cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Baskin kieli
Johdetut kielet
Euskara batua on nykyisen yleis- tai kirjakielen nimi. Se pohjautuu laajalti gipuzkoan murteeseen.
Baskinkieliset merimiehet toivat 1500-luvulta alkaen baskin kielen sanastoa Euroopan-puoleisen Atlantin alueen pidgin- eli kontaktikieliin. Esimerkiksi baskinkielisten ja islantilaisten kalastajien käytössä oli tällainen apukieli. Myös Pohjois-Amerikan intiaanien ja baskien välillä oli harvoja yhteyksiä Amerikan löytämisen jälkeen. Eräistä intiaanikielistä väitetään löytyvän baskista lainattuja yksittäisiä sanoja.
Äänteet
Zuberoan eli Soulen murteessa esiintyvät lisäksi ⟨ü⟩ ja vokaalien nasalisaatio.
thumb|Kirjaimen ⟨j⟩ alueelliset ääntämykset. thumb|Kirjaimen ⟨h⟩ ääntymisen isoglossit.
Alveolaarisilla frikatiiveilla ja affrikaatoilla esiintyy ero laminaalisen ja apikaalisen ääntämyksen välillä. Laminaalisessa ääntämyksessä ilmavirta kulkee kielen lapaa pitkin kärjen osoittaessa alahampaita kohti, kun taas apikaaliseessa se kulkee ylähampaita osoittavan kärjen kautta. Läntisimmissä murteissa ainoastaan apikaalisia ääntämyksiä käytetään.
Kirjaimella ⟨j⟩ on useita eri ääntämyksiä murteesta riippuen: järjestyksessä Etelä-Biskaja ja Lapurdin rannikko, Keski-Biskaja, Itä-Biskaja ja Gipuzkoa, Etelä-Navarre, Sisä-Napurdi ja Ala-Navarre sekä Zuberoa.
Kirjain ⟨h⟩ ääntyy nykyään lähinnä vain pohjoisissa murteissa.
Kirjoitusjärjestelmä
Baskia kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla. Vanhoissa teksteissä on erilaisia merkintätapoja; joissakin noudatetaan espanjan käytäntöjä, mutta nykyinen virallinen kirjoitusjärjestelmä on ne hylännyt. Baskissa päästään lähelle yhden äänteen ja yhden kirjaimen vastaavuutta, mutta yllä kuvattujen poikkeuksien takia siihen ei aivan päästä.
Baskin kielen tunnistaa helposti pitkistä sanoista, runsaasta määrästä x- ja z-kirjaimia sekä yhdistelmistä tz ja tx.
Kielioppi
Baskin kielioppi eroaa paljon sitä ympäröivien indoeurooppalaisten kielten rakenteesta. Sille ominaisia rakenteita ovat agglutinaatio, jossa useilla päätteillä voidaan rakentaa monimutkaisia sanoja, sekä monimutkainen verbirakenne. Neutraali sanajärjestys on subjekti-objekti-predikaatti (SOP), mutta siitä voidaan poiketa esimerkiksi kieltävissä lauseissa. Predikaattia edeltävällä paikalla on omakielinen nimi galdegaia, ja siihen sijoitettu lauseenjäsen on korostetussa asemassa tai tuodaan muuten esille.
Baskin kielessä päätteet ja kantasanat, joihin ne liitetään, vaihtelevat vähän. Yleisessä nominin taivutuskaavassa riittää luetella vokaali- ja konsonanttiloppuiset taivutukset. Joillakin usein käytetyillä sanoilla, kuten persoonapronomineilla, esiintyy epäsäännöllisiä muotoja. Nomineilla on lähes kaksikymmentä eri sijamuotoa. Niiden tarkka määrä vaihtelee kielen eri kuvauksissa, koska ei ole yleistä periaatetta, millä jokin rakenne voidaan osoittaa sijamuodoksi. Toisin kuin suomessa, sijapäätteet ja muut liitteet liitetään aina vain nominilausekkeen viimeiseen jäseneen, ja osan niistä voi yhtä hyvin tulkita partikkeleiksi tai muunlaisiksi postpositioiksi.
Gnomeo & Julia
Gnomeo & Julia (Gnomeo & Juliet) on kanadalais-brittiläis-yhdysvaltalainen animaatioelokuva, joka sai ensi-iltansa 11. helmikuuta 2011 ja Suomessa 4. maaliskuuta 2011.
Baskin kieli
Kielioppi
Baskissa ei ole kieliopillista sukua. Määräinen artikkeli on sananloppuinen a-pääte, kun taas lukusana yksi, bat, toimii myös epämääräisenä artikkelina.
Gnomeo & Julia
Elokuva kertoo kahdesta vierekkäisestä talosta, joissa asuvat puutarhatontut ovat olleet aina verivihollisia. Mutta sitten punaisten puutarhatonttujen Juliet ja sinisten puutarhatonttujen Gnomeo rakastuvat. Elokuva perustuu William Shakespearen näytelmään Romeo ja Julia.
Baskin kieli
Kielioppi
Merkittävä erikoisuus maailman kielten joukossa on baskin ns. ergatiivi-absolutiivinen rakenne. Sen kuvaaminen on helppoa vertaamalla sen eroa tutumpaan rakenteeseen. Suomen kielessä on ns. nominatiivi-akkusatiivi-rakenne, jossa nominatiivia käytetään ei-transitiivisen verbin subjektin sijana, kuten myös transitiivisen verbin subjektin sijana. Objekti taas on akkusatiivisijassa (jos jätetään huomiotta tietyt suomen kieliopin hienoudet).
Ergatiivi-absolutiivisessa kielessä on transitiiviverbin subjektille oma sija, jota nimitetään ergatiiviksi. Absolutiivi vastaa nominatiivia ei-transitiivisten verbien yhteydessä, mutta se on myös transitiivissa rakenteissa objektin sija.
Esimerkki:
(a) otsoa etorri da : Susi on tullut.
Lause on ei-transitiivinen, joten susi (otsoa) on määräisessä (-a) absolutiivisijassa.
(b) ehiztariak otsoa harrapatu du : Metsästäjä on pyytänyt suden.
Lause on transitiivinen. Metsästäjä (ehiztariak) on ergatiivisijassa (tunnus -k), ja susi on määräisessä absolutiivisijassa.
Tämän monimuotoisen systeemin ansiosta mahdollisia verbimuotoja on yli tuhat. Läheskään kaikki eivät ole jokapäiväisessä käytössä, vaan ne voivat kuulua juhlalliseen tai vanhahtavaan tyyliin. Lisäksi muita verbin ominaisuuksia voidaan ilmaista apusanoilla, jotka liittyvät muulla tavoin predikaattirakenteeseen.
Saltarelli analysoi eräät indikatiivin preesensin absolutiivi-ergatiivi-muodon seuraavalla tavalla:
ikusi g-a-it-u-zte : he ovat nähneet meidät
missä
Rikkaat verbirakenteet mahdollistavat persoonapronominien vähäisen käytön. Niitä käytetäänkin yleensä korostamaan niiden vastaavaa lauseenjäsentä.
Eri murteiden välillä on suuria eroja painotuksen ja intonaation käytössä. Euskaltzaindia antaa vain yleisiä ohjeita siitä, miten sanoja voidaan painottaa yleiskielessä. Yleensä ottaen sanapainon paikka voi vaihdella eikä se ole kovin vahva. On joitakin sanapareja, jotka eroavat toisistaan painon avulla.
Sanasto
Baskin sanastossa on paljon lainoja latinasta, espanjasta, ranskasta ja muista lähialueilla puhutuista romaanisista kielistä. Äännejärjestelmän erojen tai kielen kehityksen ansiosta näitä lainoja ei ole aina helppo tunnistaa. Esimerkiksi latinan florem on johtanut sanaan lore ’kukka’ ja cellam on johtanut sanaan gela ’huone’.
Kielessä on myös paljon omaperäistä sanastoa. Esimerkiksi lukujärjestelmä ei sisällä selvästi tunnistettavia lainoja indoeurooppalaisista kielistä ennen tuhatta (mila). Lukujärjestelmä on vigesimaalinen eli perustuu kahteenkymmeneen yksikkölukujen lisäksi.
Ilmari Lahti
Veikko Ilmari Lahti (12. marraskuuta 1907 Mikkeli – 30. lokakuuta 1964) oli suomalainen filosofian tohtori, kirjailija, suomentaja ja oppikirjojen laatija.
Ilmari Lahti toimi vuodesta 1949 Turun yliopiston romaanisen kielitieteen dosenttina.
Ilmari Lahti kirjoitti ranskan ja saksan kielen oppikirjoja sekä yhden romaanin. Hän suomensi myös muun muassa Boccaccion Decameronen yhdessä Vilho Hokkasen kanssa.
Propositiologiikka
Propositiologiikka eli lauselogiikka on symbolisen logiikan alue, jossa tutkitaan propositiosymboleja ja loogisia konnektiiveja sisältävien formaalikielen lauseiden ominaisuuksia. Näistä ominaisuuksista keskeisimpiä ovat totuus ja lauseiden väliset päättelysuhteet.
Propositiosymboleina käytetään formaalikielessä yleensä merkkejä p_0, p_1, p_2 jne. Eri propositiosymbolien voidaan tulkita edustavan toisistaan riippumattomia asiantiloja. Loogisille konnektiiveille käytetään usein merkkejä kuten. Nämä vastaavat karkeasti ottaen luonnollisen kielen lausekonnektiiveja, esimerkiksi "ei", "ja" ja "tai".
Propositiologiikkaa kehittivät ensimmäisenä stoalaiset.
Propositiologiikan syntaksi
Propositiologiikassa atomilauseita merkitään propositiosymboleilla. Lausemuuttujina käytetään suuria kirjaimia. Lausemuuttujat kuvaavat mielivaltaisia tai toistaiseksi määrittelemättömiä lauseita.
Propositiosymboleja voidaan määritellä seuraavaan tapaan:
Propositiosymboleista voidaan rakentaa monimutkaisempia ilmaisuja loogisten operaattoreiden eli konnektiivien avulla. Joskus osa konnektiiveista voidaan korvata määrittelemällä ne muutaman valitun konnektiivin avulla. Yleensä konnektiiveja esitellään seuraavat viisi, mutta on olemassa myös pari muuta konnektiivia: Shefferin viiva ja Peircen nuoli.
Seuraavassa rekursiivisessa määritelmässä määritellään kaikki propositiolauseet.
Määritelmä 1 Propositiolause
Esimerkki 2 Propositiolauseita
Määritelmän 1 perusteella propositiolauseet voidaan purkaa osatekijöikseen yksiselitteisellä tavalla (katso propositiologiikan rakennepuu). Tällöin edetään vastakkaiseen suuntaan. Jos A\,\! on propositiolause, niin se on välttämättä muotoa p_i\,\!, \neg{}B\,\!, ,, tai . Muussa tapauksessa sitä ei ole muodostettu määritelmän mukaisesti. Tämä mahdollistaa matemaattisen induktion soveltamisen logiikkaa koskevissa todistuksissa.
Päättely propositiologiikassa
Propositiologiikassa (kuten formaalissa logiikassa muutenkin) voidaan erottaa kaksi päätapaa tutkia päättelyä: Päättelysäännöt (syntaktinen näkökulma) ja totuusarvon laskeminen (semanttinen näkökulma). Päättelysäännöt sinänsä eivät takaa sitä, että päättely säilyttää totuuden. Tämän takaa vasta sellaisten päättelysääntöjen käyttäminen, joiden eheys (katso eheyslause alempana) on todistettu. Päättelysääntöjen sinänsä soveltaminen on ainoastaan uusien lauseiden johtamista jo oletetuista. Sen sijaan, jos tiettyjen päättelysääntöjen eheys on todistettu, voidaan päättelyn pätevyys todistaa jo pelkästään näihin päättelysääntöihin nojautuen. Eheydestä käytetään usein myös nimityksiä validius ja korrektisuus.
Aksioomat ...
Päättelysäännöt ...
Totuusjakauma ja propositiolauseen totuusarvo
Määritelmä 3 Totuusjakauma v\,\! on kuvaus , jossa 1=_{df}\,\!"tosi" ja 0=_{df}\,\!"epätosi".
Määritelmä 4 Propositiosymbolien totuusarvo
.
Castelnaud-la-Chapelle
thumb|250px|Château de Castelnaud Castelnaud-la-Chapelle on kunta Dordognen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 426 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Castelnaud-la-Chapellen pinta-ala on 21 neliökilometriä.
Propositiologiikka
Totuusjakauma ja propositiolauseen totuusarvo
Symboli v\,\! esiintyy määritelmässä 4 kahdessa merkityksessä: totuusjakauman symbolina yhtäläisyysmerkin vasemmalla puolella ja propositiolauseen totuusarvon määrittäjänä oikealla puolella.
Castelnaud-la-Chapelle
Kunta on valittu kauneimpien ranskalaiskylien Les Plus Beaux Villages de France -järjestön jäseneksi.
Propositiologiikka
Totuusjakauma ja propositiolauseen totuusarvo
Propositiologiikan konnektiivit ovat totuusfunktionaalisia. Kutakin funktion määrittelyjoukon totuusarvoa, kaksipaikkaisten konnektiivien tapauksessa totuusarvoparia, vastaa arvojoukossa täsmälleen yksi totuusarvo. Selkeä tapa määritellä täsmällisesti konnektiivien merkitykset on totuusarvotaulukko.
Konjunktio vastaa luonnollisen kielen sanaa ja. Lauseiden A ja B konjunktio A ja B on tosi vain, jos molemmat sen yhdistämät ilmaisut eli lauseet A ja B ovat tosia.
Luonnollisen kielen 'tai'-sana on kaksiselitteinen. Joskus sitä käytetään inklusiivisesti, toisinaan taas eksklusiivisesti. Inklusiivisen 'tai'-sanan sisältävä ilmaisu on tosi, jos toinen tai molemmat vaihtoehdoista ovat tosia. Nykykielessä tällöin käytetään joskus sanontaa ”ja/tai”. Eksklusiivinen 'tai'-ilmaisu on tosi, jos vain toinen ilmaisuista on tosi mutta eivät molemmat. Logiikassa tällaista tulkinnanvaraisuutta ei ole, koska konnektiivien merkitykset määritellään täsmällisesti. Yleisempää on käyttää inklusiivista disjunktiota. Eksklusiivinen disjunktio voidaan kuitenkin määritellä seuraavasti: ''.
Implikaatiolla ilmaistaan totuuden riittävää tai välttämätöntä edellytystä. Lauseen (luetaan: jos A niin B'') mukaan A\,\! on B\,\!:n riittävä edellytys ja B\,\! A\,\!:n välttämätön edellytys.
Ekvivalenssi on tosi jos sen yhdistämien ilmaisujen totuusarvot ovat samat.
Määritelmien 4 ja 6 perusteella voidaan laskea minkä tahansa propositiolauseen totuusarvo millä tahansa totuusjakaumalla.
Esimerkki 7
Lasketaan propositiolauseen totuusarvo. Olkoon totuusjakauma v\,\! kuten esimerkissä 5.
Määritelmän 4 nojalla ja. Määritelmän 6 toisen rivin ja kuudennen sarakkeen mukaan. Kolmannen rivin ja kuudennen sarakkeen mukaan . Kolmannen rivin ja seitsemännen sarakkeen mukaan siis. Edelleen kolmannen sarakkeen mukaan.
Totuustaulua voidaan käyttää myös apuvälineenä propositiolauseen totuusarvon laskemiseksi. Seuraavassa esimerkissä Arvo-riville on merkitty kunkin elementin totuusarvo ja Laskujärjestys-riville järjestys, jossa ne on merkitty.
Propositiolauseen totuus riippuu (tietenkin sen rakenteen ohella) ainoastaan propositiosymbolien totuusarvoista. Koska jokaisella oikein muodostetulla propositiolauseella on yksiselitteinen rakennepuu, voidaan propositiolauseen totuusarvo yksiselitteisesti laskea sen sisältämien propositiosymbolien totuusarvojen perusteella, kuten esimerkeistä 7 ja 8 nähdään. Jos propositiosymbolin totuusarvo tiedetään, niin se voidaan korvata esityksessä totuusarvollaan. Myös propositiosymbolia kompleksisempi propositiolauseen osa voidaan korvata totuusarvollaan.
Tautologia ja looginen seuraus
Klassisessa propositiologiikassa pätevät seuraavat lait:
Propositiologiikan täydellisyys- ja eheyslause
Propositiologiikan täydellisyyslauseen mukaan lause on tautologia, jos ja vain jos sillä on päättely. Eheyslauseen mukaan jos A:lla on päättely, jonka oletukset ovat lausejoukossa S, niin tällöin S:n ja A:n totuusjakaumat ovat samat.
Cornille
thumb|250px|Cornillen kirkko Cornille on kunta Dordognen departementissa Akvitanian hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 562 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Cornillen pinta-ala on 13 neliökilometriä.
Tara Lipinski
Tara Lipinski (s. 10. kesäkuuta 1982 Philadelphia) on yhdysvaltalainen taitoluistelija ja olympiavoittaja. Hän voitti olympiakultaa Naganossa 1998. Lipinski oli voittaessaan vasta 15-vuotias ja on kaikkien aikojen nuorin talvikisojen yksilölajien olympiavoittaja.
Vuonna 1997 Lipinski voitti sekä Yhdysvaltojen että maailmanmestaruuden 14-vuotiaana. Hän oli kaikkien aikojen nuorin mestari kummassakin tittelissä. 7. huhtikuuta 1998 Lipinski ilmoitti siirtyvänsä ammattilaiseksi. Hän luisteli Stars on Ice -show’ssa neljä kautta.
Lipinski on esiintynyt monissa televisiosarjoissa ja -ohjelmissa sekä näytellyt pikkurooleissa elokuvissa. Hän on mukana Boys and Girls Clubs of American puolestapuhujana.
Viherpäämedestäjä
Viherpäämedestäjä (Cyanomitra verticalis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Viherpäämedestäjää tavataan Afrikassa Senegalista Keniaan, Sambiaan ja Angolaan ulottuvalla alueella. Lajia on kuvattu yleiseksi ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Fredrik Klingstedt
Elämä
Hämeenlinnassa syntyneen Klingstedtin vanhemmat olivat ratsumestari Carl Fredrik Klingstedt ja Olga Appelberg. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Nya svenska läroverketista, opiskellen sen jälkeen Helsingin yliopistossa vuodesta 1900 lähtien ja myöhemmin Åbo Akademissa. Vuodesta 1925 Klingstedt toimi Åbo Akademin kemian dosenttina ja väitteli tohtoriksi 1927. Hän oli Åbo Akademin kemian professori 1928–1931 sekä puukemian ja kemiallisen teknologian professori 1931–1947. Tämän jälkeen Klingstedt toimi vielä Kymin Oy:n neuvottelevana kemistinä 1949–1952. Kasvitieteilijänä Klingstedt teki kesällä 1909 tutkimusmatkan Vesisaareen ja Kuolan niemimaalle yhdessä Alvar Fredrik von Fieandtin kanssa.
Klingstedt avioitui vuonna 1907 Gustava Fredrika Bengtsin kanssa.
Michael Lamey
thumb|250px|Michael Lamey
Michael Lamey (s. 29. marraskuuta 1979 Amsterdamissa) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hänen nykyinen seuransa on PSV Eindhoven. Aiemmin Lamey on edustanut RKC Waalwijkia, AZ Alkmaaria ja FC Utrechtia.
Fredrik Klingstedt
Aktivismi
Heinäkuussa 1905 Klingstedt osallistui aktiivisen vastustuspuolueen ja Helsingin työläisaktivistien taisteluosaston suunnittelemaan Suomen kenraalikuvernöörin apulaisen Vladimir Deutrichin murhayritykseen. Hän valmisti Helsingin yliopiston kemian laitoksella pommin, jonka toimittaja Artturi Salovaara heitti Senaatintorilla kohti Deutrichia. Räjähteeseen tarvittavia materiaaleja ja rakennusohjeita Klingstedt oli saanut Sveitsissä asuneilta venäläisiltä vallankumouksellisilta.
Takaisin Itä-Saksaan (EP)
Takaisin Itä-Saksaan on Kari Peitsamon EP, joka julkaistiin toukokuussa 2009.
Levyn painos oli rajoitettu 250 kappaleeseen.
Kappaleet
A-puoli
B-puoli
Taco (muusikko)
Taco Ockerse, taiteilijanimeltään Taco (s. 21. heinäkuuta 1955, Jakarta, Indonesia) on hollantilainen muusikko, joka tuli tunnetuksi vuonna 1982 julkaistusta Irving Berlinin "Puttin' on the Ritz" -kappaleen cover-versiostaan. Tacoa pidetään yleisesti niin sanottuna yhden hitin ihmeenä. "Puttin' on the Ritz" nousi tammikuussa 1983 Suomen singlelistan ykköseksi.
Erica Campbell
Erica Rose Campbell (s. 12. toukokuuta 1981 Deerfield, New Hampshire) on yhdysvaltalainen alastonmalli, joka valittiin Playboyn erikoisnumerossa vuoden 2005 malliksi. Hän oli Penthousen kuukauden Penthouse Pet -malli huhtikuussa 2007. Hän myös esiintynyt satunnaisesti pornoelokuvissa.
Anton Geesink
pienois|pysty|Anton Geesink mursi japanilaisten pitkällisen ylivallan judossa. Anton Geesink (6. huhtikuuta 1934 – 27. elokuuta 2010) oli hollantilainen judon euroopan- ja maailmanmestari, ja hän sai myös olympialaisten kultamitalin Tokiossa 1964. Hän oli uransa huipulla vuodet 1951–1967 ja voitti 21 euroopan- ja kaksi maailmanmestaruutta.
Geesinkista tuli vuonna 1961 ensimmäinen ei-japanilainen judon maailmanmestari. Hän voitti olympialaisten välierässä Tokiossa 1964 australialaisen Theodore Boronovskisin 12 sekunnissa ja loppuottelussa japanilaisen Akio Kaminagan sidonnalla (kesa-gatame) ajassa 9.22.
Geesinkin pituus oli 198 senttimetriä, ja hän painoi yli 140 kilogrammaa.
Fb
Fb tarkoittaa seuraavia:
Anton Geesink
Geesink oli vuodesta 1987 Kansainvälisen olympiakomitean KOK:n jäsen. Päätettyään aktiiviurheilun hän työskenteli opettajana urheilun parissa.
Zürichin yliopisto
Zürichin yliopisto on julkinen yliopisto Sveitsissä. Se on opiskelijamäärältään maan suurin yliopisto, jossa on runsaat 26 000 opiskelijaa. Yliopiston perusti Zürichin kantoni vuonna 1833. Opetus tapahtuu pääosin saksaksi.
Historiaa
Yliopisto on Euroopan ensimmäinen yliopisto, jonka on perustanut valtiollinen organisaatio – perustamisen aikaan Staat Zürich – eikä hallitsija tai kirkko.
Tiedekunnat
Zürichin yliopistossa on seitsemän tiedekuntaa:
Opiskelijat ja henkilökunta
Vuonna 2019 yliopistossa oli 26 438 opiskelijaa. Heistä 10 448 (40 %) oli Zürichin kantonista, 11 529 (44 %) muualta Sveitsistä ja 4 461 (17 %) ulkomailta. Naispuolisia opiskelijoita oli 58 prosenttia. Suurin osa opiskeli perustutkintoja (77 %). Tohtoriopiskelijoita oli yhteensä 5 517 (21 %).
Henkilökuntaa yliopistolla oli vuonna 2019 täysaikaisiksi muutettuna 6 836 henkilötyövuotta.
Vertailua
Zürichin yliopisto on maailmanlaajuisissa vertailuissa 2010-luvulla tyypillisesti luokiteltu sijoille 50–100.
Nobel-voittajia
Kaikkiaan 12 Zürichin yliopiston tutkijaa, professoria, opettajaa tai opiskelijaa on saanut Nobel-palkinnon:
Ivar Ekström
Ivar Aleksander Ekström (24. elokuuta 1891 Helsinki – 12. heinäkuuta 1971 Varkaus) oli suomalainen Varkaudessa asunut metsäteknikko ja valokuvaaja.
Ekström oli A. Ahlstöm Oy:n palveluksessa vuosina 1909–1960. Hän työskenteli yhtiön metsätyömailla kiertävänä kasöörinä sekä myöhemmin metsätyönjohtajana. Ekström toimi myös yhtiön valokuvaajana ja hän tallensi erityisesti Varkauden tehdasyhteisön historiaa. Ekström kuvasi metsätyömaita ja kansanelämää Pohjois-Savon ja Kainuun syrjäseuduilla Metsäkansa- ja Maakansa-nimisiksi valokuvakokoelmiksi. Lisäksi Ekström kuvasi Suomen sisällissodan tapahtumia, Ahlströmin suvun jäseniä sekä Ahlströmin tehtaita muuallakin Suomessa.
Ekströmin kuvia on ollut esillä näyttelyissä Varkauden museossa ja Varkauden taidemuseossa. Ekströmin 9 000 kuvan negatiivikokoelma sijaitsee Varkauden museossa.
Suomen kirkkoarkkitehtuuri
pienoiskuva|[[Turun tuomiokirkko on Suomen ainoa keskiaikainen basilika. ]]
Suomen kirkkorakennuksia alettiin rakentaa kristinuskon levittyä Suomeen. 1100-luvun kirkkorakennuksen jäännökset löytyivät Kaarinan Ravattulasta 2013. Suomen vanhimmat säilyneet rakennukset ovat Ahvenanmaan kirkkoja 1200-luvun lopulta. Samoihin aikoihin tehtiin manner-Suomen varhaisimmat nykypäiviin säilynnet kivikirkot: Nousiainen, Turun tuomiokirkko (suurennettu myöhemmin) ja Mynämäki. Muualla Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa pääasiassa 1400-luvun alussa. Viimeiset keskiajalta peräisin olleet puurakenteiset kirkot paloivat 1900-luvun aikana, esimerkiksi Saloisten kirkko paloi 1930.
Materiaalit
pienoiskuva|Kun puurakennusta ei enää tarvita, se lahoaa tai mätänee, ellei se ole sitä ennen palanut. Lamasalvosrakennuksia on usein myös tarvittaessa siirretty paikasta toiseen. Tämän vuoksi vanhimman puuarkkitehtuurin historiaa on mahdotonta selvittää tarkasti. Kuvassa [[Hietamäen kappelin rauniot 1880-luvulla.]] Suomessa on käytetty aina eniten puuta talojen rakennusmateriaalina. Luultavasti jo 800-luvulla venäläis-bysanttilaisesta vaikutuksesta vakiintui rakennustavaksi vaaka- eli lamasalvostekniikka. Suurimmat hongat käytettiin kirkkoihin. Niin kutsuttuja sauvakirkkoja ei Suomeen ole rakennettu tai ainakaan niistä ei ole säilynyt luotettavia tietoja. Tärkein työkalu oli pitkään kirves, jolla puut salvottiin, eikä sahaa hirsirakentamisessa tarvittukaan. Vasta sahateollisuuden kehittyessä 1700-luvulla kirkkoja alettiin verhoilla laudoituksella.
Puurakentamisen suosioon kivirakentamisen kustannuksella on vaikuttanut se, että helposti muokattavia, pehmeitä kivilajeja ei ole. Maissa, joista rakennustyylit Suomeen keskiajalla saapuivat, tiili oli huokea rakennusmateriaali, ja koristeita oli helppoa muotoilla pehmeästä kalkki- tai hiekkakivestä. Suomalainen graniitti puolestaan oli lähes mahdotonta työstää, ja myös tiilenvalmistus oli hankalaa monilla seuduilla. Siksi keskiaikaisten kirkkojen seinät rakennettiin luonnonkivestä ja ikkunoiden, ovien ja päätyjen koristeet rakennettiin tiilestä. Niinpä materiaalien käyttö oli täysin päinvastaista esikuviinsa nähden. Työstettävyysongelmat jatkuivat pitkään, mutta kiveä pidettiin suomalaisena rakennusaineena. Kivellä oli symbolinen merkitys etenkin kansallisromantiikan aikaan. Vilho Penttilä kirjoitti Suomen Teollisuuslehdessä vuonna 1896, että tiilen pitäisi olla Suomessa pääasiallisena rakennusaineena, koska se voisi korvata pehmeät kivilajit. Tästä huolimatta tiiliteollisuuden tila oli huono vielä monen vuoden ajan.
Rakennustyypit ja niiden osat
pienoiskuva|[[Temppeliaukion kirkko|Temppeliaukion kirkon alttari Helsingissä.]] Perinteisesti kirkkorakennukset Suomessa ovat pitkäkirkkoja tai ristikirkkoja, joiden esikuva on renessanssin keskeisrakennus. Pitkäkirkoissa pohjapiirroksessa on pituussuunta vallitseva. Pitkäkirkon pääosat ovat runkohuone, sakaristo, asehuone ja usein torni. Ristikirkko saapui Suomeen 1660-luvulla. Ristikirkkomuodin aikana pitkäkirkolla oli väheksytty asema ja seurakunnat saivat usein ristikirkon, kun taas kappelikunnat saivat tyytyä pitkäkirkkoon. Pitkäkirkkoja ryhdyttiin rakentamaan enemmän 1800-luvun puolivälistä lähtien, kun varhaiskristillistä kirkkoperinnettä alettiin arvostaa uudestaan.
Luterilaiseen kirkkorakennukseen kuuluvat sakasti, alttari, kirkkosali ja eteinen. Saarnastuoli ja penkit siihen ilmaantuivat 1600-luvulla. Mahdollisesti luterilaisessa kirkossa on myös urkuparvi ja sivuparvia.
Ortodoksisessa kirkkorakennuksessa alttarin ja kirkkosalin erottaa toisistaan ikonostaasi eli ikoniseinä. Ortodoksikirkossa ei ole urkuparvea ja venäläisen perinteen mukaan istuimia on vain heikkokuntoisia vanhuksia varten. Kirkkorakennuksen lähettyvillä on kellotapuli. Kellojen soitolla viestitetään kutsua jumalanpalvelukseen ja niitä soitetaan myös kuolleiden ilmoittamisen yhteydessä. Kirkon lähettyvillä voi olla hautausmaa.
Keskiaikaiset kirkot
pienoiskuva|[[Sipoon vanha kirkko.]] Suomeen rakennettiin ensimmäisiä kirkkoja jo 1100-luvulla, mahdollisesti jo 1000-luvun jälkipuoliskolla. Aluksi kirkkojen rakennusmateriaalina käytettiin puuta. Varhaisimmat kirkot saattoivat olla valtamiesten taloryhmiensä piiriin rakennuttamia yksityisiä kirkkoja, mutta niistä ei ole säilynyt jälkiä missään. Kirkkorakentamisessa tapahtui murros vuosien 1220 ja 1250 välisenä aikana, jolloin perustettiin seurakuntia. Puisia seurakuntakirkkoja rakennettiin todennäköisesti noin 40 paikkakunnalle. Vanhimmat tunnetut jäljet seurakuntakirkoista ovat Nousiaisten Sontamalasta 1200-luvun alusta ajalta, jolloin Nousiaisten piispankirkko siirrettiin Koroisiin. Muut puukirkkojäännökset on ajoitettu aikaisintaan 1300-luvulle.
Myöhemmin keskiajalla tärkeimmäksi kirkkojen rakennusmateriaaliksi nousi kivi. Kivikirkkojen perusmalli oli suorakaiteen muotoinen. Kirkon pohjoispuolella, lähellä itäpäätyä oli sakaristo ja kirkon eteläpuolella, lähellä länsipäätyä asehuone. Alttari sijaitsi kirkon itäosassa. Kirkon pohjoispuolella ei ollut ikkunoita, sillä silloin uskottiin pahan tulevan sieltä. Kirkoissa oli yleisesti teräväharjainen paanukatto ja päätykolmiot koristeltiin tiilillä ja ristikomeroilla. Ahvenanmaalla vanhimpiin kirkkoihin rakennettiin länsitorneja. Muualla niiden sijasta tavallisesti rakennettiin kellotapuli kirkkomaan aidan yhteyteen.
Suomessa kivikirkkoja alettiin rakentaa keskiajalla 104 paikkakunnalla. Niistä 51 on säilynyt suurin piirtein alkuperäisessä muodossaan. Laajoja muutoksia on tehty 14 kirkossa. Raunioita on viisi. 30 on purettu kokonaan ja joistakin kohteista ei tiedetä, rakennettiinko kivikirkkohankkeen käynnistänyt sakaristo vai ei.
Kirkot reformaation jälkeen
Viimeiset katolisen ajan kirkot vihittiin 1550-luvulla. Tämän jälkeen suuri osa kirkon verotusoikeudesta poistettiin, minkä vuoksi kivikirkkojen rakentaminen päättyi. Monet kivikirkot jäivät kesken, eikä uusia hankkeita aloitettu vuosikymmeniin. Kirkkoja kuitenkin rakennettiin edelleen puusta, jota oli käytetty läpi keskiajan kiven rinnalla. Kirkot edustivatkin reformaation jälkeen lähes pelkästään hirsirakentamista aina 1800-luvun puoliväliin saakka. Vanhojen kirkkojen sisustusta uudistettiin luterilaisen reformaation mukaiseksi ja kirkoista poistettiin kruunulle arvotavaraa ja uskonnon kannalta tarpeettomiksi käyneitä rakenteita. Kirkkojen sisustus muuttui kuitenkin vain vähän, sillä luterilaisen kirkon käsitys kirkonsisustuksesta on varsin lähellä katolista. Seinämaalaukset jäivät pääosin ennalleen. 1600-luvulla pääalttari siirrettiin monessa kirkossa seinän viereen ja kastemalja siirrettiin keskikäytävältä lähelle alttaria.
Vaikka puukirkot olivat yleisiä 1600-luvulla, joitakin kivikirkkoja rakennettiin. Ensimmäinen keskiajan jälkeen rakennettu kivikirkko muurattiin Uuteenkaupunkiin 1623–29. Samalla vuosisadalla muurattiin myös Askaisten, Mietoisten, Paimion ja Tammisaaren kivikirkot. Keskiaikaiseen tapaan kirkko oli edelleen suorakaiteen muotoinen ja varsinkin pohjalaisiin puukirkkoihin lisättiin länsitorneja, jotka olivat hyödyllisiä merimerkkeinä. Puukirkoista tukipilarikirkolla oli vahva asema. Pitkäkirkkojen rinnalle tuli ristikirkko, joista vanhimmat esimerkit ovat 1660-luvulta. Uusi ristikirkkomuoti ei syntynyt Suomessa spontaanisti, vaan suurvallan johtava kirkkoarkkitehtuuri vaikutti siihen.
Suuri osa kirkoista rakennettiin aatelisten ja porvarien aloitteesta, mutta syrjäisemmillä paikkakunnilla puukirkon rakentaminen vaati Lars Petterssonin mukaan kruunun tehokasta myötävaikutusta. Aatelisto lahjoitti kirkkojen koristamiseksi erilaisia esineitä, muun muassa vaakunakilpiä ja miekkoja, joita säilytettiin käytön jälkeen kirkon seinillä. Tällaista on nähtävissä muun muassa Askaisten, Hollolan, Pernajan ja Sauvon kirkossa.
1700–luku
pienoiskuva|[[Petäjäveden vanha kirkko 1763–1765.]] 1700-luvulla puukirkkojen rakentaminen siirtyi yksittäisten kansanmestarien tehtäväksi. Kirkoista tuli tornillisia pitkäkirkkoja ja ristikirkkoja. 1700-luvulla rakennettiin 11 kivikirkkoa ja 130 puukirkkoa. Rakentaminen painottui vuosisadan loppupuolelle, joka oli ristikirkkojen kulta-aikaa. Esikuvia olivat Tukholman kirkot, kuten Katariinan kirkko, jota vuodesta 1656 lähtien rakennettiin 1690-luvulle asti. Pohjalaiset mestarit siirtyivät ristikirkkoihin vasta 1700-luvulla, mutta kehittivät lopulta monia kekseliäitä muunnelmia, kuten kaksikymmentäneljäkulmaisen kirkon. Itä-Suomessa ristikirkkoja pyrittiin avartamaan omien esikuvien mukaan. Yleisiä olivat kahtamoiset eli kaksoisristikirkot, jossa ristin sisäkulmiin on rakennettu tilaa väljentävät ulokkeet.
Kirkon sisäseinien ja katon maalauksissa kuvattiin ihmishahmoja. Tuon ajan kuuluisin sisätilojen kirkkomaalari oli Mikael Toppelius. Maalausten aiheina oli Vanhan Testamentin tapahtumia, sekä Kristuksen elämään ja kärsimykseen liittyviä aiheita. 1700-luvun lopulla Etelä-Suomen kirkkojen sisätilojen maalaukset vähenivät, värisävyt vaalenivat ja alttaritaulu saatettiin korvata pelkällä puuristillä. Kirkko ei enää ollut hautapaikka, vaan alettiin rakentaa erillisiä hautakappeleita hautausmaineen. Tuon ajan tyypillisiä kirkkoja ovat muun muassa Keuruun ja Purmon kirkko.
Vuodesta 1776 lähtien kirkkojen, kuten kaikkien julkisten rakennusten rakentamista, valvoi Tukholmasta käsin yli-intendentti.
Autonomian aika
pienoiskuva|Uusklassismia edustava [[Carl Ludvig Engel|Engelin Helsingin tuomiokirkko. Kulmatornit kupoleineen piirsi Ernst Lohrmann tuntemattoman pietarilaisen arkkitehdin luonnoksen pohjalta. ]]
Kustavilaisesta klassismista pietarilaiseen empireen
Autonomian ajalla Suomeen perustetulla rakentamista valvovalla intendentinkonttorilla oli lähes samanlainen asema kuin Ruotsin yli-intendentinvirastolla. Kuninkaan valta siirtyi keisarille, joka kuitenkin delegoi sen senaatin talousosastolle. Intendenttikonttorin johtosäännössä määrättiin, että puisia julkisia rakennuksia saisi rakentaa vain erillisestä anomuksesta, ja että konttorin piti tuottaa kirkkojen ja tapulien suunnitelmia ilman korvausta, jos seurakunta ei pystynyt niitä hankkimaan. Intendentteinä toimivat Charles Bassi 1810–24, Carl Ludvig Engel 1824–40 ja Ernst Bernhard Lohrmann 1841-65. Itsenäiset kirkonrakentajat siirtyivät toteuttamaan konttorin suunnitelmia, mutta 21 kirkkoa rakennettiin ilman niitä.
Bassin kaudella rakennettiin 43 kirkkoa, joita voidaan pitää kustavilaiseen klassismiin kuuluvana. Bassin merkittävimmäksi kirkkorakennukseksi on arvioitu puinen Tampereen Vanha kirkko. Lisäksi Bassin konttori suunnitteli lukuisan määrän nykyaikaistettuja muunnelmia seurakuntien ehdottamista kansanomaisista kahtamoisista.
Engelin aikana siirryttiin niin sanottuun pietarilaiseen empiretyyliin, ja kirkkoja rakennettiin 44. Engelin empireajan tunnusomaisimpana kirkkotyyppinä on pidetty sisäviisteistä ristikirkkoa, johon kuuluu korkea kahdeksankulmainen attika ja siihen liittyvä kupoli lanterniineineen. Näitä kirkkoja edustavat 1826–49 rakennetut Alajärven, Lapuan, Isojoen, Pyhäjoen, Heinäveden, Saarijärven, Luumäen, Vetelin ja Kymin kirkot. Engelin kaudella intendentinkonttori syventyi myös uusgotiikkaan. Töysän ja Ylihärmän tapulit olivat ensimmäisiä uusgoottilaisia töitä ennen Turun tuomiokirkon ennallistusta Turun palon jälkeen. Engelin päätyö kirkkojen osalta on Helsingin tuomiokirkko, joka oli alkuperäisessä asussaan edustamansa tyypin hiotuimpia esimerkkejä. Myöhemmin Engelin vastustuksesta huolimatta kirkon edustalta purettiin päävartiorakennus monumentaaliportaiden tieltä ja Lohrmannin kaudella kirkkoon lisättiin kulmatornit kupoleineen.
Hajoava klassismi ja kertaustyylit
pienoiskuva|Uusgoottilainen [[Keski-Porin kirkko on rakennettu vuonna 1863.]]
Kertaustyylien aikakaudella, 1890-luvun lopulle asti, keskiajan tyylejä pidettiin kirkkoihin parhaiten soveltuvina. Myös uusrenessanssin ollessa muussa arkkitehtuurissa suosittua kirkkoihin sovellettiin romaniikkaa ja gotiikkaa, joita oli suositellut Saksan evankelisten kirkonrakentajien käyttämä Eisenacherin säännöstö, joka oli ilmestynyt 1861. Uusgotiikkaa käytettiin erityisesti kaupungeissa, kun haluttiin rakentaa näyttävästi. Myös huokeammissa puukirkoissa gotiikan tyylipiirteitä sovellettiin siten, että suippokaarivaikutelmaa jäljiteltiin kolmiomuotojen, ruusustojen ja ikkunoiden vinoneliöruutujen avulla.
Kansallisromantiikka ja jugend
Esiin tulivat jugend-tyyli ja kansallisromantiikka. Tämän ajan merkittävimpiä kirkkoja ovat Lars Sonckin Tampereen Tuomiokirkko, Turun Mikaelinkirkko, sekä Helsingin Kallion kirkko. Kansallisromanttisen kirkkoarkkitehtuurin tuotteliain arkkitehti lienee Josef Stenbäck, jonka suunnittelemina rakennettiin muun muassa Nilsiän, Raahen ja Koiviston kirkot.
1900-luku
pienoiskuva|[[Lakeuden Risti Seinäjoella.]] 1900-luvulla kirkonrakentamisessa oli näkyvissä funktionalismi. Kirkot rakennettiin monikäyttöisiksi seurakuntasaleineen ja harrastetiloineen. Pohjapiirrokset olivat hyvin monimuotoisia. Sisätiloista tuli pelkistettyjä.
Millhouse – valkoinen komedia
Millhouse – valkoinen komedia on Emile de Antonion vuonna 1971 valmistunut dokumenttielokuva, joka seuraa Richard Nixonin poliittista uraa hänen 1946 tapahtuneesta valinnastaan edustajainhuoneeseen aina voittoisiin vuoden 1968 presidentinvaaleihin asti.
Paolo Cannavaro
Paolo Cannavaro (s. 26. kesäkuuta 1981 Napoli) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Serie A:ssa pelaavaa Sassuoloa. Hän on pelipaikaltaan puolustaja.
Verona lainasi Paolon kaudella 2001/02. Veronassa Paolo pääsi kentälle 24 kertaa ja teki yhden maalin. Lainavuoden jälkeen Paolo palasi Parmaan.
Kaudet 2002/03 ja 2003/04 Paolo vietti suurimmaksi osaksi vaihtopenkillä, eikä peliaikaa tullut. Kaudella 2004/05 Paolo alkoi saada enemmän peliaikaa ja peli-ilo alkoi löytyä. Kauden aikana hän pelasi 24:ssä ottelussa tehden 4 maalia.
Miro Tenho
Miro Tenho (s. 2. huhtikuuta 1995 Kaarina) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin Jalkapalloklubia. Tenho on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän toimii myös HJK:n kapteenina.
Seurajoukkueet
Aiemmin FC Kaarinassa pelannut Tenho solmi yksivuotisen sopimuksen TPS:n kanssa tammikuussa 2014. Ensimmäisen Veikkausliiga-ottelunsa hän pelasi 12. huhtikuuta 2014 FC Honkaa vastaan. TPS putosi kauden päätteeksi Ykköseen, ja Tenhon kolme seuraavaa kautta menivätkin TPS:n riveissä Ykkösessä. TPS nousi takaisin Veikkausliigaan kaudelle 2018. TPS:n hissiliike jatkui kuitenkin takaisin alas, jolloin Tenho siirtyi FC Interiin kaudeksi 2019. Interiä Tenho edusti vain yhden kauden ajan ja hän jatkoi matkaansa HJK:n riveihin kaudeksi 2020.
HJK:n paidassa Tenho on voittanut kolme Veikkausliigan mestaruutta (2020, 2021 ja 2022) ja yhden Suomen Cupin (2020). Sen lisäksi hän on päässyt pelaamaan Konferenssiliigan lohkovaiheessa syksyllä 2021 ja Eurooppa-liigan lohkovaiheessa syksyllä 2022. Tenho nimettiin HJK:n kapteeniksi ennen kauden 2022 alkua.
Maajoukkue
Ensimmäisen A-maajoukkuekutsunsa Tenho sai marraskuussa 2021 MM-karsintojen viimeisiin otteluihin. Debyyttinsä Tenho teki 26. maaliskuuta 2022 harjoitusottelussa Islantia vastaan.
Jennifer Aspen
Jennifer Aspen (s. 9. lokakuuta 1973 Richmond, Virginia) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on esiintynyt lukuisien eri televisiosarjojen yksittäisissä jaksoissa tai joskus useammassakin jaksossa, kuten sarjassa Viiden juttu. Aspen on esiintynyt esimerkiksi sarjoissa Pulmuset, Miehen puolikkaat, Beverly Hills 90210, Franklin & Bash, Harryn laki, Rakkauden anatomia, Isän suusta, Glee, Criminal Minds – FBI-tutkijat, Ratkaisija, Greyn anatomia, Lain luola, Friikkilinkit, Agentit, Frendit, Kellarin kunkku, Will & Grace, Lisa ja pojat, Kameleontti, NYPD Blue ja Chicagon lääkärit.
Yksityiselämä
Aspen on naimisissa näyttelijä David O'Donnellin kanssa. Vuonna 2010 Aspen loukkaantui autokolarissa.
De Volkskrant
De Volkskrant on alankomaalainen sanomalehti. Lehden päätoimittaja on Philippe Remarque.
Lehden päivittäinen levikki on noin 326 000 (2002), joten se on Alankomaiden kolmanneksi suurin sanomalehti De Telegraafin ja Algemeen Dagbladin jälkeen.
Trichocereeae
Trichocereeae on kaktuskasvien heimon Cactoideae-alaheimoon kuuluva tribus.
Tuntomerkit
Kasvit ovat puu- tai pensasmaisia. Varret ovat tavallisesti nivelettömiä, pallomaisia tai pylväsmäisiä, tavallisesti uurteisia; uurteiden välissä voi olla kyhmyisiä harjuja tai varsi on pelkästään kyhmyinen. Varren osa, johon kukat kehittyvät, voi olla erilaistunut kefalio, joka sijaitsee varren päässä tai sivulla. Kukat sijaitsevat varren sivulla tai lähes kärjessä ja ovat pieniä tai melko kookkaita, yö- tai päiväaikaisia, säteittäisiä tai vastakohtaisia. Kukkapohjuksessa on suomuja tai karvoja. Hedelmä on mehevä, marjamainen, toisinaan pitkittäin avautuva. Siemenet ovat pieniä tai keskikokoisia, muodoltaan vaihtelevia, kannattimen arpi (hilum) ja itureikä (mikropyle) ovat yhteydessä toisiinsa tai kasvaneet täysin yhteen. Siemenessä ei ole tavallisesti lisäkkeitä.
Levinneisyys
Tribuksen lajit kasvavat Etelä-Amerikassa päiväntasaajan eteläpuolella sekä Galápagossaarilla.
Suvut
Tribukseen kuuluu seuraavat 27 sukua:
Liekkipuumedestäjä
Liekkipuumedestäjä (Cyanomitra cyanolaema) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Liekkipuumedestäjää tavataan Afrikan keskiosissa sekä Länsi-Afrikan eteläosissa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Heikki Nousiainen
Heikki Olavi Nousiainen (s. 19. kesäkuuta 1945 Helsinki) on suomalainen näyttelijä, joka on näytellyt pisimpään Suomen Kansallisteatterissa. Hän pyrki ja pääsi Suomen teatterikouluun kaksi kertaa ja valmistui sieltä vuonna 1969 ja sai kiinnityksen ensin Kotkan kaupunginteatteriin, josta siirtyi Tampereen Teatteriin vuosiksi 1973–1975. Sitten Nousiainen aloitti yli 30-vuotiseksi venähtäneen uransa Kansallisteatterissa.
Kansallisteatterista vuonna 2008 eläkkeelle jäätyään hän on esiintynyt Tampereen Teatterissa, Tampereen Työväen Teatterissa ja Tampereen Komediateatterissa (muun muassa Kvartetin Reginald Paget 2013). Syksyllä 2014 hänet nähtiin taas Kansallisteatterissa Vanja-enon professori Serebrjakovina.
Teatterityön ohella Nousiainen on esiintynyt paljon myös radiokuunnelmissa ja elokuvissa. Hän esitti myös Uuno Turhapuron appiukkoa elokuvassa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies Tapio Hämäläisen kieltäydyttyä roolista. Nousiaisen tunnetuimpia radiorooleja on ministeriön erikoisosaston vanhempi virkamies Roland Lennox-Brown sarjassa Knalli ja sateenvarjo, jonka on käsikirjoittanut englantilainen Edward Taylor. Kyseisen roolin Nousiainen sai edellisen näyttelijän Kauko Helovirran kuoltua. Nousiainen on esiintynyt sarjassa vuodesta 1996, tosin tätä ennen hän kyllä esiintyi sarjassa sivurooleissa. Nousiainen on nähty presidentti Urho Kekkosen roolissa televisiosarjoissa Vallan miehet (1986), Presidentit (2006) ja Piru ja peijooni (2008), sekä Jouko Turkan näytelmässä Presidentin dementia (1994).
Nousiaisen vanhemmat olivat karjalaisia evakkoja. Hänen poikansa Mikko Nousiainen, Mikon poika eli Heikin pojanpoika Niila Nousiainen ja vaimonsa Eija Nousiainen ovat myös näyttelijöitä. Hänen tyttärensä Miia Nousianen puolestaan työskentelee Ylessä ohjaajana, apulaistuottajana ja tuotantokoordinaattorina.
Palkinnot
Nousiainen palkittiin parhaana miesnäyttelijänä Jussi-patsaalla elokuvasta Postia pappi Jaakobille.
Nousiainen sai Betoni-Jussin elämäntyöstään vuonna Jussi-gaalassa 2022.
2. kesäkuuta
Kuolleita
Katso myös: kalenteri ~ 1. kesäkuuta, 3. kesäkuuta
Jari Levonen
Jari Levonen (s. 23. elokuuta 1966 Pori) on entinen jääkiekkoilija ja uransa päättänyt jääkiekkotuomari. Peliurallaan kuumakallen maineessa ollut ja runsaasti jäähyjä kerännyt laitahyökkääjä on tuomarina saanut Kultaisen pillin viisitoista kertaa ja Unto Wiitala -palkinnon seitsemän kertaa.
Tuomariura
Levonen tuomitsi tammikuussa 2019 uransa 900. SM-liigaottelun. Hän saavutti tuon rajan toisena päätuomarina. Hänet palkittiin keväällä 2017 jo viidennentoista kerran peräkkäin Kultaisella pillillä pelaajien äänestämänä parhaana erotuomarina. SM-liiga on palkinnut hänet Unto Wiitala -palkinnolla kausilla 2002–2003, 2004–2005, 2008–2009, 2009–2010, 2010–2011, 2011–2012 ja 2013–2014.
Pelaajaurallaan ilman maaotteluja jäänyt Levonen on tuomarina päässyt viheltämään maaottelujakin, arvokisoissa ensin 18-vuotiaiden MM-kisoissa 2005 ja sitten jääkiekon MM-kisoissa 2006 Latviassa ja 2010 Saksassa tuomiten muun muassa loppuottelun. Levosen tuomaroinnista syntyi myös kohu mediassa, kun hän Saksan MM-kisoissa tuomitsi norjalaiselle puolustajalle Tommy Jakobsenille ottelurangaistuksen erotuomarin koskemattomuuden loukkaamisesta tämän tarkoituksellisesti törmätessä Levoseen keskiympyrässä. Myöhemmin Kansainvälisen Jääkiekkoliiton IIHF:n kurinpitoelin langetti Jakobsenille kisojen loppuajan kestävän pelikiellon.
Levonen lopetti erotuomarin työt kauden 2019–2020 runkosarjaan, tuomiten viimeisen ottelunsa 12. maaliskuuta 2020. Vihellettyjä otteluita hänelle kertyi 979 ottelua, joka riittää tilastoissa 2. sijaan Timo Favorinin jälkeen. Viimeisen sarjaottelunsa jälkeen hän tuomitsi vielä elokuussa 2022 harjoitusottelun Ässien ja Lukon välillä.
Muuta
Siviilityönään Levonen työskentelee Noormarkun yhteiskoulussa koulunkäyntiohjaajana. Hän on naimisissa kansanedustaja Mari Kaunistolan kanssa.
Jarin veljistä Ari-Pekka pelasi jääkiekkoa alasarjoissa noin 15 vuoden ajan 1970- ja 1980-luvuilla, Jarkko Levonen pelasi 1970-luvun alussa SM-sarjaa Ässien riveissä 130 ottelun verran ja edusti Suomea 19-vuotiaiden EM-turnauksessa 1972. Jyrki Levonen pelasi SM-Liigaa Ässien riveissä 1976–1979 48 ottelua ja tämän jälkeen alasarjoissa muun muassa Forssassa ja Hyvinkäällä vuoteen 1989. Viides veljes Harri pelasi Ässien A-junioreissa 1972–1976 ja yhden kauden I-divisioonaa Jyväskylässä ja tämän jälkeen alasarjoissa vuoteen 1982 asti.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2020 – miesten kaksinpeli
Rafael Nadal voitti kaksinpeliturnauksen vuonna 2019, mutta hän ei osallistunut turnaukseen tänä vuonna.
Maailmanlistan ykkönen Novak Đoković hylättiin neljännen kierroksen ottelussaan lyötyään tennispallon vahingossa linjatuomarin kurkkuun.
Dominic Thiem voitti turnauksen ja saavutti ensimmäisen grand slam -mestaruutensa. Hän voitti loppuottelussa Alexander Zverevin viidessä erässä.
Lasisilmä (kappale)
Lasisilmä on 1986 ilmestynyt Yön single, joka julkaistiin 12-tuumaisena maxisinglenä. Sen B-puolella on yhtyeen tulkinta Kirkan vuoden 1968 käännöshitistä Leijat sekä Yön oma kappale Anna mulle voimaa. Singlestä on olemassa myös seitsentuumainen levyautomaatteihin tarkoitettu versio, jonka toisella puolella on vain jälkimmäinen kappale. Kyseessä on ensimmäinen singlelohkaisu yhtyeen marraskuussa 1986 ilmestyneeltä albumilta Äänet. Yön edellisen singlen tapaan myöskään Lasisilmä ei noussut myyntilistoille.
Levyn nimikappale on merkitty Olli Lindholmin sanoittamaksi. Todellisuudessa tekstin on kuitenkin tehnyt hänen ideansa pohjalta Juice Leskinen, joka kehotti Lindholmia merkitsemään sen omiin nimiinsä. Levyn kannen on yhtyeen kanssa suunnitellut radiotoimittaja Johnny-Kai Forssell.
Dr. Stein
Dr. Stein on Helloweenin kolmannelta albumiltaan Keeper of the Seven Keys Part II irrottama single, joka ilmestyi vuonna 1988. Kitaristi Michael Weikathin kirjoittama kappale kertoo Frankensteinin oloisesta hullusta tiedemiehestä, joka tekee ihmiskokeita laboratoriossaan. Tuloksena on mm. saksalaisia rockmuusikkoja ja poliitikkoja.
Single nousi Suomen virallisen listan sijalle 11.
Vihreä liberalismi
Vihreä liberalismi on liberalismin suuntaus, joka korostaa vihreän liikkeen arvoja. Ideana on, että liberalismin puolustamat vapaat markkinat ja yksilöt, jotka kaikki tekevät osansa, pystyvät yhdessä pelastamaan maailman. Bill Clinton on myös sanonut 1992 puheessaan, että ”Adam Smithin näkymättömällä kädelläkin voi olla vihreä peukalo”.
Nimen ”vihreä liberalismi” teki tunnetuksi hollantilainen Mercel Wissenburg kirjassaan Green Liberalism: The Free and The Green Society (1998). Wissenburgin mukaan liberaalit voivat ottaa kantaa ympäristöasioissa ja tehdä vihreää politiikkaa uhraamatta periaatteitaan kuten vapautta. Valtiovalta voidaan joissain tilanteissa nähdä tärkeänä toiminnan mahdollistajana.
Teräspäämedestäjä
Levinneisyys
Teräspäämedestäjää tavataan Angolassa, Kongon demokraattisessa tasavallassa ja Sambiassa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Hoods
Hoods on vuonna 1998 ensi-iltansa saanut Mark Malonen ohjaama ja käsikirjoittama yhdysvaltalainen rikoskomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Joe Mantegna, Kevin Pollak, Joe Pantoliano ja Jennifer Tilly.
Hoods kuvattiin New Yorkissa. Elokuva sai ensi-iltansa Ranskassa 5. elokuuta vuonna 1998. Elokuva julkaistiin DVD:lle 7. joulukuuta vuonna 1999.
Kameruninmedestäjä
Kameruninmedestäjä (Cyanomitra oritis) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Kameruninmedestäjää tavataan Kamerunissa, Nigeriassa ja Päiväntasaajan Guineassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, mutta sen kannankehitys on laskeva. Sen ei kuitenkaan uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lastensuojelulaki
Lastensuojelulaki on Suomen lastensuojelulainsäädännön ydin, johon on sisällytetty tärkeimmät lastensuojelua koskevat säännökset. Lastensuojelulain ohella muun muassa laki lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta sekä lapsen oikeuksien sopimus määrittelevat lasten suojelua ja kohtelua inhimillisenä ja oikeudellisena subjektina muun lapsi- ja rikosoikeuden ohella. Nykyinen lastensuojelulaki tuli voimaan 1.1.2008.
Vuonna 2014 lastensuojelulakia on pyritty uudistamaan ja näin tavoitellaan lastensuojeluongelmien vähentämistä.