cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Soumeylou Boubèye Maïga
Elämäkerta
Maïga asettui vuoden 2007 vaaleissa perustamansa Convergence 2007 -yhdistyksen presidenttiehdokkaaksi. Sen johdosta hänet erotettiin Adéma-PASJ:sta. Maïga tuli ensimmäisellä kierroksella kuudenneksi 1,46 prosentin ääniosuudella.
Ibrahim Boubacar Keïtaa presidentinvaaleissa tukenut Maïga nimitettiin vuonna 2013 Oumar Tatam Lyn hallituksen puolustus- ja veteraaniministeriksi. Hän erosi tehtävästä toukokuussa 2014. Ennen pääministerikauttaan Maïga toimi presidentin pääsihteerinä.
Presidentti Keïta nimitti Maïgan pääministeriksi Abdoulaye Idrissa Maïgan seuraajana joulukuussa 2017. Hän jatkoi tehtävässä Keïtan uudelleenvalinnan jälkeen elokuussa 2018. Maïga sai epäluottamuslauseen kansalliskokoukselta ja jätti eronpyyntönsä huhtikuussa 2019. Tärkeimpänä syynä oli maan heikko turvallisuustilanne. Maïgan seuraajaksi tuli taloustieteilijä Boubou Cissé.
Maïgan 1. hallitus
Maïgan ensimmäinen 30. joulukuuta 2017 nimitetty hallitus käsitti pääministerin lisäksi 36 ministeriä:
Maïgan 2. hallitus
Maïgan toinen hallitus nimitettiin 9. syyskuuta 2018. Sen 32 ministeristä kahdeksan oli uusia ja kaksi aikaisemmissa hallituksissa toimineita. Naisia oli 11, mikä vastasi laissa esitettyä vaatimusta 30 prosentin naiskiintiöstä. Hallituksen jäseniä olivat:
Norjan naisten jalkapallomaajoukkue
Norjan naisten jalkapallomaajoukkue edustaa Norjaa naisten jalkapallon kansainvälisissä otteluissa.
Olympialaiset
Norjan maajoukkue oli mukana naisten ensimmäisessä olympiakisojen jalkapalloturnauksessa Atlantassa 1996 ja sai pronssia. Neljä vuotta myöhemmin Sydneyn olympialaisissa Norja voitti kultaa, kun se voitti finaalissa Yhdysvallat 3–2 Dagny Mellgrenin jatkoajalla tekemällä ns. kultaisella maalilla. Pekingin 2008 olympialaisissa se hävisi puolivälierissä Brasilialle maalein 1–2.
MM-kilpailut
Kiinan MM-kisoissa 2007 Norja voitti alkulohkossa Kanadan 2–1, pelasi Australian kanssa tasan 1–1 ja voitti Ghanan 7–2. Norja selviytyi alkulohkonsa voittajana puolivälieriin, joissa se voitti Kiinan 1–0 Isabell Herlovsenin tekemällä maalilla. Välierissä Norja hävisi Saksalle 0–3 ja pronssiottelussa Yhdysvalloille 1–4 ja sijoittui neljänneksi. Bjarne Berntsenin valmentaman joukkueen paras maalintekijä oli Ragnhild Gulbrandsen (6 maalia). Joukkueen kapteeni oli Ane Stangeland Horpestad.
Saksan MM-kisoissa 2011 Norja voitti alkulohkossa Päiväntasaajan Guinean 1–0 mutta hävisi sitten Brasilialle 0–3 ja Australialle 1–2 eikä selviytynyt alkulohkosta jatkoon. Norjan maalintekijät olivat Emilie Haavi ja Elise Thorsnes. Joukkuetta valmensi Eli Landsem.
Kanadan MM-kisoissa 2015 Norja voitti alkulohkossa Thaimaan 4–0 ja Norsunluurannikon 3–1 sekä pelasi tasapelin 1–1 Saksan kanssa. Lohkonsa kakkosena Norja pääsi neljännesvälieriin, joissa se hävisi Englannille 1–2. Norjan paras maalintekijä oli kolme maalia tehnyt Ada Hegerberg. Joukkuetta valmensi jälleen Even Pellerud.
Ranskan MM-kisoissa 2019 Norja voitti alkulohkossa Nigerian 3–0 ja Etelä-Korean 2–1 sekä hävisi siinä välissä Ranskalle 1–2. Lohkonsa kakkosena Norja pääsi neljännesvälieriin, joissa se voitti Australian rangaistuspotkukilpailussa 4–1 ottelun oltua varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen tasalukemissa 1–1. Puolivälierissä Norja hävisi Englannille 0–3. Norjan paras maalintekijä oli kaksi maalia tehnyt Isabell Herlovsen. Joukkuetta valmensi ruotsalainen Martin Sjögren.
EM-kilpailut
EM-kultaa Norja voitti 1987, kun se Oslossa pelatussa finaalissa voitti Trude Stendalin tekemillä kahdella maalilla Ruotsin 2–1. EM-kilpailuissa 1989 Norja hävisi finaalissa Länsi-Saksalle 4–1 ja sai hopeaa. Vuonna 1991 Norja ja Saksa päätyivät EM-finaalissa jatkoajalle, jonka jälkeen Saksa oli voittaja maalein 3–1 ja Norja sai hopeaa. Toisen Euroopan mestaruutensa Norja voitti 1993, kun se Cesenassa pelatussa finaalissa voitti Italian 1–0 Birthe Hegstadin tekemällä maalilla.
Vuonna 1995 Norja hävisi EM-välierässä Ruotsille ja 2001 Saksalle. Englannissa pelattujen vuoden 2005 EM-kisojen välierässä se voitti Ruotsin 3–2 Solveig Gulbrandsenin jatkoaikamaalilla. Finaalissa norjalaisista vain 27-vuotissyntymäpäiväänsä viettänyt Dagny Mellgren onnistui maalinteossa, joten Saksa voitti 3–1 ja jätti Norjan hopealle. Vuoden 2009 EM-kilpailuissa Norja sijoittui alkulohkossaan kolmanneksi ja voitti puolivälierissä Ruotsin maalein 3–1 mutta hävisi välierissä samoin lukemin Saksalle.
Vuoden 2013 EM-kilpailuissa Norja pelasi alkulohkossa Islannin kanssa tasapelin 1–1 sekä voitti Alankomaat ja Saksan 1–0. Edellisen kerran Saksa oli EM-kisoissa hävinnyt vuonna 1993. Puolivälierissä Norja voitti Espanjan 3–1 ja välierissä Tanskan rangaistuspotkukilpailussa 4–2 (varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen tilanne oli 1–1). Loppuottelussa Saksa voitti Norjan 1–0. Norja sai ottelussa kaksi rangaistuspotkua, mutta maalivahti torjui sekä Trine Rønningin että Solveig Gulbrandsenin laukauksen. Näin Even Pellerudin valmentama Norja sai kisoista hopeaa.
Vuoden 2017 EM-kilpailuissa Norja hävisi kaikki kolme alkulohko-otteluaan: Alankomaille ja Tanskalle 0–1 sekä Belgialle 0–2. Vuoden 2022 EM-kilpailuissa Norja voitti alkulohkossaan ensin Pohjois-Irlannin 4–1 mutta hävisi sitten Englannille ennätysmäisesti 0–8 ja Itävallalle 0–1 eikä selviytynyt alkulohkosta jatkoon.
EM-hopeamitalijoukkue 2013
Maalivahdit: Puolustajat: Keskikenttäpelaajat: Hyökkääjät:
Valmentaja: Even Pellerud
Myllyn Paras
Myllyn Paras on suomalainen elintarvikebrändi, joka on osa Lantmännen-konsernia. Brändillä valmistetaan, myydään ja markkinoidaan jauhoja, hiutaleita, suurimoita ja pastaa sekä pakastetaikinoita ja leivonnaispakasteita.
Myllyn Paras on Suomen johtavia mylly- ja leivonnaispakaste-alan toimijoita. Suomessa se on markkinajohtaja pastatuoteryhmässä, jossa sillä oli yli 50 prosentin markkinaosuus vuonna 2020 sekä pakastetaikinoissa, joissa osuus oli 70 prosenttia. Jauho- ja hiutaletuotteissa se oli Suomen markkinoilla kolmen suurimman joukossa.
Tuottajain Mylly (1928–1969)
Vuonna 1928 Hyvinkään seudun maanviljelijät perustivat Tuottajain Mylly Oy:n, jonka kauramylly aloitti toimintansa seuraavana vuonna. Yrityksen ensimmäinen merkkituote oli "Oma Jyvä" -kaurahiutaleet. Jauhatukseen otettiin muitakin viljoja: 1933 ohra ja ruis ja 1936 vehnä.
Myllyn Paras (1970–1999)
1970-luvun alusta lähtien mylly toimi perheyrityksenä. Myllyn vieressä toimi makaronitehdas, joka ajautui konkurssiin vuonna 1975. Mylly oli toimittanut tehtaalle raaka-aineet ja kun tehdas ei pystynyt maksamaan velkojaan, makaronilaitteistot siirtyivät myllyn omistukseen. Myllyn Paras aloitti makaronituotantonsa samana vuonna. Pasta oli 1970-luvulla eksoottista ruokaa Suomessa, jossa syötiin lähinnä perunaa ja jonkin verran riisiä.
Marian Konditoria ostettiin Valiolta 1978, jolloin leipomotoiminta alkoi. Vienti Neuvostoliittoon aloitettiin seuraavana vuonna. Myllyn Paras -makaroni ja -tuotemerkki lanseerattiin vuonna 1983. Myllyn Paras toi pakastetaikinat markkinoille ensimmäisenä Suomessa ja siirtyi niiden menestyttyä päivittäisleivonnasta pakastetuotteisiin.
1980-luvun alussa Hyvinkäällä alettiin valmistaa ensimmäisiä pastatuotteita, sarvimakaroneja.
Vuonna 1988 yhtiö alkoi valmistaa laminoituja taikinalevyjä automaattisella laminaattorilaitteella. Myllyn Paras -torttutaikinalevyt lanseerattiin televisiomainoksella "Mä tuun puolen tunnin kuluttua".
Raketti Spagetti syntyi 1980-luvun lopussa, kun yhtiössä mietittiin, mitä tavallisen spagetin tuotannossa syntyvillä pienillä pätkillä tekisi. Pätkiä ei voitu kerätä linjastolta, mutta ideasta syntyi uusi tuote. Tuotteen nimi viittaa ruuanvalmistuksen nopeuteen: pätkäpasta kypsyy hetkessä.
Myllyn Paras (2000–2017)
pienoiskuva|Myllyn Parhaan logo
Vuonna 2007 Hyvinkään myllyn yhteydessä oleva kattila alkoi toimia bioenergialla, hiutaletuotannossa syntyvällä kauran kuoriaineella. Syntyvää energiaa käytettiin muun muassa prosessihöyrynä ja kiinteistön lämmitykseen ja ylimääräinen energia myytiin Hyvinkään Lämpövoima Oy:n kaukolämpöverkkoon. .
Vuonna 2008 Myllyn Paras oli markkinajohtaja kuivapastoissa ja pakastetaikinoissa, viennin osuus on kymmenes.
Lamavuonna 2009 Myllyn Paras teki siihen astisen ennätyksensä joulusesongin myynnissä, 3,7 miljoonaa euroa.
Vuonna 2010 Myllyn Paras kertoi suosivansa suomalaista viljaa: kaura on kokonaan suomalaista samoin kuin lähes kaikki vehnä. Ruista se sen sijaan joutui tuomaan, sillä sitä ei saatu tarpeeksi Suomesta. Myllyn Paras päätti investoida 35 miljoonaa euroa uuteen Venäjälle rakennettavaan hiutaletehtaaseen.
Vuonna 2011 Myllyn Paras järjesti Suomen ensimmäiset piparinleivonnan SM-kisat ja on sen jälkeen järjestänyt niitä vuosittain. Kisoissa palkitaan se, joka muotoilee, paistaa ja koristelee valmistaikinasta upeimman piparkakun.
Vuonna 2015 Myllyn Paras alkoi käyttää pakastetehtaassaan maakaasun sijaan suomalaista Gasum-biokaasua, jolloin tehtaan hiilidioksidipäästöt putosivat nollaan. Konsernin liikevaihto oli 57,6 miljoonaa euroa. Venäjän hiutalemylly avattiin.
Vuonna 2016 konserniin kuuluivat mylly ja pakastetehdas Hyvinkäällä ja Moskovan alueella Domodedovossa sijaitseva hiutalemylly. Vientimaista suurin oli Venäjä. Myllytuotteita vietiin jonkin verran myös Baltian maihin ja Ruotsiin.
Vuonna 2017 Myllyn Paras osallistui Suomi100-hankkeeseen Parasta arjessa -tempauksella, jossa se tarjosi kokkausopetusta nuorille, jotka olivat juuri muuttaneet pois kotoa. Konsernin liikevaihto oli 51 miljoonaa euroa.
Myllyn Paras ja Sponsor Capital (2018–2020)
Keväällä 2019 lanseerattiin patentoitu rypsikauravalmiste Oatgoods. Myllyn Paras vei tuotteitaan Kiinaan, Baltiaan ja Ruotsiin. Huhtikuussa Myllyn Parhaan toimitusjohtajana aloitti Miska Kuusela. Myllyn Parhaan liikevaihto tilikaudella 2019 oli noin 56,4 miljoonan euroa. Tilikauden tulos oli 0,8 miljoonaa euroa. Yritys työllisti 120 henkilöä.
Keväällä 2020 Myllyn Parhaan makaronimyynti jopa seitsenkertaistui viikkotasolla koronapandemian vuoksi ja siksi tuotannossa otettiin käyttöön yövuoro. Makaronitehdas oli käynnissä myös viikonloppuisin, ensimmäistä kertaa jopa pääsiäisen pyhinä. Poikkeustilanne lisäsi myös jauhojen ja torttutaikinan kulutusta ja Myllyn Parhaan reseptisivujen kävijämääriä. Suosituin oli sämpyläresepti, jota haettiin kolminkertainen määrä normaalitilanteeseen verrattuna. Koulujen ja ravintoiloiden sulkeminen sen sijaan pudotti Food servicen myynnin. Liikevaihto pysyi edellisvuoden tasolla, mutta liikevoitto kasvoi.
Myllyn Paras ja Lantmännen (2021–)
Myllyn Paras siirtyi Lantmännenin omistukseen syksyllä 2021. Kauppa vaati kilpailuviranomaisen hyväksynnän, joka saatiin keväällä 2022. Kauppa saatiin päätökseen kesällä, jolloin Myllyn Parhaan 110 työntekijää, samoin kuin sen tuotantorakennukset Hyvinkäällä siirtyivät Lantmännenille. Yhtiö joka toimi Suomessa Lantmännen Agro Oy:n kautta maatalousalalla, Lantmännen Cerealia Oy:n kautta elintarvikealalla ja Lantmännen Unibake -yhtiön kautta leipomoalalla. Lantmännen Unibakeen kuului Lantmännen Unibake Finland Oy sekä Vaasan Oy. Myös Myllyn Parhaasta tuli osa Lantmännen Unibakea. Syksyllä Myllyn Paras järjesti Piparinleivonnan SM-kisan sijaan Helsingissä Suomen ensimmäiset Joululeivonnan SM-kisat. Kilpailussa oli oma sarja aikuisille ja 15–20-vuotiaille.
Organisaatio
Myllyn Paras -brändi on osa Lantmännen-konsernia. Se toimii Suomessa:
Myllyn Paras -tuotteita valmistetaan Hyvinkäällä. Tehdas on Suomen suurin pastatehdas. Vuonna 2020 siellä tehtiin yli puolet Suomessa myytävästä pastasta.
Tuotteet
Myllyn Paras on Suomen markkinajohtajia pakastetuotteissa ja kuivapastassa. Torttutaikinassa markkinaosuus ylittää 50 prosenttia, pastan osuus on noin 40 prosenttia. Brändin käyttämistä raaka-aineista Suomesta tulee noin 90 prosenttia, keskimäärin alle 200 kilometrin päästä tehtailta. Ulkomailta ostetaan riisiä, spagettia ja durumvehnää, sillä niitä ei saa Suomesta.
Jauhot
thumb|250px|Myllyn Paras Korppujauho -pakkaus vuonna 2017 Myllyn Paras -jauhoja käytetään leivonnassa ja ruoanlaitossa. Jauhot valmistetaan testatuista, puhtaista ja laadukkaista viljoista ja aina kun mahdollista, niihin käytetään suomalaista viljaa. Vehnä ja ohra ovat aina suomalaisia, mutta rukiin suomalaisuus riippuu vuosittaisesta satotilanteesta. Suomen ulkopuolelta tuodaan durumvehnää ja tattaria. Jauhamisprosessin jälkeen jauhot pakataan ja niiden annetaan kypsyä pakkauksissaan. Jauhovalikoimaan kuuluu durumvehnäjauho, graham täysjyvävehnäjauho, hiivaleipävehnäjauho, vehnäjauho, ohrajauho, ruisjauho, tattarijauho, korppujauho ja ruiskorppujauho, lettu- ja vohvelijauho, pannukakkujauho, pizzajauho ja sämpyläjauhoseos.
Pastat
Vuonna 2020 Myllyn Paras -pastaa valmistettiin vuodessa noin 15 miljoonaa kiloa, mikä vastasi yli puolta suomalaisten syömästä pastasta. Pastaa valmistetaan puristamalla pastataikina paineen avulla erimuotoisten muottien läpi, minkä jälkeen se leikataan halutun mittaiseksi ja pussitetaan. Samoista perusraaka-aineesta valmistetaan erilaisia pastatuotteita kuten Cannellonia, Fusillia, Lasagnea, Makaronia, Penneä ja Spagettia. Brändin sarvimakaroni oli Suomen suosituin pastatuote esimerkiksi vuonna 2021, jolloin sitä valmistettiin noin 200 000 kiloa viikossa. Suomessa myydystä pastasta yli puolet oli sarvimakaronia. Raketti Spagettia valmistuu yhdessä neljän tunnin erässä 50 000 kiloa.
Kesällä 2020 Myllyn Paras toi markkinoille ensimmäisen täysin kotimaisen pastatuotteen, kaurasta valmistetun makaronin. Seuraavana kesänä markkinoille tuotiin myös kierteen, putken ja simpukan muotoisia kotimaisesta vehnästä tehtyjä pastoja. Aiemmin suomalaisissa pastoissa oli käytetty ulkomailta tuotua durumvehnää, jota ei voi kasvattaa Suomessa.
Oman tuotemerkin lisäksi Myllyn paras -pastaa myydään S-ryhmän Xtra- ja Kotimaista-tuotenimillä, K-kaupan Pirkka-merkillä ja Tokmannin Priima-merkillä. Myllyn paras -pastaa on myös Jalostajan ja Kokkikartanon tuotteissa.
Hiutaleet, leseet, suurimot ja riisit
Hiutaleita ja leseitä Myllyn Paras valmistaa kauran-, ohran-, vehnän ja rukiinjyvistä. Valmistuksessa käytetään kotimaisia viljoja, mutta ulkomailta tuodaan niihin tarvittua riisiä ja tattaria, huonona satovuotena myös ruista. Vehnä- ja ruishiutaleet valmistetaan puhdistamalla jyvät, jonka jälkeen seuraa leikkaus, höyrytys ja litistys. Ohrahiutaleet valmistetaan muuten samoin, paitsi että jyvät myös kuoritaan, kun taas kaurahiutaleet kuoritaan ja lämpökäsitellään. Hiutaleet sopivat puurojen, leivonnaisten ja jälkiruokien valmistukseen. Myllyn Paras valmistaa myös Lidlin Guldsol-hiutaleet ja Pirkan perushiutaleet.
Myllyn Paras valmistaa mannasuurimot erottamalla vehnäjauhatuksessa karkeat ydinrakeet mannasuurimoiksi. Tummissa mannasuurimoissa käytetään vehnäjyvän ydinosaa ja kuorikerroksia, kauramannasuurimot tehdään sekoittamalla kaurarakeita ja mannasuurimoita. Suurimoista voi valmistaa mannapuuroa ja vispipuuroa, jälkiruokia tai leivonnaisia.
Myllyn Parhaan esikypsytetyt ohrasuurimot palkittiin kunniamaininnalla Vuoden Tähtituote -kilpailussa vuonna 2000.
Pakasteleivonnaiset ja -taikinat
Myllyn Parhaan pakasteleivonnaiset ovat paistovalmiita. Vuonna 2017 valikoimaan kuului muun muassa leipiä, sämpylöitä, piirakoita, pasteijoita, karjalanpiirakoita ja cocktail-riisipiirakoita, kakkuja ja kahvileipiä, kuten korvapuusti tai kinuskikampa tai joulutorttuja. Pasteijat on tehty lehtevästä taikinasta ja piiraat hiivapohjaisesta taikinasta.
thumb|250px|Myllyn Paras Pyöreä kauramurotaikina -pakkaus vuonna 2017 Myllyn Parhaan pakastetaikinoita voi käyttää ruuanlaitossa ja leivonnassa. Sen voitaikinat, lehtitaikinat ja torttutaikinat tekee lehteviksi se, että ne kaulitaan koneellisesti niinkutsutulla laminointikoneella, jolla taikinaan saadaan noin 100 kerrosta. Kotona tehdyissä taikinoissa kerroksia on parhaimmillaan noin kymmenen. Muita pakastetaikinoita ovat kauramurotaikina, ruis-kaurataikina, pullataikina ja piparkakkutaikina. Voitaikinaa voidaan valmistaa vuorokaudessa 35 000 kiloa.
Markkinat
Myllyn Paras valmistaa tuotteita esimerkiksi Lidille. Esimerkiksi vuonna 2021 se valmisti kahdeksan eri maan Lidleihin herneproteiinista ja durumvehnästä valmistettua Gnocchi Makaronia. Suomalaista pastaa ei ollut aiemmin juuri myyty ulkomaille. Kiinaan yhtiö vei juotavaa puuroa, jota kuvailtiin vellin, pirtelön ja smoothien sekoitukseksi. Annospusseissa on eri makuja, kuten mustikka, ja juoma valmistuu, kun sen sekoittaa kuumaan veteen.
Patentit
Vuonna 2017 Myllyn Paras teki 10 patenttihakemusta ja oli Suomen 12. suurin patentinhakija.
Vuonna 2010 Myllyn Paras haki EU-tasoista patenttia Lippa-sämpylälle, joka oli maailman ensimmäinen taittopaistettu sämpylän. Lippa pysyy valmistustapansa ansiosta avattunakin pitkään tuoreena.
Myllyn Parhaan muita innovaatioita ovat:
Henkka Hyppönen
pienoiskuva|Henkka Hyppönen vuonna 2011. Henri ”Henkka” Hyppönen (s. 24. kesäkuuta 1972 Kouvola) on suomalainen luova johtaja, tietokirjailija, yrittäjä, puhuja ja tv-esiintyjä. Hyppönen on palkittu muun muassa vuoden radioäänenä vuonna 2000, sekä vuoden puhujana vuonna 2013.
Hyppönen toimi 2000-luvun vaihteessa ensin radiojuontajana Kiss FM -kanavalla ja sen jälkeen tv-juontajana Hyppönen-Enbuske Experience -ohjelmassa Nelosella. Vuosina 2012–2015 Hyppönen juonsi kahdella Kultaisella Venlalla palkittua viihdeohjelmaa Hyvät ja huonot uutiset. Ohjelma sai Vuoden tiedeviestintä -palkinnon vuonna 2015.
Ura
Vuonna 2002 Hyppönen sai juontajaparinsa Tuomas Enbusken kanssa yhteisen keskusteluohjelman Neloselle. Viikoittaisen Hyppönen-Enbuske Experience -ohjelman jaksoissa vieraana oli aina kolme julkisuudesta tunnettua henkilöä ja ohjelma esitettiin television katsojille leikkaamattomana.
Hyppönen on ollut mukana lukuisissa kotimaisissa tv-ohjelmissa muun muassa Ensi-ilta, Mahdoton tehtävä, Saari, Hyppönen-Enbuske Experience, Hyvät ja huonot uutiset, Olipa kerran elämä sekä Kupla, jota hän juonsi yhdessä näyttelijä Aku Hirviniemen, juontaja Anni Hautalan ja näyttelijä Pirkka-Pekka Peteliuksen kanssa. Viihteellisessä paneeliohjelmassa käsiteltiin some- ja digimaailman ilmiöitä. Televisio-ohjelmien lisäksi Hyppönen on työskennellyt muun muassa Trainer's Housessa.
Turra Coo
pienoiskuva|Turra Coon muistoksi Turriffin keskustaan pystytetty patsas. Turra Coo (dooriksi ”Turriffin lehmä”) oli valkoinen lypsylehmä, rodultaan ayrshiren ja shorthornin risteytys, joka eli lähellä Turriffin pikkukaupunkia Aberdeenshiressä, Skotlannissa 1900-luvun alussa. Se tuli tunnetuksi vuonna 1913, kun sen omistaja kieltäytyi maksamasta työntekijöidensä pakollisia vakuutusmaksuja ja viranomaiset takavarikoivat lehmän maksujen kattamiseksi.
Henkka Hyppönen
Ura
Tammikuussa 2019 Hyppönen nimitettiin konsulttiyritys Fourkindin luovaksi johtajaksi.
Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseuran historia alkaa vuodesta 1923, jolloin seura perustettiin. Ensimmäisen Suomen-mestaruutensa seura voitti jalkapallossa vuonna 1956.
Henkka Hyppönen
Yksityiselämä
Hyppönen on naimisissa Jenni Pääskysaaren kanssa ja heillä on kolme lasta.
Turra Coo
Tausta
Valtiovarainministeri David Lloyd Georgen johdolla Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus sääti vuonna 1911 lain, joka teki työnantajien työntekijöistään maksamista sairasvakuutusmaksuista pakollisia. Uudistus oli kiistanalainen ja herätti närää etenkin maanviljeilijöiden keskuudessa, sillä maatilojen työntekijät eivät voineet pitää vapaapäiviä sairauden vuoksi, ja tilalliset pitivät työntekijöistään jo muutenkin hyvää huolta, joten maksu oli monien mielestä tarpeeton.
Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseuran perustaminen
Kuopiossa jalkapalloilu alkoi jonkinlaisena koululaispelinä vuonna 1905. Paikallisista urheiluseuroista mm. Kuopion Reipas otti jalkapalloilun ”harrastusalakseen” samalla vuosikymmenellä. Kuopion jalkapalloilun varsinaisena lähtöpisteenä voidaan pitää 12.6.1910 Väinölänniemellä pelattua ottelua VPK:n Osmo vastaan Kuopion Riento.
Henkka Hyppönen
Yksityiselämä
Hyppönen pelasi kaudella 1990–1991 kaksi ottelua jääkiekon I-divisioonassa kotikaupunkinsa seuran KooKoo:n paidassa. Hänen pelipaikkansa oli puolustaja.
Turra Coo
Tausta
Protestoidakseen uutta maksua monet työnantajat ympäri Britanniaa jättivät sen maksamatta. Heidän joukossaan oli Lendrumissa lähellä Turriffia asunut Robert Paterson. Hän kieltäytyi leimaamasta työntekijöidensä vakuutuskortteja, minkä seurauksena hänet tuomittiin 20 vakuutusmaksurikkomuksesta 15 punnan sakkoihin. Hän maksoi sakot, mutta kieltäytyi edelleen maksamasta rästiin jääneitä vakuutusmaksuja.
Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseuran perustaminen
Kuopion Reipas oli perustettu 1906, kun Kuopion Raittiusseuran Miesvoimistelijat, Kuopion Voimistelijat ja Rautatieläisten voimisteluseura yhdistyivät. Seuran lajeina olivat hiihto, paini, yleisurheilu, voimistelu ja jalkapallo.
Turra Coo
Vuoden 1913 tapahtumat
Vakuutusmaksujen kattamiseksi viranomaiset määräsivät Patersonin omaisuutta takavarikoitavaksi ja myytäväksi. He veivät Patersonilta lypsylehmän aikomuksenaan huutokaupata sen. Paikalliset tukivat kuitenkin Pattersonia, ja huutokauppias oli tuotava Turriffiin Aberdeenista.
Henkka Hyppönen
Teokset
Hyppönen on kirjoittanut useita kirjoja, joista tunnetuin on vuonna 2014 julkaistu Pelon hinta. Kirja pureutuu pelon eri ilmenemismuotoihin ja osoittaa, miten tunteen tuhoavat muodot voitetaan ja hyödyt otetaan käyttöön. Kirja on käännetty myös englanniksi Why We Fear. Myös Hyppösen vuonna 2011 julkaistu, läsnäoloa käsittelevä Nautitaan se raakana -kirja oli myyntimenestys.
Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseuran perustaminen
Kuopion Palloseura niminen yhdistys oli toiminut vuosina 1872 - 77. Seurassa oli harrastettu kuningaspalloa, krikettiä, miekkailua ja voimistelua. Silloisessa Palloseurassa toimineita henkilöitä oli ollut perustamassa Kuopion Reipasta, joka liittyi 1919 Suomen Palloliittoon ja osallistui samana vuonna ensimmäisenä kuopiolaisseurana SPL:n vuosikokoukseen.
Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat.
Turra Coo
Vuoden 1913 tapahtumat
Huutokauppa Turra Coon myymiseksi järjestettiin Turriffin keskusaukiolla 9. joulukuuta 1913. Se herätti suuren huomion. Paikalliset tilalliset antoivat työntekijöilleen puoli päivää vapaata, jotta nämä voisivat tulla seuraamaan huutokauppaa, ja paikalla olikin lähes sadan ihmisen väkijoukko. Pääkatua pitkin paikalle tuotu lehmä – jonka kylkiin oli maalattu Lloyd Georgen vastaisia iskulauseita – säikähti kuitenkin ilmeisesti kovaa ääntä, vauhkoontui ja pääsi pakoon. Tilanne eskaloitui mellakaksi, ja väkijoukko alkoi heitellä valvomassa olleita poliiseja mädillä hedelmillä, maalla, noella ja kananmunilla. Paikalla olleista kahdeksan sai syytteet häiriökäyttäytymisestä, mutta syytteistä luovuttiin oikeudessa.
Kuopion Palloseuran historia
Kuopion Palloseuran perustaminen
Uusi seura (KPS/KuPS) perustettiin vauhdilla. 7.3.1923 Kuopion Seurahuoneella oli valmisteleva kokous, jossa päädyttiin SPL:n alaisen palloiluseuran perustamiseen ja asetettiin väliaikainen toimikunta valmistelemaan perustamiseen liittyviä toimia. Kuopion Palloseuran varsinainen perustava kokous pidettiin Seurahuoneella 16.3.1923. Kokouksen puheenjohtajana toimi varatuomari Lauri Backman ja sihteerinä Aarne Hirvonen. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Ali Rautakorpi.
Seuran ensimmäiset ottelut (1923 - 1929)
Toiminta käynnistettiin heti perustamisen jälkeen keväällä. Ensimmäisen ottelunsa KuPS pelasi 20. toukokuuta 1923 Väinölänniemellä ja voitti ottelussa paikallisen Osmon Pojat 5-2. Virallinen kilpailutoiminta alkoi osallistumisella SM-kilpailuun. Seuran sihteeri (Aarne Hirvonen) kirjoitti SPL:lle 3.7.1923: ”Siinä tapauksessa, että seuramme on tullut hyväksytyksi S. P. L.:oon, ilmoitamme täten koht. ottavamme osaa jalkapallokilpailuihin Suomen mestaruudesta.” Seura oli hyväksytty Palloliittoon (28.6.1923) ja osallistuminen SM:n tavoitteluun on jatkunut yhtäjaksoisesti vuotta 1925 ja paria 40-luvun sota-ajan kautta lukuun ottamatta.
1920-luvun SM-kilpailuissa, jotka pelattiin cup-muotoisesti, Kuopion Palloseura päätyi pelaamaan lähinnä alkukierroksia. Pienestä osallistujamäärästä johtuen avauskierroksen voitolla KuPS saavutti tuon kilpailun parhaan sijoituksensa heti ensimmäisellä kerralla 1923 päästessään välierään (häviö HJK:lle Kuopiossa 0-8), seuraavana vuonna yksi voitto riitti puolivälierään, 8 parhaan joukkoon (häviö KIF:lle 1-12). 20-luvun virallisten kilpailuotteluiden (6.9.1923 - 25.8.1929) saldo KuPS:lla oli 10 ottelua, joista tuli 3 voittoa, 1 tasapeli ja 6 häviötä; maalieroksi syntyi 21 tehtyä ja 41 päästettyä maalia.
Suomen Palloliiton viidenneksi piiriksi perustettiin Kuopiossa 2. toukokuuta 1926 Savon piiri. Sen perustamiskokouksessa olivat läsnä Kuopion Palloseuran lisäksi Osmon Pojat, Iisalmen Palloilijat, Kajaanin Palloilijat ja Varkauden Suojeluskunnan Palloilijat. Vuonna 1927 kilpailtiin ensimmäisen kerran piirin mestaruudesta. Mikkelin Kilpa-Veikot voitti mestaruuden kolmena ensimmäisenä vuonna.
Turra Coo
Merkitys ja muistaminen
Turra Coosta on tullut Turriffissa maalaisyhteisön voiman symboli. Sen muistoksi Turriffin keskustassa paljastettiin vuonna 2010 David Blythin, Charles Engebretsonin ja Virginia Hutchinsonin tekemä pronssinen lehmäpatsas. Tilaisuudessa oli paikalla tuhat ihmistä, heidän joukossaan Skotlannin pääministeri Alex Salmond. Bill Hepburn sävelsi paljastustilaisuutta varten Turra Coolle oman sävelmän. Veistoksesta on tullut Turriffin keskuspiste, ja sen sijaintipaikka tunnetaan nimellä ”Coo Corner”. Veistoksen lisäksi Turra Coolla on muistolaatta Lendrumissa.
Kuopion Palloseuran historia
Sarjapelaamisen alkuvuodet (1930-luku)
Vuosi 1930 oli merkittävä koko Suomen jalkapalloilulle, kun siirryttiin sarjamuotoiseen mestaruudesta pelaamiseen. Sarjajärjestelmä laadittiin ensin kaksitasoiseksi. Pääsarjaa (nyk. Veikkausliiga) vastasi A-sarja tai Suomen sarja, joksi sitä myös kutsuttiin. Alempaa tasoa kutsuttiin B-sarjaksi. Vuonna 1936 sarjoille otettiin käyttöön uudet nimet Mestaruussarja sekä Itä-Länsi –sarja ja kolmantena sarjatasona käynnistyi Maakuntasarja. Myöhemmin neljänneksi korkeimmaksi sarjatasoksi muodostettiin 1956 Aluesarja. 1973 I divisioona muodostettiin uudeksi toiseksi korkeimmaksi sarjatasoksi Mestaruussarjan alle ja syntyi nykyisenlainen sarjajärjestelmäpyramidi.
Turra Coo
Merkitys ja muistaminen
Huutokaupan satavuotispäivää juhlistettiin Turriffissa vuonna 2013. Juhlallisuuksiin kuului muun muassa torvisoittokunnan esitys ja koululaisten järjestämä vuoden 1913 tapahtumien uudelleennäytteleminen.
Kuopion Palloseuran historia
Sarjapelaamisen alkuvuodet (1930-luku)
Kesällä 1930 Kuopion jalkapalloilu koki selvän läpimurron. Lehdistössä kirjoitettiin esim. miten kuopiolainen yleisö sai nähdäkseen hyökkäyspeliä kauniine yhdistelmineen, jollaista se ei ollut vuosikausiin kaupungissa nähnyt. Kuopion Palloseura voitti 1930 piirin mestaruuden, mikä merkitsi pääsyä Palloliiton B-sarjaan. KuPS ylsi heti ensi yrityksellä B-sarjan välierään, jonka voittajat nousivat pääsarjaan, mutta KuPS hävisi Viipurin Susille 1-3.
Vadelmavenepakolainen
Vadelmavenepakolainen on Miika Nousiaisen esikoisromaani vuodelta 2007. Kirja kertoo suomalaisesta Mikko Virtasesta, joka kokee syntyneensä väärään kansalaisuuteen, samalla tavoin kuin transsukupuolinen kokee syntyneensä väärään sukupuoleen. Hän kuvaileekin itseään kansalaisuustransuksi. Mikko on tiennyt pikkupojasta asti haluavansa ruotsalaiseksi, käännekohta hänen elämässään on ruotsinlaivaristeily, jonka aikana hän syö pussillisen vadelmaveneitä (vadelmanmakuisia, veneenmuotoisia makeisia) ja voi niistä erittäin pahoin. Hän opiskelee ahkerasti ruotsia ja omaksuu sosiaalidemokraattisen kansankodin ihanteen elämänkäsityksensä perustaksi.
Kuopion Palloseuran historia
Sarjapelaamisen alkuvuodet (1930-luku)
Kuopion Palloseurassa oli 1930-luvun alussa sisäisiä ristiriitoja, jotka puhkesivat julkiseksi hajaannukseksi syksyllä 1931. Näkemyseroja oli lähinnä siitä, ketkä saivat pelata. Kaupungissa alkoi olla runsaudenpulaa taitavista pelaajista ja ongelma ratkesi, kun 18. lokakuuta 1931 kaupunkiin perustettiin toinen jalkapalloseura, Kuopion Pallo-Toverit (KPT). Sitä olivat perustamassa mm. Hannes Hiltunen ja Lennart Savolainen, kumpikin entisiä Palloseuran pelaajia. Savolainen oli lisäksi kerinnyt toimia KuPS:n puheenjohtajanakin (1925-27).
Vadelmavenepakolainen
Vadelmavenepakolaisesta on tehty myös lukuisia teatteriversioita sekä samanniminen elokuva vuonna 2014.
Juoni
Virtanen kertoo kirjan alussa kuinka on turhautunut Suomeen, sen asukkaisiin, päättäjiin sekä heikkoon kansalliseen itsetuntoon. Hänen kotinsa on täynnä kaikkea ruotsalaisuuteen viittaavaa Ruotsin kuningasperheen kuvasta Olof Palmelle omistettuun alttariin, minkä vuoksi yhä useampi tuttava karttaa häntä. Virtanen purkaa myös tunteitaan vanhempiensa kuoleman, Anna Lindhin murhan, tapaninpäivän tsunamin sekä sittemmin myös Lordin euroviisuvoiton jälkeen. Lomaillessaan Thaimaassa tsunamikatastrofin aikana hän varastaa eräiden ruotsalaisperheiden kotiavaimet symboliikkaan vedoten. Avaimia hän käyttää hyväksi haluttuaan seuraavaksi vuodeksi ruotsalaisen joulun ottamalla omakotitalon käyttöönsä isäntäväen ollessa poissa. Hän palkkaa työttömän näyttelijän Stina Larssonin sekä tämän lapset esittämään ruotsalaista ydinperhettä hänen ympärilleen. Virtasen kannalta onnellinen perhe-elämä loppuu kuitenkin jouluaattona isäntäväen palatessa odotettua aiemmin ja hän joutuu lähtemään karkuun. Päästyään tarpeeksi pitkälle hän törmää eräässä baarissa potkut saaneeseen opettajaan, alkoholisoituneeseen Mikael Anderssoniin, joka hautoo itsemurhaa. Virtanen huomaa kuitenkin tilaisuutensa ja sopii Anderssonin kanssa ottavansa tämän henkilöllisyyden, mutta sitä ennen Andersson "opettaa" hänet syntyperäiseksi göteborgilaiseksi.
Kuopion Palloseuran historia
Sarjapelaamisen alkuvuodet (1930-luku)
Seurasta alkuvuosina käytetty nimilyhenne KPS sekaantui muihin vastaaviin (esim. Kotkan Palloseura). Lyhenne KuPS esiintyi ensimmäisen kerran Huvudstadsbladetissa kesällä 1934. Uusi lyhenne yleistyi kuitenkin vasta seuraavana vuonna, ja tässä esityksessä seuran nimilyhennys esitetään koko ajan muodossa KuPS. Peliasua päädyttiin muuttamaan myös samoihin aikoihin. Seuran alkuperäisenä asuna oli mustavihreäpystyraitaiset paidat ja valkoiset housut. Kun tarvittiin uusia asusteita, ei ollut löytynyt paitaa, jossa vihreä väri olisi pysynyt kunnollisesti. Mietittiin eri värivaihtoehtoja, ja päädyttiin Savon väreihin, keltaiseen paitaan, mustiin housuihin ja keltamustiin sukkiin. Uudet asusteet otettiin käyttöön keväällä 1935.
Savon piirinsarjassa menestymisellä oli vuosina 1930-35 KuPS:lle se merkitys, että vain sen kautta seuran oli mahdollista päästä pelaamaan valtakunnan sarjoihin. Savon sarjassa seura oli kuitenkin ylivoimainen, kunnes vuonna 1935 paikalliskilpailija KPT oli parempi; molemmat selviytyivät B-sarjaan. Kuopion Palloseura kärkkyi siis nousua heti sarjapelaamisen alusta lähtien, mutta Mestaruussarjan ovi ei avautunut samalla vuosikymmenellä. Joukkueen parhaimmistoon kuului tuolloin mm. Aaro Heikkinen, joka pelasi KuPS:n edustusjoukkueessa 1929–1947 ja tämän jälkeen toimi valmentajana vuoteen 1967.
30-luvun kilpailullisesti paras saavutus Kuopion Palloseuralle oli vuosikymmenen ensimmäisenä vuonna 1930 tullut edellä kerrottu pääsy mestaruussarjan nousukarsintaan, jonka KuPS kuitenkin hävisi. 30-luvun kilpailutoiminta KuPS:n osalta päättyi Itäsarjan mestaruuden (mestaria oli odottamassa pääsarjapaikka) ratkaisuottelun ensimmäiseen osaotteluun Viipurissa 1.10.1939, ja taas tuli häviö Susille, nyt 0-1. Toinen osaottelu siirtyi sodan takia seuraavan vuoden kesään. KuPS pelasi 1930-luvulla valtakunnan kakkostasolla (24.8.1930 - 1.10.1939) yhteensä 68 virallista ottelua (31 voittoa, 12 tasapeliä, 25 häviötä) ja maaliero oli 154 – 108.
Vadelmavenepakolainen
Juoni
Syksyllä Maria synnyttää perheelle kaksoset, jotka kastetaan Olof Per Albiniksi ja Anna Astridiksi. Mikael on nyt onnellisimmillaan, joskin hänen epäruotsalaisuudestaan alkaa näkyä pieniä merkkejä, joita hän kavahtaa. Mikael joutuu myös pettymään huomattuaan Maltillisen kokoomuksen vaalivoiton jälkeen ruotsalaisyhteiskunnan olevan murrosvaiheessa rasistisempaan ja yksilökeskeisempään suuntaan. Päädyttyään keskusteluohjelmaan puhumaan yhteiskunnan muutoksesta ja ongelmista hän möläyttää olevansa kiitollinen sotaveteraaneille, mikä aiheuttaa lehdistössä skandaaliin. Lopulta myös Mikaelin todellinen henkilöllisyys paljastuu oikean Anderssonin ruumiin löydyttyä ja kerän alkaessa purkautua siitä eteenpäin. Hänet saadaan kiinni hänen ollessaan perheensä kanssa Thaimaan-matkalla, ja hän tunnustaa syyllisyytensä; hänen kerrottuaan asiasta vaimolleen tämä on järkyttynyt ja jättää miehensä. Mikael tuomitaan vankilaan, jossa tämä onnistuu suomalaisen vankitoverinsa Peran ansiosta arvostamaan viimein aidosti suomalaisuuttaan.
Henkilöt
Kirjan päähenkilönä toimii suomalainen mies nimeltään Mikko Virtanen. Mikon mielestä mikään ei ole niin pahaa kuin olla suomalainen. Hänestä suomalaiset ovat puhekyvyttömiä, sisäänpäin suuntautuvia, viinaa litkiviä mörököllejä. Suomalaiset ovat hänestä myös harvinaisen melankolisia ihmisiä. Hän on aina halunnut olla ruotsalainen ja tietää Ruotsista enemmän kuin moni ruotsalainen itsekään. Mikko juhlii Ruotsin juhlia kotonaan Suomessa antaumuksellisemmin kuin moni naapurimaan kansalainen konsanaan. Hänen kotinsa on täynnä kaikkea ruotsalaisuuteen viittaavaa Ruotsin kuningasperheen kuvasta Olof Palmelle omistettuun alttariin, minkä vuoksi yhä useampi tuttava karttaa häntä. Virtanen purkaa myös tunteitaan vanhempiensa kuoleman, Anna Lindhin murhan, tapaninpäivän tsunamin sekä sittemmin myös Lordin euroviisuvoiton jälkeen. ”Olen tarkkaillut ruotsalaisia eri etäisyyksiltä koko ikäni. Etäisyys on vaihdellut, intensiteetti ei. Ruotsi on minulle rakkaus, ruotsalaisuus haave. Ruotsin kansalaiset, tavallisimmatkin ja varsinkin he, ovat esikuvani. Minulla on vakaa tieto siitä, minne oikeasti kuulun. Se paikka on Suomesta länteen.”
Kirjan toinen merkittävä henkilö on göteborgilainen Mikael Andersson. Mikael on työtön historian opettaja joka sai potkut, koska masentui ja sortui alkoholismiin. Hän oli epäsosiaalinen kun Palmen aikana jaettiin kestäviä ystävyyssuhteita kaikille ruotsalaisille. Andersson on nimittäin kokoomuslainen eikä siksi halunnut mitään Palmelta. Tämän takia hänellä ei ole ollenkaan ystäviä ja hänen vanhemmatkin, jotka olivat hänen ainoa sukunsa, kuolivat vuosi sitten. Ennen kuin Mikael tapasi Mikon oli hän yrittänyt riistää hengen itseltään kahdeksan kertaa, tuloksetta. ”Ohilaukauksia, epätiiviitä Volvoja. Se on todellakin maailman turvallisin auto. Pari kertaa on mennyt muuten vain sisu kaulaan.”
Kuopion Palloseuran historia
Sodan melskeistä mestaruussarjaan (1940 - 1947)
Talvisota (30.11.1939 – 13.3.1940) ja jatkosota (25.6.1941 – 19.9.1944)  hankaloittivat kilpailutoimintaa. 1940-luku alkoi epävirallisella SM-cup-kilpailulla, jossa KuPS hävisi heti ensimmäisellä kierroksella 16.6.1940 Helsingin Tovereille 1-2. Saman vuoden juhannuksena kariutui nousu Mestaruussarjaan, kun Sudet voitti siirtyneen nousukarsinnan toisenkin osaottelun. Sarjapelaamisessa siirryttiin syys-kevät –rytmiin kaudella 1940/41. Vuoden 1942 SM ratkaistiin taas cup-muotoisesti. Kuopiolaiset osallistuivat kilpailuun eri seuroista koottujen pelaajien yhdistetyllä joukkueella, joka on jäänyt aikakirjoihin KuPS-nimisenä. Joukkue voitti ensimmäisellä kierroksella helsinkiläisen Pallo-Pojat, mutta hävisi toisella kierroksella Susille. 1943/44-kaudella KuPS luopui kokonaan sarjapelaamisesta (pelaajia tarvittiin sotarintamilla).
Rauhan tultua (1944) KuPS:n joukkue oli uudistunut ja nuorentunut. Jalkapalloilun ja KuPS:n kilpailutoiminta jatkui melkein normaalisti rauhan jälkeen. 1945 - 46 pelattiin SPL-sarjoissa kaksi kautta ja ratkaistiin SM neljä kertaa (SPL:n mestaruudet 1943/44, 1945 ja 1945/46, sekä SPL:n ja TUL:n yhteinen 1945 SM). 1945 SPL+TUL yhteinen SM ratkaistiin cup-kilpailuna ja KuPS:n taival pysähtyi toisella kierroksella. 1945 KuPS voitti Suomen sarjassa oman lohkonsa, ja jatkoi syys-kevät aikataulun mukaan pelatussa 1945/46 Suomen sarjassa. 1945/46 Suomensarjan kauden avausottelussa Porin Palloilijoita vastaan elokuun 12. päivänä 1945 Aulis Rytkönen teki debyyttinsä virallisessa ottelussa. KuPS oli lopulta sarjassa yhden ottelun päässä pudota kolmannelle sarjatasolle; karsintapeli Pallo-Poikia vastaan päättyi Kuopiossa kuitenkin 7-0 voittoon.
Seuraavalla kaudella 1946/47 KuPS teki omaa historiaansa häviämättä kauden aikana kertaakaan (17 ottelua). Em. Pallo-Pojat -voiton kanssa häviötön virallisten pelien putki on siis 18 ottelua. Kauden neljännessä ottelussa vastaan asettui KPT. Seurojen välisissä virallisissa keskinäisissä derbyissä KuPS ei ollut voittanut uutta paikalliskilpailijaansa sitten vuoden 1934. Kiihkeään paikallisotteluun kerääntyi 1 700 katsojaa, mikä oli enemmän kuin koskaan aikaisemmin näiden seurojen välisissä otteluissa. Palloseura voitti KPT:n 4-3 ja kaupungin herruus oli palaamassa yli 10 vuoden jälkeen KuPS:lle. Tuon ottelun paras pelaaja oli Palloseuran 17-vuotias Aulis Rytkönen. KPT-peliä seuranneen tasapelin jälkeen KuPS pelasi ennätyksellisen 9 voiton putken. Suomensarjan kummankin lohkon (Etelä ja Pohjoinen) kaksi parasta karsivat lopuksi Suomensarjan loppusarjassa kahdesta pääsarjan nousupaikasta. KuPS pelasi ensin tasapelin vieraissa Kotkan Jäntevän kanssa, voitti sitten kotonaan VPV:n ja ratkaisevassa ottelussa Helsingissä 15.6.1947 pelasi tasan 1-1 Kallion Palloseuran kanssa. Mestaruussarjapaikka oli näin saavutettu. Paikan tavoittelu oli alkanut Savon piirinsarjapelillä kesällä 1930, eli pääsarjaan nousu kesti KuPS:lta hieman yli 17 vuotta. Oheisessa kuvassa on esitetty ottelussa pelanneet kupsilaiset.
400px|thumb|KuPS:n nousijajoukkue vuonna 1947. Ylärivissä hyökkääjät vasemmalta Pentti Heiskanen (oh), Aulis Rytkönen (ovh), Martti Pirinen (kh), Ilmari Turunen (vvh), Urho Väänänen (vh) ja valmentaja Aaro Heikkinen, keskirivissä tukilinja Viljo Laakkonen (ot), Kosti Martikainen (kt) ja Reino Miettinen (vt), alarivissä Yrjö Pulkkinen (op), Thure Leskinen (mv) ja Paavo Pirinen (vp).(kuva, nimet )
Ensimmäiset mestaruudet (1947 - 1950-luku)
KuPS aloitti Mestaruussarjassa 3.8.1947 häviämällä HIFK:lle 0-2 Kuopiossa. KPT oli pelannut ensimmäisenä kuopiolaisseurana Mestaruussarjassa 1938, ja Elosta tuli kolmas kuopiolainen pääsarjaseura 1969.
KuPS teki historiaa heti ensimmäisenä vuotenaan mestaruussarjassa. Joukkue nimittäin putosi ja nousi pelaamalla takaisin saman kalenterivuoden aikana. Putoamisen ratkaissut kauden viimeinen kierros pelattiin 20.6.1948 (Jäntevä – KuPS 4 - 2), Suomensarjan kausi alkoi 21.7.1948 ja nousu varmistui viimeisessä ottelussa Tampereella TPV:tä vastaan 3-5, 31.10.1948. Edellä kerrotun tapainen hissiliike on ainutkertainen suomalaisen pääsarjapelaamisen historiassa. Yli 43-vuotinen pääsarjavisiitti (eli 44 peräkkäistä kautta) alkoi 1.5.1949 HJK-häviöllä Kuopiossa. Taival päättyi Vänärillä 17.10.1992 KuPS – MP –ottelussa.
Kuopiolainen lyhytsyöttöpeli oli tekemässä läpimurtoaan. Aaro Heikkisen kakkosvalmentajana toimi jonkin aikaa 40-luvun lopulla seuran ensimmäinen ulkomaalaisvalmentaja. Kesäksi 1948 SPL oli palkannut unkarilaisvalmentajia eri puolille Suomea. Kuopioon osoitettiin entinen maajoukkuepuolustaja Janos Nagy. Hän auttoi KPT:tä ja KuPS:aa 1948 nousukaudella. Nagy vaikutti 1948 Kuopiossa 6 kk alkaen toukokuun puolesta välistä marraskuuhun. KuPS:n vuosikertomuksessa Nagystä kerrotaan seuraavasti: ”Pelaajat eivät käyneet tarpeeksi ahkerasti Nagyn järjestämissä harjoitustilaisuuksissa, johon vaikutti osaltaan kielivaikeudet, koska aina ei ollut kunnollista tulkkia”.
thumb|KuPS:n ensimmäinen mitalijoukkue, hopeaa kaudella 1950. Vasemmalta seisomassa Aaro Heikkinen (valmentaja), Veijo Kurikka, Aulis Rytkönen, Ilmari Pirinen, Kalevi Falck, Kyösti Reinikainen, Ilmari Turunen, Martti Pirinen, Urho Väänänen. Alarivissä vasemmalta Erkki Hartikainen, Veikko Pehkonen ja Heikki Niskanen. Vuonna 1950 KuPS taisteli ensimmäisestä mestaruudestaan. Kolmanneksi viimeisellä kierroksella ratkaisuottelussa keskuskentällä KuPS kohtasi Tampereen Ilves-Kissat. Tunnettu radioääni Martti Jukola teki tuossa pelissä historiaa: se oli ensimmäinen suorana selostettu ottelu. Tamperelaiset voittivat ottelun 0-3. KuPS hävisi myös kauden jäljellä olevat kaksi otteluaan ja jäi lopulta 3 pisteen päähän mestari-Ilves-Kissoista, josta tuli Suomen ensimmäinen jalkapalloilun Suomen mestariseura, joka oli kotoisin sisämaasta.
Vuonna 1954 ensimmäistä kertaa pääsarjassa vastakkain olivat (16.6.) KPT ja KuPS. KuPS voitti ensimmäisen pääsarjaderbyn 4-0 Seppo Pelkosen hattutempulla. Joukkue saavutti hopeaa, kun KPT puolestaan tipahti pääsarjasta.
Kuopion Palloseuran ensimmäinen mestaruus tuli vuonna 1956. Kyseisellä kaudella myös valmennus oli harpannut eteenpäin. Pelaajille tehtiin lääkärintarkastus, jonka pohjalta jokainen pelaaja sai oman henkilökohtaisen valmennusohjelmansa. Mestaruus ratkesi Helsingin Olympiastadionilla kolmanneksi viimeisellä kierroksella KuPS:n lyödessä HPS:n 0-2.
KuPS:n ensimmäinen ulkomaanmatka tehtiin heinä-elokuussa 1957 Neuvostoliittoon, jossa seura osallistui Suomen edustajana festivaaleihin. Pitkä ja raskas matka verotti kotimaan sarjamenestystä, ja hyvin alkanut kausi päättyi neljänteen sijaan.
Munkinhuput
Munkinhuput (Arum) on vehkakasvisuku, jonka 15 ruoholajin lehdet ovat tavallisesti leveän nuolimaiset ja puikelokukinnon suojuslehti pullea. Se on vehkakasvien heimon tyyppisuku.
Kuopion Palloseuran historia
Ensimmäiset mestaruudet (1947 - 1950-luku)
KuPS voitti toisen mestaruutensa 1958, jolloin valmentajana oli vuosikymmenen alussa seurassa pelannut Martti Kosma. Viimeisellä kierroksella Väinölänniemellä kohtasivat KuPS ja HPS. KuPS:n 4-1 –voitolla molemmat päätyivät tasapisteisiin. Tarvittiin uusintaottelu mestaruudesta ja se pelattiin Olympiastadionilla 1.11. Ottelun katsojamäärä oli Suomen sarjapelien ennätys, 8321. KuPS voitti Antero Kostilaisen jatkoajan toisen puoliajan viidennellä minuutilla tekemällä maalilla.
Eurooppaan (1960-luku)
KuPS oli ollut 50-luvulla huonoimmillaan kaksi kertaa viides (sarjassa pelasi tuohon aikaan 10 seuraa). 60-luvulle tultaessa peliesitykset kuitenkin huononivat. Sarjapaikka oli aidosti uhattuna vuonna 1961. Viimeisessä ottelussa Väinölänniemellä vastaan tuli Pallo-Pojat; häviö olisi tiennyt putoamista, mutta 6-0 –voitolla varmistui sarjapaikka. KuPS saavutti SM-hopeat vuosina 1964, 1967 ja 1969. Vuosikymmenen 6-loppuisena vuonna valmentajana aloitti Gunnar Boman, kun Aaro Heikkinen oli siirtynyt edelliskauden jälkeen vastaamaan koko seuran valmennusjohtamisesta. Kolme kierrosta ennen sarjan päätöstä KuPS:lla oli viiden pisteen johto ja tilaisuus mestaruuden sinetöimiseen, kun HJK tuli Väinölänniemelle. Kuopion siihen astinen ennätysyleisö, 5691, joutui pettymään HJK:n 2-3 voittoon Aulis Rytkösen tehdessä vieraille 2 maalia. Seuraavana viikonloppuna samassa paikassa Kuopiossa saattoi nähdä ensimmäisen kerran KuPSin voittavan mestaruuspytyn TPS:n hävitessä 3-0. Yksi Suomen mestareista oli Keijo Koistinen, joka oli ensimmäinen suomalainen pelaaja, joka saavutti mestaruuden sekä jalkapallossa että jääkiekossa (Porin Karhut). Markku Hyvärinen voitti pääsarjan maalikuninkuuden 16 maalillaan.
1967 syksyllä KuPS pelasi ensimmäiset Euroopan cup-ottelunsa. KuPS olisi päässyt jo vuonna 1959 mukaan kilpailuun, mutta seuran talous ei ollut antanut tuolloin siihen mahdollisuutta. Nyt oli vastassa ranskalainen huippuseura St. Etienne. Ensimmäinen osaottelu Ranskassa päättyi 2-0, ja toinen osaottelu Kuopiossa päättyi myös St. Etiennen voittoon 0-3.
1968 tuli Kuopioon ensimmäinen Suomen cupin voitto. Olympiastadionilla KuPS voitti KTP:n 2-1. Toisena puolustajana pelasi vakiomaalivahti Pertti Hänninen. Loppuottelussa pelasivat Veli Pohjolainen, Hänninen, Pekka Mäkelä, Eero Rissanen, Matti Terästö, Matti Väänänen, Heikki Tirkkonen, Pekka Louesola, Antero Kostilainen, Matti Tirkkonen ja Teuvo Korpinen.
Suomen parhaaksi (1970-luku)
1970-luvun alkuun osui lievä aallonpohja. Kaudelle 1972 valmentajaksi tuli Martti Räsänen. KuPS oli sarjakärjessä vielä 19. kierroksella, kun kolme kierrosta oli enää jäljellä, mutta loppusijoitukseksi tuli lopulta neljäs. Sijoitus oli sama vuonna 1973. KuPS oli noussut 26 pääsarjakauden jälkeen maratontaulukossa jo kolmanneksi TPS:n ja HJK:n jälkeen, ja tehdyissä maaleissa oli tulossa 1000:s pääsarjamaali täyteen seuraavalla kaudella. 1974 kauden toiseksi viimeisellä kierroksella tasalukumaalin teki Esa Heiskanen, kun KuPS voitti toiseksi viimeisellä kierroksella KPV:n 8-0. Mestaruus varmistui viimeisellä kierroksella kun HJK - KuPS päättyi 2-4. Kyseessä oli kolmas kerta, kun KuPS:n mestaruus ratkesi Olympiastadionilla. 1975 oli vuorossa hopeaa. Euroopan cupissa KuPS kärsi Puolassa 5-0 tappion Ruch Chorzow´lle, mutta Mikkelin keinovaloissa pelatussa kotiottelussa KuPS ylsi tasapeliin 2-2.
Kaudella 1976 KuPS johti sarjaa pitkään. Toiseksi viimeisessä ottelussa mestaruuteen riitti tasapeli. Väinölänniemellä vastaan asettui HJK: 0-0 eli KuPS sai viidennen mestaruutensa. UEFA-cupissa KuPS saavutti ensimmäisen kansainvälisen voittonsa virallisessa ottelussa lyömällä ruotsalaisen Öster IF:n kotona 3-2, mutta Växjössä tuli 2-0 tappio, joka katkaisi tien toiselle kierrokselle.