cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Internet
1990-luku: Internet tulee koteihin, WWW:n synty ja läpimurto, netti-hypetys ja IT-kupla
thumb|upright=1.4|Vuonna 1993 läpimurron tehnyt Mosaic -selain. Varhaisen WWW:n sivujen tausta näkyi yleensä harmaana. thumb|upright|28 800 bps sisäinen [[modeemi. 1990-luvulla nettiyhteys kotoa muodostettiin usein sisäisen modeemin avulla, josta meni suoraan johto analogiseen puhelinverkkoon. Samalla laitteella pystyi käyttämään BBS:iä tai muodostamaan pelkän puhelinverkon kautta menevän yhteyden kahden tietokoneen välille.]] 1990-luvulla Internet kaupallistettiin ja siirrettiin suurten operaattoreiden hoidettavaksi. Sen jälkeen se alkoi levitä myös valtaväestön käyttöön. Nopeat tiedonsiirtoyhteydet, helppokäyttöiset graafiset käyttöliittymät ja uudet palvelut alkoivat houkutella yksityisiä käyttäjiä kokeilemaan Internetin tarjoamia mahdollisuuksia. Ennen kuin nettisivut selaimineen yleistyivät, toimi välivaiheena 1990-luvun alussa tekstisivuja järjestellyt gopher-protokolla. WWW:n yleistymistä hidasti esimerkiksi kuvien hidas latautuminen tuon ajan verkkoteknologialla. Nettisivujen alkuperäinen tarkoitus oli järjestellä fyysikoiden tutkimustietokannat paremmin käytettäväksi, mutta WWW:n potentiaali osoittautui myöhemmin selvästi laajemmaksi. Illinoisin Urbana-Champaignin yliopiston alaisessa NCSA:ssa (National Center for Supercomputing Applications) kehitetty Mosaic-selain (1993, myöhemmin "Netscape Navigator") oli ohjelma, jonka avulla WWW:n käyttö popularisoitui.
Suomessa Internetin laajempi leviäminen kotikäyttöön alkoi 1993, kun EUnet Finland aloitti Internet-yhteyksien tarjoamisen yrityksille ja kotitalouksille. Samana vuonna yhteyksiä alkoivat tarjota myös Tele (nyk. Telia) ja HPY (nyk. Elisa). Silti vasta 1990-luvun puolivälin paikkeilla useimmat keskivertokansalaiset yliopistojen ulkopuolella alkoivat kuulla Internetistä. Internetin käytön yleistyminen aiheutti medioissa innostusta ja 1990-luvun puolivälistä alkaen alettiin puhua ylevästi esimerkiksi "tiedon valtatiestä", "netti-surffailusta" ja "interaktiivisuudesta" (vuorovaikutteiset palvelut). Näihin aikoihin monet peruskoulutkin saatiin jo verkkoon. Internet-hype kytkeytyi ilmiönä myös 1990-luvun lopun IT-kuplaan, kun Internet mobiiliteknologian ohella synnytti sijoittajissa epärealistisia tuotto-odotuksia.
Puhelinverkkoa käyttävä modeemiliikenne siirtyi vuosikymmenen loppua kohti Internet-palveluihin. Internet-aikaa edeltänyt BBS-kulttuuri lopahti viimeistään Internetin nopeiden laajakaistayhteyksien yleistyessä vuoden 2000 tienoilla. Alun perin Internetin ulkopuolisten kansallisten tietoverkkojen (jotka tosin tarjosivat myöhemmin myös Internet-palveluita käyttäjilleen) suosio romahti jo aiemmin, kun esimerkiksi verkkopankin käyttö siirtyi Internetiin.
2000-luku: sosiaalinen media, älypuhelimet
2000-luvun alussa IT-kupla puhkesi, mutta pian alettiin luoda jo pohjaa Internetin seuraavalle aluevaltaukselle, kun markkinoille alkoi tulla yhä enemmän Internet-liittymillä varustettuja älypuhelimia, jotka lopulta 00-vuosikymmenen loppuvuosina alkoivat korvata vanhemmat kännykät. Älypuhelimet lisäsivät paitsi Internetin käyttöä kommunikaatiovälineenä erityisesti sen käyttöä arkisiin asioihin, kuten karttapalveluihin.
2000-luvun alussa blogit alkoivat korvata webin alkuaikoina esiin nousseita "kotisivuja". 2000-vuosikymmenellä alettiin puhua myös sosiaalisesta mediasta, kun Facebookin ja Twitterin kaltaiset "web 2.0" -palvelut lisäsivät keskivertokansalaisten suorittaman Internet-kommunikaation määrää. Facebookin myötä 2000-luvun loppuvuosina Internet alkoi varsinaisesti muodostua paikaksi, jossa tavalliset kansalaiset pitivät monenkeskisesti yhteyttä tuttaviinsa ja sukulaisiinsa jakaen valokuviaan, videoitaan ja muuta materiaalia. Teknisesti tämä olisi toki ollut mahdollista aiemminkin, mutta Facebookin ja sen kaltaisten palveluiden käytön helppous ja kätevyys houkutteli mukaan satoja miljoonia uusia käyttäjiä. Jo aiemmin Internet oli muokannut yhteiskunnallista keskustelua, mutta sosiaalisen median myötä kysymys Internetin vaikutuksesta esimerkiksi politiikkaan nousi uudelleen esille.
2010-luku: vuotosivustot, yksityisyys, kybersota, esineiden internet
Vuonna 2010 Wikileaks-sivusto aiheutti poliittisia myrskyjä tietovuodoillaan, joissa paljastettiin esimerkiksi Yhdysvaltain salaisia diplomaattisia asiakirjoja. Yksityisyyteen ja nettivakoiluun liittyvät kysymykset nousivat toden teolla uutisotsikoihin viimeistään 2013 Edward Snowdenin paljastusten myötä. Tällöin kävi ilmi, miten laajasti Yhdysvaltain viranomaiset urkkivat tietoja yksityisistä kansalaisista nettipalveluiden kautta. Myös kyberiskut ovat 2000-luvulla saaneet kasvavaa huomiota, kun eri valtiot ovat tehneet hyökkäyksiä toistensa nettipalvelimia kohtaan, pyrkien usein viemään valtiosalaisuuksia tai aiheuttamaan muuta häiriötä.
Internetin käyttö on lisääntynyt informaatiosodankäynnissä trollien käytöllä. Myös vihapuheen ja sananvapauden välinen suhde sosiaalisen median alustoilla on nostanut esiin ongelmakohtia: on olemassa ristiriita taloudellisen menestyksen ja inhimillisyyden välillä.
Verkossa tapahtuva ihmisten heikkouksien käyttö käyttäytymisen ohjaamiseen on yksi kasvava ongelma.
Covid-19-pandemian myötä osa opetuksesta siirtyi etäopetukseen internetin välityksellä.
Teknologiat
TCP/IP perustuu ajatukseen, että tietoliikenne koko verkon laajuudelta tapahtuu käyttäen samanlaisia tietosähkeitä, IP-paketteja. Lähettäjän ja vastaanottajan välille muodostettavat yhteydet vaikuttavat vain päätelaitteisiin, samoin pakettien sisällön tulkinta tapahtuu pelkästään päätelaitteissa. Itse tietoliikenneverkko siirtää vain yhdenlaisia paketteja. Jokaisen paketin käyttämä reitti voi olla erilainen. Pakettiverkko ei tiedä eikä välitä siitä, sisältääkö paketti palan puhetta, sähköpostia vai multimediadokumenttia.
Internet-teknologioiden kehittäminen tapahtuu pääosin IETF-organisaation (Internet Engineering Task Force) eri työryhmissä, jotka toimivat avoimuuden ja läpinäkyvyyden periaatteiden mukaisesti. Kaikki Internet-standardit ja käytännöt julkaistaan RFC-asiakirjoina (Request for Comments).
Yksityiset henkilöt
Tiedonhaun kannalta Internetin yleistyminen on merkinnyt vallankumousta. Ennen tieto täytyi kerätä työläästi useilta eri tahoilta, esimerkiksi arkistoista, erillisistä tietokannoista tai erikoiskirjastoista. Nyt hakukoneet tarjoavat nopean ja helpon pääsyn maailman suurimpaan tietokantaan. On kuitenkin hyvä pitää mielessä, että suuri osa tietoa on yhä tietoverkkojen ulottumattomissa.
Internetiä käytetään myös tiedostojen jakamiseen, ennen yleisesti anonyymi-FTP:n välityksellä. Nykyään tiedostojenjako tapahtuu yleensä WWW:n ja vertaisverkkojen välityksellä. Jaossa on esimerkiksi erilaisia kirjoituksia, musiikkia, ohjelmistoja ja elokuvia. Tiedostoja voi ladata itselleen tai antaa tiedostoja muiden ladattavaksi. Suuri osa vertaisverkoissa liikkuvasta materiaalista on jaossa laittomasti, mutta niitä käytetään myös yleisesti vapaasti jaossa olevan materiaalin jakoon. Tiedostojen jakamiseen liittyvä liikenne muodostaa valtaosan koko internet-liikenteestä.
Yritykset
Internet on vaikuttanut merkittävästi myös kaupankäynnin sähköistymiseen, erityisesti kuluttajakaupan osalta (verkkokauppa). Internetin kauppapaikoista suurimmat kuten Amazon ja eBay dominoivat massatuotteiden myyntiä. Toisaalta myös pienet erikoisalueet ovat voineet löytää asiakkaita internetin välityksellä.
Valtiot ja julkisyhteisöt
Sähköinen asiointi on mahdollistanut valtioiden julkisille palveluille erilaisten lupien ja hakemuksien reaaliaikaisen vastaanottamisen ja sähköisen käsittelyn. Tämä mahdollistaa prosessien automatisointia ja työn siirtymistä ihmiskäsittelijöiltä tietokoneille.
Suomessa sähköinen asiointi on saatavilla esimerkiksi rikosilmoituksen tekemiseen, toimeentulotuen tai opintotuen hakemiseen ja veroilmoitusten tekemiseen.
Toisaalta internetiä käytetään myös laajamittaiseen valtioiden tiedusteluorganisaatioiden tietojenkeruuseen ja urkintaan. Toistaiseksi laajin paljastunut tapaus on Yhdysvaltain kansallisen tiedustelupalvelun vuosikymmeniä jatkunut kansalaisten ja poliitikkojen urkinta, jonka paljasti Venäjälle loikannut tietovuotaja Edward Snowden. Urkinnan seurauksena eräissä vakoilun kohteiksi joutuneissa maissa alettiin käydä keskustelua urkinnalta suojautumiseksi. Saksassa liittokansleri ehdotti Euroopan unionin "omaa sisäistä internetiä" ja Brasiliassa alettiin valmistella omaa sähköpostijärjestelmää.
Koulutus
Internetissä on saatavilla suuri määrä etäoppimiseen suunnattua materiaalia kuten MIT:n OpenCourseWare ja Khan Academy.
Bill Clintonin mukaan internetillä on mahdollisuus pienentää digitaalista kuilua ja nostaa ihmisiä köyhyydestä nopeammin kuin koskaan aiemmin ihmiskunnan historiassa.
Internetin ongelmat
Internetin romahtamista on välillä ennustettu erittäin vakavien tietoturvaongelmien vuoksi (esimerkiksi roskaposti, virukset, haitta- ja vakoiluohjelmat sekä käytössä olevien ohjelmistojen tietoturvapuutteet). Toisaalta on esitetty, että internetin korvaaminen olisi niin työlästä, että todennäköisempää on yritysten välisten ja suljettujen palvelujen käytön sekä tietosuojausmenetelmien ja kryptauksen käytön kasvaminen.
Kaatumisen ehkäisemiseksi Internetin juuripalvelimet on pyritty jakamaan eri puolille maailmaa yhteensä 22 eri paikkaan. Tietoturva-asiantuntija Mikko Hyppösen mukaan teoriassa pommi-iskut näihin paikkoihin voisivat kaataa Internetin. Hänen mielestään moiselle terrori-iskulle olisi hankala löytää motiivia, sillä harva hyötyisi Internetin kaatamisesta.
Monet vanhemmat ovat hyvin huolissaan lasten ja nuorten internetinkäytöstä. Internetin keskustelualue on erittäin yleinen käsite ja tuottaa vanhemmille päänvaivaa, koska välttämättä ei tiedä, kenen kanssa todella keskustelee netin välityksellä. Internetin käyttöön voi syntyä sosiaalinen riippuvuus, jossa reaalimaailman aktiviteetit ja todelliset ihmissuhteet korvautuvat virtuaalisilla.
Ympäristövaikutukset
Lähes 60 prosenttia dataliikenteen aiheuttamista päästöistä johtuu internetissä olevien videoiden suoratoistosta. Yhdysvaltalaisen Berkeleyn yliopiston tutkijoiden vuonna 2014 laatiman laskelman mukaan videon suoratoisto 6 Mbps:n nopeudella tuottaisi yhteensä lähes 800 grammaa hiilidioksidipäästöjä yhden tunnin aikana. Vuonna 2019 arvioitiin, että kahden tunnin pituisen elokuvan katselu kuluttaisi noin 1,13 kilowattituntia sähköä eli yhtä paljon kuin 60 teekupillisen keittäminen. Tuollaisen sähkömäärän valmistaminen aiheuttaisi Britannian sähköntuotantorakenteella yli 300 grammaa hiilidioksidipäästöjä.
Sähkönkulutus syntyy palvelinten konesalien jäähdytyksestä, tietoliikenneverkkojen toiminnasta sekä kuluttajan omista tietoliikennelaitteista ja siihen vaikuttavat esimerkiksi resoluutio ja näytön koko. Tietoliikenneverkko ja datakeskukset tuottavat suurimman osan internetin käytön aiheuttamista päästöistä.
Nimitys
Nimitys internet on syntynyt ranskalaisesta pakettikytkentäisestä Cyclades-tietokoneverkosta kun he asettivat kommunikaationsa muihin tietokoneverkkoihin ja näin ollen syntyi termi inter-net, joka koostuu kahdesta englanninkielisestä sanasta inter ja net, jotka suoraan suomennettuna olisi verkkojen välinen, jota käytetään, kun tietoverkkoja yhdistetään toisiinsa.
Maailmassa on yksi yhteinen tietoverkko, Internet tai internet. Nimi kirjoitettiin aiemmin isolla alkukirjaimella erisnimisäännön mukaisesti. Suomen kielen lautakunta päätyi kuitenkin kokouksessaan 2007 siihen, että molemmat vaihtoehdot ovat suomen kielessä hyväksyttäviä. Kahden kirjoitustavan välillä voi nähdä merkityseron: Kun Internet kirjoitetaan isolla alkukirjaimella, korostuu sen merkitys maailmanlaajuisen tietoverkon nimenä. Pienen alkukirjaimen kera se käsitetään pikemminkin viestintävälineeksi kuten televisio, radio tai puhelinverkko.
Äärimmäiseen asiallisuuteen pyrkivässä tyylissä, esimerkiksi säädöstekstissä, käytetään Internetistä termejä yleinen tietoverkko tai kansainvälinen tietoverkko tai vain tietoverkko.
Varsinaiselta merkitykseltään internet sanana tarkoittaa verkkojen välistä tiedonsiirtoa erityyppisten aliverkkojen välillä tai erityyppisistä aliverkoista koottua verkkoa. Sanassa internet-protokolla (IP) "internet" kirjoitetaan pienellä alkukirjaimella, koska IP on yleinen verkkojen välinen protokolla, jota Internetin ohella käytetään muissakin verkoissa.
Ampumahiihdon maailmancup 2018–2019 – naisten pikakilpailu
Ampumahiihdon maailmancupin 2018–2019 naisten pikakilpailu alkoi 8. joulukuuta 2018 Pokljukassa, Sloveniassa ja se päättyy 21. maaliskuuta 2019 Holmenkollenissa, Norjassa.
Sonnō jōi
250px|thumb|[[Miton kapinan samuraita sonnō jōi -bannerin kanssa.]] Sonnō jōi (, "kunnioita keisaria ja karkota barbaarit") oli japanilainen, uuskungfutselaisuudesta alkunsa saanut poliittinen filosofia ja liike. Siitä tuli huomattava tunnuslause 1850- ja 1860-luvuilla Tokugawa-bakufua kaatavassa liikkeessä.
Tunnuslauseen alkuperä on Kiinassa, kevättä ja syksyä -kauden fraasissa zūnwáng rǎngyí. Zhou-dynastia menetti hallinnan feodaalivaltioistaan ja ulkomaiden hyökkäykset olivat yleisiä. Qí-valtion Qí Huán Gōng käytti fraasia saadakseen muiden feodaalivaltioiden johtajat kunnioittamaan Zhou-hovia, vaikka käytännössä hänen tarkoituksenaan olikin saada ne omaan hallintaansa. Japanissa sen alkuperä voidaan jäljittää 1600-luvun kungfutselaisten oppineiden, Yamazaki Ansain ja Yamaga Sokōn töihin. He kirjoittivat Japanin keisarihuoneen pyhyydestä ja ylivoimaisuudesta muihin maihin verrattuna. Heidän ideoitaan jalosti kokugaku-oppinut Motoori Norinaga. Mitogaku-oppinut Aizawa Seishisai toi tunnuslauseen moderniin japanin kieleen teoksessaan Shinron vuonna 1825. Siinä sonnō tarkoitti Tokugawa-bakufun keisaria kohtaan osoittamaa kunnioitusta ja jōi kristinuskon kieltoa.
Kun yhä suurempi määrä ulkomaisia laivoja vieraili Japanin vesillä 1800-luvun alussa, maan harjoittama eristäytymispolitiikka tuli kyseenalaiseksi. Tunnuslauseen jōi-osa muuttuikin reaktioksi Kanagawan sopimukseen, jossa Japani pakotettiin avautumaan ulkomaankaupalle vuonna 1853. Se, että bakufu oli kyvytön toimimaan ulkomaalaisia vastaan keisarillisen hovin toiveista huolimatta, osoitti Yoshida Shōinille ja muille Tokugawoja vastustaville, että filosofian sonnō-osa ei toteutunut ja että bakufu täytyi korvata hallinnolla, joka kykenisi paremmin toimimaan keisarille uskollisesti. Tunnuslause omaksuttiin kapinallisten Chōshūn ja Satsuman alueiden taisteluhuudoksi, ja keisarillinen hovi odotetusti suhtautui liikkeeseen myönteisesti. On tärkeää huomata, että retoriikasta huolimatta slogan ei koskaan ollut osa hallituksen eikä edes kapinallisten politiikkaa; erityisesti Satsumalla oli hyvin läheiset suhteet länsivaltoihin, joilta se osti aseita, ammuksia, laivoja ja muuta teknologiaa.
Kun Tokugawa-bakufu oli kaatunut ja keisari Meiji nostettu symbolisesti valtaan Meiji-restauraatiossa, tunnuslause jätettiin kaikessa hiljaisuudessa pois käytöstä. Se korvattiin sloganilla fukoku kyōhei, "rikas maa ja vahva armeija".
Lempi (sarjakuvahahmo)
Lopulta Lempi on lennellyt jo taivaallisissa maisemissa siivet selässään ja pyhimyskehä päänsä päällä. Keskioluesta Lempi ei ole luopunut taivaassakaan.
Lempiä on julkaistu myös sarjakuva-albumeina.
Kemin sarjakuvaseura jakaa joka vuosi (vuodesta 1987) sarjakuva-alan Lempi-palkinnon.
Lauri Kivioja
Lauri on luonteeltaan levoton eikä viihdy missään työpaikassa kovin kauan, vaan saattaa lähteä joskus kesken päivän yhtäkkisen mielijohteen valtaamana. Hän on muun muassa vähän aikaa apumiehenä Janne Kivivuoren rakennustyömaalla ja asemamiehenä pitäjän rautatieasemalla. Vihtori-isä toteaakin pojastaan: "Tulee minuun tossa kulkijan luonnossansa."
Hänet kuvataan herkeämättömän kiinnostuneena kaikenlaisiin ajoneuvoihin. Rautatieasemalla työskennellessään hän ostaa eräältä toiselta asemamieheltä vanhan polkupyöränrämän, jota muut kyläläiset käyvät Kiviojalla katselemassa. Asemakylästä Lauri löytää myös itselleen morsiamen, ja häitä vietetään Pentinkulman työväentalolla kesällä 1914, hieman ennen ensimmäisen maailmansodan syttymistä. Häävieraiden yhtenä puheenaiheena on juuri tapahtunut arkkiherttua Frans Ferdinandin murha. Häissä on tarjolla paikkakunnalla ennen näkemätöntä ruokaa, makaronilaatikkoa.
Ensimmäisen maailmansodan aikana kesällä 1915 kartanossa vierailee venäläisiä upseereja, jotka ovat liikkeellä kahdella autolla. Kun Lauri saa tietää asiasta, hän jättää siihen paikkaan työnsä kaukaisella niityllä ja kiirehtii polkupyörällään kartanoon ihailemaan autoja. Autonkuljettajien estelyistä huolimatta hän istuu vuorotellen kummankin auton ohjauspyörän ääressä miltei koko loppupäivän.
Hän liittyy Suomen sisällissodassa Pentinkulman punakaartiin, taistelee Ikaalisissa ja jää vangiksi Lahdessa. Kansalaissodan jälkeen Lauri palaa Hennalan vankileiriltä ensimmäisenä pentinkulmalaisena ja vie Leppäselle tiedon Valentin kuolemasta. Sodan aikana Vikki on joutunut rahapulassaan myymään Laurin polkupyörän, mutta jälleen rahaa saatuaan Lauri ostaa tilalle uuden. Kun pappilan Ilmari on vihitty kirkonkylässä, Lauri huutelee kotimatkalla muille asiantuntevasti ohikulkevien häävieraiden autojen merkkejä ja ominaisuuksia: "Ooverlant Vippet paino pojaat. Neljäkymmentä hummaa pyörii nokalla..."
Kiviojan miehet jatkavat 1920-luvulla kulkuaan markkinoilla ja muilla matkoilla. Kieltolain vuoksi Pentinkulmallakin liikkuu salakuljetettua pirtua, ja sitä kuljettavat mukanaan myös Lauri ja Vikki. 1920-luvun puolivälin tienoilla Lauri hankkii International-merkkisen kuorma-auton, joka sai lempinimekseen "Natsu". Autolle tulee heti paljon ajoja niin kartanosta, Pentinkulman kauppiaalta kuin tavallisilta kyläläisiltäkin. Muun muassa Koskelan Akselin hankkima puimakone tuodaan Laurin autolla, ja sillä saapuu myös Pentinkulman kansakoulun uuden opettajan Pentti Rautajärven muuttokuorma.
1930-luvulla Lauri saa liikenneluvan myös linja-autolle. Suuri vaikutus luvan saannissa on sahanomistaja Päkillä, jolta Lauri saa runsaasti puutavaranajoa maidonajon ohella. Pitäjänlehdessä julkaistavan aikatauluilmoituksen muotoilee Kivivuoren Janne, jonka ehdotuksesta allekirjoitukseksi tulee Lauri A. Kivioja: "Se on vähän komeempaa. Kaikki vähän paremmat miehet käyttää toisen nimen etukirjainta nimessänsä." Lauri palkkaa toiseksi autonkuljettajaksi nuoremman veljensä ja rahastajaksi juuri kansakoulusta päässeen poikansa Auliksen. Kun Lauri sitten kävelee kylän raitilla ruskeissa saappaissaan, diagonaalipuvussaan ja autoilijan lakki silmillään, kyläläiset sanovat: "Itte Lauri A. menee."
1930-luvun alkuvuosina Lauri ja hänen isänsä Vihtori ostavat huutokaupassa räätäli Aadolf Halmeen talon, johon Lauri muuttaa asumaan Halmeen Emman muutettua kunnalliskotiin. Alkuvuodesta 1932 Lauri hankkii Pentinkulman ensimmäisen radiovastaanottimen, josta kuullaan järisyttävä uutinen: Lapuanliikkeen kannattajat ovat keskeyttäneet tohtori Mikko Erichin puhetilaisuuden Ohkolan työväentalossa Mäntsälässä, ja Mäntsälän kapina on alkanut.
Vuonna 1939, juuri ennen talvisodan syttymistä, Lauri on vaihtanut vanhan kuorma-autonsa uuteen ja hankkinut myös uuden linja-auton, joka ajaa säännöllistä vuoroa Tampereelle. Hänen poikansa Aulis, joka on saanut ammattiajokortin erikoisluvalla ennen säädettyä ikää, hoitaa nuoruudestaan huolimatta jo monia isänsä asioita. Heti juhannuksen 1939 jälkeen Kiviojalle ostetaan myös henkilöauto, jolla Aulis alkaa ajaa taksiajoa.
Sotavuosina Kiviojan autoasiat pääsivät rempalleen: kahdesta linja-autosta parempi oli viety armeijalle ja paikallisbussi sekä kuorma-auto kulkivat häkäpöntöillä. Siksi Lauri oli jatkuvasti nokinen, mutta hän ei lannistunut vaan teki kauppaa kaikella. Kenen muun tahansa tekemänä esimerkiksi Tampereelle viety luvaton vehnälasti olisi jäänyt ratsiassa kiinni – Lauri pärjäsi kuitenkin hullun tuurilla ja ottamalla riskiä riskin päälle. Siksi Kiviojilla ei ollutkaan rahasta puutetta ja Koskelan Kaarina sai hienoja pukukankaita ja kenkiä enemmän kuin muut morsiamet, vaikka häät jäivätkin sodanjälkeiseen aikaan koska Aulis oli Laguksen joukkojen mukana ”siellä jossakin”.
Lauri on kolmannen kirjan lopussa jo kuollut sodan aikana häkäpöntöistä saamaansa syöpään.
Emilio Ghione
Emilio Luigi Carlo Giuseppe Maria Ghione (30. heinäkuuta 1879 Torino – 7. tammikuuta 1930 Rooma) oli italialainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja.
Miniatyyrimaalaajaksi kouluttautunut Ghione työskenteli vuodesta 1908 lähtien elokuvien sijaisnäyttelijänä ja sivuosien esittäjänä. Hänen ensimmäinen merkittävä pääosansa oli Baldassarre Negronin ohjaamassa pantomiimielokuvassa Historie d’un Pierrot vuonna 1913. Samana vuonna hän ohjasi ensimmäisen elokuvansa Idolo infranto. 1910- ja 1920-lukujen vaiheessa Ghione saavutti suursuosion herrasmiesvaras Za la Mortista kertovilla seikkailuelokuvillaan, mutta sen jälkeen hänen uransa kääntyi jyrkkään laskuun. Vuonna 1929 hän muutti rahattomana Pariisiin, sairastui ja kuoli pian kotimaahansa palattuaan.
Meänmaa
thumb|260px|Meänmaan sijainti 160px|thumb|right|Meänmaan lippu
Meänmaa ( yleiskielellä Meidän maamme, ) on suomenkielinen tai/ja meänkielinen alue Tornionlaaksossa, Suomessa ja Ruotsissa.
Meänmaa-käsitteen isä on kirjailija Bengt Pohjanen. Alueella valtakielenä puhuttu meänkieli on saanut Ruotsissa virallisen vähemmistökielen aseman, saman arvoisen muun muassa suomen rinnalla. Kuitenkin Ruotsin ulkopuolella sitä pidetään suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin kuuluvina murteina. Suomen/meänkielen ohella muita Meänmaan kieliä ovat ruotsi, pohjoissaame ja luulajansaame. Meänmaan identiteetin korostaminen on vahvempaa Ruotsissa, missä tornionlaaksolaiset ovat olleet maassaan vähemmistön edustajia, kun taas Suomessa asuvat ovat olleet maansa valtaväestöä. Tästä johtuu myös meänkielen aseman poikkeava tulkinta maiden välillä.
Meänmaa oli yhtenäinen alue vuoteen 1809, jolloin se jaettiin Ruotsin ja Venäjän kesken Haminan rauhassa. Käytännön ja arjen elämässä raja ei juuri näkynyt ja mm. maaomistukset säilyivät vaikka suvut ja perheet jakaantuivatkin kahden maan kesken. Vuosisadan vaihteessa etenkin Ahvenanmaan kiistan yhteydessä puhuttiin Länsipohjan kysymyksestä, jolloin Suomessa ehdotettiin jopa alueen liittämistä Suomeen.
15. heinäkuuta 2007 otettiin käyttöön Meänmaan lippu,. Lipussa on kolme vaakaraitaa, keltainen, valkoinen ja sininen. Sininen ja keltainen kuvastavat kahta aluetta hallinnoivaa valtiota ja valkoinen jäätynyttä Tornionjokea näiden välissä. Jäätynyt joki ei ole maantieteellinen este eri rantojen välillä. Päivä on jatkossa Meänmaan kansallispäivä. Meänmaalaiset kokoontuvat jatkossa säännöllisesti keskustelemaan alueen yhteisistä asioista Meän tinkereille ( on ).
Meänkieltä ja -kulttuuria edistämään on perustettu yhdistys Meänmaan-Tinkerit.
Keith Primeau
Keith Primeau (s. 24. marraskuuta 1971, Toronto) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL-liigassa vuosina 1990–2006. Primeau toimii tällä hetkellä Comcast SportNet -yhtiön jääkiekkoasiantuntijana.
Matti Salminen (tietokirjailija)
Matti Salminen (s. 1956 Lahti, Suomi) on suomalainen tietokirjailija ja toimittaja. Hän on keskittynyt enimmäkseen suomalaiseen poliittiseen historiaan ja elämäkertoihin. Hän opiskeli Tampereen yliopistossa.
Matts Wikberg
Matts Frans Ernesto Wikberg (1909 Kotka – 1979 Turku) oli suomalainen merivoimien upseeri, sotilasarvoltaan komentaja.
Tultuaan ylioppilaaksi 1928 Wikberg haki varusmiespalveluksen jälkeen Merisotakouluun. Hän osallistui kadettina Suomen Joutsenen 1. valtameripurjehdukseen ja nuorena upseerina, vahtipäällikön apulaisena, Suomen Joutsenen 7. valtameripurjehdukseen. Sodassa hän mm toimi tykkivene Uusimaan päällikkönä johtaen laivasto-osastoa Somerin taistelussa ja osallistuen Bengtskärin taisteluun.
Sodan jälkeen Matts Wikberg toimi eri tehtävissä Helsingin ja Turun laivastoasemilla, mm Laivaston koulun johtajana Pansiossa.
Suomen ostettua Englannista Porlock Bay –nimisen fregatin merivoimien koululaivaksi, Matts Wikberg määrättiin Matti Kurjeksi uudelleen kastetun laivan ensimmäiseksi päälliköksi. Hän haki laivan Englannista 1962 ja toimi sen päällikkönä vuoteen 1964. Näiden vuosien aikana hän ihaili laivan merikelpoisuutta sekä hallittavuutta. Fregatti Matti Kurki teki hänen johdollaan lukuisia laivastovierailuja sisältäneitä purjehduksia, joista pisin Välimeren läpi Mustalle merelle Sevastopoliin. Eläkkeelle Matts Wikberg siirtyi vuonna 1964.
Kattohaikara
Kattohaikara (Ciconia ciconia) on kattohaikaroiden heimoon kuuluva lintulaji. Linnusta on käytetty aiemmin myös virosta kielestä johdettua nimitystä valkea tuonenkurki.
Nykyisen nimensä mukaisesti kattohaikara pesii usein katoilla. Suuressa osassa Eurooppaa kattohaikaraan suhtaudutaan myötämielisesti, ja paikoin haikaraa pidetään jopa hyvän onnen tuojana. Kansanperinteessä niiden kerrotaan tuovan ihmisille vauvoja silkkinyyteissä.
Koko ja ulkonäkö
Kattohaikaran pituus on 100–110 cm, siipiväli 195–215 cm ja paino 2,3–4,4 kg. Se on lähes kokonaan valkoinen, ainoastaan siipisulat ovat mustat. Lisäksi haikaralla on pitkä punainen nokka ja jalat. Jalat ovat pitkät ja muihin haikaroihin verrattuna tukevat.
Levinneisyys
Kattohaikara pesii Euroopassa, Länsi-Aasiassa sekä paikoin Afrikassa. Useimmat yksilöt talvehtivat Afrikassa Saharan eteläpuolella. Yksi alalaji elää Turkestanissa ja talvehtii Iranissa ja Intiassa.
Suomessa kattohaikara on säännöllinen vieras enimmäkseen keväisin maan eteläosissa. Voimakkaat ja pitkäaikaiset etelänpuoleiset tuulet tuovat huhti-toukokuussa Suomeen kattohaikaroita Virosta ja Venäjältä. Vuosittain tavataan joistain kymmenistä jopa neljään sataan kattohaikaraa. Suomessa ensimmäinen onnistunut kattohaikaran pesintä todettiin toukokuussa 2015 Tl. Koskella. Haikara pesi pylvään päähän rakennettuun pesään. Ensimmäinen kuoriutunut poikanen havaittiin juhannuksena. Poikasia kuoriutui kolme, mutta yksi kuoli, ja emo heitti sen pois pesästä. Birdlife Suomi ja Ylen Turun toimitus järjestivät nimikilpailun, ja rengastuksen yhteydessä poikaset saivat nimikseen Kinttu ja Kontti.
<br style="clear:left" />
Elinympäristö
Rannikot, järvien, jokien ym. vesistöjen rannat, kosteikot ja pellot, niityt ja asutetut seudut.
Lisääntyminen
Kattohaikara on sukukypsä neljän vuoden iässä. Emo munii 1–5 munaa pesään, joka usein sijaitsee katolla, mutta lintu kelpuuttaa pesäpaikakseen myös tornit, puhelinpylväät ja puut. Haikaroille tehdään myös tarkoituksella pesäkehikkoja, koska kattohaikaran uskotaan tuovan onnea taloon.
Pääskyneitokala
Pääskyneitokala (Azurina hirundo) on koralliahventen (Pomacentridae) heimoon kuuluva merikalalaji. Sitä tavataan itäisellä Tyynellä valtamerellä Baja Californiassa, Guadalupessa ja Revilla Gigedon saarilla. Lajin suurin tavattu pituus on 14 senttimetriä.
Kattohaikara
Ravinto
Kattohaikaran ravintoon kuuluvat sammakot, matelijat, pienet nisäkkäät, kalat, madot ja hyönteiset.
Detroit Pistons
Detroit Pistons on yhdysvaltalainen koripallojoukkue NBA:ssa. Se pelaa itäisen konferenssin Keskisessä divisioonassa jossa sen lisäksi pelaavat Chicago Bulls, Cleveland Cavaliers, Indiana Pacers sekä Milwaukee Bucks. Nykyisellä nimellään joukkue on pelannut vuodesta 1957. Sen aiempi nimi oli Fort Wayne Pistons.
Kotiottelunsa joukkue pelaa vuonna 2017 avatulla Little Caesars Arenalla, ja vuosina 1988–2017 se pelasi The Palace of Auburn Hillsissä. Pistons voitti vuosina 1989–1990 manageri Jack McCloskeyn myötävaikutuksella kaksi NBA-mestaruutta ja juhli myös voittoa 2004 suurta ennakkosuosikkia Los Angeles Lakersia vastaan voitoin 4–1. Larry Foust, Dave Bing, Bob Lanier, Bill Laimbeer, Isiah Thomas, Joe Dumars, Dennis Rodman, Grant Hill, Ben Wallace, Chauncey Billups ja Tayshaun Prince lukeutuvat entisiin Pistons-pelaajiin. 2010-luvulla joukkuetta on edustanut muun muassa Andre Drummond.
Ihminen
Ihminen (Homo sapiens) on ainoa nykyisin elossa oleva ihmisten (Homo) sukuun kuuluva nisäkäs. Ihminen kuuluu kädellisten (Primates) lahkon isojen ihmisapinoiden (Hominidae) heimoon ja on nykyisin elävistä kädellisistä laajimmalle levinnyt ja runsaslukuisin laji. Ihmisiä on noin 8 miljardia. Ihmisellä on kehittyneet aivot, joiden ansiosta ihminen kykenee käsitteelliseen ajatteluun, kieleen ja itsetarkkailuun. Tämä on yhdessä pystyasennon ja esineiden käsittelyyn kykenevien yläraajojen kanssa antanut ihmiselle kyvyn käyttää työkaluja monipuolisemmin kuin mikään toinen eläinlaji.
Ihmiset ovat muiden kädellisten tapaan luonnostaan yhteisöllisiä, mutta ihmiset ovat erityisen kyvykkäitä käyttämään viestintää ja kieltä ajatusten välittämiseen sekä menneisyyden ja tulevaisuuden pohtimiseen. Ihmiset muodostavat monimutkaisia yhteistyötä tekeviä ja kilpailevia sosiaalisia ryhmiä, perheistä aina kansakuntiin asti. Ihmisyhteisön perustan muodostavat kielen kautta välittyvät arvot ja normit. Ihmiset tekevät ainoana lajina tulen, kypsentävät ruoan, pukeutuvat ja käyttävät lukuisia tekniikoita. Ihmisellä on myös taiteen tapaisia kulttuuri-innovaatioita, kuten maalaustaide, arkkitehtuuri, kirjallisuus ja musiikki.
Suku
Ihmislaji kuuluu ihmisten (Homo) sukuun, joka on kehittynyt ihmisapinoista (Hominidae) ja kädellisistä (Primates). Lähimmät ihmislajin elossa olevat sukulaiset ovat simpanssi ja bonobo. Simpanssien kehityslinja erkani ihmisistä noin 5–6 miljoonaa vuotta sitten ja gorillojen noin 7–8 miljoonaa vuotta sitten.
Nykyihminen
pienois|Kartta varhaisista ihmisen migraatioista [[mitokondrioiden perusteella (tuhatta vuotta ennen nykyhetkeä).]] Taksonomisen luokittelun mukaan nykyisin elävät ihmiset kuuluvat Homo sapiens -lajin alalajiin Homo sapiens sapiens. Laji ja alalaji on ainoa ihmisten suvun elossaoleva, muiden suvun jäsenten kuoltua sukupuuttoon.
Nykytiedon (2017) mukaan nykyihminen kehittyi Afrikassa noin 300 000 vuotta sitten myöhäispleistoseenisella aikakaudella. Varhaisimmat löydöt ovat Marokosta Jebel Irhoudista löydetyt noin 300 000 vuoden ikäisiksi ajoitetut fossiilit, jotka edustavat nykyihmisen varhaisinta kehitysvaihetta. Niiden aivokoppa tosin vaikuttaa hiukan nykyisin elävien ihmisten aivokoppaa alkeellisemmalta. Ennen vuotta 2017 vanhimpina nykyihmisen jäännöksinä pidettiin Etiopiasta vuonna 1967 löydettyjä kalloja Omo I ja Omo II, jotka on ajoitettu noin 195 000 vuotta vanhoiksi.
Genetiikan tutkija David Reichin johtaman tutkimusryhmän tammikuussa 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan nykyihminen haarautui vähintään neljään eri sukulinjaan 250 000–200 000 vuotta sitten. Yhdestä haarasta polveutuu keskisen Afrikan nykyisiä väestöjä, toisesta eteläisen Afrikan nykyisiä väestöjä ja kolmannesta itäisen Afrikan nykyisiä väestöjä. Neljännestä haarasta on pieniä jälkiä nykyisissä itä- ja länsiafrikkalaisissa. Itä-Afrikassa tapahtui 80 000–60 000 vuotta sitten vielä yksi jakautuminen neljään ryhmään. Näistä ryhmistä yksi muutti pois Afrikasta ja asutti muut mantereet.
Yleisesti vanhentuneeksi katsotun monialuehypoteesin mukaan ihmisiä olisi kehittynyt maapallolla samanaikaisesti monella alueella. Ihmisten DNA-perimä verrattuna muihin samaan aikaan eläneisiin lajeihin kuitenkin viittaa myöhäisellä pleistoseenikaudella ihmispopulaation olleen erittäin pieni, maksimissaan 10 000 yksilöä, mikä johti ihmisten pieneen geenipooliin. Ihmisten evoluutiossa tärkeässä asemassa oli kasvanut aivotilavuus, joka on tyypillisesti aikuisilla nykyihmisillä noin 1 400 cm³. Kasvanut älykkyys ja kehittyneet kommunikointitaidot johtivat ihmiskunnan nopeaan sosiaaliseen ja kulttuurilliseen kehitykseen.
Levittäytyminen koko maapallolle
Lähi-idästä on löytöjä nykyihmisen varhaisesta asutuksesta 125 000 vuoden takaa. Aikaisemmin ajateltiinkin, että ihmiset siirtyivät tuohon aikaan ensi kerran pois Afrikan mantereelta. Kuitenkin vuonna 2018 julkaistiin tutkimus, jonka mukaan ihmiset levittäytyivät Afrikan ulkopuolelle jo 174 000–188 000 vuotta sitten. Nykyihmiset palasivat alueelle useita kertoja, ja läpimurto sieltä ulos tapahtui noin 60 000 vuotta sitten. Nykyihmiset levittäytyivät Etelä-Aasiaan noin 50 000 vuotta sitten ja saapuivat Australiaan viimeistään 40 000 vuotta sitten. Euroopasta on löytynyt nykyihmisen jäänteitä 41 000–45 000 vuoden takaa. Viimeisimpänä ihminen saapui Alaskan kautta Aasiasta Amerikkaan 10 000–30 000 vuotta sitten.
Varhaisimmat ihmiset olivat keräilijä-metsästäjiä, joiden elämäntyyli oli sopeutunut savannien elämään. Myöhemmät ihmiset omaksuivat maanviljelyn ja vakituiset asuinpaikat. Ihmiset voivat asua useimmissa paikoissa maailmaa. Asutusta on nykyisin kaikilla mantereilla, joskaan Etelämantereella se ei ole vakituista. Ihminen on vieraillut avaruudessa, ja miehittää jatkuvasti kansainvälistä avaruusasemaa Maan kiertoradalla. Suurin osa ihmisistä, 61 prosenttia, elää Aasiassa. Loput ovat jakautuneet maapallolle seuraavasti: ihmisistä 14 % on Amerikassa, 13 % Afrikassa, 12 % Euroopassa ja 0,5 % Oseaniassa.
Ihmispopulaatio on viimeisenä kahtena vuosisatana kasvanut miljardista kahdeksaan miljardiin henkeen. 2,5 miljardia ihmistä (39,7 %) elää kaupungeissa tai niiden välittömässä läheisyydessä.
Ihmisen biologia
Biologisia sukupuolia ihmisellä on kaksi, mies ja nainen. Sukupuolten välillä on eroja esimerkiksi sukupuolikromosomien, lisääntymisen, anatomian, fysiologian, hormonien ja sairastavuuden suhteen.
Anatomia ja fysiologia
Ihmiset ovat omaksuneet pystyasentoisen liikkumistavan ja pystyvät näin täysin kaksiraajaiseen liikkumiseen. Siten yläraajat vapautuvat käsittelemään muita esineitä. Koska fysiologia ei ole vielä täysin kehittynyt pystyasentoiseen liikkumiseen, ihmisten liikkumismuoto tuottaa heille vaikeuksia erityisesti myöhemmässä iässä, ja vammojen sattuessa kriittisiin kohtiin voi liikkumiskyky kadota hetkellisesti täysin.
Ihminen on kehittynyt heittämään esineitä. Heittokyvyn mahdollistaa ihmisen poikkeuksellinen käden ja lantion kierto.
Ihmisellä ruumiin karvoitus on vähentynyt huomattavasti. Osaltaan joillain yksilöillä karvoituksen vähentyminen on enemmän näennäistä kuin todellista. Heillä karvoja on yhtä tiheässä kuin muillakin ihmisapinoilla, mutta ne ovat lyhyempiä ja huomaamattomampia, koska ne ovat vähäpigmenttisempiä. Joidenkin alueiden ihmisillä karvoitus on vähentynyt huomattavasti voimakkaammin toisten alueiden ihmisiin verrattuna. Karvoituksen puutetta on pyritty selittämään erilaisilla teorioilla. Karvattomuutta on pidetty etenkin metsästyksen aikana tarvittavana jäähdytysjärjestelmänä ja myös ulkoloisten määrää vähentävänä. Myös seksuaalivalinnalla ja muilla sosiaalisilla suhteilla lienee osuutensa karvattomuuteen.
Toisaalta muun ihon vähäisen karvapeitteen vastapainoksi useimmilla ihmisillä on päälaellaan karvat – hiukset – jotka kasvavat peräti pidemmiksi kuin minkään muun eläinlajin karvat. Tosin joillakin tietyn perimän omaavilla ihmisillä hiukset jäävät lyhyeksi ja hyvin kiharaiseksi, lisäksi monet miehet vanhemmiten kaljuuntuvat. Ihmisen päälaen karvoituksen huikea pituus on ollut arvoitus tieteilijöille. On arveltu, että pitkät hiukset olisivat olleet varhaisina aikoina tärkeitä seksuaalisen valinnan kannalta, vaikka myöhemmin monien alueiden kulttuuri on kehittynyt siihen suuntaan, ettei hiusten vapaata kasvua pidetä jommallakummalla tai molemmilla sukupuolilla toivottavana.
Ihmisten ihon ja hiusten väri johtuu kudosten väriaineesta eli pigmentistä, johon ihmisillä ja muilla eläimillä vaikuttaa melaniini. Ihonväri vaihtelee tummanruskeasta vaaleanpunaiseen. Nykyihmisen ihonväri oli alun perin aina tumma, koska ihopigmentti suojaa päiväntasaajan voimakkaan UV-säteilyn aiheuttamalta syöpäriskiltä. Ihon pigmentoituminen on kuitenkin vähentynyt Eurooppaan ja Aasiaan muuttaneiden jälkeläisillä, koska pigmentointi heikentää D-vitamiinin muodostumista seuduilla, joissa on Afrikkaa vähemmän UV-säteilyä. Ihmisellä on lisäksi kyky ruskettua auringonpaisteessa suojautuakseen ultraviolettisäteilyltä. Ruskettuminen on sitä voimakkaampaa, mitä vaaleampi iho ihmisellä on luonnostaan.
Tukan väri voi olla vaalea, tumma, ruskea, punainen tai niiden sekoitus. Musta ja ruskea lienevät tavallisimmat, luonnostaan punaiset harvinaisimmat, ja lähinnä eurooppalaisten keskuudessa esiintyvä ominaisuus.
ihminen syntyy ruskea- tai sinisilmäisenä, mutta silmien väri saattaa muuntua myöhemmin. Noin 70–79 prosentilla maapallon aikuisista asukkaista on ruskeat silmät. Sini- tai harmaasilmäisiä on yhteensä arviolta 11–13 prosenttia ja 12 prosenttia omaa vihreät tai meripihkan väriset silmät.
Aikuisen ihmisen unentarve on keskimäärin 7–8 tuntia ja 3–18-vuotiaan lapsen 9–12 tuntia vuorokaudessa, riippuen iästä. Alle kolmevuotiaiden unentarve on suurin. Univaje eli univelka heikentää ihmisen suorituskykyä ja hidastaa tämän aivotoimintaa. Pitkäaikainen intensiivinen ja aktiivinen toiminta vaatii yleensä vähintään 4–6 tunnin unijaksoja. Ilman unta ihminen menettää toimintakykynsä täysin noin 70 valvotun tunnin kuluttua.
Normaalisti ihmisellä on 46 kromosomia (23 paria) jokaisessa solussa, joissa on valmistuneiden kartoitusten mukaan noin 3,9 miljardia ”emäspaikkaa”. Mahdollisia geenejä ihmisellä on noin 20 000. Human Genome -projekti on viime aikoina tehnyt merkittävää työtä kartoituksessa. Ihmisen DNA-perimä on noin 96-prosenttisesti sama kuin simpanssin, joka on ihmisen lähimpiä elossa olevia sukulaisia. Erotuksena kaikista muista ”tavallisista” kromosomeista eli autosomeista, sukupuolikromosomi määrää ihmisen sukupuolen, kuten muillakin nisäkkäillä.
Ravinto
Nykyisin tavaraliikenne on parantunut, ja yhä useammilla ihmisillä on mahdollisuus saada erilaisia ruoka-aineita eri puolilta maailmaa, eikä valikoima rajoitu enää vain paikalliseen tarjontaan.
Nälkä ja aliravitsemus on myös yksi suurimpia ihmiskunnan ongelmia. Aliravittuja ja nälkäisiä ihmisiä elää maapallolla lähes miljardi (vuonna 2008), lähinnä kehitysmaissa Afrikassa ja Etelä-Aasiassa. Vuosittain lähes 10 miljoonaa ihmistä kuolee nälkään ja aliravitsemukseen.
Ennen syntymää
Ihmisyksilö saa alkunsa, kun munasolu hedelmöittyy naisen munanjohtimessa, ja munasolun ja siittiön kromosomiaineet liittyvät yhdeksi tumaksi. Hedelmöitynyt muna alkaa jakautua toistuvasti, ja se kiinnittyy kohdun seinämään rakkulamaisena blastokystana. Osa sen soluista muodostaa uuden ihmisyksilön alkion, jolle alkaa hyvin monimutkaisessa tapahtumasarjassa vaiheittain kehittyä kudoksia ja ruumiinosia. Elinkelvottomat alkiot ja sikiöt tuhoutuvat usein keskenmenossa.
60 vuorokautta hedelmöitymisen jälkeen ovat useimmat elimet jo muodostuneet. Sen jälkeisellä kasvukaudella puhutaan sikiöstä.
Syntymä
pienois|Vastasyntynyt lapsi. Ihmislapsi syntyy noin yhdeksän kuukautta kestäneen raskausajan jälkeen. Varakkaissa maissa täysiaikaisen vastasyntyneen paino on noin 3–4 kg ja pituus 45–60 cm.
Lapsi tulee tavallisesti ulos naisen kohdusta emättimen kautta. Joissakin tapauksissa lapsi syntyy keisarileikkauksella.
Muihin nisäkäslajeihin verrattuna ihmisen syntymä on kohtalaisen monimutkainen tapahtuma, mikä johtuu sikiön suuresta päästä. Synnytys voi kestää jopa päivän verran ja saattaa olla hyvin kivulias äidille. Joskus äiti, lapsi tai molemmat kuolevat synnytyksessä tai sen yhteydessä.
Moderneissa kulttuureissa syntynyttä lasta pidetään henkilönä, ja sitä suojaavat kaikki samat lait kuin täysikasvuisiakin ihmisiä. Joidenkin maiden lait pitävät jo sikiötä henkilönä sen vielä ollessa naisen kohdun sisässä. Suomessa lain mukaan raskausviikon 22 jälkeen kohtuun kuollut sikiö lasketaan ihmiseksi. Tämän rajan jälkeen lapsen vanhemmilla on oikeus muun muassa vanhempainvapaisiin.
Kaikissa maissa abortti eli raskaudenkeskeytys ei ole laillinen.
Heti syntymän jälkeen keuhkot täyttyvät ilmalla, ja lapsi alkaa hengittää. Myös lapsen pieni verenkierto tulee täydellisesti käyttöön, kun verenkiertojen väliset oikotiet sulkeutuvat. Veren hemoglobiinipitoisuus laskee huomattavasti, mikä voi aiheuttaa keltaisuutta. Mikrobien torjumiseksi lapsella on luontaista immuniteettia ja äidiltä saatuja vasta-aineita, ja lapsen suolistoon kehittyy muutamassa päivässä bakteerikasvusto.
Vauvaikä ja lapsuus
pienois|Lapsia Turun pääkirjastossa. Lapsi kasvaa ensimmäisen ikävuotensa aikana voimakkaasti. Painonlisäys on noin 20 grammaa päivässä usean kuukauden ajan, niin että vuoden iässä lapsi on jo noin 10 kilogramman painoinen. Toisella ikävuodellaan lapsi kasvaa keskimäärin enää 2,5 kilogrammaa, ja 100 senttimetrin pituuden lapsi saavuttaa noin 3,5–4 vuoden iässä. Lapsen kehon ja pään mittasuhteet ovat erilaiset kuin aikuisella, ja esimerkiksi pää ja aivot ovat suhteellisen suuret. Lapsen aivot saavuttavat 90 prosenttia lopullisesta painostaan jo kuuden vuoden iässä. Myös silmät ja maksa kasvavat lähes täyteen mittaansa jo varhain.
Kouluiässä lapsi alkaa muuttua solakammaksi ja pitkäraajaisemmaksi, ja hän näyttää usein laihalta vaikka syökin erittäin runsaasti. Lapsuusiässä luunmurtumat paranevat suhteellisen nopeasti. Lapsi kuitenkin sairastuu herkästi moniin tulehdustauteihin.
Aikuisuus
Murrosiän päätyttyä ihminen on fyysisesti huippukunnossa. Ihmisen fyysinen kehitys saavuttaa huippunsa noin 21–22-vuotiaana. Tässä iässä myös naisen hedelmällisyys on yleensä kaikkein korkeimmillaan. Miehen testosteronitasot saavuttavat huippunsa vasta noin 24–25-vuotiaana.
Useimmat mitatut fysiologiset toiminnot alkavat heiketä tasaisesti 20–30 ikävuoden jälkeen. 30. ikävuoden jälkeen kasvojen iholle alkaa ilmaantua pieniä juonteita ja ryppyjä hitaalla tahdilla, ja naisen raskaaksi tulemisen mahdollisuus pienenee. 40 vuoden iästä eteenpäin ihmisen aineenvaihdunnan hidastuessa keski-ikäinen lihoo aiempaa helpommin.
Naisten sukukypsyys loppuu vaihdevuosiin, ja kuukautisvuodot loppuvat keskimäärin 50 vuoden iässä. Miehillä hormonituotanto vähenee hitaammin kuin naisilla, ja miehen elimistö pystyy tuottamaan sukusoluja korkeaan ikään saakka.
Vanhuus
Vanhuuden aiheuttamat muutokset ovat yksilöllisiä. Vanhenevan ihmisen fyysinen suorituskyky ja henkiset toiminnot rappeutuvat pikku hiljaa, ja sairauksia ilmenee aiempaa enemmän. Havaintokyky alkaa heiketä keski-iässä, mutta useimmat kognitiiviset eli ajatteluun liittyvät toiminnot säilyvät hyvinä noin 60–70 ikävuoteen asti. Kielelliset toiminnot alkavat heiketä yleensä vasta 80 ikävuoden jälkeen. Usein vanhuuden psyykkisten toimintojen huomattava huonontuminen liittyy johonkin dementoivaan sairauteen, kun taas terveiden vanhusten kognitiiviset toiminnot heikkenevät vain vähän. Dementiaa ei pidetä normaaliin vanhenemiseen kuuluvana.
Kuolema
Jos ihminen ei ole kuollut johonkin tautiin tai onnettomuuteen, hän kuolee elettyään omalle lajilleen ominaisen eliniän. Ihminen on tunnetuista maanisäkkäistä pitkäikäisin.
Kuolinhetki voidaan määritellä verenkierron ja hengityksen loppumisena (sydänkuolema, kliininen kuolema) tai aivojen toiminnan loppumisena (aivokuolema) ja se määritellään kuolemanmerkkien kuten lautumien ja kuolonkankeuden sekä ruumiin jäähtymisen ja hajoamisen avulla.
Yleensä ihmisen kuoltua hänen läheisensä hautaavat vainajan kuolleen ruumiin. Yleistynyt tapa on ruumiin tuhkaaminen ja tuhkan hautaaminen joko hautapaikkaan tai muistolehtoon, tai vainajan antaman toiveen mukaan tuhka voidaan levittää hänelle tärkeään paikkaan. Suomen lain mukaan omaiset voivat säilyttää tuhkaa vuoden ajan, jona aikana päätös uurnan hautaamisesta on tehtävä.
Aivot, mieli ja tietoisuus
Ihmisen aivot ovat keskushermoston tärkein osa. Aivojen paino on vain noin 2 % koko ruumiinpainosta, mutta ne käyttävät 25 % ihmisen hengitysilman hapesta.
Ihmisaivojen oikeaa ja vasenta puoliskoa yhdistävä aivokurkiainen sisältää noin 100 miljoonaa hermosyytä. Aikuisen miehen aivot painavat keskimäärin 1 424 grammaa, mutta paino alenee iän myötä 1 395 grammaan. Naisen aivot painavat noin 1 265 grammaa.
Ihminen on yksi seitsemästä lajista, joka läpäisee peilitestin, tosin yleensä alle kaksivuotiaat ihmislapset eivät läpäise sitä. Testattavan pitää tunnistaa oma itsensä peilistä. Muut lajit, jotka läpäisevät testin, ovat simpanssi, norsu, bonobo, oranki, delfiini ja kyyhkynen. Yleensä muiden eläinlajien edustajat reagoivat omaan peilikuvaansa samalla tavalla kuin lajikumppaniinsa.
Motivaatio ja tunteet
Motivaation käsitettä on käytetty kuvaamaan sitä 1) mikä aktivoi eliön (aktivaatio) 2) mikä saa eliön valitsemaan juuri tietyn vasteen tai käyttäytymisen (valinta ja ohjaaminen) ja 3) miksi eliö vastaa samaan ärsykkeeseen välillä eri tavoilla (valmius vasteeseen). Yksinkertaisesti motivaatioteorian tulisi vastata kysymykseen ”miksi käyttäydymme siten kuin käyttäydymme”. Motivaatioteorioiden jaoksi on ehdotettu niin sanottua työntö-veto-jaottelua: toisissa teorioissa oletetaan jokin ”työntävä”, eliön sisäinen motivaatiovoima (perinteisesti sisäisen jännitteen vähentäminenn), toisissa taas jokin ”vetävä”, eliön ulkopuolella oleva motivaatiovoima (perinteisesti palkkiot tai rangaistukset). Hedonistisia motivaatioteorioita yhdistää korostus eliön pyrkimisestä nautinnon tavoitteluun ja ahdistuksen/kivun välttämiseen. Tärkeitä motivaatiokäsitteitä ovat muun muassa vietti, tarve, tavoite, attribuutio ja flow.
Rakkaus ja seksuaalisuus
pienois|[[Sandro Botticelli|Botticellin maalaus Venuksen syntymä.]] Rakkaus on yksi ihmisen voimakkaimmista tunteista. Aikuisten välisissä suhteissa keskeistä on seksuaalisuus, joka on tärkeä keino rakkauden ilmaisemiseksi. Kaikki rakkaussuhteet eivät kuitenkaan sisällä lainkaan seksuaalista ulottuvuutta, eivätkä kaikki seksuaaliset suhteet ole rakkaussuhteita. Vanhempien jälkeläisiään (usein myös muiden lapsia) kohtaan tuntemassa rakkaudessa on keskeisenä vaikuttimena biologinen huoltamisvaisto eli hoivavietti. Seksuaalisuus on keskeistä vain niissä rakkaussuhteissa, jotka ovat seksisuhteita.
Seksuaalisuus on ihmisellä esiintyvä ilmiö. Eläimillä seksuaalista käyttäytymistä esiintyy lähinnä vain silloin kun hedelmöityminen on mahdollista, ja eläinten kosiskelu- ja parittelutoiminnot ovat vaistonvaraisia ja kiinteästi lajisidonnaisia. Ihmisten seksuaalisuus on monimutkaisinta kaikista eläimistä, eikä ihmisten välinen seksuaalinen kanssakäyminen useimmiten liity suoraan lisääntymiseen.
Kieli
pienois|[[Sanomalehti|Sanomalehden etusivu Apollo 11:n laskeutumisesta Kuuhun 21. heinäkuuta 1969.]] Ihmiset eroavat muista lajeista kielellisillä kyvyillään, joiden ansiosta he voivat jakaa keskenään ajatuksia, suunnitella tulevaisuutta ja siirtää hankittua tietoa jälkipolville.
Kirjoitustaidon ihmiset kehittivät noin 5 000 vuotta sitten. Se oli tehokas tapa säilöä tietoa muistiin jälkipolville.