cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Väinö Iisakkala
Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen hän palveli koulutusaliupseerina 4. Jääkärirykmentistä muodostetussa Jääkäripataljoona n:o 4:ssä, jolla myöhemmin oli nimet Jääkäripataljoona n:o 2 ja Pohjolan jääkäripataljoona. Hänet siirrettiin 3. syyskuuta 1918 Karjalan kaartin rykmenttiin, missä hän toimi komppanianvääpelinä 5. komppaniassa. Armeijasta hän erosi 28. kesäkuuta 1919 ja oli sen jälkeen Muolaan suojeluskunnan paikallispäällikkönä 4. heinäkuuta – 15. syyskuuta 1919 välisen ajan, jonka jälkeen hän toimi Viipurin suojeluskuntapiirin piiriesikunnassa kiertävänä kouluttajana 16. syyskuuta 1919 – 14. helmikuuta 1921 välisen ajan. 19. alueen päällikkönä hän toimi 1. kesäkuuta 1921 – 15. heinäkuuta 1922 välisen ajan ja 9. alueen päällikkönä 15. heinäkuuta 1922 – 31. maaliskuuta 1932 välisen ajan. Hänet siirrettiin 1. huhtikuuta 1932 alkaen Kymenlaakson suojeluskuntapiirin 2. alueen päälliköksi ja 1. maaliskuuta 1934 alkaen Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiiriin 2. sotilasohjaajaksi.
Talvi- ja jatkosota
Talvisotaan hän osallistui komppanianpäällikkönä Jalkaväkirykmentti 36:n (JR 36) 2. konekiväärikomppaniassa ja 2. pataljoonan komentajan sijaisena ja osallistui taisteluihin Suojärvellä, Piitsoinojalla, Oumaantiellä, Pitkärannassa, Lemmetti-Itäisellä ja Siiralassa. Välirauhan aikana hän toimi päällikkönä Jalkaväenkoulutuskeskus 6:ssa, josta hänet siirrettiin toimistoupseeriksi 4. Armeijakunnan Taisteluvälinetoimistoon sekä palveli Pohjois-Karjalan suojeluskuntapiirissä. Jatkosotaan hän osallistui Laatokan meripuolustuksessa laiva OM 2. esikunnan päällikkönä, josta hänet siirrettiin huoltopäälliköksi Henkilötäydennyskeskus 3:een. Suurhyökkäyksen aikana hänet komennettiin Osasto Liliukseen ja myöhemmin takaisin Henkilötäydennyskeskus 3:een. Aktiivipalveluksesta hän erosi Jatkosodan päätyttyä ja asettui viettämään eläkepäiviään Lahteen johon hänet myös haudattiin.
Italian jääkiekkomaajoukkue
thumb|right|[[Thomas Tragust oli Italian maalivahtina maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2012.]]
Väinö Iisakkala
Luottamustoimet
Hän toimi Suomen Ampumaliiton Pohjois-Karjalan Ampumapiirin hallituksen jäsenenä vuosina 1935–1950.
Italian jääkiekkomaajoukkue
Italian jääkiekkomaajoukkue edustaa Italiaa miesten kansainvälisissä jääkiekko-otteluissa. Italia liittyi Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n jäseneksi vuonna 1924. Vuonna 2021 maassa oli 1 060 rekisteröityä miesjääkiekkoilijaa ja 58 jäähallia. Kansainvälisen jääkiekkoliiton ylläpitämässä maailmanrankingissa joukkue on 16:s. Kaudesta 2018–2019 alkaen joukkue on pelannut maailmanmestaruuskisojen korkeimmalla sarjatasolla.
Dureeni
Dureeni eli 1,2,4,5-tetrametyylibentseeni (C10H14) on orgaaninen yhdiste ja tarkemmin aromaattinen hiilivety. Yhdistettä käytetään orgaanisen kemian synteeseissä lähtöaineena.
Italian jääkiekkomaajoukkue
Joukkueen paras sijoitus maailmanmestaruuskisoista on maan kotikisoista vuodelta 1994. Tuolloin joukkue oli kisojen 6:s. Joukkue menestyi kohtalaisen hyvin 1990-luvun puolessa välin selviytyen viitenä kautena peräkkäin maailmanmestaruuskilpailujen puolivälieriin.
Simo Vuorilehto
Simo Sakari Vuorilehto (s. 8. elokuuta 1930 Savonlinna) on suomalainen vuorineuvos ja Nokian entinen pääjohtaja. Nokiassa hän toimi kakkosmiehenä 1980-luvulla, ja Kari Kairamon kuoltua vuonna 1988 hän nousi neljän vuoden ajaksi pääjohtajaksi ennen eläkkeelle jäämistään.
Italian jääkiekkomaajoukkue
2010- ja 2020-luvuilla Italia ei ole onnistunut haastamaan jääkiekon suurmaita maailmanmestaruuskilpailuissa. Tosin, vuoden 2017 maailmanmestaruuskilpailuissa Italia johti ottelua Slovakiaa vastaan aina varsinaisen peliajan viime hetkille saakka, mutta Slovakia tasoitti ottelun ja voitti sen lopulta jatkoajalla.
Dureeni
Ominaisuudet
Dureeni on huoneenlämpötilassa valkoista kiteistä ainetta, joiden haju on kamferin kaltainen. Sen suhteellisen pienikokoiselle aromaattiselle hiilivedylle poikkeuksellisen korkea sulamispiste johtuu molekyylin suuresta symmetriasta. Dureeni on veteen liukenematonta, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, dietyylieetteriin, asetoniin ja bentseeniin. Dureeni reagoi muiden aromaattisten hiilivetyjen tavoin erityisesti elektrofiilisella aromaattisella substituutiolla kuten nitraus-, halogenointi- ja sulfonointireaktioilla, mutta se on huomattavasti bentseeniä reaktiivisempi johtuen neljän metyylisubstituentin elektroneja luovuttavasta efektistä, mikä tekee aromaattisesta renkaasta nukleofiilisemman. Esimerkiksi kloorausreaktiossa dureeni reagoi 600 000 kertaa nopeammin kuin bentseeni.
Simo Vuorilehto
Hän kuului ERTI:n (”Euroopan teollisuusjohtajien pyöreä pöytä”) jäsenistöön 1989–1992.
Italian jääkiekkomaajoukkue
NHL-pelaajat
Kaikki sekä Italian maajoukkuetta edustaneet että NHL-uraa luoneet pelaajat ovat saaneet kiekko-oppinsa Pohjois-Amerikassa. Thomas Larkin on toistaiseksi ainoa Italiassa kiekko-oppinsa saanut, pelkästään NHL:ään varattu italialaispelaaja.
Maahanmuuttopolitiikka Suomessa
Maahanmuuttopolitiikka ja siihen liittyvän lainsäädännön valmistelu Suomessa perustuvat kulloisenkin hallituksen linjaamiin tavoitteisiin, Euroopan unionin yhteiseen maahanmuutto- ja turvapaikkapolitiikkaan sekä kansainvälisiin sopimuksiin.
Simo Vuorilehto
Ura kriisiyhtiö Nokiassa
Lähdekirjallisuudessa Simo Vuorilehto mielletään hyvin erilaiseksi johtajaksi kuin edeltäjänsä Kairamo. Häntä pidetään vanhan polven teollisuusjohtajana, joka ei uskonut kulutuselektroniikan nousuun. Suomen valtio oli myynyt Televan osake-enemmistön Nokialle 1980-luvulla. Nokian ajauduttua kriisin partaalle 1980-luvun lopussa rupesi Vuorilehto kuitenkin toteuttamaan laajaa saneerausohjelmaa, jonka seurauksena Nokia irtautui kumiteollisuudesta, televisioista ja tietokoneista.
Dureeni
Valmistus ja käyttö
Dureenia esiintyy muun muassa maaöljyssä ja kivihiilitervassa, joista sitä voidaan eristää selektiivisillä zeoliittihartseilla. Pääasiassa sitä valmistetaan kuitenkin synteettisesti. Sitä voidaan valmistaa metyloimalla pseudokumeenia tai ksyleenin isomeereja kloorimetaanilla. Prosessissa katalyyttinä käytetään tyypillisesti alumiinikloridia. Metyloitaessa ksyleenejä muodostuu myös dureenin isomeereja isodureenia ja preniteeniä. Yhdiste voidaan erottaa isomeereistaan kiteyttämällä.
Maahanmuuttopolitiikka Suomessa
Näistä sopimuksista tärkeimpiä ovat
Dureeni
Valmistus ja käyttö
Dureenia käytetään orgaanisten synteesien lähtöaineena. Tärkeimmät siitä valmistettavat molekyylit ovat pyromelliittihappo ja pyromelliittihappodianhydridi, joita muodostuu hapetettaessa dureenia typpihapon, kromihapon tai kaliumpermanganaatin avulla tai käyttämällä hapetuskatalyyttejä, jotka perustuvat divanadiinipentoksidiin tai mangaanin, koboltin ja bromin muodostamiin katalyyttisysteemeihin.
Simo Vuorilehto
Ura kriisiyhtiö Nokiassa
Nokiaan Kairamo oli jättänyt jälkeensä myös johtajakriisin, joka huipentui keväällä 1990, kun yhtiön hallintoneuvoston puheenjohtaja, SYPin Mika Tiivola nosti toimitusjohtajaksi vävynsä Kalle Isokallion. Kerrotaan, että Vuorilehto ja Isokallio olivat ainaiset kinastelukumppanit. Vuorilehto nimitti vuonna 1990 Olli-Pekka Kallasvuon rahoitusjohtajaksi ja johtokunnan jäseneksi.
Maahanmuuttopolitiikka Suomessa
Perussuomalaiset
Perussuomalaisten mielestä tiukka maahanmuuton hallinta ja paluumuutto ovat tärkeimmät ja tehokkaimmat ja käytännössä ainoat maahanmuuton haitoilta suojautumisen keinot.
Simo Vuorilehto
Ura kriisiyhtiö Nokiassa
Nokian hallituksessa oli 1980-luvun lopussa pahoja ristiriitoja: Antti Lagerroosilla ja kulutuselektroniikan johtaja Jacques Noelsilla ei ollut yhteistä näkemystä yrityksen tulevaisuudesta seurauksella, että Nokian pörssikurssi laski voimakkaasti ja televisioteollisuus taantui. Antti Lagerroosin ja pääjohtajana toimineen Vuorilehdon välille syntyi riitaa. Silloinen rahoitusjohtaja Jorma Ollila yritti rauhoitella sijoittajia, kun SYP:n Mika Tiivola ja KOP:n Jaakko Lassila kiistelevät valta-asemastaan. Vuorilehto määräsi Isokallion panemaan elektroniikkaliiketoiminnot myyntiin. Nokian hallituksessa kuitenkin ymmärrettiin, ettei Isokallio voisi jatkaa Vuorilehdon asemassa tämän jäätyä eläkkeelle. Vuorilehto ei kuitenkaan saavuttanut alaistensa ja yrityksen hallintoneuvoston luottamusta seurauksella, että johtaja, Vuorilehdon pahin kiistakumppani, Kalle Isokallio, joka oli vasta 43-vuotias, ostettiin eläkkeelle ja Nokian kaksoisjohto purettiin. Sittemmin Vuorilehdon korvasi vuonna 1992 Jorma Ollila, kun Vuorilehto siirtyi eläkkeelle 61-vuotiaana.
Vuorilehto on Suomen suurituloisimpia eläkkeensaajia. Hänen eläkkeensä vuonna 2010 oli 28 538 euroa kuukaudessa.
Maahanmuuttopolitiikka Suomessa
Ruotsalainen kansanpuolue
Ruotsalaisen kansanpuolueen näkemyksen mukaan maahanmuutto- ja pakolaispolitiikka toimii Euroopan unionissa ja johtaa siihen, että jäsenvaltioiden välillä kannetaan yhdessä vastuu ja tehdään oikeudenmukaisia jakoja.
Vihreä liitto
Vihreiden näkemyksen mukaan maahanmuuton kolme tärkeintä haastetta ovat kielen oppiminen, työllistyminen ja yhdenvertaisuuden toteutuminen. Ne ovat kotoutumisen avainkysymykset. Suomi, joka kohtelee hyvin ja tasa-arvoisesti kaikkia asukkaitaan, myös muualta tulleita, pitää huolta kantaväestöstäkin. Vihreät toteavat, että maahanmuuttajien ja suomalaisten vastakkainasettelu ei ole Suomelle eduksi.
Vasemmistoliitto
Vasemmistoliiton kanta on, että Suomi tarvitsee maahanmuuttoa ja maahanmuuttajien tarjoamaa työpanosta. Puolueen mielestä työlupaprosesseja on helpotettava ja työperäisten maahanmuuttajien kotouttamista on parannettava. Maahanmuuttajien hyväksikäyttöä työmarkkinoilla on estettävä kertomalla maahantulleille heidän oikeuksistaan ja lisäämällä työehtojen valvontaa.
Marinin hallitus
Marraskuun lopussa 2021 tuli ilmi, että Suomen sisäministeriö oli käynnistänyt saman vuoden toukokuussa selvityksen, jonka oli määrä valmistua vuoden loppuun mennessä.
Tuolloin sisäministeriössä pohdittiin, tulisiko Suomeen luoda määräajaksi jonkinlainen uusi oleskelulupatyyppi. Sen kohderyhmä oli tuolloin vielä hahmotteluasteella. Mallia hankkeelle oli haettu muista Euroopan maista. Hallituksen päätökset mahdollisesta lakiesityksestä oli määrä tehdä vuonna 2022, jolloin selvityksen oli tarkoitus valmistua. Selvitys laitettiin alulle vihreiden puheenjohtajan Maria Ohisalon toimiessa sisäministerinä. Selvityksessä hahmoteltiin oleskeluluvan myöntämistä vuosina 2015–2016 tai tätä aiemmin Suomeen saapuneille turvapaikanhakijoille, jotka ovat olleet Suomessa pitkään laittomasti maassa.
Sisäministeriön maahanmuutto-osaston edustajan mukaan laittomia oleskelijoita oli vuonna 2021 Suomessa noin 3 000. Sisäministeriö hahmotteli, että oleskeluluvan edellytyksenä olisi turvapaikanhakutausta, pitkä laiton oleskelu maassa ja se, ettei henkilö ei ole syyllistynyt rikoksiin.
SDP:n ja keskustan valiokuntaryhmät eduskunnan hallintovaliokunnassa totesivat hankkeesta, että: ”Sisäministeriössä valmistelussa oleva selvitys, jossa laittomasti maassa oleva kielteisen turvapaikkapäätöksen saanut henkilö voisi saada oleskeluluvan, on hallitusohjelman vastainen”.
Vaikka selvitys koski vain vuosina 2015–2016 tai tätä aiemmin saapuneita turvapaikanhakijoita, oli valiokuntaryhmien mukaan vaara, että samaa toimintatapaa sovellettaisiin myös tulevaisuudessa. Sisäministeriö oli samaan aikaan käynnistänyt myös toisen selvityksen, joka koski työllistyneitä kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneita henkilöitä. Toisin kuin työllistymättömien osalta, kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneiden oleskeluluvan helpottamisesta oli hallitusohjelmassa kirjaus. Loppuvuonna 2021 kaavailtiin, että lakimuutos annetaan eduskunnalle keväällä 2022. Muutoksen tarkoituksena oli helpottaa oleskeluluvan saamista työn perusteella.
Paperittomien eli ilman oleskelulupaa laittomasti maassa olevien kustannukset kasvoivat Helsingissä vuodesta 2018 vuoteen 2019 verrattuna. Näiden henkilöiden vastaanottamien palvelujen kokonaiskustannukset olivat vuonna 2019 yhteensä 2,1 miljoonaa euroa. Summa sisältää terveydenhuollon, sosiaalihuollon, erikoissairaanhoidon ja työntekijöiden kustannukset. Kustannuksista suurin osa koski terveydenhuoltoa.
Orpon hallitus
Kun vuoden 2023 eduskuntavaalit voittaneen Kokoomuksen Petteri Orpo kokosi uutta hallitusta, uusi hallitus asetti tavoitteekseen, että Suomen apu kohdistetaan kaikkein hädänalaisimmille ja turvapaikkajärjestelmän väärinkäyttö estetään. Orpon hallituksen ohjelma lupaa merkittäviä kiristyksiä maahanmuuttopolitiikkaan. Maassaolon edellytyksiä tiukennetaan useilla eri toimenpiteillä, joiden tavoitteena on vahvistaa työperusteista maahanmuuttoa ja kotoutumista sekä rajoittaa Suomeen saapuvia pakolaisten määrää 1 050 hengestä 500 henkeen. Kokonaisuudistus on tarkoitus toteuttaa vaiheittain. Hallitus muun muassa suunnittelee, että laiton maassaolo voisi johtaa vankeusrangaistukseen ja selvittää mahdollisuutta palauttaa laittomasti maassa olevia kolmansiin maihin. Hallitusohjelmaan on kirjattu tavoite kotouttaa 5–10 prosenttia maahanmuuttajista ruotsinkielisiksi. Myös ukrainalaisten maahantulosta ja kotouttamisesta laadittiin erityisehdot.
Jatkossa työperusteinen oleskelulupa raukeaa, mikäli henkilö ei yli kolmen kuukauden työttömyyden jälkeen onnistu löytämään uutta työpaikkaa. Myös työnantajan velvollisuuksiin on tulossa uudistuksia, sillä työnantajan on ilmoitettava Maahanmuuttovirastolle työsuhteen päättymisestä tai muutoksista rangaistuksen uhalla. Jatkosssa opiskelijaperusteisella oleskeluluvalla Suomessa olevat henkilöt eivät saa turvautua suomalaiseen toimeentulotukeen. Oleskelulupa voidaan peruuttaa, mikäli he kuitenkin turvautuvat tukiin. Suomalaisten oppilaitosten lukukausimaksuja on tarkoitus tarkistaa. Maahanmuuttajien ja Suomessa pysyvästi oleskelevien sosiaaliturva ja etuudet aiotaan erottaa toisistaan. Tarkoituksena on, että Suomeen pysyvästi asettuvilla henkilöillä on oikeus täyteen sosiaaliturvaan, kun taas maahanmuuttajilla on rajoitettu sosiaaliturva.
Lisäksi Orpon hallitus on kaavaillut, että turvapaikka myönnettäisiin jatkossa enintään kolmeksi vuodeksi, minkä jälkeen henkilön kansainvälisen suojelun tarve pitäisi arvioida uudelleen. Pysyvän oleskeluluvan saaminen edellyttää jatkossa kuuden vuoden asumisaikaa Suomessa. Luvan ehtoihin kuuluu kielitaitotesti, kahden vuoden työhistoria ilman pitkäaikaista työttömyyttä tai toimeentulotukea sekä nuhteettomuusvaatimus. Neljän vuoden asumisajan jälkeen pysyvä oleskelulupa voidaan myöntää myös korkeiden, yli 40 000 euroa vuodessa, vuositulojen tai suoritetun korkeakoulututkinnon sekä työhistorian perusteella. Myös Suomen kansalaisuuden saannin edellytyksiä aiotaan tiukentaa. Asumisaika pidennetään jatkossa kahdeksaan vuoteen, ja kansalaisuus- ja kielikoe tulevat pakollisiksi. Lisäksi hallitus aikoo palauttaa vaatimuksen varsinaisesta toimeentuloedellytyksestä kansalaisuutta hakiessa. Maahanmuuttovirasto piti tuoreeltaan näitä muutoksia myönteisenä haasteena.
Orpon hallituksen sisäministeri Mari Rantanen totesi tuoreeltaan, että Suomen maahanmuutto- ja pakolaispolitiikassa tapahtuu täyskäännös. Hänen mukaansa Suomen linja on ollut näissä asioissa Pohjoismaiden löysin, ja se olisi johtanut ennen pitkään Ruotsin epäonnistumisiin. Myös muissa Pohjoismaissa maahanmuuttopolitiikan linja on tiukentunut. Orpon hallituksen tavoitteena on pyrkiä siihen, että Suomeen tulisi mahdollisimman vähän turvapaikanhakijoita. Orpon hallitus aikoo tukea Rantasen mukaan myös jatkossa lähialueita, erityisesti ukrainalaisia.
Elementaali
thumb|270px|right|[[Noita ruokkii elementaaleja omalla verellään. Puupiirros, 1579.]]
Amele
Amele on Papua-Uudessa-Guineassa puhuttava kieli. Sillä on noin 5 300 äidinkielistä puhujaa (1987). Kielen sanajärjestys on subjekti-objekti-verbi. Amelen puhujista lukutaitoisia on 75–100 %. Heistä suurin osa asuu Madangin provinssissa. Uusi testamentti käännettiin ameleksi ensimmäistä kertaa vuonna 1997.
Elementaali
Elementaali (en. elemental, suomennettu myös alkuvoima tai alkeisvoima) on nimitys, jolla tarkoitetaan elementtien henkiä eli luontokappaleita, jotka ovat kehittyneet neljässä alkuaineessa: maassa, ilmassa, tulessa ja vedessä. Kabbalistit nimittävät niitä myös gnoomeiksi (maan henget), sylfeiksi (ilman henget), salamantereiksi (tulen henget) ja undiineiksi (veden henget). Nimitys on omaksuttu myös muun muassa teosofiaan.
Elementaalit ovat persoonattomia luonnon voimia, ennemmin kuin varsinaisia henkiolentoja, ja niillä on tärkeä rooli okkulttisessa toiminnassa, muun muassa magiassa.
Nykyisin elementaalit on omaksuttu myös fantasiaroolipeleihin.
Vier-Elemente-Lehre
Kvartti
Kvartti on diatonisella asteikolla ensimmäisen ja neljännen sävelen välinen tai muu saman suuruinen intervalli diatonisella asteikolla toonikasta lukien. Puhtaassa kvartissa sävelten taajuuksien suhde on 3:4, ja se on viiden puoliaskelen laajuinen. Mikäli neljättä säveltä korotetaan puoli sävelaskelta saadaan aikaan ylinouseva kvartti eli tritonus.
Kvarttisoinnuksi sanotaan perättäisistä kvarteista koostuvaa sointua, esimerkiksi c-fis-h, ja kvarttiharmoniaksi eli kvarttisoinnutukseksi soinnutusta, jossa kvarttisoinnut vallitsevat.
Tejuka
Tejuka on Teuvalla keskiviikkoisin ilmestyvä sitoutumaton paikallinen sanomalehti. Lehden levikkialueeseen kuuluvat Teuva, Jurva ja Karijoki. Lehti on perustettu vuonna 1950 ja sen päätoimittajana toimii Jaakko Ujainen. Lehteä kustantaa Pohjankyrön Media Oy, jonka paikallisjohtajana toimii Arja Hissa. Lehti painetaan I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.
Tejuka on Sanomalehtien Liiton jäsen.
Historia
Tejukan perustivat Heino Birling ja Heino Piikkilä vuonna 1950. Lehden ensimmäiset näytenumerot ilmestyivät saman vuoden kesällä. 6. lokakuuta 1950 lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti.
Tejuka siirtyi Ujaisten lehtiperheeseen vuonna 1987. Muun muassa Kurikka-lehti, Pohjankyrö-lehti, Kyrönmaa ja Pohjalainen Yrittäjä -lehto kuuluvat samaan lehtiperheeseen. Jaakko Ujainen on lehden kuudes päätoimittaja.
S/S Onto
S/S Onto oli suomalaisen varustaja Ernst Sohnin omistama höyryrahtilaiva. Laiva valmistettiin Alankomaissa Papendrechtin pikkukaupungin telakalla. Laivan ensimmäinen nimi oli S/S Papendrecht, ja sen kotisatamana oli vuosina 1918–1924 Rotterdam. Eri vaiheiden jälkeen vuonna 1937 laivan osti Suomeen laivanvarustaja Ernst Sohn, ja sen kotisatamaksi tuli Helsinki. Laiva tuhoutui helmikuussa 1940 sodassa, mutta miehistön jäsenet pelastuivat. Hylky sijaitsee 39 metrin syvyydessä Itämerellä.
Fell on Black Days
Kappaleesta tehtiin video, jossa näytetään kun yhtye nauhoittaa kappaletta studiossa. Videossa on käytetty samaa versiota kappaleesta kuin EP:llä Songs from the Superunknown.
Ogwashi Ukwu
Ogwashi Ukwu on kaupunki Deltan osavaltion igbokansan asuttamassa osassa Nigeriassa. Sen nimestä käytetään myös harvinaisempaa rinnakkaismuotoa Ogwashi Uku. Kaupunki sijaitsee osavaltion pääkaupungin Asaban länsipuolella ja toimii Aniocha South ‑nimisen paikallishallintoalueen pääkaupunkina. Sen väkiluku on nopeasti kasvanut yli 50 000:een.
Kaupunki koostuu yhdeksästä kylästä, jotka ovat Ikelike, Umu Dei, Azungwu, Agidiase, Agidiehe, Ogbe Akwu, Ishekpe, Ogbe Onicha ja Ogbe Ani.
Otto Iivarinen
thumb|150px|Otto Ilmari Iivarinen Otto Jalmari Iivarinen (käytti Saksassa nimeä Ivarsson, 25. toukokuuta 1895 Leppävirta – 19. joulukuuta 1931) oli suomalainen jääkärimajuri. Hänen vanhempansa olivat kauppias Otto Iivarinen ja Mimmi Pehkonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1921 Helmi Lydia Ojanderin kanssa.
Viljar Loor
Viljar Loor (1. lokakuuta 1953 Tartto – 22. maaliskuuta 2011 ) oli virolainen lentopalloilija ja olympiavoittaja.
Otto Iivarinen
Opinnot
Hän kävi Jyväskylän kauppakoulun ja Suomen liikemiesten opiston Helsingissä sekä suoritti kahdeksannen luokan yksityisesti Kuopion suomalaisessa lyseossa vuonna 1924.
Viljar Loor
Loor on Viron ainoa lentopallon olympiavoittaja. Hän voitti Neuvostoliiton maajoukkueen pelaajana olympiakultaa Moskovassa 1980. Lisäksi hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 1978 ja 1982 sekä Euroopan mestaruuden vuosina 1975, 1977, 1979, 1981 ja 1983.
Otto Iivarinen
Jääkäriaika
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania Hän liittyi yhtenä vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 10. huhtikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaalliseen Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan ja edelleen 6. marraskuuta 1915 alkaen 3. komppaniaan. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella.
Viljar Loor
Moskovalaisen seurajoukkueensa riveissä Loor voitti Euroopan mestarijoukkueiden cupin vuosina 1975, 1977, 1982 ja 1983. Neuvostoliiton mestaruuden hän voitti seitsemän kertaa. Vuonna 1984 hän palasi Viroon ja voitti Viron mestaruuden vuoden 1974 lisäksi vielä vuosina 1985 ja 1986.
Otto Iivarinen
Suomen sisällissota
Hän saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana luutnantiksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Hänet komennettiin Suomen sisällissotaan komppanianpäälliköksi 2. Krenatöörirykmentin Savon pataljoona 2. komppaniaan ja 10. huhtikuuta 1918 alkaen edellä mainitun pataljoonan komentajaksi. Hän otti osaa sisällissodassa taisteluihin Lylyssä, Korkeakoskella, Moision-Lempäälän akselilla, Kuljussa, Tampereella ja Vesilahdella sekä rykmentin etenemiseen Valkeakosken, Sääksmäen, Tuuloksen ja Lammin kautta Koskelle.
Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen hän toimi edellä mainitun pataljoonan komentajana rykmentin hajottamiseen saakka, jolloin hänet siirrettiin 14. heinäkuuta 1918 Viipurin vartiopataljoonan komentajaksi ja edelleen 15. elokuuta 1918 Karjalan rykmentti n:o 2:een, jonka nimi muuttui ensin Laatokan jalkaväkirykmentti n:o 6:ksi ja myöhemmin Viipurin rykmentiksi. Hänet määrättiin ensin rykmentin adjutantiksi ja 1. kesäkuuta 1919 alkaen talouspäälliköksi, josta hänet komennettiin 8. helmikuuta 1922 alkaen 6. Erillisen konekiväärikomppanian päälliköksi. Hänet komennettiin 16. lokakuuta 1922 sekä siirrettiin 7. marraskuuta 1923 Pohjois-Savon rykmenttiin ja sijoitettiin 1. pataljoonan komentajaksi ja 8. tammikuuta 1924 alkaen rykmentin talouspäälliköksi sekä 1. kesäkuuta 1927 alkaen uudelleen 1. pataljoonan komentajaksi. Armeijasta hän erosi 30. elokuuta 1928 ja toimi sen jälkeen liikemiehenä.
Taskutietokone
pienoiskuva|oikea|[[Sharp PC-E500S taskutietokone.]] Taskutietokone oli 1980-luvun mukana kuljetettava ohjelmoitavan taskulaskimen kokoinen laite. Varhaisia valmistajia olivat Casio ja Sharp, joita seurasivat Panasonic ja Quasar.
Taskutietokoneissa oli yleensä aakkosnäppäimistö ja suhteellisen pieni näyttö. Ne eivät eronneet tekniikaltaan kovinkaan paljon sen aikaisista ohjelmoitavista taskulaskimista. Myös laskimia valmistavat yritykset kuten Hewlett-Packard valmistivat taskutietokoneita. Sinclair Researchin kanssa yhteistyössä toiminut Psion valmisti Psion Organiser -laitteen.
Taskutietokoneita seurasivat kämmentietokoneet.
Yleisnero
thumb|[[Leonardo da Vinci on ehkä tunnetuin yleisnerona pidetty henkilö.]]
Yleisneroksi kutsutaan henkilöä, joka hallitsee erinomaisesti useita eri tieteen ja taiteen aloja.
Malliesimerkkinä yleisnerosta pidetään usein renessanssin aikaista keksijä-taiteilija-tutkija Leonardo da Vinciä. Vastaavasti renessanssi-ihmiseksi kutsutaan henkilöä, jolla on poikkeuksellisen laajat tiedot useista eri taiteen- tai tieteenaloista.
Lähteet
علاّمة fa:علامه (لقب) علامه
Hienopaperi
Hienopaperi on vaalea, hiokkeeton paperilaatu, jonka valmistuksessa ei ole käytetty mekaanista massaa, vaan selluloosaa. Selluloosa antaa paperille vetolujuutta ja vaaleutta. Hienopapereita ovat muun muassa taidepainopaperit ja ns. toimistopaperi, jota käytetään esim. tulostaessa ja kopioidessa.
Fine paper
Tribonianus
pienoiskuva|Tribonianuksen kuva Yhdysvaltain edustajainhuoneen seinällä. Brenda Putnamin teos vuodelta 1950. Tribonianus oli itäroomalainen korkea virkamies ja juristi. Hän syntyi Pamfyliassa luultavasti ennen vuotta 500 ja kuoli vuonna 542, todennäköisesti silloin riehuneen ruttoepidemian takia.
Tribonianus kuului keisari Justinianus I:n asettamaan komissioon, jonka tehtävänä oli koota Corpus iuris civilis (roomalaisen oikeuden kokonaisvaltainen koonnos). Lopulta hän nousi tuon komission johtoon. Vuonna 532, Nika-kapinan aikana Justinianus joutui kansan painostuksesta erottamaan Tribonianuksen virastaan, mutta palautti hänen asemansa pian sen jälkeen, kun kapinalliset oli kukistettu.
Prokopios kertoo Tribonianuksen olleen helposti lahjottavissa, mutta vaikka väite pitäisikin paikkansa, se ei himmennä Tribonianuksen historiallista merkitystä yhtenä Corpus iuris civiliksen keskeisimmistä luojista.
Hegesias
Hegesias voi tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Howard Unruh
Howard Unruh (21. tammikuuta 1921 − 19. lokakuuta 2009 ) oli yhdysvaltalainen rikollinen. Hän lähti 6. syyskuuta 1949 kävelylle kotoaan Camdenissa, New Jerseyssä ja ammuskeli kohti satunnaisia ihmisiä aiheuttaen kolmentoista ihmisen kuoleman.
Vaikka Unruhin joukkomurhan motiivia ei tiedetä, usein on korostettu sitä tosiasiaa, että hän oli toisen maailmansodan veteraani. Hänellä oli ollut ongelmia naapuriensa kanssa ja hänestä oli tullut varsin vainoharhainen heidän suhteensa. Hänet todettiinkin lopulta syyntakeettomaksi ja suljettiin psykiatriseen hoitolaan. Hänellä todettiin paranoidinen skitsofrenia.
Aratos Soloilainen
pienoiskuva|upright|Aratos Soloilainen Aratos (, ; n. 315/310–240 eaa.) oli antiikin kreikkalainen runoilija. Hän oli tunnettu teknisestä runoudestaan, joka käsitteli astrologiaa ja sääilmiöitä.
Elämä
Aratos oli kotoisin Soloista Kilikiasta. Hän vietti aikaa Egyptissä Ptolemaios II Filadelfoksen hovissa ja Syyriassa Antiokhos I:n hovissa. Hänen ensisijainen suojelijansa oli kuitenkin Makedonian kuningas Antigonos II Gonatas, jonka voitosta kelttejä vastaan vuonna 277 eaa. Aratos sepitti runon. Hän kuoli Pellassa, Makedonian kuningaskunnan pääkaupungissa.
Teokset
pienoiskuva|vasen|Aratos ja taivaan merkit
Aratoksen pääteos on Fainomena (Ilmiöt), jossa on puettu Eudoksos Knidoslaisen teoksia runomuotoon. Se käsittää 1154 heksametrisäettä, ja luettelee taivaankappaleiden nimet ja liikkeet, ja erilaisten sääilmiöiden merkitykset. Sisällön pääpaino on teknisissä asioissa, mutta poikkeamat myytteihin ovat yleisiä. Toinen puolisko, joka käsittelee sääilmiöitä, on kiertänyt myös nimellä Diosemeia (Merkit Zeukselta), mutta se ei ollut alun perin erillinen. Aratos oli hyvin suosittu hellenististen runoilijoiden keskuudessa, mukaan lukien Theokritos, Kallimakhos ja Leonidas Taraslainen. Suosio siirtyi roomalaisten runoilijoiden keskuuteen, mukaan lukien Ovidius ja Vergilius. Latinankieliset versiot käänsivät tunnettu reetori Cicero, keisarillista sukua ollut Germanicus, ja vähemmän tunnettu Avienus.
Fainomenasta tunnetaan 27 eri kommentaariota, sitä ovat kommentoineet mm. Theon Aleksandrialainen, Akhilleus Tatios ja Hipparkhos Nikealainen. Arabiankielisen käännöksen teki 800-luvulla kalifi Al-Ma'mun.
Aratos kirjoitti myös paljon muita runoja, joista monet olivat myös luonteeltaan astronomisia tai teknisiä. Nykyajan tutkijat väittelevät paljon siitä, olivatko Aratoksen teokset antiikin aikana todellakin pelkästään ylistyksen kohteena.
Aratos Raamatussa
pienoiskuva|upright|[[Hugo Grotius|Hugo Grotiuksen teos Batavi Syntagma Arateorum Aratoksen Fainomenasta.]]
Aratos on Epimenideen ohella ainoa antiikin kreikkalainen runoilija, jonka teokseen viitataan myös Raamatussa, Uudessa testamentissa. Apostolien teoissa apostoli Paavali pitää puhetta Areiopagilla, Ateenassa. Hän haluaa vedota kreikkalaisiin kuulijoihin, ja vetoaa siksi heidän omien runoilijoidensa kirjoittamiin teksteihin:
Jakeen 28 loppu on lainaus Fainomenan säkeestä 1-5:
Apostolien tekojen mukaan Paavalin yleisönä on ennen kaikkea stoalaisia ja epikurolaisia filosofeja. Aratoksen katsotaan olleen jossain määrin stoalainen. Stoalaiset kannattivat suhteellisen perinteistä jumalakuvaa ja ajatusta siitä, että jumala huolehtii maailmasta. Tämän seurauksena he olivat yhteiskunnassa arvostettuja. Epikurolaiset taas kiistivät jumalien osallistumisen maailman toimintaan ja kaiken tarpeen palvella heitä, ja heitä pidettiin jossain määrin epäilyttävinä, jopa ateistisina, vaikka heidän näkemyksensä on lähinnä deismiä.
Kaarle Kari
thumb|Kaarle Kari Kaarle (Kaarlo) Kustaa Kari (15. syyskuuta 1897 Kuhmalahti – 19. tammikuuta 1944 Lampero) oli suomalainen eversti ja Mannerheim-ristin ritari numero 66.
Kari kävi Viipurin upseerikokelaskurssin 1918–1919, Kadettikoulun 1926–1927 sekä Sotakorkeakoulun yleisen osaston 6. kurssin 1926–1927 ja sai yleisesikuntaupseerin arvon 1932. Vuoden 1918 Suomen sisällissotaan Kari osallistui sotamiehenä ja ryhmänjohtajana mm. Pohjois-Hämeen Rykmentissä. Hän toimi nuorempana upseerina ja komppanianpäällikkönä Pioneeripataljoona 1:ssä 1918–1921. Kari siirtyi Rajavartiolaitoksen palvelukseen 1923 jossa hän toimi aseupseerina ja adjutanttina 1923–1927. SM rajavartio-osastossa hän toimi adjutanttina 1927–1929 ja yleisesikuntaupseerina 1931–1932. Rajavartiolaitoksen esikunnassa hän palveli yleisesikuntaupseerina 1932–1938. Kainuun rajavartioston komentajan apulaisena hän oli 1938–1939.
Talvisodan sytyttyä Kari toimi toimistopäällikkönä ja 9. divisioonan kuuluvan osasto Karin komentajana Suomussalmen alueen taisteluissa. Välirauhan aikana hän toimi toimistopäällikkönä JR 44:ssä, esikuntapäällikkönä 9. divisioonan esikunnassa ja Kainuun sotilasläänin esikunnassa ja Rajavartiosto 1:n komentajana 1940–1941. Jatkosodan alkaessa Kari komensi Sissipataljoona 1:ä. JR 60:a hän komensi 5.8.1941–7.5.1942. Seuraavaksi hän siirtyi JR 45:n komentajaksi 8.5.1942 alkaen. Kari kuoli rykmentin komentajana 19. tammikuuta 1944.
Ylennykset: alikersantti 15.9.1918, vääpeli 12.4.1919, vänrikki 10.8.1919, luutnantti 16.5.1921, kapteeni 6.12.1927, majuri 29.9.1934, everstiluutnantti 29.11.1940, eversti 13.4.1943.
Karin Mannerheimin-ristin myönnön perusteluissa mainitaan hänen osallisuutensa Äänislinnan, Suununiemen, Käppäselän sekä Karhumäen taisteluissa.
Pyhtönen
Pyhtönen on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Laksinperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 67 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 7 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä. .
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Kvantiili
Kvantiilit ovat satunnaismuuttujan kertymäfunktiolta säännöllisin välein poimittuja prosenttipisteitä. Jakamalla järjestetty aineisto q kappaleeseen yhtä suuria joukkoja saadaan q-kvantiili. Kvantiilit ovat aineiston arvoja luokkien rajalla. Näin ollen k:nnes kvantiili on sellainen arvo x, että todennäköisyys saada pienempi arvo kuin x on noin k/q. Empiirisessä työssä kvantiilit lasketaan aineiston kertymäfunktiosta.
Osalle kvantiileista on vakiintuneet nimet:
Yleisin käytetty kvantiili on mediaani. Se kertoo pisteen, joka jakaa aineiston puoliksi. Mediaani on 2. kvartiili, 5. desiili ja 50. persentiili. Toisinaan 1. kvartiilia kutsutaan alakvartiiliksi ja 3. kvartiilia yläkvartiiliksi.
Formaalisti k:nnes kvantiili satunnaismuuttujalle X voidaan määritellä:
Toisaalta voidaan määritellä \tau-kvantiili osuutena, kun. Tällöin satunnaismuuttajan X \tau-kvantiili on:
Vaihtoehtoisesti \tau-kvantiili voidaan määritellä kertymäfunktion F avulla:
Kvantiilivälit
Kvantiilien avulla voidaan muodostaa satunnaismuuttujan vaihtelua kuvaavia tunnuslukuja. Muuttujan vaihteluväli muodostuu aineiston minimistä ja maksimista. Kvartiileina ilmaistuna kyse on 0. kvartiilista ja 4. kvartiilista. Vaihteluvälin pituus on maksimin ja minimin erotus.
Karjolampi (Keuruu, Tarhia)
Karjolampi on Keski-Suomessa Keuruulla Keuruun taajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Keurusselän lähialueeseen (35.621) se kuuluu.
Ian McDonald
Ian McDonald voi viitata seuraaviin henkilöihin:
Klaus Huber
pienoiskuva|Klaus Huber Klaus Huber (30. marraskuuta 1924 Bern, Sveitsi – 2. lokakuuta 2017 Perugia, Italia ) oli sveitsiläinen säveltäjä.
Huberin entisten opiskelijoiden joukkoon kuuluu Kaija Saariaho. Hänen tuotantonsa oli monipuolista – arvostettuja eivät ole ainoastaan kuoroteokset, vaan myös orkesteri- ja kamarimusiikki. Hän jatkoi sävellystyötään yli 80-vuotiaaksi.
Yrjö Hirvensalo
Yrjö Hirvensalo (vuoteen 1906 Lagus, ) oli suomalainen apteekkari ja poliitikko. Hän oli puoluetaustaltaan kokoomuslainen.
Elämäkerta
Proviisoriksi vuonna 1915 valmistunut Hirvensalo työskenteli vuodesta 1915 vuoteen 1919 Nivalan apteekin hoitajana ja vuodesta 1919 vuoteen 1954, 35 vuoden ajan, Iisalmen apteekkarina. Hän oli myös Pohjolan Osake-Pankin Nivalan konttorin hoitajana vuonna 1919 ja tilanomistajana Lapinlahdella vuodesta 1920.
Hirvensalon vanhemmat olivat pastori Vilhelm Lagus ja Hilma Maria Parviainen. Hänen puolisonsa oli Erna Loviisa Dahlström, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1916. Hirvensalo kuoli joulukuussa 1954, 66-vuotiaana.
Jack Lapides
Jack Lapides (1914 Rochester, New York, Yhdysvallat – 14. marraskuuta 1995) oli yhdysvaltalainen lääketieteen tohtori ja Ann Arborissa sijaitsevan Michiganin yliopiston urologian professori. Hän oli urologian osaston johtaja 1968–1984.
Lapides julkaisi paljon omalta alaltaan, erityisesti virtsarakon fysiologiasta. Muistettavin saavutus hänen urallaan oli pieni mutta merkittävä uudenlaisen virtsarakon katetrointimenetelmän kehittäminen. Menetelmä vähensi virtsatieinfektioista aiheutunutta kuolleisuutta huomattavasti.
Lapidesia pidetään 1900-luvun urologian merkittävimpänä hahmona, suorastaan Nobel-palkinnon arvoisena, jos sellainen urologian alalla myönnettäisiin. Lapidesin opettaja ja edeltäjä oli Reed Nesbit.
Hänen kunniakseen on perustettu Jack Lapides Essay Contest.
Ulysses-aurinkoluotain
thumb|250px|Ulysseksen rakenne thumb|250px|Ulyssesta valmistellaan laukaisuun Ulysses oli ESAn ja NASAn yhteinen luotainhanke, joka tutki Aurinkoa. Se on saanut nimensä Odysseuksen mukaan. Ulysses on miehittämätön luotain, ja se suunniteltiin tutkimaan Aurinkoa kaikilla leveysasteilla. Se kiersi aluksi Jupiterin kautta, jonka painovoima auttoi luotaimen saamisessa Aurinkoa kiertävälle radalle, jonka kaukaisin kohta on Jupiterin etäisyys.
Koska Ulyssesin rata kulki poissa Aurinkokunnan ratatasosta, sillä voitiin havainnoida myös Aurinkokunnassa olevia, muista tähtikunnista tai tähtienvälisestä avaruudesta peräisin olevia materiahiukkasia. Suurin osa havaituista hiukkasista oli 0,05-0,5 mikrometrin kokoisia, mutta myös usean mikrometrin kokoisia havaittiin. Luotaimen havaintolaitteet mittasivat hiukkasten massoja, kokoja ja lentosuuntia.
Historia
Ulysseuksen taustalla oli aiottu suurempi amerikkalais-eurooppalainen Auringon napojen tutkimushanke, "International Solar Polar Mission" (ISPM). ESAn ja NASAn kummankin oli tarkoitus rakentaa oma avaruusluotain, mutta NASAn rahoitus 1970-luvulla sitoutui valtaosin avaruussukkulan kehitystyöhön, ja NASAn osuus tästä hankkeesta karsiutui. Ulysseksella on monia NASAn rahoittamia hyötykuormalaitteita, ja se laukaistiin NASAn avaruussukkulalta. Luotaimen mukana oli instrumentteja, jotka pystyivät tutkimaan kenttiä, hiukkasia ja avaruuspölyä.
Luotain piti laukaista vuonna 1986 avaruussukkulalta, mutta 28. tammikuuta Challenger-sukkula tuhoutui, joten laukaisu viivästyi vuoteen 1990.
Laukaisu tapahtui 6. lokakuuta 1990 avaruussukkula Discoveryllä (STS-41). Luotain teki Jupiterin ohilennon 8. helmikuuta 1992 450 000 km:n etäisyydellä. Tällöin luotain poistui ekliptikan tasosta ja siirtyi kohti Auringon naparataa. Vuosina 1992–1998 luotain kiersi Auringon. 1998–2003 luotain kiersi Auringon toisen kerran. Moneen kertaan jatkettu tehtävä päättyi 30. kesäkuuta 2009.
Notung
S/S Notung oli suomalaisen varustaja Ernst Sohnin omistaman Rederi Ab Notung -laivanvarustamon nimissä ollut höyryrahtilaiva.
Laiva valmistettiin Koillis-Englannissa sijaitsevassa Middlesbroughissa, joka aluksi toimi myös laivan kotisatamana. Tuolloin laivan nimenä oli S/S Middlesbrought. Vuonna 1935 laivan osti Suomeen eri vaiheiden jälkeen Ernst Sohn, ja sen kotisatamaksi tuli Helsinki. Tammikuussa vuonna 1940 laiva tuhoutui Neuvostoliiton ilmahyökkäyksessä Ahvenanmaan saaristoon kuuluvan Sottungan edustalla ollessaan selluloosalastissa matkalla Turusta Englantiin. Venäläiset pommikoneet yllättivät Notungin Sottungan itäpuolisella laivaväylällä sen ollessa kiinnijäätyneenä mereen talvisodan kovissa pakkasissa. Venäläiset lentokoneet hyökkäsivät käyttäen sekä syvyyspommeja että lentotorpedoja. Osa pommeista osui myös Sottungan kylän läheisyyteen. Laivaan ei osunut yhtäkään täysosumaa mutta rajun pommituksen seurauksena yksi torpedo osui laivan peräosaan ja laiva alkoi täyttymään nopeasti vedellä. Miehistö teki tilannearvion ja päätteli että laiva ei kestäisi uppoamatta, joten vesille laskettiin pelastusveneet. Niiden avulla miehistö kiirehti Sottungan saareen suojaan. Matkalla Sottungaan lentokoneet ampuivat vielä konekivääritulta pelastusveneisiin, mutta ihmeen kaupalla miehistö selvisi maihin vahingoittumattomana ja kaikki miehistön jäsenet pelastuivat hyökkäyksestä. Miehistö seurasi rannalta kuinka Notung upposi hitaasti perä edellä meren pohjaan.
Venäläisten hyökkäys oli osa useamman muun hyökkäysten sarjaa Ahvenanmaalle tammi-helmikuussa 1940, jossa Neuvostoliitto ei kunnioittanut Ahvenanmaalle kansainvälisesti julistettua sodan aikaista puolueettomuutta. Notungin upotuksen ja muut Ahvenanmaan alueelle tehdyt selkkaukset ilmoitti YK:n pääsihteerille Geneveen delegaation mukana lähetetyssä ja 28.2.1940 päivätyssä kirjeessään aiemmin ulkoministerinä ja tuolloin Kansainliiton (YK:n edeltäjän) Suomen edustajana toiminut Rudolf Holsti.
Nykyisin Notung lepää n. 50 metrin syvyydessä lähes täydellisessä kunnossa. Sukellus hylylle on erittäin vaativaa ja näkyvyys on pohjasedimenttien ja virtausten takia harvoin yli 2m. Hylyn sijaintipaikka on noin 60°08´48 P ja 20°42´03 I WGS84, ja se on merkitty merikorttiin. Hylky on säilynyt myös melko koskemattomana.
Jamie Allison
Jamie Allison (s. 13. toukokuuta 1975 Lindsay, Ontario, Kanada) on uransa lopettanut kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja.
Ura
Ennen NHL-uraansa Allison pelasi juniorina kaudet 1991–1995 OHL:ssä Windsor Spitfiresissa ja Detroit Jr. Red Wingsissa. Calgary Flames varasi Allisonin vuoden 1993 NHL:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella varausvuorolla 44.
Allison teki debyyttinä NHL:ssä kaudella 1994–1995 pelaten yhden runkosarjaottelun hänet varanneessa Calgary Flamesissa. Seuraavan kauden Allison pelasi kokonaan Calgaryn farmijoukkue Saint John Flamesissa. Kauden 1996–1997 Allison pelasi vielä pääosin Saint Johnissa mutta pääsi pelaamaan myös 20 runkosarjan ottelua Calgaryssä. Allison jäi ilman tehopisteitä NHL:ssä tuolla kaudella.
Allison siirtyi kesken kauden 2005-2006 Florida Panthersiin, jossa pelasi kuitenkin vain seitsemän ottelua runkosarjassa.
Allison pelasi yhteensä 11 kautta NHL:ssä ja teki tehopisteet 7+23=30 372 ottelussa runkosarjassa. Rangaistusminuutteja hän sai 639.
Kokkolan rautatieasema
Kokkolan rautatieasema (,, vuoteen 1976 Gamlakarleby järnvägsstation) on Suomen rataverkon liikennepaikka Kokkolan kaupungissa Keski-Pohjanmaalla Pohjanmaan radalla. Rautatie Kokkolaan valmistui vuonna 1885 ja edelleen Ouluun 1886. Seinäjoen rautatieasemalle on matkaa 133,4 kilometriä.
Kokkolan asemarakennus on niin sanottujen Oulun radan asemien tyyppipiirustusten mukaan rakennettu asema, jonka on suunnitellut Knut Nylander.
Kokkolan rautatieasema on risteysasema, jossa Pohjanmaan radasta haarautuu sivurata Ykspihlajan satamaan ja teollisuusalueelle. Liikennepaikalla on runsaasti sekä tavara- että henkilöliikennettä. Asema on saanut VR:n Paras asema -palkinnon kahdesti vuosina 1998 ja 1999 sekä Vuoden asema -palkinnon vuonna 2010. Asema sai raidemonitorit kesällä 2011. Asemalla pysähtyvät kaikki rataosan henkilöjunat. Kaikki päiväjunat käyttävät lähtökohtaisesti raidetta 1. Raiteita 2 ja 3 saattavat päiväjunat käyttää poikkeuksellisissa tilanteissa (esimerkiksi jos raiteella 1 on jo toinen juna), mutta lähtökohtaisesti raiteita 2 ja 3 käyttävät lähinnä yöjunat.
Kokkolan lipunmyynti on loppunut vuoden 2016 alussa. Asemalla on lippuautomaatti, joka on avoinna ympäri vuorokauden.
Pauli Virta
Pauli Olavi Virta (21. marraskuuta 1945 Helsinki – 21. joulukuuta 2011 Helsinki) oli suomalainen muusikko, ääninäyttelijä ja äänitysstudio Oy PVP Voice Ab:n toimitusjohtaja.
Virran vanhemmat olivat laulaja Olavi Virta ja Irene Dorothy Violetta Virta (o.s. Henriksson, ent. Kaarela). Virta asui pitkään Ruotsissa.
Virta johti PVP-Voice-studiota, jossa tehtiin sekä musiikkiäänityksiä että televisio-ohjelmien jälkiäänityksiä. Oman studionsa lisäksi Virta johti Disney-elokuvien ja sarjojen dubbauksista tunnettua Sun Studio Oy:tä Jukka Teittisen kanssa. Virta ääninäytteli lukuisissa animaatiosarjoissa ja -elokuvissa, pääasiassa kuitenkin omalla studiollaan tuotetuissa, mutta myös muissakin studioissa. Näiden lisäksi Virta ääninäytteli konsolipeleissä Sly 2: Konnakopla ja Sly 3: Konnien kunnia. Virta on myös lukenut äänikirjoja.
Yksityiselämä
Virta oli naimisissa Titta Jokisen kanssa 1980-luvulla. He tapasivat Ritarihuoneella ja sen jälkeen satunnaisesti ja päätyivät avioon. Liitosta syntyi tytär Pauliina. Avioliitto päättyi eroon kymmenen vuoden yhteiselon jälkeen, mutta puolisot säilyivät hyvissä väleissä Virran kuolemaan saakka. Titta Jokinen on luonnehtinut Virtaa ”mukavaksi ja monipuoliseksi” ihmiseksi.
Vuorenkylä
Vuorenkylä on kylä Hartolan kunnassa. Se on Päijät-Hämeen pohjoisin kylä.
Vuorenkylä valittiin 2007 Päijät-Hämeen vuoden kyläksi. Perusteluna ovat kyläyhdistyksen päättäväiset toimet elinkeinojen kehittämiseksi. Kun 2004 Purnuvuoren rinnehiihtokeskus suljettiin, perustivat kyläläiset 2006 yhtiön, joka jatkoi toimintaa. Talvella 2006–2007 rakennettiin kahdeksankilometrinen hiihtolatu, josta kaksi kilometriä on valaistua.
Vuorenkylässä on tapana valita joka vuosi Kesäjuhlilla uusi kuninkaallinen. Vuorenkylän Kesäjuhlia vietetään heinäkuun 3. viikon vaihteessa.
Kylän palveluihin kuuluvat kahvila Kivibaari, hiihtokeskus ja mökkivuokrausta. Kyläkauppa suljettiin pysyvästi vuonna 2023.
Aiheesta muualla
61.735°N, 25.88611°W
Koprina
Koprina on kylä, kunta ja entinen luterilainen seurakunta Inkerissä, nykyisen Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä.
Koprinan kylä ja kunta
Koprinan kylä sijaitsee Suijanjoen sivujoen Koprinkan varrella lähellä Pribytkovon rautatieasemaa Hatsinan ja Lugan välisellä radalla. Kylässä on satakunta asukasta, viereisessä Kobrinskojen taajamassa 1 100 (vuonna 2005) ja koko kunnassa 5 700 (vuoden 2008 alussa).
Kylän läheltä on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja. 1640-luvulla Koprinasta tuli samannimisen luterilaisen seurakunnan keskus. Lähellä sijainneen kartanon omisti 1700-luvulla Aleksandr Puškinin isoisoisä Abram Gannibal. Vuosisadan lopulla Koprinassa asui Puškinia lapsena hoitanut Arina Jakovleva, jonka jälkeläisten asumaan taloon avattiin vuonna 1974 hänelle omistettu museo.
Koprinan kylän vieressä sijaitsee Kobrinskojen taajama, joka syntyi vuonna 1949 turvetuotannon työläisasutukseksi. Vuoteen 2004 saakka sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.
Koprinan kunnan hallinnollinen keskus on Kobrinskojen taajama. Lisäksi siihen kuuluvat seuraavat asutuskeskukset: kylät Lopitsa, Menkkova , Myllykylä , Piisma , Ruunala , Suija, Uusi-Pokosti , Vanha-Pokosti , Väärä-Kolena ; taajamat Karttusin asema , Pribytkovo , Suija, Ylälähteet sekä Suijan aseman taajama.
Kunnan tärkein maatalousyritys on GU OPH ”Suida”. Suijan taajamassa on Abram Gannibalin kartanomuseo ja hauta. Suijan kylässä on Kristuksen ylösnousemuksen kirkko, jossa Aleksandr Puškinin vanhemmat vihittiin.
Koprinan luterilainen seurakunta
Koprinan luterilainen seurakunta käsitti kuntaa huomattavasti laajemman alueen Ortesjoen yläjuoksulla Etelä-Inkerissä. Seudun asutus oli vanhastaan paljolti venäläistä ja seurakuntaan kuuluneet kylät enimmäkseen suomalais-venäläisiä sekakyliä. Alueen pohjoisosassa oli pelkästään inkeriläisten asuma Kankaankylän-Virkkilän seutu. Koprinan eteläpuolella sijaitsi Ylä-Laukaan inkeroisten asuma-alue, joka venäläistyi 1800–1900-luvun vaihteessa.
Seurakunta Koprinaan perustettiin vuonna 1640. Seurakunnan kirkko, 1200-paikkainen Pyhän Katariinan kirkko, valmistui vuonna 1786. Vuonna 1928 Koprinan väkiluku oli 6500. Pyhän Katariinan kirkko suljettiin vuonna 1937, minkä jälkeen se toimi suutarinverstaana aina sen palamiseen saakka vuonna 1966. Toisen maailmansodan aikana alue oli saksalaisten miehittämä ja monien muiden Inkerin paikkakuntien tavoin myös Koprinasta siirrettiin suomalaisväestö Suomeen vuonna 1943. Sodan jälkeen Suomesta palanneet karkotettiin venäläisille paikkakunnille. Koprinaan oli jo tuolloin sijoitettu uudet venäläiset asukkaat.
Koprinan seurakuntaan kuuluneet kylät
Hävinneet kylät on kursivoitu. Hovinmäki (Мыза), Hynnisen Siiverska (Новосиверская), Hännisi (Никольское), Jänikselä (Зайцево), Kankaanautio (Пустошка), Koprina (Кобрино), Korkka (Горки), Koussula (Ковшово), Letna (Клетно), Lopitsa (Покровка), Läsänmäki (Лязево), Lätä, Menkkova (Меньково), Mesina, Miina (Мины), Myllykylä (Мельница), Orinansavota, Petrovskoje, Pieni Lätä (Новые Ляды), Pieni Vopsi, Piisinä (Пижма), Polssova (Большово), Porissova (Борисово), Riepitsa, Ruunala (Руново), Saamusti, Saapru (Заборье), Saaseri (Заозерье), Suuri Iisaro (Изора), Tihkovitsa, Uusi Pokosti (Новокузнецово, Uustia (Введенская), Valasniekka (Валасники),  Vanha Pokosti (Погост), Varpaan Siiverska eli Varpaala (Старосиверская), Viiritsa, Virkkilä (Виркино), Vuiri.
Koprinan seurakunnan kylät kuuluvat nykyään Hatsinan piirin Koprinan, Orinansavotan, Possatan, Siiverskan, Susaninan, Suuren-Kolppanan ja Viiritsan kuntiin.
Aiheesta muualla
59.42556°N, 30.11417°W
Patrick Degerman
Patrick ”Pata” Degerman on suomalainen löytöretkeilijä ja vuorikiipeilijä. Hän on yhdessä kiipeilyretkikuntiensa kanssa kiivennyt 22 ensinousua ja nimennyt Etelämantereella sijaitsevat Mount Finlandin, Mount Sisun ja Mount Suomen sekä Grönlannissa sijaitsevan Mount Patapatan. Ensimmäisen löytöretkensä Degerman teki vuonna 1997 Etelämantereelle.
Arktisten alueiden lisäksi hän on retkeillyt myös muualla maailmassa, kuten Amazonin sademetsässä, Saharan aavikolla ja Tongan saaristovaltiossa. Degerman on kiipeillyt kaikilla mantereilla ja käynyt yhteensä yhdeksällä alueella, jossa ihminen ei ollut aiemmin käynyt.