cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät henkilöistä
Miki Kajander
Avioeron jälkeen Miki oli Moosessa oluella ystäviensä kanssa, joille hän kertoi nauttivansa poikamieselämästä. Samana iltana iski Miki silmänsä tiskillä istuneeseen Joanna Lumijokeen ja he päätyivät harrastamaan seksiä Moosen vessassa. Kun Miki kuulee, että Joanna oli muuttamassa Lyoniin, hän meni miettimään asioita Honkasten mökille. Kun Miki oli mökillä, tuli Susun sisko, Marika kertomaan Matiaksen joutuneen auton alle. He lähtevät ajamaan takaisin Helsinkiin, mutta myrskyn seurauksena auton eteen kaatuu puu. He joutuivat odottamaan myrskyn laantumista, jolloin Miki ja Marika päätyivät harrastamaan seksiä. Tämän jälkeen he aloittavat salasuhteen. Suhteen päätyttyä Miki tunnusti humalassa Susulle rakastuneensa naiseen, joka paljastui myöhemmin Marikaksi.
Kun Susu ja Miki olivat vielä yhdessä, Miki ja hänen työparinsa, Linda Eerikäinen kutsuttiin kartanoon pelastamaan sinne vangitut Mustavaarat, jolloin kaappauksen takana ollut Lauri Rossi ampui häntä vatsaan. Susu oli järkyttynyt kuullessaan tästä. Miki kuitenkin selvisi saamistaan vammoista. Miki tämän jälkeen tutustui Susun siskoon Marikaan ja päätyi seurustelemaan tämän kanssa, mutta myöhemmin Marika joutui lähtemään Pihlajakadulta hänen väkivaltaisen entisen miesystävänsä takia. Nykyään hän seurustelee Eva Tammisen kanssa, Kristian ja Eva jäivät lopulta kiinni kevätkauden 2023 päätösjaksossa, minkä takia Eva ja Miki erosivat syyskauden alussa.
Matias Kajander
Matias Kajander (es. Elmeri Ylä-Rautio, 2020–) on Miki Kajanderin ja Susu Honkasen teini-ikäinen poika. Hän oli tietoinen vanhempiensa aviokriisistä ja toivoi siskonsa Lailan kanssa, että he ottaisivat avioeron. Myöhemmin lasten toive toteutui ja heidän vanhempansa erosivat. Matias myös näpisti Lailan kanssa Delismosta, mutta he jäivät heti kiinni. Matias jäi auton alle kesäkuussa 2021. Myöhemmin Matiakselle selvisi, että Noel ajoi hänen ylitseen. Matias yritti ampua Noelin, mutta jäi kiinni Mikille, joka kuitenkin päästi Matiaksen pakoon.
Laila Kajander
Laila Kajander (es. Sofia Lehtinen, 2020–) on Miki Kajanderin ja Susu Honkasen teini-ikäinen tytär. Hän oli tietoinen vanhempiensa aviokriisistä ja toivoi veljensä Matiaksen kanssa, että he ottaisivat avioeron. Myöhemmin lasten toive toteutui ja heidän vanhempansa erosivat. Laila myös näpisti Matiaksen kanssa Delismosta, mutta he jäivät heti kiinni.
Daniela Honkanen
Daniela Honkanen (es. Lenita Susi, 2021–) on Susu Honkasen siskon, Marika Honkasen tytär. Susu otti Danielan ja Marikan luokseen asumaan Pihlajakadulle, kun he muuttivat Kouvolasta päästäkseen kauas Marikan väkivaltaisesta ex-miesystävästä. Daniela paljasti vahingossa Ainon ja Tomin salasuhteen, josta Aino kantaa kaunaa. Aino tönäisi Danielaa portaissa, mutta Henrik ehti ottaa tämän kiinni. Daniela ihastui Henrikiin ja myöhemmin he alkoivat seurustella.
Hani Laitela
Hanne "Hani" Laitela (es. Ronja Alatalo, 2023–) on Kalervo Laitelan tytär, ja täten Ismon siskopuoli. Hanne saapui sarjaan tammikuussa 2023 Kalervon perunkirjoitukseen.
Valtter Forss
Valtter Forss (es. Kris Gummerus, 2023) oli Aino Forssin aviomies. Hän huumasi vaimonsa useasti ja otti tästä erikoisia valokuvia kokoelmiinsa. Kerran Aino heräsi kesken miehensä valokuvauksen, mutta Valtter sai hänet uskomaan, että tämä näki vain unta. Ainolle selvisi veljensä Sampon polttareiden jälkeen lopulta aviomiehensä touhut ja Valtter menehtyi nukkuessaan majatalo Amandassa juhlien jälkeen. Poliisi ei epäile asiassa rikosta, mutta epäselväksi jäi, mihin Valtter lopulta kuoli. Henrik ja Daniela uskovat, että Ainolla on jotain tekemistä Valtterin kuoleman kanssa.
Henrik Ekholm
Henrik Ekholm (es. Tuure Taskinen, 2021–) on Aki Nikkisen serkku. Hänen isänsä on Lars Ekholm, joka on Akin isän, Eerik Ekholmin veli. Henrik osui paikalle, kun Aki ja Aino keskustelivat seuraavasta vaiheesta, jolla Aki saisi Ingvarin mukaan valtaamaan Mustavaara-yhtiöt Mustavaaroilta. Ainon salanauhoitettua Sabrinan puhetta Henrik manipuloi tallennetta niin, että Sabrina kuulostaa vihaavansa Ingvaria.
Henrik kiinnostui myöhemmin Nella Tammisesta, johon hän törmäsi heti saavuttuaan Pihlajakadulle, kun Nella oli muuttamassa Hankoon. Nella muutti nopeasti takaisin Pihlajakadulle, koska ei viihtynyt Hangossa. He alkoivat seurustella, mutta suhde päättyi eroon. Henrikillä oli erimielisyyksiä Severin kanssa, mutta he sopivat välinsä ja ystävystyivät. Daniela Honkanen ihastui Henrikiin, muttei saa aluksi häneltä vastakaikua. Henrik ihastui Ainoon, vaikkei Aino ollut todellisuudessa kiinnostunut Henrikistä. Aino lupasi viettää yhden yön hänen kanssaan, jos Henrik auttaisi Ainoa kostamaan Danielalle, joka paljasti vahingossa Ainon ja Tomin suhteen. Myöhemmin Henrik ihastui oikeasti Danielaan ja he alkoivat seurustelemaan.
Toivo Taalasmaa
Toivo Noel Taalasmaa (es. Oliver Hatava, 2021-) on Elina Taalasmaan ja Noel Axelssonin adoptoitu poika. Hänen biologiset vanhempansa ovat Nella Tamminen ja Ressu Mattila. Elina yritti mielenterveysongelmiensa takia hukuttaa Toivon, mutta tuli järkiinsä ja haki hoitoa. Oikeudenkäynnin seurauksena Noel sai Toivon yksinhuoltajuuden.
Nadja Tamminen
Nadja Tamminen, tunnettu myös nimellä Rebekka, (es. Aarto Falk 2019, Isabella 2019, Sienna Nord, 2020–2021, 2022–) on Eva Tammisen ja Aaro Vaalanteen tytär. Nadjalla on kaksi vanhempaa siskopuolta, Nella Tamminen, jonka hän tapasi ensimmäistä kertaa ollessaan noin vuoden ikäinen sekä Linda Eerikäinen, jolla on Nadjan kanssa sama isä. Isyystestistä paljastui, että Nadjan isä oli Aaro Vaalanne, mutta Eva valehteli Nadjan isän olevan Jiri Viitamäki, sillä ei halunnut Aaroa osaksi tyttärensä elämää.
Anni Vatanen piti Nadjaa ja hänen äitiään Evaa vankina mökillään. Anni uskoi poikansa, Aaro Vaalanteen olevan Nadjan isä, jonka takia Anni kutsui itseään Nadjan isoäidiksi vankeuden aikana. Nadja syntyi Annin mökillä, jonne harhainen Aaro oli vienyt viimeisillään raskaana olevan Evan. Uskonnolliset Anni ja Aaro päättivät kutsua tyttövauvaa Rebekaksi, joka oli Aaron mukaan hyvä raamatullinen nimi. Anni vaati että Eva käyttää myös nimeä Rebekka, vaikka Eva oli päättänyt antaa tyttärensä nimeksi Nadja. Aaro vieraili mökillä tapaamassa vastasyntynyttä tytärtään, mutta lopetti vierailut, kun ei muistanut Evan tai Nadjan olemassaoloa muistinmenetyksensä takia. Mökissä vankina ollut Eva yritti karata useasti. Varmistaakseen, ettei Eva karkaa Nadja mukanaan, sitoi Anni Evan tuoliin ja kertoi kasvattavansa Nadjan yksin. Pian tämän jälkeen Nella, Ressu, Viola ja muistinsa menettänyt Aaro pelastivat Evan ja Nadjan mökiltä, löydettyään Evan kirjoittaman salaviestin.
Kun Eva joutui tutkintavankeuteen, hän päätti karata vankilasta ja sen jälkeen paeta maasta Nadja mukanaan. Pako sai kuitenkin dramaattisen käänteen, kun Eva alkoi panikoida, jonka seurauksena hän ajoi autonsa jokeen. Nadja jäi autoon loukkuun, mutta Miki Kajander sai hänet pelastettua. Nadja poistui sarjasta helmikuussa 2021 muuttaessaan äitinsä Evan ja siskonsa Nellan kanssa Hankoon. Nadja palasi sarjaan toukokuussa 2022.
Kristian Harju
Kristian Harju (es. Axel Milliam, 2021–) on Tallinnan Moosessa työskennellyt baarimikko, johon Nella Tamminen ihastui käydessään Violan kanssa Tallinnassa. Myöhemmin he kävivät treffeillä Tallinnassa. Kristian ehdotti, että Nella tulisi käymään hänen asunnollaan, mutta hänen odotellessaan Nellaa, oli tämä palannut Helsinkiin. Nellan erotessa Henrikistä, päätti Kristian hurmata hänet. Pari alkoi seurustelemaan, ensin salassa Nellan perheen ja Kristianin työn vuoksi. Hän oli tuolloin biologian opettaja Pihlajakadun läheisessä lukiossa. Pian Lasse sai tietää heidän seurustelusta, eikä pitänyt ajatuksesta, että hänen lapsenlapsensa seurustelee oman opettajan kanssa. Hän kuitenkin tajusi heidän olevan täysi-ikäisiä ja tarpeeksi kypsiä tekemään omat päätöksensä ja antoi suhteelle siunauksensa. Henrikin mustasukkaisuus ajoi siihen, että tämä halusi kostaa Nellalle. Henrik paljasti Aino Kaukovaaran avustuksella koulun rehtorille Kristianin läheiset välit Nellan kanssa. Kristian ei voinut tehdä muuta, kuin lopettaa työt lukiolla ja jatkaa päätoimisena tarjoilijana Moosessa.
Nella ja Kristian päättivät jatkaa suhdettaan Henrikin ja Ainon suunnitelmasta huolimatta. Kun Nellan ystävä Viola surmasi vahingossa Matti Virtasen, päätyivät Nella ja Kristian auttamaan ystäväänsä ruumiin kätkemisessä ja todisteiden hävittämisessä, tosin Kristian teki tämä erittäin vastahakoisesti ja oli jo monta kertaa harkitsemassa soittamista poliisille. Muut saivat hänet kuitenkin luopumaan aikeistaan. Kristian kuitenkin kertoi, ettei Nella ole se sama nainen, johon hän ihastui. Kristian pisti suhteen jäihin, mutta auttoi kuitenkin muutaman kerran Nellaa, kun Matin ruumis oli vaarassa löytyä. Myöhemmin Kristian tajusi tehneensä virheen Nellan suhteen ja pari palasi yhteen. Hän oli päättänyt unohtaa kaiken, mikä liittyy Matti Virtaseen sekä tämän kuolemaan ja olla yhdessä onnellinen Nellan kanssa. Nellan ollessa vankilassa Kristian petti Evan kanssa Nellaa. Nella pääsi koevapauteen, joka tuli Kristianille yllättäen. Nella näki Kristianista, että hän ei ollut samanlainen mitä ennen. Kristian päätti kertoa Nellalle pettäneensä häntä, jonka myötä Nellan sydän pysähtyi. Pari erosi. Myöhemmin Nella halusi puhua Kristianille, jonka jälkeen he palasivat yhteen. Kristian ei kuitenkaan ole pystynyt unohtamaan Evaa ja onkin pettänyt tyttöystäväänsä tämän kanssa useaan kertaan. Kristian ja Eva jäivät lopulta kiinni kevätkauden 2023 päätösjaksossa, minkä vuoksi Nella jätti Kristianin syyskauden alussa.
Joanna Lumijoki
Joanna Lumijoki (es. Johanna Anttila, 2021–) on poliisi, johon Miki Kajander iski silmänsä Café Moosessa. He päätyivät harrastamaan seksiä Moosen vessassa. Myöhemmin Joanna kiinnostui Mikistä, mutta Miki torjui hänet Marikan vuoksi. Joannan muutettua Amandaan, alkoi hänen ja Lasse Sievisen välillä kipinöidä. Joanna melkein ampui Lassea metsällä luullen tätä rusakoksi. Joanna ja Lasse alkoivat myöhemmin tapailla. Lasse sai kuitenkin kuulla Joannan olleen sängyssä Jeren kanssa ja raivostui, jonka jälkeen Joanna jätti Lassen. Joanna tajusi myöhemmin välittävänsä Lassesta yhä ja tehneensä virheen jättäessään tämän. He palasivat yhteen, mutta erosivat lopullisesti kun paljastui, että Lasse oli auttanut Miraa, Violaa ja Nellaa piileskelemään poliisilta liittyen Matti Virtasen kuolemaan. Hän alkoi tutkimaan Elina Taalasmaan yliajoa, johon Noel oli lavastanut Akin syylliseksi, mutta Joanna ei usko Akin syyllisyyteen, Noelin murhan yrityksestä Elina joutui poliisilaitokselle.
Herman Tuvesson
Herman Emil Teodor Tuvesson (21. lokakuuta 1902 Hässleholm – 2. helmikuuta 1995 Hässleholm) oli ruotsalainen painija ja nelinkertainen Euroopan mestari.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät henkilöistä
Petri Simola
Petri Simola (es. Esko Eerikäinen, 2022–2023) oli potilas, jonka Kalle Laitela tapasi katkaisuhoidossa. Kalle oli Petrin kanssa sängyssä, joka johti myöhemmin heidän uudelleen tapaamiseen, he päätyivät toistamisen sänkyyn, ja menivät kihloihin. Kihlaus kuitenkin purkautui sen takia koska Sampo sabotoi Petrin retkahtamisen. He saivat kuitenkin sovittua,mutta kihlaus purkautui toistamiseen. Joka johti lopulliseen eroon.
Herman Tuvesson
Tuvesson paini kaksissa kesäolympialaisissa, kreikkalais-roomalaisessa painissa Los Angelesissa 1932 ja vapaapainissa Berliinissä 1936. Berliinissä Tuvesson sijoittui sarjassaan neljänneksi.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät henkilöistä
JP Kokko
JP Kokko (es. Miska Haakana, 2022–)
Herman Tuvesson
EM-tasolla Tuvesson voitti mitaleja kummallakin painityylillä, tosin kreikkalais-roomalainen paini sujui vahvemmin Tuvessonin voittaessa neljä Euroopan mestaruutta (1930, 1931, 1934 ja 1935) ja yhden EM-hopean (1933). Vapaapainissa Tuvesson saalisti EM-hopeaa vuonna 1937 ja EM-pronssia vuonna 1934.
Daliyat al-Karmel
Daliyat al-Karmel on pääasiassa druusien asuttama kaupunki ja hallinnollisesti paikallisneuvosto Israelissa Haifan hallintoalueella. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 17 201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin ja eteläisin.
Maantiede
thumb|vasen|Druusinaisia vuoden 1880 paikkeilla. Daliyat al-Karmel sijaitsee nimensä mukaisesti Karmelvuorella noin 13 kilometriä Haifan kaupungista etelään. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista eteläisin.
Historia
Nykyisen Daliyat al-Karmelin paikalla on ollut asutuskeskus jo ainakin keskiajalta lähtien. Nykyiset asukkaat polveutuvat pääasiassa kuitenkin 1600-luvulla alueella vaikuttaneen druusilaisen kuvernöörin Fakhr al-Dinin kaudella Libanonista tulleista siirtolaisista. Kirjailija Lawrence Oliphant asui kaupungissa vuosina 1882–1887. Kaupunki kasvoi nopeasti 1948–1949 käydyn Israelin itsenäisyyssodan jälkeen, ja vuonna 1968 kaupungissa oli 5 200 asukasta. Se sai kunnallisen paikallisneuvoston vuonna 1951.
Harri Tapper
Harri Tapper omistautui kirjailijanuralleen täysipäiväisesti vasta jäätyään eläkkeelle luokanopettajan työstään vuonna 1985. Esikoisteos Kirkonrakentajaveljekset ilmestyi kuitenkin jo 1962. Hänen palkittuun tuotantoonsa kuuluu romaaneja, novelleja, näytelmiä ja lyriikkaa. Parhaiten Tapper tunnetaan omaa ja taiteilijaveljestensä varttumista kuvanneesta romaanitrilogiasta Näin syntyvät revontulet (1990), Kerrothan, oi koivu (1993) ja Tulva (1995). Myöhemmin muistelmasarja laajeni vielä itsenäisillä lisäromaaneilla Missä kurkien aura on (1998) ja Pitkäsuisten suku (2002), jotka molemmat olivat myös Finlandia-palkintoehdokkaita. Keväällä 2009 muistelmaromaanit julkaistiin kirjailijan 80-vuotispäivien yhteydessä ensimmäistä kertaa yhtenäisenä laitoksena nimellä Järkäle. Alkuvuodesta 2004 sai ensi-iltansa Kajaanin kaupunginteatterissa Tapperin omaelämäkerrallisiin romaaneihin perustunut näytelmä Mihin sateenkaari päättyy.
Harri Tapperin tuotannolle on ominaista Keski-Suomen murteeseen pohjautuva puheen poljento sekä taidokas kansanihmisten kuvaus. Keski-Suomen alueen murteella on kirjoitettu muiden muassa Tapperin teokset Hevone, naene ja kuu (1999) sekä Syyntakkeetom mies (2004).
Daliyat al-Karmel
Kaupunkikuva ja nähtävyydet
thumb|vasen|Abu Ibrahimille omistettu pyhättö. Daliyat al-Karmelissa on druusilaiselle pyhimykselle Abu Ibrahimille omistettu pyhättö. Druusit uskovat profeetta Elian sielun jälleensyntyneen Abu Ibrahimissa. Beit Oliphant eli Beit Druze oli kirjailija Lawrence Oliphantin asunto. Nykyisin rakennuksessa toimii Israelin asevoimien palveluksessa surmansa saaneiden druusien muistokeskus.
Mithat Bayrak
Mithat Bayrak (3. maaliskuuta 1929 Adapazarı – 20. huhtikuuta 2014) oli turkkilainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiavoittaja.
Daliyat al-Karmel
Väestö
Daliyat al-Karmelin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 17 201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin. Suurin osa kaupungin asukkaista on druuseja.
Mithat Bayrak
Bayrak voitti kultaa kreikkalais-roomalaisen painin 73 kilon sarjassa Melbournen kesäolympialaisissa 1956. Toisen kultamitalinsa hän sai neljä vuotta myöhemmin Rooman olympialaisissa. Hopeamitalisti Günter Maritschnigg hävisi hänelle selätyksellä ajassa 1.47. Bayrak kilpaili myös kolmansissa olympiakisoissaan Tokiossa 1964, missä ei sijoittunut. Välimeren kisoista Bayrak saavutti hopeaa vuonna 1959 sarjasta 78 kg.
Bayrak muutti Saksaan, jossa kuoli 85-vuotiaana 20. huhtikuuta 2014.
Antti Raivio
Antti Pekka Sakari Raivio (12. marraskuuta 1962 Espoo – 11. elokuuta 2023 Helsinki ) oli suomalainen näyttelijä, ohjaaja sekä näytelmäkirjailija ja dramaturgi. Raivio opiskeli Teatterikorkeakoulussa Jouko Turkan oppilaana. Suuren yleisön tietoon hän tuli erityisesti Yle TV1 -kanavan sketsisarjasta Hymyhuulet, jota esitettiin vuosina 1987–1988. Vuonna 1990 hän perusti muiden helsinkiläisten freelance-taiteilijoiden kanssa Q-teatterin.
Raivion veli oli näyttelijä Leo Raivio. Raivio kuoli sairauskohtaukseen kantabaarissaan perjantaina 11. elokuuta 2023.
The Cavern Club
thumb|The Cavern Clubin sisäänkäynti vuonna 2006
The Cavern Club on yökerho Liverpoolissa, Isossa-Britanniassa. Paikka oli 1960-luvulla suosittu ja merkittävä Merseybeat-yhtyeiden kuten The Beatlesin esiintymispaikka.
Cavern avattiin 16. tammikuuta 1957. Sen perustaja oli Alan Sytner, joka käytti kerhon mallina pariisilaista jazz-klubia nimeltä Le Caveau de la Huchette. Kellariin rakennettu luolamainen kerho oli kuuma, kostea ja haiseva, mutta suosittu. Kerhon omistajaksi tuli vuonna 1960 Ray McFall. Hän meni konkurssiin, ja kerho suljettiin väliaikaisesti vuonna 1966. Alf Geoghegan osti sen 1960-luvun lopulla. British Rail pakkolunasti kerhon vuonna 1973, ja purki ja täytti alkuperäisen kerhotilan tarkoituksenaan rakentaa paikalle uusi metrolinja. Vuoden 1980 jälkeen kerho kuitenkin rakennettiin uudelleen ja avattiin neljä vuotta myöhemmin. Paikan on omistanut vuodesta 1991 Dave Jones.
Alkuvuosina The Cavern Clubissa soitettiin jazzia, mutta 1960-luvulla se siirtyi rock and rolliin. Kerhossa soittivat usein esimerkiksi John Lennonin johtama The Quarrymen ja sen jälkeen 1960-luvun alussa The Beatles ja Gerry & The Pacemakers. Nykyisin kerhossa esiintyy niin 60-lukulaisia kuin modernejakin artisteja.
Perussuomalaiset
Perussuomalaiset r.p., lyhenne PS on suomalainen kansalliskonservatiivinen ja arvokonservatiivinen puolue. Puolueen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2021 lähtien Riikka Purra. Puolueella on 46 kansanedustajaa eduskunnassa, ja se on nykyisin Suomen toiseksi suurin puolue. Perussuomalaisilla on Euroopan parlamentissa kaksi edustajaa: Teuvo Hakkarainen ja Pirkko Ruohonen-Lerner.
Perussuomalaiset kuvaa itsensä isänmaallisena ja kristillissosiaalisena puolueena, joka korostaa kansallista etua. Puolue korostaa arvoissaan suomalaisuutta, oikeudenmukaista yhteiskuntaa, vähäosaisten auttamista, kansan puolustamista ja suoraa puhetta.
Perussuomalaiset perustettiin vuonna 1995 vararikkoon päätyneen Suomen Maaseudun Puolueen seuraajaksi. Puolue oli pitkään pienpuolue, kunnes nousi vuoden 2011 niin sanotuissa jytkyvaaleissa eduskunnan kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Vuonna 2015 puolue osallistui Sipilän hallitukseen, mikä johti puolueen gallupmenestyksen romahtamiseen ja puolueen jakautumiseen vuonna 2017. Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa puolue nousi uudistuneena takaisin toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Puolueen puheenjohtajina ovat ennen Purraa toimineet Raimo Vistbacka, Timo Soini ja Jussi Halla-aho.
Puolueen pää-äänenkannattajia ovat kuukausittain ilmestyvä Perussuomalainen-lehti sekä verkkojulkaisu Suomen Uutiset. Perussuomalaiset kuuluu Pohjoismaiden neuvostossa Vapaa Pohjola -ryhmään ja Euroopan parlamentissa Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään.
Arvot ja lähestymistapa
Perussuomalaiset kuvaa itsensä isänmaallisena ja kristillissosiaalisena puolueena. Puolue perustettiin konservatiiviseksi ja euroskeptiseksi vaihtoehdoksi, joka kannattaa suomalaista kulttuuria ja identiteettiä, vastustaa ”haitallista joukkomaahanmuuttoa” ja suosii suomalaista yrittäjyyttä. Puolueella ei ole varsinaista ideologiaa, mutta puolueen tärkeimmäksi arvoksi on arvioitu kansallismielisyys, joka ilmenee Suomen edun asettamisena tärkeimmäksi ohjenuoraksi. Vuonna 2017 perussuomalaisten eduskuntaryhmä arvioitiin arvoiltaan konservatiiviseksi.
Puolueen peruselementtejä ovat olleet kansallismielisyys, EU-kriittisyys sekä eliitinvastaisuus. Perussuomalaisten nousua on pidetty osoituksena voimakkaasti eroavan aatepohjan ja tyylin menestymismahdollisuudesta. Puolue on haastanut perinteisiä valtapuolueita ja osoittanut, etteivät nämä ole kaikilta osin kyenneet vastaamaan yhteiskunnan muutoksiin. Erityisesti Timo Soinin kaudella puolueessa vaikutti vennamolainen perinne, jonka vuoksi puolue oli alkujaan lähellä Suomen Maaseudun Puoluetta.
Alkutaival
Perussuomalaiset perustettiin 11. toukokuuta 1995 Suomen maaseudun puolueen seuraajapuolueeksi. Se merkittiin puoluerekisteriin 13. lokakuuta 1995. Puolueella oli perustettaessa yksi kansanedustaja, SMP:n listalta Vaasan vaalipiiristä valittu Raimo Vistbacka.
Kunnallisvaaleissa 1996 perussuomalaiset asetti ehdokkaita noin 150 kunnassa ja sai valtuutettuja noin 75 valtuustoon. Kannatus ylitti 10 prosenttia tuolloin 20 kunnassa. Perussuomalaisten kannatus oli 0,9 prosenttia.
Vistbacka uusi paikkansa vuoden 1999 vaaleissa. Eduskuntavaaleissa 2003 puolue sai kolme edustajaa: uusina valittiin puheenjohtaja Timo Soini Uudeltamaalta ja Tony Halme Helsingistä. Vuoden 2007 eduskuntavaaleissa puolue solmi vaaliliittoja Itsenäisyyspuolueen, kokoomuksen, kristillisdemokraattien ja Köyhien asialla -puolueen kanssa. Perussuomalaisten kannatus nousi 4 prosenttiin ja paikkamäärä viiteen. Soinin ja Vistbackan lisäksi eduskuntaryhmään nousivat Pentti Oinonen, Pertti ”Veltto” Virtanen ja Pirkko Ruohonen-Lerner, kaksi jälkimmäistä sitoutumattomina. Soini keräsi kolmanneksi eniten ääniä koko maassa.
Kunnallisvaaleissa 2008 perussuomalaiset kuusinkertaisti ääniosuutensa ja nelinkertaisti paikkamääränsä. Perussuomalaisten kannatus oli 5,4 prosenttia.
Kesäkuun 2009 eurovaaleissa puolue sai 9,79 % äänistä ja ensimmäisen europarlamenttiedustajansa, kun Soini tuli valituksi vaalien ylivoimaisena äänikuninkaana. Aiemmissa eurovaaleissa puolue jäi paikoista kauas. Soini keräsi 130 715 ääntä.
Nousu suureksi puolueeksi
Eduskuntavaaleissa 2011 perussuomalaiset otti Suomen historian toiseksi suurimman vaalivoiton, kun puolueen kannatus nousi 19 %:iin ja se sai itselleen 34 lisäpaikkaa. Soini kutsui vaalivalvojaisissa voittoa "jytkyksi". Perussuomalaisista tuli eduskunnan kolmanneksi suurin puolue.
Puolue jättäytyi oppositioon, koska se ei voinut hyväksyä Kataisen hallituksen kaavailemia EU-tukipaketteja. Europarlamentaarikoksi valittu Timo Soini palasi eduskuntaan ja hänen tilalleen siirtyi Maanpuolustuskorkeakoulun tutkija Sampo Terho. Eduskuntaan palasivat myös Suomen Maaseudun Puolueen kansanedustajina aikoinaan toimineet Anssi Joutsenlahti Satakunnan vaalipiiristä, Lea Mäkipää Pirkanmaan vaalipiiristä ja Pentti Kettunen Oulun vaalipiiristä. Uusina valittujen Ritva ”Kike” Elomaan ja Anne Louhelaisen isät toimivat 1970- ja 1980-luvuilla SMP:n kansanedustajina.
Kunnallisvaaleissa 2012 perussuomalaiset yli kaksinkertaisti ääniosuutensa ja lähes kolminkertaisti paikkamääränsä. Vuoden 2012 kuntavaaleissa puolue nousi suurimmaksi ryhmäksi Uuraisilla ja Kihniössä.
Eduskuntavaaleissa 2015 perussuomalaisten kannatus laski hieman, ja puolue menetti eduskunnassa yhden paikan. Puolue nousi silti 38 kansanedustajallaan edustajamäärältään Suomen toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Ääniä puolue sai kolmanneksi eniten (17,7 %).
Vuonna 2015 Perussuomalaiset meni ensimmäistä kertaa hallitukseen: se sai Sipilän hallituksesta neljä ministerinpaikkaa. Kokoomuksen tuolloisen puheenjohtajan Alexander Stubbin mukaan kokoomus pyrki "halaamaan perussuomalaiset hallituksessa kuoliaaksi".
Halla-ahon kausi (2017–2021)
Timo Soini ilmoitti blogissaan maaliskuussa 2017, ettei asetu uudelleen ehdolle puolueen puheenjohtajaksi kesäkuun 2017 puoluekokouksessa. Puheenjohtajavaali käytiin 10. kesäkuuta ja Halla-aho voitti sen jo ensimmäisellä kierroksella saatuaan yli 50 prosenttia äänistä.
12. kesäkuuta keskusta ja kokoomus ilmoittivat, etteivät ne jatka hallituksessa Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa. Halla-ahon mukaan perussuomalaiset oli halukas sitoutumaan hallitusohjelmaan, mutta pääministeri Juha Sipilä ei suostunut tiukentamaan maahanmuuttopolitiikkaa. Seuraavana päivänä enemmistö kansanedustajista erosi perussuomalaisten eduskuntaryhmästä ja perusti Uusi vaihtoehto -nimisen eduskuntaryhmän.
16. kesäkuuta Perussuomalaisten puoluehallitus päätti erottaa Uuteen vaihtoehtoon loikanneet perussuomalaisista. Heille, jotka tekivät päätöksen pikaistuksissaan, annettiin kesäkuun loppuun asti aikaa vaihtaa takaisin PS:n eduskuntaryhmään.
Vuonna 2017 Perussuomalaiset joutui lähtemään hallituksesta, koska muut hallituspuolueet eivät halunneet jatkaa yhteistyötä Jussi Halla-ahon johtamien perussuomalaisten kanssa. Perussuomalaisista loikanneiden kansanedustajien perustama Uusi vaihtoehto (sittemmin Sininen eduskuntaryhmä) jäi hallitukseen.
Vuoden 2018 presidentinvaalissa puolueen 1. varapuheenjohtaja ja ensimmäisen kauden kansanedustaja Laura Huhtasaari sijoittui kolmanneksi lähes 7 % ääniosuudella. Tulos tulkittiin voitoksi puolueelle, jonka eduskuntaryhmä oli hajonnut kahtia edellisenä vuonna.
Eduskuntavaaleissa 2019 puolueen kannatus pieneni 0,2 prosenttiyksiköllä, mutta puolue onnistui saamaan yhden kansanedustajan paikan enemmän kuin edellisissä vaaleissa. Perussuomalaiset pääsi eduskunnan toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Toukokuun 2019 eurovaaleissa puolue sai äänistä 13,8 % ja säilytti molemmat paikkansa. Valituiksi tulivat Laura Huhtasaari ja Teuvo Hakkarainen. Eduskunnan istumajärjestyksessä puolue oli pitkään sijoitettu keskelle, keskustan ja vihreiden väliin, mutta vuoden 2019 valtiopäivillä se päätettiin siirtää salin oikeaan laitaan. Perussuomalaiset vastustivat siirtoa, mutta kaikki muut puolueet kannattivat sitä.
Purran kausi (2021–)
Kuntavaalien jälkeen kesäkuussa 2021 Halla-aho ilmoitti että hän ei hae jatkokautta perussuomalaisten puheenjohtajana. Elokuun 2021 puheenjohtajakilvan voitti Riikka Purra ja uudeksi puoluesihteeriksi valittiin Arto Luukkanen.
Aluevaaleissa 2022 perussuomalaiset sai 11,1 prosentin kannatuksen. Purran kaudella perussuomalaisia alkoi haastaa Ano Turtiaisen johtama sirpaleryhmä nimeltä Valta kuuluu kansalle (VKK). Kansallista Kokoomusta aiemmin edustanut istuva kansanedustaja Wille Rydman siirtyi perussuomalaisiin tammikuun alussa 2023.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa perussuomalaiset oli toiseksi suurin puolue. Se kasvatti eduskuntaryhmäänsä seitsemällä kansanedustajalla verrattuna edellisiin vaaleihin. 46 edustajanpaikkaa on puolueen historian paras tulos.
Poliittiset linjaukset ja tavoitteet
Perussuomalaisten sääntöjen mukaan puolueen päämääränä on kristillissosiaaliselta pohjalta koota yhteen ne väestöryhmät, joiden etujen ajamisesta ja tasavertaisesta sosiaalisesta ja taloudellisesta sekä yhteiskunnallisesta asemasta ei ole oikeudenmukaisesti huolehdittu. Puheenjohtajana ollessaan Timo Soini sanoi puolueen olevan työväenpuolue ilman sosialismia ja eduskuntaryhmä on todennut puolueen kuuluvan poliittiseen keskustaan. Puolueen puheenjohtajana toiminut Jussi Halla-aho on korostanut, että Perussuomalaisille oma kansa tulee ensin.
Perussuomalaiset kannattaa kansan suosioon perustuvaa demokratiakäsitystä, jossa äänestäjä voi aidosti saattaa päättäjät poliittiseen vastuuseen. Perussuomalaiset edustaa kristillissosiaalista arvokonservatismia.
Veropolitiikka
Eduskuntavaaliohjelmassa 2011 perussuomalaiset vaati jyrkempää progressiota verotukseen, lapsiperheille verovähennyksiä, perintöveron lakkauttamista asuntojen osalta ja alempaa ruoan, autojen ja polttoaineiden verotusta. Puolueen mielestä suurten perintöjen verotusta ei saa laskea. Perussuomalaiset halusivat kiristää yritysten osinkoveroa ja yli 5 000 euroa kuussa ansaitsevien verotusta sekä korottaa pääomatuloveron 30 %:iin sekä perua energiaverojen korotukset. Vaaliohjelma vastusti myös niin sanottuja ”vihreitä veroja” kuten ruuhkamaksuja. Vihreä verouudistus veisi puolueen mielestä teollisuustyöpaikat ja tulisi vähävaraisille kalliiksi.
Perussuomalaiset on vaatinut varallisuusveron palauttamista. Pääomatuloverotuksesta pitäisi puolueen mukaan tehdä progressiivinen yksityishenkilöille, ja suurten säätiöiden sekä yritysten kaikista pääomatuloista verollisia. Pieni- ja keskituloisten ihmisten ja pienyritysten verotusta ei saa kiristää.
Yhteisöveron laskua 24,5 prosentista 20 prosenttiin perussuomalaiset piti vuoden 2014 vaihtoehtobudjetissaan hätiköitynä ratkaisuna ja kannatti veron laskua enintään 22 prosenttiin. Myös arvonlisäveron korotusta vuoden 2013 alussa perussuomalaiset pitivät virheenä ja rahoittaisivat prosentin alennuksen Kela-maksun palauttamisella yksityiselle sektorille.
Perussuomalaiset vastustavat Suomen ”yltiömarkkinavetoista” suuntaa ja kannattavat hyvinvointivaltiota. Valtion pitää kaventaa tuloeroja. Finanssikriisi pitää panna finanssimarkkinoiden ja ”suurpääomapiirien” maksettavaksi.
Sosiaali- ja terveyspolitiikka
Eduskuntavaaliohjelmassaan 2011 puolue vaati perusturvan parantamista ja sen sekä lapsilisien sitomista kuluttajahintaindeksiin. Suurituloisten lapsilisiä piti perussuomalaisten mukaan leikata ja pienituloisia kannustaa lastenhankintaan. Toimeentulotuesta ei tullut vähentää lapsilisiä ja yksinhuoltajakorotuksia. Alle 4 000 euroa kuussa ansaitsevia lapsiperheitä lisätuettaisiin lapsivähennyksellä.
Työeläkkeiden ”taitettua indeksiä” pitäisi parantaa, ja nuorten eläkekarttumaprosenttia korottaa.
Puolue haluaa parantaa vanhustenhoidon ja vammaishoidon tasoa ja on huolissaan terveydenhoidon pätkätöistä ja epäpätevistä työntekijöistä. Omaishoitajien työ on korvattava paremmin. Puolueen mielestä sosiaali- ja terveyspalveluissa tulisi aina säilyttää julkinen palveluntuotanto yksityisen rinnalla ja palvelumaksuja pitäisi laskea.
Vaaliohjelmassaan perussuomalaiset vaativat kyläkoulujen säilyttämistä ja pieniä luokkakokoja. Puolue pitää tärkeänä taito- ja taideaineiden sekä liikunnan opetuksen lisäämistä, ruotsin muuttamista vapaaehtoiseksi aineeksi peruskoulussa, ylempien korkeakoulututkintojen pakollisen virkamiesruotsin poistoa sekä opintotuen sitomista indeksiin.
Työelämä ja valtionyritykset
Työehtoja rikkovia työnantajia tulee puolueen mukaan rangaista ankarasti sekä harmaata taloutta ja talousrikollisuutta torjua.
Perussuomalaiset haluaa pysäyttää valtionhallinnon ”tuottavuusohjelman”, koska heistä se on pelkkä ”irtisanomisohjelma”.
Työeläkerahastoja ja valtion rahoja pitää käyttää enemmän suomalaiseen työhön. Valtion tulisi toimia aktiivisena omistajana suomalaisen työn edistämiseksi. Puolue kannattaa Veikkauksen monopolia, ja sen mielestä Yleisradion tehtäviä ei voi jättää markkinoiden armoille.
Puolueen mukaan ylikansalliset yritykset polkevat työntekijöiden oikeuksia kehitysmaissa ja jakavat miljardivoittoja omistajilleen. Niiltä pitää ottaa rahaa ilmastoinvestointeihin.
Toukokuussa 2018 perussuomalaiset yhtyi vasemmiston ja vihreiden välikysymykseen työehdoista, kun hallitus oli keventänyt pienten yritysten irtisanomissuojaa ja sallinut nuorille määräaikaiset työsopimukset ilman erityistä syytä.
Maaseutupolitiikka
Vuonna 2011 perussuomalaiset julkaisi maaseutupoliittisen ohjelmansa, jonka mukaan puolue haluaa yhdistää maa- ja metsätalousministeriön ja ympäristöministeriön luonnonvaraministeriöksi. Puolue tukee alueellista hajauttamista ja palveluiden säilyttämistä maaseudulla keskittämisen sijaan. Perussuomalaiset vastustaa peltojen ja metsien kiinteistöverotusta.
Vuoden 2011 eduskuntavaaliohjelman mukaan ”teollinen maatalous” ei sovi Suomeen. Puolue ei hyväksy geenimuunneltujen lajikkeiden viljeylyä tai niiden tuontia, jalostusta tai käyttöä Suomessa.
Maahanmuuttopolitiikka
Perussuomalaisten mielestä tiukka maahanmuuton kontrolli ja paluumuutto ovat tärkeimmät ja tehokkaimmat ja käytännössä ainoat maahanmuuton haitoilta suojautumisen keinot.
Puheenjohtaja Jussi Halla-aho sanoi Helsingin Sanomien haastattelussa elokuussa 2018, että puolue haluaa lopettaa humanitaarisen maahanmuuton kokonaan.
Otteita eduskuntavaaliohjelmasta 2011 koskien maahanmuuttoa :
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka
Perussuomalaiset vaatii yleisen maanpuolustusvelvollisuuden säilyttämistä Suomessa. Aiemmin Perussuomalaiset vastusti Suomen Nato-jäsenyyttä, mutta puoluevaltuusto siirtyi kannattamaan sitä lähes yksimielisesti 30. huhtikuuta 2022.
Perussuomalaisten mielestä kansanvalta on paras tapa järjestää yhteiskunnallinen päätöksenteko, joten puolueen tavoitteena on palauttaa päätösvaltaa Euroopan unionilta takaisin jäsenvaltioille. Euroopan unionia tulisi perussuomalaisten mielestä kehittää mieluummin itsenäisten valtioiden yhteistyöelimenä kuin liittovaltioksi.
Puolue puolustaa tasavallan presidentin vahvoja valtaoikeuksia.
Oikeuspolitiikka
Puolueen 2011 eduskuntavaalivaaliohjelmassa ehdotettiin rangaistusten kiristämistä.
Kansanedustajien etuudet
18. toukokuuta 2018 eduskuntaryhmien sopiessa kansanedustajien sopeutumieläkkeen poistosta perussuomalaisten eduskuntaryhmä oli ainoa eduskuntaryhmä joka ei ollut lakiehdotuksen takana. Suomen Uutisten mukaan Perussuomalaiset vastusti lakiesitystä, koska katsoi sopeutumiseläkkeen poistoon kytketyn nykyisten kansanedustajien etujen liiallista kasvattamista.
Ay-liike
Vuoden 2011 ”jytkyvaalien” jälkeen perussuomalaiset ilmoitti tavoittelevansa vaikutusvaltaa myös ammattiyhdistysliikkeessä. Puolueen piti käynnistää toimintaa ay-liikkeen sisällä kannattajiensa keskuudessa ja päästä kiinni vallankahvaan. Ensimmäinen tavoite oli keväällä 2012 järjestetyt Metalliliiton liittokokousvaalit. Matti Putkosen mukaan tarkoituksena oli nousta vasemmistoliiton ohitse Metalliliiton toiseksi suurimmaksi puolueeksi. Perussuomalaiset sai kuitenkin kokoon vain seitsemän ehdokasta. Vaaleissa perussuomalaiset saivat 0,2 % äänistä ja yhden paikan 464 edustajan liittokokoukseen. Seuraavissa liittokokousvaaleissa 2016 perussuomalaiset saivat 0,1 % äänistä ja menettivät ainoan liittokokouspaikkansa. Yksittäisiä perussuomalaisia on osallistunut ammatillisten järjestöjen vaaleihin myös puolueisiin sitoutumattomilla listoilla.
Vuonna 2019 perussuomalaiset mainitsi uudelleen tavoittelevansa vaikutusvaltaa ammattiyhdistysliikkeessä. Työntekijöiden keskuudessa perussuomalaisten kannatus on Ylen mukaan ollut 29 prosenttia toukokuussa 2019.
Englanninkielinen nimi
Perussuomalaiset ilmoitti elokuussa 2011 käyttävänsä itsestään kansainvälisissä yhteyksissä englanninkielistä nimeä The Finns eli ”suomalaiset”. Aiemmin puolueella ei ollut englanninkielisestä nimestä virallista päätöstä, mutta True Finns -nimeä käytettiin esimerkiksi puolueen verkkosivustolla.
Tunnus
Perussuomalaisten nykyisen keltasinisen tunnuksen on suunnitellut Jukka Jusula. Hän luovutti tunnuksen puolueen vapaaseen käyttöön loppuvuonna 2003 ja puolue alkoi käyttää sitä vuonna 2004. Vuonna 2014 tunnuksen ilme muuttui.
Puolueen toimielimet
Puoluevaltuusto kokoontuu kerran vuodessa. Se myös osallistuu puolueen eduskuntaryhmän ja puoluehallituksen kanssa päätökseen puolueen osallistumisesta hallitukseen.
Puolueneuvostoon kuuluvat puoluevaltuuston jäsenet sekä puolueen kunnanvaltuutetut sekä ansioituneet, puoluekokouksen hyväksymät vaatimukset täyttävät puolueen jäsenet, jotka puolueneuvosto valitsee kokouksessaan kahdeksi vuodeksi kerrallaan. Puolueneuvosto kokoontuu joka toinen vuosi, niinä vuosina jolloin puoluekokous ei kokoonnu. Se päättää puolueen ohjelmista.
Perussuomalaisten puoluetoimisto sijaitsee Helsingin Isolla Roobertinkadulla, jonne puolue muutti maaliskuussa 2018 Yrjönkadulta.
Eduskuntaryhmä
Perussuomalaista puoluetta eduskunnassa edustaa Perussuomalaisten eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii perussuomalaisten kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Jani Mäkelä.
Lähijärjestöt
Perussuomalaisten nuorisojärjestö on Perussuomalainen Nuoriso, naisjärjestö Perussuomalaiset Naiset ja miesjärjestö PerusÄijät. Puolueen yrittäjäyhdistys on PerusYrittäjät. Puolueen työntekijäyhdistys Peruspuurtajat lisättiin yhdistysrekisteriin 5.3.2019.
Piirijärjestöt
Perussuomalaisilla on 16 piiriyhdistystä :
Kansainväliset jäsenyydet
Euroopan parlamentissa puolue kuuluu ECR-ryhmään, johon se palasi vuonna 2023. Sitä ennen se on kuulunut ID-ryhmään 2019-2023, ECR:ään 2014–2019 ja EFD:hen 2009–2014.
Pohjoismaiden neuvostossa Suomen valtuuskunnan perussuomalaiset jäsenet kuuluvat Vapaa Pohjola -ryhmään.
Säätiöyhteydet ja rahoitus
Perussuomalaisten ja sen edeltäjän, Suomen Maaseudun Puolueen ympärillä on toiminut kolme säätiötä. Perussuomalaisen puolueyhteisön rahoitusjärjestelyissä keskeiset organisaatiot toimivat pitkälti julkisen tuen varassa. Pääosa organisaatioista saa suoraan valtionapua ja samalla useat toimijat kokoavat lisärahoitusta avustuksina muilta valtiontuen varassa toimivilta organisaatioilta. Puolueyhteisön ulkopuolelta tulevia yksityisen rahoituksen lähteitä ei juuri ole.
Perussuomalaisten tukisäätiö
Perussuomalaisten tukisäätiö toimii 1990-luvun alussa perustetun SMP:n tukisäätiön pohjalta. Nimi muutettiin nykyiseen muotoon vuonna 2006. Perussuomalaisten Tukisäätiön toiminnan tarkoitus on tukea ja edistää puolueen ja sen järjestöjen toimintaa. Tukisäätiö toimii omaisuuden hallinnan välineenä ja käytännössä hallitus koostuu pitkäaikaisista, jo SMP:n ajan puoluetoimijoista. Osa puolueen omaisuudesta toimii säätiön hallinnassa.
Säätiö on saanut myös raha-avustuksia Perussuomalaiselta puolueelta ja jakanut itse avustuksia muille Perussuomalaisen yhteisön järjestöille. Vuonna 2015 Tukisäätiö myönsi puolueen piirijärjestöille tukea 16 000 euroa ja opintokeskusta ylläpitävälle sivistysjärjestölle 30 000 euroa. Vuoden 2017 puoluekokouksen jälkeen tapahtuneen liikehdinnän myötä Tukisäätiö ajautui eronneen puoluejohdon käsiin.
Suomen Perusta -säätiö
Suomen Perusta -säätiö toimii Perussuomalaisen puolueen perustaman ajatushautomon ylläpitäjänä. Suomen Perusta -säätiön tarkoitus on edistää suomalaista kansanvaltaista yhteiskuntaa kehittävää tutkimusta ja keskustelua sekä edistää päätöksentekoa. Säätiö tekee ja teettää ajankohtaisiin aiheisiin liittyviä raportteja ja selvityksiä, minkä lisäksi se on järjestänyt keskustelutilaisuuksia ja seminaareja.
Vuonna 2011 toteutunut vaalivoitto muutti Perussuomalaisten aseman ns. suureksi puolueeksi. Rahoituksen ja valtionavun osalta tämä mahdollisti ajatuspajan ja sivistysjärjestön perustamisen. Säätiö kertoo, ettei se ole riippuvainen puolueen linjauksista, vaan se pyrkii antamaan uusia näkökulmia poliittiseen keskusteluun. Perussuomalainen puolue on kuitenkin maksanut säätiön alkupääoman, minkä lisäksi puolue nimittää säätiön hallituksen jäsenet.
Säätiön talous perustuu ajatuspajojen valtionapumäärärahaan ja muualta saatuihin avustuksiin. Vuosina 2014 ja 2015 säätiön kokonaistulot olivat yli 112 000 euroa, jotka on koottu avustuksina eri lähteistä. Valtionavun osuus on ollut 72 000 euroa. Loput rahat ovat OKM:n valtionapuasiakirjojen mukaan lähtöisin omalta puolueelta.
Suomen Perusta -säätiö on tilinpäätösten perusteella vastannut poliittisten toimihenkilöiden henkilöstökuluista. Säätiö on lisäksi tuottanut Perussuomalaisten teemoja ja tavoitteita tukevia aineistoja. Ajatuspajan tarkoitukseksi on myös muissa yhteyksissä todettu yhteistyön tiivistäminen puolueen opintokeskuksen Pekasuksen kanssa mm. tarjoamalla asiantuntija-apua.
Ida ja Lauri Reinikaisen säätiö
Vanhan SMP:n yhteydessä toiminut Ida ja Lauri Reinikaisen säätiö on nykyisellään erkaantunut puoluetoiminnasta. Vuonna 1988 rekisteröitynyt säätiö oli 2010-luvulle saakka SMP:n ajan johtohenkilöiden hallinnassa. Kytkös puolueeseen syntyi säätiön sääntöjen pohjalta, joiden mukaan säätiön tuli purkautuessaan osoittaa rahat SMP:lle. Säätiö on ollut mukana myös puolueen lehtiyhtiön lainajärjestelyissä. SMP:n hajotessa vanha puoluejohto vei säätiön mukanaan ja pesäero puolueeseen vahvistui.
Kannattajakunta
right|thumb|Perussuomalaiset Hakaniemen torilla Helsingissä elokuussa 2010.
Poliittinen nelikenttä
Vuonna 2009 tehdyn tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajia on hankala sijoittaa vasemmisto–oikeisto-akselille, koska mielipiteiden hajonta on suurta. Asteikolla 1–10, jossa 1 on äärimmäinen vasemmisto ja 10 äärimmäinen oikeisto, perussuomalaisten kannattajat saivat arvon 5,4, kun suomalaisten keskiarvo oli 5,5. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2015 julkaisemassa tutkimuksessa perussuomalaisten kannattajista 38 prosenttia sijoitti itsensä keskustaan, 33 prosenttia oikeistoon ja 12 prosenttia vasemmistoon. Arvoliberaalisuus−arvokonservatiivisuus-ulottuvuudella arvokonservatiiveja oli 36 prosenttia, arvoliberaaleja 22 prosenttia ja keskelle asettuvia 28 prosenttia. Tutkimuksen mukaan kiteytyksenä puolueen kannattajien kannoista voidaan sanoa, että perussuomalaiset on keskusta-oikeistolainen puolue.
Mielipiteet
Suomen itsenäisyyden juhlarahaston Sitran tulevaisuusbarometri vuodelta 2019 kertoo, että perussuomalaisten kannattajat pelkäävät tulevaisuutta ja näkevät siellä enemmän uhkakuvia kuin muiden puolueiden äänestäjät. Perussuomalaisten kannattajat eivät pidä useimpia ekologista kestävyyskriisiä, kansainvälisen politiikan jännitteitä ja teknologian murrosta koskevia väitteitä tärkeinä eivätkä myöskään usko, että näihin asioihin on mahdollista vaikuttaa. He eivät usko, että kansainvälisyys toisi vapautta ja vaurautta. Perussuomalaisten mukaan on epätodennäköistä, että globaaleissa kehityskuluissa tullaan onnistumaan. Perussuomalaisten kannattajien mukaan on epätodennäköistä, että maapallon kantokykyyn tullaan sopeutumaan ja elinympäristömme tulevaisuus saadaan turvattua. Perussuomalaiset eivät kuitenkaan pidä ekologisen kestävyyskriisin uhkia kovin suurina ja pitävät niihin reagoimista vähemmän tärkeänä kuin muut.
Elinkeinoelämän valtuuskunnan Evan vuoden 2022 arvo- ja asennetutkimuksessa 9 prosenttia perussuomalaisten kannattajista yhtyi väitteiseen, että seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksien edistäminen on ensiarvoisen tärkeä yhteiskunnallinen tavoite. Koko väestön kohdalla luku oli 47 prosenttia. Samassa tutkimuksessa 45 prosenttia suomalaisista katsoi, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla on kantaväestön veroiset mahdollisuudet edetä elämässään. Perussuomalaisten kannattajista 82 prosenttia oli samaa mieltä. Perussuomalaisten äänestäjät eivät kokeneet, että valkoihoiset, suomenkieliset ja heteroseksuaalit olisivat suomalaisessa yhteiskunnassa etuoikeutetussa asemassa. He eivät myöskään katsoneet, että etniset vähemmistöt sekä sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöt olisivat yhteiskunnassa syrjittyjä ryhmiä. Näissä kysymyksissä perussuomalaiset poikkesivat kyselyyn osallistuneiden enemmistöstä.
Tutkimuksessa 76 prosenttia perussuomalaisten äänestäjistä oli eri mieltä ajatuksesta, että syrjiviä näkemyksiä esittäville ei tule tarjota mahdollisuutta julkisuuteen. Perussuomalaisten kannattajille uskonnon, perinteiden ja sukujuurten merkitys identiteetin muodostajina oli keskimääräistä suurempi. Myös ihonväri, sukupuoli ja seksuaalinen suuntautuminen olivat perussuomalaisille tärkeämpiä kuin muita puolueita äänestäville.
Perussuomalaisten kannattajat erottuivat äänestäjäryhmistä ainoana, jossa vähemmistö (45 prosenttia) arvioi, että tutkijoiden antamaan tietoon voi luottaa, koska tutkimustieto on avointa tiedeyhteisön kritiikille. Kaikista suomalaisista samaa mieltä oli 68 prosenttia. Suomalaisista 28 prosentin mielestä tieteentekijöillä on usein piilotettuja motiiveja, perussuomalaisista samaa mieltä oli 54 prosenttia. Puolueen äänestäjäkunnasta 29 prosenttia arvioi saavansa yhteiskunnallisissa asioissa ystäviltään ja verkostoiltaan parempaa tietoa kuin julkisista lähteistä, kaikista äänestäjistä näin arvioi 12 prosenttia.
Rasismi
Ylen Taloustutkimuksella teettämässä kyselyssä (7/2023) perussuomalaisten kannattajista lähes kaikki olivat sitä mieltä, että rasismiin suhtaudutaan Suomessa riittävän vakavasti. Perussuomalaisista vain 2 % kaipasi lisää toimia rasismin suhteen, ja tämä osuus oli pienempi kuin millään muulla puolueella. Perussuomalaisille oli kaikista puolueista vähiten tärkeää tavoitella sitä, että Suomessa ei hyväksyttäisi rasismia missään muodossa; vain 13 % perussuomalaisista piti sitä erittäin tärkeänä, kun kaikkien suomalaisten keskiarvo oli 64%.
Rakenne
Vuonna 2009 puolueen kannattajista 50 prosenttia työskenteli työntekijäammateissa. Määrä oli suurempi kuin vasemmistopuolueilla. Vuonna 2016 tehdyssä kyselytutkimuksessa perussuomalaiset oli vuoden 2015 eduskuntavaaleissa poliisien keskuudessa selvästi suositumpi kuin koko väestön keskuudessa. Se oli kyselyssä toiseksi suosituin puolue, ja poliisien joukossa kannattajia oli 24,4 %. Vuonna 2012 Sunnuntaisuomalaisen toimittajakyselyssä perussuomalaiset oli vähiten suosittu puolue, jota edellisissä vaaleissa oli äänestänyt vain 2 % vastanneista 285:stä toimittajasta. 44 % vastanneista ei kertomansa mukaan missään nimessä äänestäisi perussuomalaisia.
Vuonna 2011 Taloustutkimus selvitti puolueiden kannattajakuntien rakenteita. Tutkimuksen mukaan 40 % perussuomalaista kuului suorittavaa työtä tekevään työväestöön. Yrittäjiä puolueen kannattajissa oli kokoomuksen jälkeen toiseksi eniten. Sen sijaan toimihenkilöiden ja johtajien keskuudessa kannatus oli pienintä kuuden suurimman puolueen joukossa. Eläkeläisten keskuudessa perussuomalaiset oli vähemmän suosittu kuin kolme muuta suurta puoluetta.
Perussuomalaiset ovat tulotasoltaan tyypillisiä suomalaisia, vaikka heidän koulutusasteensa on hieman keskimääräistä matalampi. Kaikkein pienituloisimpien joukossa perussuomalaiset keräsi selvästi vähemmän kannatusta kuin ryhmään kuuluvien suosituin puolue vasemmistoliitto. Työttömien osuus puolueen kannattajista on silti eduskuntapuolueiden korkein. Kunnallisalan kehittämissäätiön vuonna 2017 julkaiseman tutkimuksen mukaan perussuomalaisten kannattajista kymmenellä prosentilla oli korkeakoulututkinto.
Kannattajien sukupuolijakauma oli vinoutunut vuoden 2011 kyselyssä: noin kaksi kolmasosaa kannattajista oli miehiä. Tammikuussa 2013 tehdyssä kannatusmittauksessa perussuomalaiset oli suomalaisten miesten eniten kannattama puolue. Naisten joukossa puolue oli viidenneksi suosituin.
Maantieteellisesti ja ikäluokittain perussuomalaisia kannatettiin poikkeuksellisen tasaisesti eri puolilla maata ja eri ikäluokissa.