitäisikö Violan tunnustaa. Eva, joka syyttää Violaa ja Miraa Nellan elämän pilaamisesta kehottaa kaksikon poliisin puheille, jotta "viattomat sais jatkaa elämää", jolloin Nella ja Viola joutuvat heittämään heidät ulos. Nuorten tulevaisuuden vuoksi he kuitenkin saavat aikaan aselevon ja alkavat suunnitella tapaa, jolla Viola, Mira, Nella ja Kristian välttävät vankilan. Nellan äiti Eva vikittelee Mikiä kertomaan tutkinnasta enemmän, tietämättä ettei Miki ole enää poliisin palkkalistoilla. Violan äiti Linda sen sijaan saa vanhan työnsä takaisin ja saa suunnitelmansa mukaisesti Matin tapauksen tutkittavakseen, tarkoituksenaan johtaa poliisit harhaan ja lopulta lopettaa tutkinnat kokonaan. Kaikki uudet löydökset ja johtolangat (mm. lakanoiden tukkufirman selviämisen sekä Matin vaatteelta löytyneen hiuksen) hän tietysti ilmoittaa nuorille, jotta he tietävät mitä poliisi on saanut selville ja miten heidän tulisi seuraavaksi toimia.
Tie El Doradoon
Tie El Doradoon on vuonna 2000 valmistunut Dreamworksin tuottama animaatioelokuva.
Elokuva sijoittuu 1500-luvun (1519) Kataloniaan ja kertoo kahdesta ystävyksestä, Tuliosta ja Miguelista. Pelatessaan painotetuilla nopilla he voittavat kartan legendaariseen kultakaupunkiin uudessa maailmassa. He jäävät kuitenkin saman tien kiinni huijaamisestaan ja päätyvät salamatkustajiksi Hernán Cortésin laivalle, joka on matkalla Meksikoon. Heidät huomataan ja vangitaan laivalle, mutta he pääsevät karkuun uudemman kerran, mukanaan Cortésin sotaratsu, Altivo. He ajelehtivat saarelle, jossa El Dorado sijaitsee. Suunnistettuaan karttansa avulla kaupunkiin heitä luullaan jumaliksi ja he tapaavat Chel-tytön.
Jean Hoffman
Jean Hoffman (29. syyskuuta 1893 Bryssel – ?) oli belgialainen vesipalloilija ja olympiamitalisti. Hän osallistui Tukholman olympialaisiin 1912, joista Belgian joukkue voitti pronssia.
Tie El Doradoon
El Dorado on elokuvassa kuvattu ihanneyhteiskuntana, josta löytyy piirteitä monien Keski- ja Etelä-Amerikan alkuasukaskansojen, kuten asteekkien, mayojen ja inkojen kulttuurista.
Kuubanpeukaloinen
Kuubanpeukaloinen (Ferminia cerverai) on peukaloisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Kuubanpeukaloista Kuubassa Zapata-nimisellä kosteikkoalueella ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 940 km2. Laji on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi, koska sen levinneisyysalue ja todennäköisesti myös populaatio ovat hyvin pienet.
Jaakko Lantta
Jaakko Lantta (s. 22. huhtikuuta 1996 Valkeala) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Kalevan Pallossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Lantta osaa pelata myös laidassa. Hän laukoo oikealta.
Ura
Lantta aloitti jääkiekkoilun Valkealan Kiekossa, mutta hän siirtyi jo varhain juniorina varsinaiseen kasvattajaseuraansa KooKoohon. Kaudella 2011–2012 Lantta toimi seuran C-nuorten kapteenina. Kaudella 2012–2013 hän kuului KooKoon B-nuorten kapteenistoon. Lantta teki B-nuorten Mestiksessä 24 ottelussa peräti kolmen pisteen ottelukohtaisella tahdilla tehot 15+57=72, joilla hän voitti koko sarjan syöttöpörssin ja jakoi pistepörssin neljännen sijan Diskoksen Teemu Siirosen kanssa. Sarjan pistepörssin voitti Lantan ketjukaveri Eetu Elo, jonka kanssa hän siirtyi seuraavaksi kaudeksi 2013–2014 Pelicansiin. Kaksikko pelasi kautensa suurimmaksi osaksi seuran B-nuorissa, mutta osan kaudestaan myös A-nuorissa.
Kaudella 2014–2015 Elo pelasi Pelicansin A-nuorissa nivusvaivojen vuoksi runkosarjassa vain 31 ottelua, mutta hän teki kuitenkin yli piste per peli -tahdilla niissä tehot 5+28=33. Elo oli Pelicansin paras syöttäjä ja neljänneksi paras pistemies. Hänet valittiin A-nuorten SM-liigan helmikuun kuukauden pelaajaksi. Kaudella 2015–2016 Lantta oli tehoilla 10+31=41 Pelicansin toiseksi paras pistemies Jesperi Viikilän jälkeen ja hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +14. Kauden 2016–2017 Lantta aloitti Pelicansin A-nuorissa, mutta syyskuun 2016 lopulla seura lainasi hänet Mestis-joukkue Heinolan Peliittoihin, kun sarja käynnistyi. Lantta pelasi siellä kauden kaikki 50 runkosarjaottelua, vaikka hän pelasikin kauden aikana myös muutamia otteluita Pelicansin A-nuorissa. Lantan tulokaskausi Mestiksessä toi runkosarjassa tehot 7+15=22. Neljässä playoff-ottelussa hän jäi ilman tehopisteitä.
Lantta siirtyi kaudeksi 2017–2018 jatkamaan Mestis-pelejään vuoden mittaisella sopimuksella Savonlinnan Pallokerhoon. Hän voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa. Kaudella 2018–2019 Lantta oli tehoilla 17+24=41 joukkueen paras maalintekijä Matias Lainion ja Teemu Lämsän kanssa sekä toiseksi paras pistemies Lainion jälkeen. Kaudeksi 2019–2020 hän siirtyi Imatran Ketterään. Lantta voitti koko Mestiksen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 16+41=57. Hänet palkittiin pistepörssivoitostaan Jouni Rinnelle -palkinnolla ja Lantta voitti myös sarjan tehotilaston lukemalla +33, jolloin hänet palkittiin Jari Hirsimäki -palkinnolla. Lantta palkittiin myös Mestiksen parhaana hyökkääjänä Mika Helkearo -palkinnolla ja pelaajat äänestivät hänet kauden parhalle pelaajalle myönnettävän Kultaisen kiekon voittajaksi. Lantta äänestettiin myös ensimmäiseen tähdistökentälliseen. Hänet valittiin myös Mestiksen joulukuun kuukauden pelaajaksi sekä joulukuun ja helmikuun kuukauden kentälliseen. Lantta voitti kauden aikana myös Suomen Cupin.
Lantta siirtyi kaudeksi 2020–2021 1+1-vuotisella SM-liigasopimuksella Saimaan Palloon. Hän teki liigadebyyttinsä runkosarjan avauskierroksella 2. lokakuuta 2020 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Hänet merkittiin SaiPan kolmosketjun oikeaan laitaan Micke Saaren ja Elmeri Kaksosen viereen. Lantta sai ottelussa jääaikaa 16.09 minuuttia. Hän teki myös liigauransa avausmaalin, kun SaiPa kavensi ottelun ilman maalivahtia 2–1:een ajassa 59.18. Lantta sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Hän vakiinnutti tulokaskautensa edetessä paikkansa pääasiassa SaiPan kakkossentterinä ja teki 49 runkosarjaottelussa tehot 6+6=12. Helmikuussa 2021 Lantta teki seuran kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen.