cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pyhä-Luoston kansallispuisto
Vuonna 2021 Pyhä-Luoston kansallispuistossa vieraili yhteensä noin 232 700 kävijää, ja se oli Suomen kuudenneksi suosituin kansallispuisto Pallas-Yllästunturin, Urho Kekkosen, Nuuksion, Kolin ja Oulangan kansallispuistojen jälkeen.
Mainostoimisto
Mainostoimistot Suomessa
Suomessa toimii noin 2 000 mainostoimistoa, joissa työskentelee noin 4 500 henkeä. Mainosmarkkinoiden trendinä on jo pitkään ollut keskittyminen ja kansainvälistyminen. Suomen 25 suurinta toimistoa vastaa noin 70 prosentista alan kokonaistuloksesta.
Ketchikan
Ketchikan on kaupunki Alaskassa. Se sijaitsee Revillagigedosaarella. Sen väkiluku oli vuoden 2004 arvion mukaan 8 044 (vuonna 7 922).
Pyhä-Luoston kansallispuisto
Luonto
pienoiskuva|vasen|Isokuru ja Pyhänkasteenputous. pienoiskuva|vasen|Rehevää puronvarsilehtoa. pienoiskuva|vasen|Aapasuota Tunturiaavan luontopolun varrella.
Geomorfologia
Pyhä-Luoston kansallispuisto sijaitsee Suomen eteläisimmällä suurtunturialueella, ja sen rungon muodostaa 12 huipun Pyhätunturin tunturijono. Alavasta ja melko tasaisesta ympäristöstään selvästi erottuvat tunturit ovat jäänteitä kaksi miljardia vuotta vanhoista Alppien kaltaisista vuorista. Ne koostuvat pääosin kvartsiitista, joka on jäänyt jäljelle, kun aiemman vuoriston pehmeämmät kivilajit ovat rapautuneet pois. Korkeimmat tunturit ovat Noitatunturi (540 m) ja Ukko-Luosto (514 m). Tunturit ja niitä erottavat syvät kurut ovat jääkauden sulamisvesien muovaamia. Mahtavin kuruista on jyrkkäseinäinen ja kivikkoinen, 220 metriä syvä Pyhätunturin Isokuru. Kurujen lisäksi alueen erikoisuutena ovat karut kvartsiittilouhikot sekä pakkasrapautumisen seurauksena syntyneet rakkakivikot. Isokurussa on Pyhäkasteenlampi ja 17 metriä korkea Pyhäkasteenputous. Samuli Paulaharjun tarinan mukaan lampi on saanut nimensä siitä, kun Esaias Fellman kastoi siellä lappalaisia kristinuskoon vuonna 1648.
Ketchikan
Ketchikanin talous perustuu turismiin ja kalastukseen. Kaupungin tunnuslause onkin King Salmon Capital of the World ("maailman kuningaslohen pääkaupunki"). Nimensä kaupunki on saanut Ketchikan Creekin mukaan, joka virtaa kaupungin läpi. Se on saanut nimensä tlingitinkielisestä sanasta Kitschk-hin, joka tarkoittaa "maahanheittäytyvän kotkan levitettyjä siipiä".
Mainostoimisto
Mainostoimistot Suomessa
Mainostoimistojen vähentyminen ja liiketoiminnan kaventuminen on ollut alalle leimallista jo vuosien ajan ja tämä on heijastunut myös työpaikkojen vähentymisenä. Keskimääräisen mainostoimiston koko on 22 henkeä, mutta yli neljän hengen toimistoja on maassa ainoastaan noin 100 kpl. Noin 80 prosenttia mainonnan suunnittelusta tapahtuu helsinkiläisissä toimistoissa.
Pyhä-Luoston kansallispuisto
Kasvillisuus
Pyhä-Luoston tunturien alarinteillä kasvaa vanhoja, jopa 200-vuotiaita yhtenäisiä havumetsiä. Alempana havumetsät muuttuvat laakeiksi aapasoiksi. Alueen suotyypit vaihtelevat vetisistä nevoista kuivahkoihin rämeisiin ja korpiin, ja varsinkin Luostolta Siurunjoen alajuoksulta löytyy myös reheviä lettoja. Puistossa elää tyypillinen Metsä-Lapin kasvilajisto. Kangasmetsissä kasvaa laajalti mäntyä, kuusta, mustikkaa ja puolukkaa, soilla hillaa ja rahkasammalta, sekä tuntureilla muun muassa tunturikoivua, variksenmarjaa, tunturiliekoa, sielikköä ja kurjenkanervaa. Tuntureiden alarinteillä ja puronvarsilehdoissa esiintyy paikoin Lapin olosuhteissa harvinaisen rehevää kasvillisuutta; siellä tyypillisiä lajeja ovat muun muassa metsäkurjenpolvi ja hiirenporras. Alueella on myös runsaasti erilaisia jäkälä- ja kääpälajeja. Puuraja kulkee Pyhä-Luostolla noin 320–400 metriä merenpinnan yläpuolella.
Ketchikan
thumb|250px|Creek Street, Ketchikan. Creek Street oli ennen kaupungin "punaisten lyhtyjen katu".
Neurologia
Neurologia (vanhentunut termi hermotautioppi ) on lääketieteen osa-alue, joka tutkii ja hoitaa keskus- ja ääreishermoston sairauksia, poikkeavuuksia ja vammoja. Neurologisia sairauksia ja tiloja ovat muun muassa ADD, ADHD, aivohalvaus, Alzheimerin tauti, Angelmanin-, Aspergerin ja Downin oireyhtymät, kehitysvammaoireyhtymä, elimellinen unihäiriö, epilepsia, krooninen väsymysoireyhtymä eli ME-tauti, migreeni, multippeliskleroosi eli MS-tauti, Parkinsonin tauti, päänsärky, Touretten oireyhtymä, varhaislapsuuden autismi sekä erilaiset aivo- ja selkäydinvammat. Myös fibromyalgiaa on alettu pitää neurologisena sairautena muun muassa sen vuoksi, että siihen liittyy huomattavan nopeaa harmaan aivoaineen tuhoutumista.
Neurologisia ja psykiatrisia potilaita tutkittiin ja hoidettiin ennen vuotta 1963 samoissa sairaaloissa, sillä hermo- ja mielitaudit kuuluivat samaan erikoistumisalaan. Aivojen kuvantamistutkimusten myötä on havaittu, että jako neurologisiin ja psykiatrisiin sairauksiin on keinotekoinen, koska useimpiin psy­kiat­risiin sai­rauksiin liit­tyy ai­vojen har­maan ai­neen ka­toa kul­lekin sairau­delle omi­nai­sissa pai­koissa.
Neurologiset sairaudet ovat tyypillisesti parantumattomia pitkäaikaissairauksia. Neurologisiin sairauksiin liittyy usein liian heikkoa energia-aineenvaihduntaa.
Hermojen myeliinituppien puuttuminen tai häviäminen voi aiheuttaa neurologisia sairauksia. Esimerkiksi autismiin, Alzheimerin ja Parkinsonin tautiin sekä MS-tautiin ja krooniseen väsymysoireyhtymään liittyy aivojen myeliinikatoon johtava neuroinflammaatio eli aivojen krooninen matala-asteinen tulehdustila. Selkärangan ja aivojen mikrogliojen ja astrosyyttien kaltaisten gliasolujen liiallinen aktivaatio vapauttaa neuroinflammaatiossa tulehdusta lietsovia syto- ja kemokiineja.
Osassa neurologisia sairauksia ei tunneta sairauden varsinaista perussyytä. Moneen neurologiseen sairauteen on tarjolla ainoastaan oireita lievittäviä hoitoja, jotka saattavat kuitenkin helpottaa merkittävästi potilaan elämää. Tällaisia lääkkeitä ovat esimerkiksi vasta-aineproteiineja eli immunoglobuliineja sisältävät biologiset plasmalääkkeet. Vasta-ainehoidolla on vain vähän sivuvaikutuksia, mutta sitä voi olla vaikea saada Suomen julkisesta terveydenhuollosta. Hoidon hinta yksityisillä markkinoilla voi olla jopa kymmeniä tuhansia euroja.
Neurologisten sairauksien riski lisääntyy iän mukana, mutta niitä on alkanut esiintyä Suomessa yhä nuoremmilla potilailla, ja jopa lapsilta saatetaan diagnosoida esimerkiksi ikäihmisten tautina pidettyä parkinsonia.
Neurologisilla oireilla voidaan viitata sekä keskus- että ääreishermoston toiminnasta johtuviin oireisiin. Tällaisia oireita ovat esimerkiksi kognitiiviset vaikeudet, epileptiset kohtaukset, tuntohäiriöt, tasapainovaikeudet, lihasheikkoudet, näköhäiriöt ja huimaus. Autonomisen hermoston toimintahäiriöihin eli dysautonomiohin voi liittyä uupumusta, sydänoireita, janon tunnetta, vatsavaivoja ja ortostaattista hypotensiota. Dystonioita eli lihasten aivoperäisiä kramppaavia tai nykiviä liikkeitä esiintyy usein niskan, kasvojen tai suun alueella. Vuonna 2016 päättyneessä Paradise24fin-hankkeessa havaittiin, että epilepsiassa, migreenissä, MS- ja Parkinsonin taudissa, skitsofreniassa, aivoverenkiertohäiriöissä, dementiassa, masennuksessa ja päihderiippuvuuksissa esiintyy usein samoja arjen toimintakykyä heikentäviä kognitiivisia oireita kuten esimerkiksi muisti- ja keskittymisvaikeudet, hitaus, keskustelukyky- ja päätöksentekovaikeudet.
Neurologiaan läheisesti liittyviä aloja ovat neuropsykologia, neuropsykiatria, lastenneurologia, neurokirurgia, kliininen neurofysiologia ja neuroradiologia. Neurotieteeseen kuuluu kliinisten neurotieteiden lisäksi aivojen ja hermoston toimintaa, rakennetta ja kehitystä tutkivat perustieteen alat, kuten neurobiologia, neuroanatomia ja neurofysiologia.
Vuonna 1976 perustettu Neurologiset Vammaisjärjestöt NV on neurologisesti sairaita ja vammaisia edustavien potilasjärjestöjen katto-organisaatio.
Neurologisen vammaisuuden mittaaminen
Neurologisen vamman aiheuttamaa toimintakyvyn alenemaa voidaan mitata esimerkiksi vuonna 1983 kehitetyllä EDSS-asteikolla (The Extended Disability Status Scale). Nolla kuvaa hermoston normaalia toimintaa, 1 kuvaa tilaa, jossa vamma aiheuttaa niin vähäisiä oireita, ettei sillä ole toimintakykyä alentavaa vaikutusta, 2: vähäinen toimintakyvyn alenema, 3: keskivaikea alenema, 4: suhteellisen vaikea alenema, 5: vamma vaikeuttaa kaikkia arjen toimintoja, 6: kävely ja työnteko edellyttävät apuvälineiden tms. käyttöä, 7: potilas tarvitsee liikkumiseen merkittävässä määrin pyörätuolia, 8: potilas on joko vuoteenomana tai kykenee liikkumaan vain pyörätuolin avulla, 9: potilas on vuoteenomana eikä kykene kommunikoimaan tehokkaasti taikka syömään/nielemään, 10: potilas on kuollut.
Pyhä-Luoston kansallispuisto
Eläimistö
Pyhä-Luoston kansallispuiston huomattavimpia nisäkäslajeja ovat poro, hirvi, karhu ja saukko. Alueella on tavattu lähes 130 lintulajia, joista huomattavimpia ovat muun muassa kuukkeli, sinirinta, keltavästäräkki, piekana, varpushaukka, laulujoutsen, kurki, liro ja vesipääsky.
Reitit ja palvelut
Pyhän tunturikylässä sijaitsee Luontokeskus Naava, jossa on muun muassa luontoaiheinen näyttely, lounasravintola, myymälä ja kokoustilat. Puistossa sijaitsee useita autiotupia, laavuja, tulentekopaikkoja ja kuivakäymälöitä.
Mainostoimisto
Suomen suurimpia toimistoja
Vuonna 1975 Suomen suurimmat mainostoimistot liikevaihdon perusteella olivat:
Vuonna 2012 liikevaihtojärjestykseen asetettiin yksittäisten mainostoimistojen sijasta markkinointiviestintäalan yhtiöryhmiä :
Mainonnan ostaminen
Mainostoimiston voi palkata toteuttamaan yksittäisen mainoksen tai kokonaisen mainoskampanjan. Täyden palvelun mainostoimisto tarjoaa suunnittelu- sekä projektinhallintapalveluita mainoskampanjoiden toteuttamiseksi. Mainostoimisto voi muun muassa asettaa kampanjan tavoitteet, laatia käytettävän strategian, muotoilla mainonnassa käytettävät viestit ja niiden tyylin, suunnitella medioiden käytön sekä hallita kaikkia kokonaisuuteen liittyviä projekteja. Erikoistunut mainostoimisto voi olla keskittynyt vain johonkin osa-alueeseen, kuten mainosmateriaalien tuotantoon tai medioiden käytön suunnitteluun.
Mainostoimistoa voi käyttää sekä suunnittelu- että toteutustehtäviin. Mainostoimistojen prosessit ja työskentelytavat ovat yleensä hioutuneet joko suunnittelun tai toteutuksen puolelle, joten hyvää suunnittelutoimistoa ei välttämättä kannata käyttää pelkästään omien ajatuksien toteutukseen. Suunnittelevat mainostoimistot ehdottavat asiakkaalle ratkaisuja asiakkaan antaman toimeksiannon perusteella. Valitun ratkaisun löytymisen ja muotoutumisen jälkeen toimisto hoitaa kampanjan toteutuksen ja projektinhallinnan. Asiakas voi käyttää mainostoimistoa myös pelkästään toteuttajana, jolloin asiakas vastaa suunnittelusta ja mainostoimisto toimii lähinnä alihankkijan roolissa.
Mainostoimiston yhteyshenkilöinä asiakasyrityksessä ovat yleensä markkinointi- ja viestintäjohtajat sekä päällikkötason toimihenkilöt, kuten tuotepäälliköt. Pienemmissä yrityksissä myös toimitusjohtajat osallistuvat usein markkinointiviestinnän suunnitteluun. Mainostoimistojen asiakkaiden osaamistaso vaihtelee laajalti. Tyypillinen ns. "osaava" asiakas on yleensä kokenut markkinointipäällikkö, joka antaa mainostoimistolle täsmällisen ja perusteellisen briefin eli toimeksiannon ja on hyvin perillä oman tuotteensa ominaisuuksista sekä asiakkaista. Usein asiakkaiden osaaminen saattaa olla kuitenkin enemmän oman toimialan erikoisosaamista eikä niinkään markkinointiosaamista, jolloin työskentelyn toimintamallit saattavat olla hyvinkin erilaisia.
Hyvän toimeksiannon perustiedot
Lähteenä käytetty muun muassa Rope-yhtiöiden "Palvelujen käyttöopastus" -sivua [3].
1. Tiedot markkinoista
2. Tiedot tuotteesta
3. Tiedot kilpailijoista
4. Tiedot asiakaskunnasta
5. Muut tiedot
6. Aikaisemmat toimenpiteet ja niiden arviointi
Kampanjabriiffin sisältö
Lähteenä käytetty muun muassa Rope-yhtiöiden "Palvelujen käyttöopastus" -sivua [3].
1. Markkinoinnin tavoitteet ja mainonnan osa niiden saavuttamisessa
2. Markkinoinnin strategia ja markkinointitoimenpiteet
3. Markkinoinnin ja mainonnan kohderyhmät
4. Näkemykset mainonnan sisällöstä ja sanomasta
5. Aikataulu
6. Budjetti
Työskentely mainostoimistossa
Mainostoimistossa työskentely tapahtuu tyypillisesti tiimeissä. Yhden tiimin kokoonpano voi olla esimerkiksi jotain seuraavista:
Mainostoimiston työryhmissä on lähes aina projektinjohtaja tai yhteyshenkilö (trafiikki), joka vastaa kokonaisuuden hallinnasta sekä muiden jäsenten työn ja aikataulujen valvonnasta.
Perinteisesti mainosuralle on suuntauduttu kaupalliselta alalta, mutta mainosalalle on myös tyypillistä että alalla työskentelevillä ihmisillä saattaa olla aivan eri alojen koulutuksia. Esimerkiksi copywriterin nimikkeellä työskentelevien henkilöiden joukossa on hyvin kirjavalla koulutustaustalla olevia henkilöitä.
Copywriter ja AD (art director eli visuaalinen suunnittelija) vastaavat kampanjoiden käytännön suunnittelusta ja usein myös toteutuksesta.
Copywriter eli copy hoitaa sanallisen ilmaisun ratkaisut ja usein myös ns. konseptisuunnittelun eli kampanjan perusajatuksen ja -olemuksen hahmottamisen. Copylta edellytetään hyvää yleissivistystä, kykyä analyyttiseen ajatteluun ja kokonaisuuksien hahmottamiseen.
Art director (AD, visualisoija, graafinen tai kuvallinen suunnittelija, mainosgraafikko) vastaa mainosten kuvallisesta ideoinnista ja toteutuksesta, painotuotteiden taitosta ja mainosmateriaalien työstämisestä julkaisukuntoon. Hänen käsistään lähtevät leiskat (layout) ja kokonaisratkaisut lehtimainoksiin, julisteisiin, esitteisiin, suoramainoksiin ja televisiomainoksiin. AD suunnittelee myös tuotepakkauksia, messumateriaaleja ja huolehtii tuotekuvauksista yhdessä valokuvaajan kanssa. Hänen on hallittava tärkeimmät graafiset tietokoneohjelmat kuten Adobe InDesign, Macromedia Freehand, Adobe Photoshop, Adobe Illustrator yms. Nykyisin AD:n tärkeimmät työvälineet ovat tietokoneen näyttöruutu, mutta myös tussit, kynät, paperit ja erilaiset kuva-aineistot. AD luonnostelee kuvituksia, pitää yhteyttä valokuvaajiin ja kirjapainoihin sekä valvoo työn toteutusta. Graafisessa suunnittelussa olennaisia elementtejä ovat tekstityypit, koot, värisävyt sekä kuvien koot ja rajaukset. AD valitsee tilattuun työhön sopivat elementit sekä sommittelee niistä visuaalisen kokonaisuuden.
AD:n apuna voi työskennellä AD-assistentti tai graafinen viimeistelijä (ent. mainospiirtäjä), joka piirtää puhtaaksi AD:n luonnokset. AD-assistentti osallistuu hänkin suunnittelutyöhön. Mainokset tehdään säännöllisenä päivätyönä, mutta käytännössä luova työ edellyttää työajoista riippumatonta ideoiden jatkuvaa ajattelua ja kehittelyä.
Hoikanjärvi (Jyväskylä)
Hoikanjärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Hoikanpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 8,8 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,6 metriä mpy.
Joana Eidukonytė
Joana Eidukonytė (s. 2. lokakuuta 1994 Vilna) on liettualainen tennispelaaja. Eidukonytė edusti Liettuaa Fed Cupissa ensimmäisen kerran vuonna 2011.
Pötsi
thumb|Märehtijän maha. v = pötsi. Pötsi on useampimahaisten eläinten ruuansulatusjärjestelmän osa. Pötsi on märehtijöiden (tärkeimpiä nauta, vuohi, lammas) etumahoista ensimmäinen ja suurikokoisin. Kamelieläinten etumaha toimii myös pötsin tapaan.
Rakenne ja kehitys
Useimmilla märehtijöillä on kolme etumahaa: pötsi, verkkomaha ja satakerta eli lehtimaha. Pötsi-verkkomaha on yhtenäinen sekoittumispooli ja tilavuudeltaan suurin märehtijöiden ruoansulatuskanavan osa. Vastasyntyneillä ja nuorilla vasikoilla, kileillä ja vasoilla muodostuu niiden juodessa etumahoihin märekouru, joka johtaa maidon suoraan juoksutusmahaan etumahojen ohi. Pötsin ja muiden etumahojen laajuus sekä lihaksiston ja sisäpinnan rakenne (ns. papillit) kehittyvät aikuisen märehtijän kaltaisiksi ensimmäisten elinviikkojen ja -kuukausien aikana eläimen alkaessa syödä kiinteää ravintoa maidon ohella. Aikuisella märehtijällä pötsi täyttää valtaosan vatsaontelon vasemmasta puolesta. Pötsissä on voimakas lihaksisto, jota tarvitaan ruokasulamassan kääntelyyn ja sekoittamiseen sekä märepalojen nostamiseen märehdittäviksi.
Toiminta
Mikrobit hajottavat pötsiin niellyt valkuaisaineet. Hajoamistuotteina syntyy ammoniakkia ja hiilidioksidia, joita mikrobit käyttävät omaksi rakennusaineekseen hiilihydraattien energiaa hyväksi käyttäen. Märehtijä käyttää bakteerimassaa valkuaisenlähteenään. Märehtijät kierrättävät myös virtsa-ainetta syljen kautta uudestaan pötsiin ja pieneliöt käyttävät myös sen typpeä valkuaissynteesissään.
Pötsin lihaksiston liikkeet sekoittavat ruokasulamassaa säännöllisesti sulatusprosessin edistämiseksi. Myös säännöllinen käymiskaasujen poisto röyhtäilemällä ja märepalojen nosto ruokatorvea pitkin uudelleen pureskeltavaksi eli märehdittäväksi ovat välttämätön osa pötsi-verkkomahan normaalia toimintaa.
Formula 3000
Formula 3000 (F3000) oli Formula-autojen luokka, jolla kilpailtiin eri sarjoissa.
Sarjoja olivat: FIA:n International Formula 3000, British Formula 3000 -sarja, Auto GP -sarjan alkuvaiheet (myös nimillä Italian Formula 3000, Euro Formula 3000 ja Euroseries 3000) ja japanilainen Super Formula -sarja (aiemmin Japanin Formula 3000 -sarja ja Formula Nippon -nimillä). Lisäksi International Formula Master -sarjaan on viitattu nimellä F3000 International Masters.
Kalatonlampi (Sävi)
Kalatonlampi on Satakunnan Porissa ja entisessä Laviassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede
Lammen pituus on 100 metriä ja leveys 60 metriä. Lampi sijaitsee keskellä metsäistä suota, joka on osittain ojitettua. Lammen rannasta puolet on avosuota. Lampeen ei johda tai siitä ei johda poiskaan ojia. Läheinen oja virtaa alemmaksi yhteen keskisen-Pylpynän tulo-ojaan.
Meinohaman metroasema
thumb|250px|Meinohaman asema.
Meinohaman metroasema on Fukuokan kaupungin Sawaran suuralueella sijaitseva metroasema. Asema on ensimmäinen asema Kūkō-linjalla ja Chikuzen-junalinjan ensimmäinen asema. Asema yhdistää juna- ja metroliikenteen kahdella päälinjalla ja sen edessä sijaitsee linja-autoterminaali.
Meinohaman aseman vanhin rakennus avattiin 15. huhtikuuta 1925 palvelemaan Pohjois-Kyūshūn junaliikennettä. 22. maaliskuuta 1983 avattiin yhtenäinen linja Fukuokan lentoasemalta Karatsun kaupunkiin. Vanha rautatielinja kulkee asemalta Hakatan asemalle.
Aseman läheisyydessä sijaitsevät muun muassa:
Silke Spiegelburg
Silke Spiegelburg (s. 17. maaliskuuta 1986 Georgsmarienhütte) on saksalainen seiväshyppääjä.
Ura
Spiegelburg saavutti alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuden Debrecenistä 2001 tuloksella 400 cm. Seuraavana vuonna hän sijoittui Kingstonin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa kahdeksanneksi tuloksella 390 cm. Hän voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tampereella 2003 tuloksella 415 cm. Seuraavana vuonna hän debytoi aikuisten arvokilpailuissa 19-vuotiaana sijoituttuaan tuloksella 420 cm kolmanneksitoista Ateenan olympialaisissa.
Vuonna 2005 hän voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden tuloksella 435 cm. Vuonna 2006 hän sijoittui Moskovan sisäratojen MM-kilpailuissa kahdeksanneksi ja kuudenneksi tuloksella 450 cm sekä Stuttgartin IAAF:n yleisurheilufinaalissa että Göteborgin EM-kilpailuissa. Seuraavana vuonna hän oli viides Birminghamin sisäratojen EM-kilpailuissa tuloksella 448 cm. Debrecenin alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sijoittui neljänneksi. Osakan MM-kilpailuissa hän jäi loppukilpailussa ilman tulosta. IAAF:n yleisurheilufinaalissa Stuttgartissa hän oli tuloksella 460 cm seitsemäs.
Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui seitsemänneksi tuloksella 465 cm ja IAAF:n yleisurheilufinaalin hän voitti tuloksella 470 cm. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän hyppäsi toiseksi omalla ja Saksan ennätyksellään 475 cm. Saman vuoden Berliinin MM-kilpailuissa hän oli neljäs tuloksella 465 cm ja IAAF:n yleisurheilufinaalissa kuudes tuloksella 440 cm. Hän voitti hopeaa Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hypättyään 465 cm. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän sai hopeaa tuloksella 475 cm. Saman vuoden Daegun MM-kilpailuissa hän sijoittui yhdeksänneksi tuloksella 465 cm.
Spiegelburg oli 2012 neljäs Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa tuloksella 465 cm, Helsingin EM-kilpailuissa ylitettyään 450 ja Lontoon olympialaisissa tuloksella 465. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan joukkuemestaruuskilpailujen seiväshypyn ja sijoittui neljänneksi Moskovan MM-kilpailuissa tuloksella 475. Sopotin MM-hallikilpailuissa 2014 hän oli seitsemäs. Hän voitti seiväshypyn Euroopan joukkuemestaruuskilpailuissa 2015. Hän karsiutui MM-kilpailujen loppukilpailusta Pekingissä 2015 ja Lontoossa 2017.
Spiegelburg on voittanut seiväshypyssä Saksan-mestaruuden ulkoradoilla vuosina 2005–2007, 2009–2010 ja 2012 sekä sisäradoilla vuosina 2009, 2012, 2014 ja 2016.
Makoto Nagano
Makoto Nagano (s. 30. maaliskuuta 1972) on japanilainen kalastaja ja Konpira Maru -laivansa kapteeni. Hän on tunnettu osallistumisestaan Kahjot ninjat-sarjaan, jossa hän kuuluu tähdistöön, eli joukkoon kilpailijoita, joilla on katsojien mielestä parhaimmat mahdollisuudet voittaa kilpailu. Hän viettää 300 päivää vuodessa laivallaan harjoitellen samalla kilpailua varten. Nagano on osallistunut kilpailuun 14 kertaa ja voittanut Ninjasoturi-tittelin kerran, 17. kisassa. Lisäksi 12. kisassa hän jäi vain 11 sadasosan päähän mestaruudesta. Nagano on osallistunut kisan finaaliin viisi kertaa, enemmän kuin kukaan muu mies. Hän on toinen henkilö, joka on voittanut miesten Ninjasoturi-tittelin. Naganoa ennen tässä on onnistunut vain Kazuhiko Akiyama. Nagano pitää lisäksi hallussaan 1. ja 2. tasojen nopeusennätyksiä. Taeko Uchida, Naganon isosisko on osallistunut naisten Ninjasoturi-kisaan. Nagano on kouluttanut myös Kaori Ongakua naisten Ninjasoturi-kisaa varten. Nagano on osallistunut Kahjot ninjat-sarjan lisäksi myös Viking: The Ultimate Obstacle Course -kilpailuun ja on ainoa mies, joka on päässyt siinä viimeiselle tasolle.
Kahjot ninjat
Tässä taulukossa ovat kaikki kilpailut, joihin Nagano on ottanut osaa, sekä hänen kilpailunumeronsa ja taso ja este jossa hän epäonnistui.
Tähdellä (*) merkittyjen esteiden suomenkielistä nimeä ei tiedetä.
^Nagano hylättiin Kalliokiipeilyssä, koska hän otti kiinni yläreunasta olevasta palkista.
Ville
Ville on suomalainen miehen etunimi. Se on muunnos saksalaisperäisestä Vilhelm-nimestä ja nimestä Villehart ja myöhemmin myös näiden muunnoksista saaneista Vilhosta ja Viljamista. Villen nimipäivää vietetään 6. huhtikuuta. Suomalaisessa almanakassa Ville on ollut vuodesta 1950.
Ville-nimi yleistyi jo 1800-luvulla mutta kasvatti suosiotaan selvästi 1970-luvulla. Ville on Suomen tavallisimpia miesten etunimiä: Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä nimen Ville on saanut 36 052 miestä ja alle 10 naista. Nimen kulta-aikaa oli 1980- ja 1990-luku, jolloin se annettiin Suomessa 21 651 henkilölle. Suosituimmillaan nimi oli 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa, jolloin se oli Suomen suosituin poikien ensimmäinen nimi. Viime aikoina Ville ei ole enää ollut muotinimi muttei vieläkään läheskään unohtunut: vielä 2010-luvulla Villejä nimettiin Suomessa 1424.
Lisäksi nimi on annettu noin 490 henkilölle muodossa Wille.
Carl Adolf Möllerswärd
Carl Adolf Möllerswärd (Möllersvärd) (19. toukokuuta 1744 Mäntsälä – 22. kesäkuuta 1828 Mäntsälä) oli suomalainen sotilas ja valtiopäivämies.
Möllerswärdin vanhemmat olivat kapteeni Carl Johan Möllerswärd ja Maria Helena Sahlo ja puoliso vuodesta 1774 Maria Charlotta L'Estrade. Möllerswärd oli kadetti tykistössä 1755 ja vapaaehtoinen Uudenmaan rakuunarykmentissä 1760. Palveltuaan sekä Hämeenlinnan rykmentissä että laivastossa vuodesta 1761 hänestä tuli kersantti Uudenmaan jalkaväkirykmenttiin 1768. Vänrikiksi hän yleni Porin rykmentissä 1769 ja luutnantiksi 1772. Kapteeni Kronobergin rykmentissä Möllerswärd oli 1774 ja Skytten rykmentissä 1776. Palveluksesta hän erosi majurina 1781, mutta oltuaan kuningas Kustaa III:n adjutanttina 1788 hän palasi sodan sytyttyä majurina palvelukseen Savoon 1789. Toimittuaan Kymenkartanon läänin osan hallinnossa hän sai maaherran arvon kesällä 1790. Möllerswärd oli edustaja aatelissäädyssä Porvoon valtiopäivillä 1809.
Everstiluutnantti Karl Magnus Möllersvärd oli Carl Adolf Möllerswärdin poika, hovineiti Ulrika Möllersvärd oli hänen tyttärensä.
Uralin pihlaja
Uralin pihlaja on venäläinen laulu, jonka Jevgeni Rodygin sävelsi Mihail Pilipenkon runoon ”Uralskaja rjabinuška” (Уральская рябинушка) vuonna 1953. Suomenkieliset sanat lauluun kirjoitti Sauvo Puhtila salanimellä Veikko Vallas. Laulu julkaistiin nuottina ja äänitteenä vuonna 1961 solistina Seija Järvinen.
Simon Parmet
Simon Parmet (ent. Pergament; 26. lokakuuta 1897 Helsinki – 20. heinäkuuta 1969 Helsinki) oli suomalainen kapellimestari, säveltäjä, pianotaiteilija ja musiikkikirjailija.
Uralin pihlaja
Kappaleen ovat levyttäneet myös Tapio Rautavaara (1979), Arja Saijonmaa (1987), Tamara Lund (1990) ja Matti Salminen (2001). Kosti Kivilahti on tehnyt lauluun vaihtoehtoisen suomennoksen, jonka ovat levyttäneet muun muassa Reijo Frank (1976) ja Annariitta Minkkinen (1980).
Simon Parmet
Ura
Parmet opiskeli Pietarin konservatoriossa, Helsingin musiikkiopistossa sekä Berliinin konservatoriossa. Helsingissä hänen opettajinaan toimivat Erik Furuhjelm ja Erkki Melartin. Hän toimi oopperakapellimestarina Saksassa ja Suomalaisessa Oopperassa sekä Radio-orkesterin kapellimestarina (1948–1953). Parmet oli perustamassa Akateemista Laulua, jonka ensimmäinen johtaja hän oli (1953–1954).
Parmet teki ensimmäiset levytyksensä Berliinissä 1929. Hänen johdollaan tehtyjä nauhoituksia on Yleisradion nauhoitearkistossa, muun muassa Einar Englundin sinfonia nro 2 (1951), Bengt Johanssonin Ekspressioita orkesterille (1953) ja Toivo Kuulan Stabat mater (1953). Vuonna 1962 hän sävelsi elokuvamusiikkia Pikku Pietarin pihaan; orkesterina on Radion viihdeorkesteri. Hän sävelsi elokuvamusiikin myös Jack Witikan ohjaamaan elokuvaan Nukkekauppias ja kaunis Lilith (1955).
Parmet julkaisi ruotsiksi kirjoja, joihin kuuluvat muun muassa Sibelius symfonier: en studie i musikförståelse, Con amore: Essäer om musik och mästare ja Genom fönsterrutan: Essäer om konst och musik och andra uppsatser.
Hänen veljensä Moses Pergament oli säveltäjä ja musiikkikriitikko ja asui Tukholmassa.
Ewa Swoboda
Ewa Nikola Swoboda (s. 26. heinäkuuta 1997 Żory, Sleesian voivodikunta ) on puolalainen pikajuoksija, sisäratojen Euroopan-mestari.
Swoboda sijoittui 100 metrin juoksussa neljänneksi Donetskin alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2013 ja viidenneksi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa Eugenessa 2014. Nanjingin nuorten olympialaisissa 2014 hänet hylättiin 100 metrin loppukilpailussa. Hän teki 60 metrin juoksun sisäratojen nuorten Euroopan ennätyksen 7,21 Toruńissa helmikuussa 2015. Hän paransi ennätyksen aikaan 7,20 sijoittuessaan kahdeksanneksi Prahan EM-hallikilpailuissa maaliskuussa 2015. Saman vuoden alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa Eskilstunassa hän saavutti kultaa 100 metrillä ajalla 11,52 ja hopeaa 4 × 100 metrin viestissä.
Swoboda juoksi sisäratojen 60 metrin Puolan ennätyksen ja nuorten Euroopan ennätyksen 7,13 Luxemburgissa tammikuussa 2016. Hän juoksi alle 20-vuotiaiden maailmanennätyksen ja Puolan naisten ennätyksen 7,07 Toruńissa kaksi viikkoa myöhemmin. Hän saavutti samana vuonna 100 metrillä hopeaa Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa ajalla 11,12. Rio de Janeiron olympialaisissa hän karsiutui 100 metrin välierissä.
Swoboda saavutti Belgradin sisäratojen EM-kilpailuissa 2017 hopeaa 60 metrillä ajalla 7,10. Kesäkaudella hän voitti 100 metrillä alle 23-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Bydgoszczissa ajalla 11,42 ja karsiutui Lontoon MM-kilpailuissa saman matkan välierissä. Vuonna 2018 hän karsiutui välierissä sekä Birminghamin MM-hallikilpailujen 60 metrillä että Berliinin EM-kilpailujen 100 metrillä.
Swoboda voitti 60 metrin sisäratojen Euroopan-mestaruuden Glasgow'ssa 2019 ajalla 7,09. Saman vuoden Gävlen alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän saavutti 100 metrillä kultaa ajalla 11,15 ja 4 × 100 metrin viestissä pronssia. Dohan MM-kilpailuissa hän karsiutui 100 metrin välierissä. Sisäratojen MM-kilpailuissa Belgradissa 2022 hän sijoittui 60 metrillä neljänneksi ajalla 7,04. Kesällä 2022 hän karsiutui Eugenen MM-kilpailuissa 100 metrin välierissä sekä sijoittui Münchenin EM-kilpailuissa 100 metrillä neljänneksi ja saavutti pikaviestissä hopeaa. Hän saavutti Istanbulin EM-hallikilpailuissa 2023 hopeaa 60 metrillä ajalla 7,09.
Swoboda on voittanut Puolan-mestaruuden 100 metrillä 2016–2020 ja 2022 sekä sisäradoilla 60 metrillä 2015, 2017, 2018–2019 ja 2021–2023.
Kuopion Palloseura
Kuopion Palloseura (KuPS) on vuonna 1923 perustettu kuopiolainen jalkapalloseura. KuPS on voittanut Suomen mestaruuden kuusi kertaa, Suomen Cupin neljä kertaa ja Liigacupin kerran. KuPS pelaa Veikkausliigassa, jossa seura on pelannut yhtäjaksoisesti vuodesta 2008 alkaen. Ennen vuotta 2008 KuPS oli jo pelannut 51 kautta Suomen ylimmällä sarjatasolla Mestaruussarjassa ja Veikkausliigassa. KuPS pelaa kotiottelunsa Kuopion keskuskentällä. Seuran peliasussa paita ja sukat ovat keltaiset ja housut ovat mustat, kakkosasu taas on valkomusta.
Seuran alkuvuodet
Kuopiossa paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ohjelmaansa 1900-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä. Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran. Synnytettiin Kuopion Palloseura, jonka perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16. maaliskuuta 1923.
Toiminta käynnistettiin heti perustamisen jälkeen keväällä. Virallinen kilpailutoiminta alkoi osallistumisella SM-kilpailuun. 1920-luvulla SM-kilpailut pelattiin cup-muotoisesti. KuPS saavutti kilpailun parhaan sijoituksensa heti ensimmäisellä kerralla 1923 päästessään välierään. Osallistuminen SM:n tavoitteluun on jatkunut yhtäjaksoisesti vuotta 1925 ja paria 1940-luvun sota-ajan kautta lukuun ottamatta. 400px|thumb|KuPS:n nousijajoukkue vuonna 1947. ) Vuonna 1930 Suomen jalkapalloilussa siirryttiin sarjamuotoiseen pelaamistapaan. Kuopion Palloseura voitti 1930 piirin mestaruuden ja selviytyi Palloliiton B-sarjaan. Kuopion Palloseura ylsi heti ensi yrityksellä B-sarjan välieriin, jonka voittajat nousivat valtakunnan ylimpään sarjaan, mutta KuPS hävisi Viipurin Susille.
Kuopion Palloseuran alkuperäisenä peliasuna oli mustavihreäpystyraitaiset paidat ja valkoiset housut. Kun tarvittiin uusia asusteita, ei ollut löytynyt paitaa, jossa vihreä väri olisi pysynyt kunnollisesti. Mietittiin eri värivaihtoehtoja, ja päädyttiin Savon väreihin, keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Uudet asusteet otettiin käyttöön keväällä 1935.
Kaudella 1946–1947 Suomensarjan neljä parasta pääsivät karsimaan kahdesta pääsarjan paikasta. KuPS pelasi nousun kannalta ratkaisevan ottelun Helsingissä 15. kesäkuuta 1947, ja tasapeli Kallion Palloseuran kanssa tarkoitti nousua Mestaruussarjaan. Paikan tavoittelu oli alkanut Savon piirinsarjapelillä kesällä 1930, eli pääsarjaan nousu kesti KuPS:lta hieman yli 17 vuotta. Oheisessa kuvassa on esitetty ottelussa pelanneet KuPSin pelaajat.
Mestaruuksien vuodet
KuPS aloitti Mestaruussarjassa elokuussa 1947 häviämällä HIFK:lle Kuopiossa. KuPS putosi heti ensimmäisenä kautenaan mestaruussarjasta, mutta nousi takaisin saman kalenterivuoden aikana. Sitten seurasi yli 43-vuotinen pääsarjavisiitti (eli 44 peräkkäistä kautta), joka alkoi toukokuussa 1949 HJK-häviöllä Kuopiossa ja päättyi Väinölänniemellä syksyllä 1992 Mikkelin Palloilijoille häviöön.
Azan
Azanin kunniaksi järjestettiin hänen kuolemansa jälkeen kilpailut.
Eräs rakkaustarina
Eräs rakkaustarina (En kärlekshistoria) on Roy Anderssonin ohjaama ruotsalainen romanttinen nuorisoelokuva vuodelta 1970. Päärooleissa Ann-Sofie Kylin ja Rolf Sohlman esittävät kahta nuorta, melkein lasta, jotka ovat toistensa ensimmäinen tyttö- ja poikaystävä. Tšekkoslovakian uuden aallon inspiroima elokuva merkitsi Anderssonille taiteellista läpimurtoa ja muodostui melkoiseksi menestykseksi niin Ruotsissa kuin ulkomaillakin. Nyttemmin se on saavuttanut klassikkoaseman teinirakkauden kuvausten joukossa.
Kuopion Palloseura
Mestaruuksien vuodet
KuPS oli 1950-luvulla huonoimmillaan sarjassa viidentenä (mitaleita tuli em. kahden kullan ja hopean lisäksi hopeaa 1954 ja pronssia 1953). 1960-luvulle tultaessa peliesitykset kuitenkin huononivat. KuPS saavutti SM-hopeat vuosina 1964, 1967 ja 1969. Vuonna 1966 joukkueen valmentajana aloitti Gunnar Boman, kun Aaro Heikkinen oli siirtynyt edelliskauden jälkeen vastaamaan koko seuran valmennusjohtamisesta. Ensimmäinen Kuopiossa varmistunut mestaruus tuli Väinölänniemellä Turun Palloseuran hävitessä KuPS:lle.
Eräs rakkaustarina
Elokuva oli Ruotsin ehdokas 43. Oscar-gaalaan parhaaksi ei-englanninkieliseksi elokuvaksi, mutta ei tullut nimetyksi kisaan.
Kuopion Palloseura
Mestaruuksien vuodet
Syksyllä 1967 KuPS pelasi ensimmäiset Euroopan cup-ottelunsa. KuPS olisi päässyt jo vuonna 1959 mukaan kilpailuun, mutta seuran talous ei ollut antanut tuolloin siihen mahdollisuutta. Nyt oli vastassa ranskalainen huippuseura St. Etienne. Ensimmäinen osaottelu pelattiin Ranskassa, toinen Kuopiossa. KuPS hävisi molemmat ottelut. 1968 Kuopioon tuli ensimmäinen Suomen cupin voitto KuPS:n lyödessä Olympiastadionilla KTP:n. 1969 paikallisvastustaja Elo pelasi ensimmäistä kertaa pääsarjassa, ja seurojen ensimmäisessä pääsarjakohtaamisessa keväällä tehtiin KuPS:n silloinen yleisöennätys 6787. KuPS tuli sarjassa viidennen kerran hopealle.
Eräs rakkaustarina
Tuotanto
Roy Andersson oli juuri valmistunut elokuvakoulusta ja tehnyt kaksi lupaavaa lyhytelokuvaa ja 48-minuuttisen lopputyön, kun hänelle annettiin tilaisuus ohjata Eräs rakkaustarina. Oli poikkeuksellista uskoa näin suuri hanke niin kokemattomalle tekijälle. Kuvaukset kestivät 16:nnesta kesäkuuta 26:nteen elokuuta vuonna 1969.
Kuopion Palloseura
Mestaruuksien vuodet
1970-luvun alkuun osui lievä aallonpohja. Kaudelle 1972 valmentajaksi tuli Martti Räsänen. Hänen valmentama ensimmäinen KuPS-mestaruus varmistui kauden 1974 viimeisellä kierroksella KuPS:n voittaessa olympiastadionilla HJK:n. 1975 oli vuorossa hopeaa. Räsäsen toinen (KuPS:lle jo viides) mestaruus tuli 1976 myös HJK-ottelussa, nyt Väinölänniemellä, jossa joukkueet pelasivat 26. syyskuuta 0–0-tasapelin. 1976 mestarijoukkueesta KuPS menetti kilpailijoilleen kuusi miestä. Menetyksistä huolimatta kausilta 1977 ja 1979 tuli hopeamitalit.
Eräs rakkaustarina
Tuotanto
Kuvauspaikkoina olivat muun muassa Svartsjön linna Ekerössä, Bellevueparken ja Norrbackagatan Tukholmassa sekä Stora Essingen.
Kuopion Palloseura
Mestaruuksien vuodet
KuPS oli noussut 1970-luvulla suomalaisittain suurseuraksi: oleelliset tekijät oli seurassa toteutettu esimerkillisesti, markkinointi, pelaajien työasiat ja seuran johdon vaastuun jaot olivat hallinnassa. Talouskin oli kunnossa, sillä lipputulot elättivät seuraa pitkälle. Lisämausteena oli ankara lajin sisäinen paikallinen kilpailu KPT:n kanssa, eikä kilpailevia lajeja ollut käytännössä lainkaan.
1980-luvulla alkoivat KuPS:n vaikeat vuodet. KPT lähti haastamaan 1970-luvun lopussa KuPS:aa, ja myös Elo nosti päätään alemmista sarjoista kaupungin suurseurojen kilpailijaksi. Myös jääkiekkoväki alkoi rakentaa pohjaa KalPa:n nousulle liigaan. Jalkapallo muuttui amatöörien harrastuksesta ammattimaiseksi kilpaurheiluksi. KPT:n täysimittainen hyökkäys kotimaiselle jalkapallohuipulle pääsemiseksi päättyi yhtälön taloudelliseen mahdottomuuteen muutamassa vuodessa, ja Elonkin nousun takaa löytyi kestämättömät perusteet, mikä johti seura toiminnan loppumiseen. 1980-luku päättyi KuPS:lta lopulta komeasti Suomen cupin voittoon Hakasta Olympiastadionilla.
Eräs rakkaustarina
Vastaanotto
Kriitikko Helena Yläsen mukaan ohjaaja sijoittaa hyvin taitavasti valaistuksen, kuvakoon ja muiden teknisten keinojen avulla lapset ja heidän vanhempansa aivan kuin samanaikaisiin ja jopa sisäkkäisiin maailmoihin, joissa vallitsee erilainen ajantaju ja erilaiset säännöt. Siinä missä lasten maailmassa vallitsee vapaus ja luottamus, tuntuu aikuisten maailmassa aina olevan seinä vastassa.
Kuopion Palloseura
Liiga-aika
thumb|250px|KuPS:n [[Jani Hartikainen (vas.) ja FC Hakan Mikko Innanen Valkeakoskella 28. huhtikuuta 2005.]] thumb|upright|[[Ilja Venäläinen perässään Klubi-04:n Sakari Mattila Helsingissä 13. toukokuuta 2007.]] Kaudelle 1990 KuPS:n valmentajaksi palasi vanha tuttu Martti Räsänen. Sarjan nimi oli uusi, Futisliiga, joka nykyisin kulkee Veikkausliigan nimellä. Räsäsen aikakausi KuPS:n valmentajana päättyi kesällä 1992, kun KuPS oli juuttunut hännille, ja syyskauden viimeisiin otteluihin valmennus siirrettiin muiden vastuulle. MP lähetti kauden viimeisessä ottelussa KuPS:n 44 peräkkäisen pääsarjakauden jälkeen I divisioonaan. Ratkaisumaalin laukoi vapaapotkusta oma kasvatti Juha Karvinen. Maali hiljensi lumen peittämän Väinölänniemen. Paluu Liigaan onnistui heti, mutta vain yhdeksi kaudeksi.
Vuorenalanen (Jyväskylä)
Vuorenalanen on Keski-Suomessa Jyväskylässä Kovasmäen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Kuopion Palloseura
Liiga-aika
KuPS:n realismia oli nyt yrittää selvitä hengissä talousongelmista. Onnistunut puheenjohtajan vaihdos piristi seuraa. Eija Vähälä loi seuraan uutta henkeä: ”Taistellaan, eikä anneta KuPS:n loppua”. Kausi 1997 päättyi putoamiseen Kakkoseen. Tuolloin hämmästeltiin sitä, miten KuPS ei pärjännyt karsintasarjan otteluistaan Nokian Pyryä ja kemiläistä lähiöjoukkuetta Visan Palloa vastaan kunnialla, ja karsintasarjan kaksi tasapeliä tarkoitti, että KuPS jatkoi Kakkosessa, tasolla, joka vastasi aikoinaan Maakuntasarjaa.
Eräs rakkaustarina
Vastaanotto
Turun Sanomien Tapani Maskula muisteli elokuvan uusintakierroksen yhteydessä 2004, miten vuonna 1971 yritti haastatella ruotsinlaivalla saapunutta elokuvan teiniparia saamatta juuri yhtä sanaa pidempiä vastauksia: ”Tuo sama varhaisnuorten varautunut asenne kyynisiin aikuisiin välittyy edelleenkin vahvana Roy Anderssonin elokuvasta. Eräs rakkaustarina ei ehkä kuulu maailman parhaiden mestariluomusten joukkoon, mutta vain harvaan filmiin orastavaa seksuaalisuutta ja viatonta erotiikkaa on vangittu yhtä haavoittuvan kauniina.”
Blois
Blois on kaupunki Ranskan Centre-Val de Loiren alueella. Se on Loir-et-Cherin departementin pääkaupunki, joka sijaitsee Loiren rannalla Orléansin ja Toursin kaupunkien välissä. Blois'ssa on 48 487 asukasta (2006).
Vuorenalanen (Jyväskylä)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Kuopion Palloseura
Liiga-aika
Nousu Ykköseen onnistui heti. Kakkosessa pelaaminen hankaloitti kuitenkin velkataakan hoitamista, ja syksyllä 1998 alkoi häämöttää konkurssi. Pelastusoperaatiota varten oli muodostettu KuPS Oy, joka tuli ja pelasti KuPS ry:n vain parin viikon päässä häämöttävältä konkurssilta. Oy hoiti ry:n velat verottajalle, ja näin oltiin valmiit aloittamaan uusi nousu takaisin kotimaan huipulle.
Vuorenalanen (Jyväskylä)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Saajoen valuma-alueella (14.27), jonka Kattilaojan valuma-alueeseen (14.274) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121,6 metriä mpy.
Kuopion Palloseura
Liiga-aika
Uuden vuosituhannen ensimmäiseen kauteen lähdettiin uudella ja päätoimisella valmentajalla, Esa Pekosella, joka nosti KuPS:n Veikkausliigaan kaudeksi 2001. Ensimmäinen liigakausi toi kahdeksannen sijan, mutta Pekonen ei saanut enää jatkaa, KuPS säilyi sarjassa kaksi seuraavaa kautta, mutta 2003 päätteeksi KuPS putosi. Kauden 2003 surkea loppu sai Oy:n johtoon uutta puhtia, suuntaa piti muuttaa. Toiminnalle haettiin uskottavuutta palkkaamalla hyvätasoinen päävalmentaja. Juha Malinen onnistui nostamaan KuPS:n heti takaisin Veikkausliigaan.
Kausi 2006 alkoi lupaavasti Finnair Stadiumilla pelatussa Liigacupin loppuottelussa, jossa KuPS voitti FC KooTeePeen päättäen samalla seuran saavutusten 17-vuotisen kuivan kauden. Kausi päättyi lopulta tipahtamiseen Ykköseen.
Kauden 2007 Viimeiselle kierrokselle lähdettäessä RoPS johti sarjaa kahdella pisteellä. Kierroksella FC Hämeenlinna voitti RoPS:n ja KuPS voitti JJK:n. KuPS olisi voittanut Ykkösen myös RoPS:n pelatessa tasapelin, koska KuPS:lla oli selkeästi parempi maaliero. Kuopiolaisten sankari oli kolme maalia päätöskierroksella tehnyt Ilja Venäläinen, jonka ansiosta KuPS palasi Veikkausliigaan kaudeksi 2008. .
2008 alkaen KuPS on pelannut Suomen ylimmällä sarjatasolla. 2010 KuPS saavutti pitkästä aikaa hopeisen mitalin. Se on myös esiintynyt kolme kertaa häviävänä osapuolena Suomen cupin finaalissa (2011–2013). Kaudella 2017 KuPS saavutti Veikkausliigassa hopeaa.
Stadionit
thumb|350px|Kuopion keskuskenttä 2.11.2010
KuPS pelaa kotiottelunsa Kuopion keskuskentällä, jonka sponsorinimeksi tuli 2012 kaudelle Savon Sanomat Areena (3+2 vuoden sopimus). Alkuaan Keskuskenttä avattiin toukokuussa 1939. Vuonna 2003 kentälle asennettiin tekonurmi, ja kesäkuussa 2005 valmistui uusi pääkatsomo. KuPS on pelannut stadionilla kaudesta 2005 alkaen.
Keskuskentän pääkatsomon kapasiteetti on 2 700 katsojaa ja päädyssä on 490 kiinteää katsomopaikkaa. Istumapaikkakapasitetti on yhteensä 3 190, jonka lisäksi stadionilla siirrettävä aurinkokatsomo, joten stadionin kokonaiskapasiteetti on noin 4 000 katsojaa.
KuPS on pelannut historiansa aikana myös Väinölänniemen stadionilla, missä KuPS pelasi ensimmäisen virallisen kilpailuottelunsa 6.9.1923, vastassa oli Varkauden Suojeluskunnan Palloilijat, ottelu kuului cup-muotoiseen Sm-kilpailuun, tulos oli 2-2, uusintaottelussa 23.9. Väinölänniemellä KuPS voitti 3-1. Nykyiseltä ”Vänäriltä” näytävä stadion valmistui 1952, ja katsomorakennus vihittiin käyttöön samana vuonna 8.7. Pelialue oli leventynyt virallisiin mittoihin ja pelialusta oli kunnollinen ruohomatto, joka oli kaupungissa toinen Keskuskentän jälkeen. Edellä mainittujen lisäksi muita Kuopion kenttiä, joilla KuPS on pelannut virallisia kilpailuotteluita ovat Keskuskentän stadionin vieressä sijainnut hiekkakenttä, joka oli käytössä keväisin, kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia (esim. kauden 1991 avausottelu ). Myös Kuopio-hallissa KuPS on pelannut virallisia kilpailuotteluita (esim. kauden 1994 avausottelu ).
Kannattajat
thumb|250px|Banzai ja cup-juna Iisalmesta Kuopioon vuonna 2005.
KuPS Supporters' Club (KSC) sai alkunsa KuPS:n 1970-luvun mestaruushuumassa. Se perustettiin virallisesti 8. lokakuuta 1979 ja rekisteröitiin samana vuonna nimellä KuPS S.C. ry. Ydinryhmä pelasi myös puulaakijalkapalloa ja perusti vuonna 1980 Kings Soccer Clubin, eli nykyisen Kings Kuopion. KSC:n toiminta hiipui 1980-luvulla ja sen viimeiseksi kokoontumiseksi jäi vuoden 1989 Suomen Cupin finaali.
Banzai - KuPS:n kannattajat ry:tä alettiin pohjustaa vuonna 2000. KuPS:n nettisivujen vieraskirjassa monet kirjoittajat halusivat oman faniklubin perustamista. Idea alkoi konkretisoitua KuPS:n nousuhuumassa marraskuussa 2000, jolloin pidettiin ensimmäinen fanitapaaminen Kuopiossa, ja synnytettiin Banzai – KuPS Fan Club. Ryhmä on nimetty Jukka Virtasen sanoittaman, Antti Hyvärisen säveltämän ja Kai Hyttisen vuonna 1975 ensi kertaa esittämän KuPS:n kannatuslaulun mukaan. Singlellä on kappaleet Banzai Banzai / Älä laakase naatitaan (B-puolen esittäjäksi on merkitty Pelurit). Toiminta alkoi omien nettisivujen avaamisella 2.1.2001. Samalla sovittiin seuran kanssa, että keskustelupalsta siirtyy KuPS:n sivuilta Banzain sivuille. Tämä siksi, että KuPS-keskustelu ei hajoaisi kahteen eri foorumiin. Yhdistys päätettiin rekisteröidä lähinnä rahaliikenteen ja pienimuotoisen fanituotekaupan sujuvan toimimisen vuoksi. Ry:n perustava kokous pidettiin 21.12.2002. Rekisteröity yhdistys Banzaista tuli 4. heinäkuuta 2003.
Banzai-ryhmään kuuluneet kannattajat perustivat KuPS:n etäkannattamiselle heti Banzai Fan Clubin perustamisen jälkeen paikallisia nettiyhteisöjä muuallekin Suomeen: Kapakka-Banzai, Piäkaapuntiseuvun KuPS-vanit ja Banzai-Jyväskylä, KuPS:n jyväskyläläiset kannattajat .
Kun Banzain toiminta hiljeni, ry:n virallinen toiminta päätettiin laittaa hyllylle vuoden 2009 jälkeen.
Nettiyhteisökannattamisen tilanne oli tammikuussa 2014 oheinen: ”Keskustelufoorumin sopimus päättyi jo ja banzaikups.net sivutkin päättyvät ensi syksynä. Näiden tilalle KuPS ry on perustanut Facebook-sivun - niille, jotka siellä roikkuu. Nämä Piäkirkon sivut nyt jatkaa ainakin vielä...”
Banzai-pelaajat
Vuodesta 2001 lähtien KuPS:n kannattajat ovat valinneet kauden Banzai-pelaajan. Palkinto annetaan pelaajalle (tai useammalle), joka on kannattajien mielestä vuoden paras pelaaja.
Kauden Banzai-pelaaja:
Kauden nuori pelaaja:
Tunnettuja KuPS:aan julkisuudessa liitettyjä henkilöitä
Listan henkilöt ovat olleet tekemisissä jollakin tavalla seuran kanssa ja tuoneet KuPSia esille julkisuudessa.
Organisaatio ja talous
KuPS yhtiöitettiin ja toiminta siirrettiin kaudesta 1999 alkaen Kuopion Palloseura Oy:lle.
Kuopion Palloseura Oy
Hallitus:
Toimitusjohtaja:
Talouden tunnusluvut
Lähde: Finder
Kuopion Palloseuran puheenjohtajat
Ry:n puheenjohtajat
Puukiipijä
Puukiipijä (Certhia familiaris) on pieni käyränokkainen varpuslintu.
Kuopion Palloseura
Kuopion Palloseuran puheenjohtajat
Oy:n hallituksen puheenjohtajat Lähde
Puukiipijä
Levinneisyys
Puukiipijän voi tavata poikki Euroopan ja Aasian, Irlannista Japaniin ulottuvalla alueella. Se pesii miltei koko Euroopassa, Suomen etelä- ja keskiosassa Etelä-Lappia myöten. Suomen pesimäkanta oli 1990-luvun lopulla 70 000 – 150 000 paria. Euroopan kanta on 2,7–3,6 miljoonaa paria, joista Britteinsaarilla 200 000. Osa Suomen puukiipijöistä talvehtii Suomessa, osa muuttaa syys–lokakuussa lounaaseen, Ruotsiin ja läntiseen Eurooppaan. Talvisin ne lyöttäytyvät tiaisparviin. Kovat pakkasjaksot aiheuttavat talvehtivalle kannalle suuria tappioita.