cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suojajoukot
Suojajoukko Suomessa
Suojajoukon ajatus tähtäsi vuoden 1933 puolustussuunnitelmaan, jonka mukaan Neuvostoliiton päävoima Suomeen tulee Karjalan kannakselta. Suojajoukon käytöstä oli kaksi erilaista mielipidettä. Ensimmäisen mukaan suojajoukkojen olisi pitänyt viivyttävänäkin joukkona tehdä aktiivista vastarintaa, kun taas toisen ajatuksen mukaan suojajoukon piti tarjota vain aikaa pääpuolustuslinja ryhmitykselle kohtalaisen vähäisin tappioin. Näin ollen vastarinta pääpuolustuslinjalla olisi riittävä mm. tykistöllä tuettuna verrattuna neuvostoliittolaisten todennäköiseen ylivoimaan.
Karjalan kannakselle perustettiin neljä suojajoukko-osastoa: Lipolan ryhmä, Muolaan ryhmä, Uudenkirkon ryhmä ja Raudun ryhmä. Niihin kuului aluksi 4-6 pataljoonaa, lähinnä rajajoukkoja ja kevyttä, liikkuvaa jalkaväkeä kuten jääkäreitä. Varsinaiset suojajoukkotaistelut kestivät vain noin viikon. 7. joulukuuta 1939 mennessä kaikki suojajoukot olivat vetäytyneet pääasemaan.
Perussuomalaiset Nuoret
Saarakkalan puheenjohtajakausi 2003−2010
Puheenjohtajakaudella Saarakkala esitti kritiikkiä niin oikeistoa kuin vasemmistoa kohtaan. Saarakkala totesi nuorten vierailtua Turun Varissuolla vuonna 2008, ettei pidä ”porvariöykkäröinnistä” ja että ”vasemmistossa hiertää sen tapa antaa kaikki vastuu ihmisestä järjestelmälle. Ihmisellä on oltava oikeus kantaa vastuu itsestään ja myös tehdä virheitä”. Perussuomalaisten periaateohjelma, jonka valmistelu oli käynnistetty yli vuotta aiemmin syyskokouksen aateseminaarissa, julkaistiin 6. joulukuuta 2008. Vuoden 2009 syyskokouksessa järjestö muotoili kielipoliittisen kannanoton Suomen virallisesta yksikielisyydestä ja ruotsin kielen muuttamisesta viralliseksi vähemmistökieleksi. Saarakkala toimi yhdistyksen puheenjohtajana vuoden 2010 loppuun saakka, jolloin yhdistyksen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Simon Elo.
Elon puheenjohtajakausi 2011−2014
pienoiskuva|upright=0.6|[[Simon Elo, puheenjohtajana vuosina 2011−2014.]]
Vuoden 2011 eduskuntavaalien ja Perussuomalaisten vaalivoiton myötä nuorisojärjestön jäsenmäärä lähti rajuun nousuun, kun jäsenhakemuksia tuli sadoittain. Nuorisojärjestö tuplasi jäsenmääränsä muutamassa päivässä. 2010-luvun alussa myös piirijärjestöjen toteuttamat Ryhtiliike-tapaamiset alkoivat kasvaa. Vuonna 2011 Perussuomalaiset Nuoret erosi Kristillisdemokraattisten nuorten ja kokoomusnuorten kanssa Allianssista, koska he katsoivat, että Allianssista oli tullut ”jättiläismäinen suojatyöpaikkaorganisaatio, joka on hyvin etäällä nuorten arjesta”. Vuodesta 2012 lähtien puheenjohtaja Simon Elo ja pääsihteeri Simo Grönroos olivat kokopäiväisiä työntekijöitä, ja nuorisojärjestö muutti Yrjönkadun puoluetoimistolle.
Elon puheenjohtajakaudella jäsenistöstä tuli kysyntää periaateohjelman päivittämiselle, minkä vuoksi periaateohjelma päivitettiin ja laajennettiin 2012. Vuoden 2012 periaateohjelmassa järjestö ilmoitti kannattavansa muun muassa kansallismielisyyttä ja optimaalisen valuutta-alueen löytämistä Suomelle. Järjestö myös ilmoitti talouspoliittiseksi linjakseen kansallisliberalismin, alun perin Olli Immosen aloitteesta. Periaateohjelmassa säilytettiin aiemmin vakiintunut kanta, ettei Suomen tule hakea Naton täysjäsenyyttä. Vuonna 2013 julkaistiin myös Rahvas-aikakauslehden ensimmäinen numero. Vuonna 2013 järjestö sai uuden logon, jossa esiintyvät Kalevan Neito ja Pohjantähti. Vuonna 2014 järjestö vaati, että Suomen on järjestettävä EU- ja eurojäsenyydestä kansanäänestys vuoteen 2016 mennessä. Yhdistyksen hallintorakenne kehittyi vuonna 2014 sääntöuudistuksen myötä, kun yhdistykseen perustettiin uusi toimielin, edustajisto.
Simon Elon kaudella Perussuomalaiset Nuoret liittyi yhteistyöjärjestö European Young Conservativesin jäseneksi. Elo painotti puheenjohtajakaudellaan keskiluokan merkitystä ja puhui ”verokapinasta”, jonka avulla puolue nostetaan pääministeritasolle. Elon mukaan Perussuomalaiset Nuoret siirtyi hänen kaudellaan (2011−2014) oikealle.
Tynkkysen puheenjohtajakausi 2015−2016
pienoiskuva|vasen|[[Sebastian Tynkkynen, Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja vuosina 2015−2016.|upright=0.6]]
Vuoden 2014 syyskokouksessa Turussa Perussuomalaisille Nuorille valittiin uudeksi puheenjohtajaksi Sebastian Tynkkynen, joka oli aiemmin tullut tunnetuksi osallisuudestaan Big Brother -televisiosarjaan. Vuonna 2015 periaateohjelmaa päivitettiin muun muassa Nato-kannan suhteen, jonka mukaan Suomi voi kuulua puolustusliittoihin, mikäli kansallisen etu sitä edellyttää. Järjestön periaatteisiin lisättiin muun muassa myös šaria-lain vastustaminen, yksilönvapauksien kannattaminen ja kirkon ja valtion erottaminen toisistaan.
Järjestö sai laajaa näkyvyyttä, kun puheenjohtaja Tynkkynen ja varapuheenjohtaja Hernesniemi käynnistivät kansalaisaloitteen Suomen EU-kansanäänestyksen järjestämisestä. Kun aloite oli kerännyt noin 20 000 kannatusilmoitusta, pääministeri Juha Sipilä ilmoitti, ettei EU-kansanäänestystä järjestetä Suomessa. Aloite keräsi lähes 34 000 kannatusilmoitusta eikä edennyt eduskunnan käsittelyyn. Tynkkysen mukaan pääministeri Sipilän lausunto lamaannutti kannattajat.
Vuonna 2016 kohua herätti myös Perussuomalaisten Nuorten pakkoruotsia vastustava video, jossa Tynkkynen esiintyi kirkon portailla ruoskittavana. Kampanjavideo huomioitiin myös Ruotsissa, jossa sen katsottiin hyökkäävän ruotsin kieltä vastaan.
Voutilan puheenjohtajakausi 2017−2018
pienoiskuva|[[Samuli Voutila, Perussuomalaisten Nuorten puheenjohtaja vuosina 2017−2018.]] Vuoden 2016 syyskokouksessa nuorisojärjestön puheenjohtajaksi vuodelle 2017 valittiin Samuli Voutila, joka oli aiemmin toiminut nuorisojärjestön varapuheenjohtajana. Järjestö esitti vuonna 2017 tavoiteohjelmassaan, että Suomen laissa tulisi turvata oikeus yksityiseen aseenomistukseen. Tavoiteohjelmassa myös toistettiin vaatimus Suomen EU-kansanäänestyksestä, joka tulisi pitää vuoteen 2020 mennessä. Toukokuussa 2017 Perussuomalaiset Nuoret erosi EYC:n jäsenyydestä.
Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä erosivat 13. kesäkuuta 2017 muun muassa nuorisojärjestössä vaikuttaneet kansanedustajat Vesa-Matti Saarakkala, Simon Elo, Maria Lohela ja Tiina Elovaara, jotka liittyivät Uuteen vaihtoehtoon. Perussuomalaiset Nuoret ilmoitti välittömästi eduskuntaryhmän hajoamisen jälkeen samana päivänä, että nuorisojärjestö kannattaa demokraattisesti valittua puoluejohtoa.
Talvella ja keväällä 2018 Perussuomalaiset nuoret piti Vapaussota 100 -muistovuoden tapahtumia, jossa muisteltiin Suomen sisällissodan voittaneen valkoisen osapuolen muistoa. Erityisesti Helsingin Senaatintorille ehdotettu uusi patsas ja Tampereen Keskustorin nimen muuttaminen aiheutti vastustusta muissa poliittisissa nuorisojärjestöissä. Järjestö otti kantaa myös vellovaan Jäämerenrata-keskusteluun turvallisuuspoliittisesta näkökulmasta.
Puheenjohtaja Jussi Halla-aho ojensi nuorisojärjestöä keväällä 2018 esimerkiksi siitä, että ”kainalontuulettelu” ja "fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen" vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tuukka Kuru erotettiin järjestöstä ja Johannes Sipola sekä Matti Haapala saivat määräaikaisen erotuksen.
Kesällä 2018 järjestö aiheutti kohun ottaessaan kantaa varusmiesten kasvisruokakokeiluun. THL:n erikoistutkija Heli Kuusipalo oudoksui Perussuomalaisten nuorten väitettä soijan vaikutuksista miesten lisääntymiskykyyn. Syksyllä järjestö otti kantaa Kelan arabiankielistä puhelinpalvelua vastaan ja kansallispuistojen maksullisuudesta turisteille sekä esitti kaikkien jo hyväksyttyjen turvapaikkojen uudelleen käsittelemistä viimeisen 30 vuoden ajalta. Perussuomalaiset nuoret haluaisi käsitellä nämä hakemukset suljetuilla leireillä.
Järjestön puheenjohtaja Samuli Voutila ilmoitti 19. heinäkuuta 2018 luopuvansa tehtävästään seuraavassa syyskokouksessa.
Kinnusen puheenjohtajakausi 2019−
Heti Asseri Kinnusen kauden alussa Perussuomalaiset nuoret otti kantaa kansainvälisen adoption kelatukien korotuksia vastaan. Oulun seksuaalirikoskohun aikana järjestö otti kantaa turvapaikanhakijoiden sulkemisesta ulos muusta yhteiskunnasta. Hävittäjähankintakeskustelussa järjestö toi esiin 80 ja 96 koneen mallit. Perussuomalaiset Nuoret vastustaa hoitajamitoitusta. Järjestö syytti Yle Kioskin vaalikonetta ”punavihreäksi propagandaksi” ja vaati sitä suljettavaksi sekä Yleisradiolle sisäistä selvitystä. Perussuomalaiset Nuoret vastusti ehdotettua sähköautojen hankintatukea ja vaati sen sijaan, että vanhan auton romutuspalkkiota maksettaisiin myös käytetyn auton ostajalle. Järjestö esitti hiilitullia ja kotimaisen tuotannon suosimista.
Perussuomalaisten Nuorten kevätkokous 2019 teki seitsemän julkilausumaa: järjestö vaatii, että Suomen on vastustettava lisäajan myöntämistä Brexitille, vaatii että ylioppilaskunnat eroavat Setan kannatusjäsenyyksistä, vaatii Suomen eroa Euroopan talousalueesta, Viron ottamista Pohjoismaiden neuvostoon, Suomen irtaantumista kehitysyhteistyöjärjestöistä (järjestö mainitsi nimiltä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNDP:n, Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö UNIDO:n, Afrikan kehityspankki AfDB:n, Aasian kehityspankki ADB:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD sekä Maailmanpankin), Suomen kaksikielisten yliopistojen säätämistä yksikielisesti suomenkielisiksi ja varusmiesten äänestysmahdollisuuden turvaamista tarjoamalla äänestysmahdollisuus varuskunnissa.
Kinnunen valittiin jatkokaudelle puheenjohtajana järjestön syyskokouksessa Riihimäellä 10. marraskuuta 2019. Hän sai 55 ääntä ja vastaehdokas Laura Jokela 45. Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin Auri Siika-aho ja toiseksi varapuheenjohtajaksi Toni Jalonen. Kolmanneksi varapuheenjohtajaksi valittiin Tomer Souranto. Pääsihteeriksi tehtävästä luopuneen Toni Saarisen tilalle valittiin Antti Moisander, joka voitti vastaehdokkaansa Kasper Holtarin äänin 55−44. Hallituksen jäseniksi erovuoroisten tilalle valittiin Liina Isto, Laura Jokela sekä Linus Linsén.
3. varapuheenjohtaja Tomer Souranto erosi tehtävästään maaliskuussa 2020. Hän perusteli eroaan terveydellisillä seikoilla, mutta kertoi myös saaneensa itseensä kohdistuneita antisemitistisiä ja rasistisia kommentteja jäsenistöltä ja järjestön hallitukselta.
Järjestön hajoaminen
Perussuomalaisten johto ehdotti alkuvuodesta 2020 nuorisojärjestölleen sääntömuutosta, jonka mukaan sen äänivaltaisiksi jäseniksi pääsisivät vain puolueeseen kuuluvat. Nuorisojärjestö hylkäsi sääntömuutosehdotuksen Tampereella järjestetyssä ylimääräisessä kokouksessa helmikuun lopulla. Tämän seurauksena puolue katkaisi välit nuorisojärjestöönsä maaliskuun alussa. Huhtikuussa antamassaan haastattelussa Asseri Kinnunen kertoi, että järjestö aiotaan ajaa alas. Nuorisjojärjestö hakeutui konkurssiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ei ollut saanut perittyä yhdistykseltä takaisin sille jo maksettua mutta palautettavaksi määräämäänsä osaa valtionavustuksesta.
Maaliskuussa Perussuomalaisten nuorten tilalle perustettiin puolueen uusi nuorisojärjestö Perussuomalainen Nuoriso.
Kesäkuussa entiset Uudenmaan Perussuomalaiset nuoret perustivat Uudenmaan akseli -nimisen ryhmän. Se toimii omien sanojensa mukaan Suomen Sisun yhteydessä ja harjoittaa kansallismielistä nuorisotoimintaa, esimerkiksi liikunnan, koulutuksien ja keskustelutilaisuuksien muodossa. Ryhmä myös otti omaan käyttöönsä vanhat Uudenmaan Perussuomalaisten nuorten käyttäjätilit sosiaalisessa mediassa.
Yleiset periaatteet
Perussuomalaisten Nuorten säännöissä järjestön aatteeksi ja tarkoitukseksi määritellään kansallismielisyys ja kansallisvaltiokeskeisyys. Aatteen ilmoitetaan pohjautuvan suomalaiskansalliseen identiteettiin ja sen vahvistamiseen. Järjestö ilmoittaa jatkavansa suomalaisuusliikkeen perintöä. Järjestön päämääräksi on määritelty edustuksellisen ja suoran demokratian kehittäminen sekä yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja kansalaisten välisen tasa-arvon lisääminen. Järjestön tehtäväksi on säännöissä kirjattu nuorten kerääminen ”vastuulliseen, laaja-alaiseen ja tasavertaiseen yhteiskunnalliseen uudistustyöhön” ja ”tulevaisuuden rakentamiseen myös tuleville sukupolville”.
Jelena Janković
Jelena Janković (s. 28. helmikuuta 1985 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen ammattilaistennispelaaja. Hän oli elokuussa 2008 viikon ajan WTA:n maailmanrankingin ykkönen ja palasi tuolle paikalle lokakuussa 2008.
Perussuomalaiset Nuoret
Yleiset periaatteet
Perussuomalaisten Nuorten on periaateohjelmasta päätetään sääntöjen mukaan yhdistyksen kokouksissa. Muutokset tehdään hallituksen esityksillä, ja niiden on saatava taakseen vähintään kahden kolmasosan enemmistö annetuista äänistä tullakseen voimaan. Nykyisessä periaateohjelmassaan Perussuomalaiset Nuoret määrittelee pohjaavansa poliittisen ajattelunsa populistiseen yhteiskuntakäsitykseen ja yksilönvapauksiin. Järjestö vastustaa korruptiota ja liiallista byrokratiaa, suurpääoman mielivaltaa, ylisuuria yksiköitä, valtion ja järjestöjen mielivaltaa sekä moraalista rappiota.
Detmoldin hallintopiiri
Detmoldin hallintopiiri on yksi Saksan Nordrhein-Westfalenin osavaltion viidestä hallintopiiristä. Sen hallintokaupunki on Detmold. Hallintopiirissä on arviolta 2 057 996 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 6 525 neliökilometriä.
Hallintopiiri koostuu kuudesta piirikunnasta ja yhdestä piirittömästä kaupungista. Piirikunnat on edelleen jaettu kuntiin. Piiritön kaupunki hallintopiirissä on 325 000 asukkaan Bielefeld.
Perussuomalaiset Nuoret
Talouspolitiikka
Perussuomalaiset Nuoret pitää parhaana taloudellisena järjestelmänä kansallisvaltioiden kautta toimivia vapaita ja toimintakykyisiä markkinoita, johon taloudellisen ja poliittisen vallan liiallinen keskittyminen tuo haitallisia piirteitä. Perussuomalaiset Nuoret haluaa, että Euroopan valtioiden velkaantuminen saadaan pysäytettyä ja sitten velkaosuus laskemaan. Verotuksessa, byrokratiassa ja sääntelyssä tulee antaa helpotuksia pienille yrityksille ja taloudellisille yksiköille verrattuna suuryrityksiin. Järjestö kutsuu talouspoliittista linjaansa kansallisliberalismiksi.
Jelena Janković
Juniorivuodet
Janković aloitti tenniksen peluun yhdeksänvuotiaana ja 12-vuotiaana hän alkoi harjoitella tennistä Nick Bollettierin tennisakatemiassa Floridassa, Yhdysvalloissa. Hän voitti juniorina monia turnauksia, muun muassa Australian avointen tyttöjen kaksinpelimestaruuden tammikuussa 2001. Hän voitti loppuottelussa Sofia Arvidssonin suoraan kahdessa erässä. Myöhemmin samana vuonna Janković pelasi Matea Mezakin kanssa Yhdysvaltain avoimissa ja Orange Bowl -junioriturnauksessa tyttöjen nelinpelin loppuottelussa.
Toukokuussa 2001 Janković nousi maailmanlistan kärkeen tyttöjen kaksinpelissä. Tyttöjen nelinpelin maailmanlistalla hän oli korkeimmillaan sijalla viisi.
Perussuomalaiset Nuoret
Talouspolitiikka
Perussuomalaiset Nuoret kannattaa yhteisvaluutta eurosta luopumista ja kansalliseen valuuttaan, markkaan, palaamista. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa muun muassa apteekkialan ja alkoholipolitiikan sääntelyn sekä VR:n monopolin purkamista. Järjestö kannattaa myös työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksujen verovähennysoikeuden poistamista.
Jelena Janković
Ammattilaisuran alku
Janković aloitti tennisammattilaisen uransa vuonna 2000. Hän osallistui tuona vuonna kahden aikuisten kaksinpeliturnauksen karsintaan, muttei selviytynyt turnausten pääsarjaan. Vuonna 2001 hänen paras saavutuksensa aikuisten turnauksissa oli Lenzerheiden ITF-turnauksen välieräpaikka ja vuonna 2002 Charlottesvillen ITF-turnauksen loppuottelupaikka. Hän hävisi turnauksen loppuottelun Erika de Lonelle suoraan kahdessa erässä. Molemmat turnaukset pelattiin massa-alustalla. Vuonna 2003 Janković nousi sadan parhaan joukkoon WTA:n kaksinpelin maailmanlistalla. Vuoden alussa hän pääsi karsintojen kautta mukaan Australian avointen kaksinpelin pääsarjaan ja eteni turnauksen toiselle kierrokselle. Lokakuussa hän voitti kovalla alustalla pelatun Dubain ITF-turnauksen.
2004 ja 2005
Kaudella 2004 Janković pääsi ilman karsintoja kaikkien neljän Grand Slam -turnauksen kaksinpelin pääsarjaan. Toukokuussa 2004 hän voitti massalla pelatun Budapestin WTA-turnauksen (Tier V), jonka loppuottelussa kaatui Martina Suchán suoraan kahdessa erässä. Janković nousi kesäkuussa 2004 kaksinpelin maailmanlistan 50:n kärkeen ja päätti kauden 30:n kärjessä. Kaudella 2005 hän jäi ilman turnausvoittoja, mutta eteni kolmen WTA-turnauksen loppuotteluun. Dubain maaliskuisen, kovalla alustalla pelatun turnauksen (Tier II) loppuottelun hän hävisi Lindsay Davenportille, Birminghamin kesäkuisen, ruohoalustalla pelatun turnauksen (Tier III) loppuottelun Marija Šarapovalle ja Soulin lokakuisen, kovalla alustalla pelatun turnauksen (Tier IV) loppuottelun Nicole Vaidišoválle. Grand Slam -turnauksista hän menestyi parhaiten Wimbledonissa ja Yhdysvaltain avoimissa, joissa hän eteni kolmannelle kierrokselle. Janković nousi kauden 2005 aikana ensimmäisen kerran kaksinpelin maailmanlistan 20:n kärkeen, kun hän oli elokuun loppupuolella julkaistun listan sijalla 17.
Aygül Özkan
Aygül Özkan (s. 27. elokuuta 1971 Hampuri, Länsi-Saksa) on saksanturkkilainen poliitikko joka edustaa kristillisdemokraattista puoluetta. Hän on nykyinen Ala-Saksin osavaltion sosiaaliministeri ja ensimmäinen muslimiministeri Saksassa kautta aikain. Valintansa jälkeen Özkan aiheutti välittömästi kohun vaadittuaan krusifiksien ja muslimityttöjen huivin kieltämistä kouluissa neutraaliuden vuoksi. . Arvostelijoiden mukaan hän tällä tavoin poikkesi merkkittävästi puolueen linjasta.
Jelena Janković
2006
Janković aloitti kauden 2006 heikosti. Hän voitti vuoden ensimmäisen ottelunsa, minkä jälkeen hänellä oli kymmenen ottelun tappioputki, joka katkesi vasta toukokuussa Rooman turnauksessa (Tier I). Kauden edetessä hänen onnensa kuitenkin kääntyi. Hän eteni elokuussa Los Angelesin turnauksen (Tier II) loppuotteluun voitettuaan puolivälierissä maannaisensa Ana Ivanovićin ja välierissä entisen maailmanlistan ykkösen Serena Williamsin. Kovalla alustalla pelatun turnauksen loppuottelun hän hävisi Jelena Dementjevalle kolmen erän jälkeen. Hän eteni myös neljän muun kaksinpeliturnauksen välieriin, muun muassa Yhdysvaltain avointen, joiden neljännellä kierroksella hän voitti turnauksen vuoden 2004 mestarin Svetlana Kuznetsovan ja puolivälierissä Dementjevan. Turnauksen välierissä hän hävisi Justine Heninille. Elokuussa 2006 Janković nousi vuoden tauon jälkeen kaksinpelin maailmanlistan 20:n kärkeen ja hänen kauden paras sijoituksensa oli listan sija 12. Nelinpelissä hän voitti kesäkuussa Li Nan kanssa Birminghamin turnauksen. Janković palkittiin maaliskuussa 2007 WTA-kiertueen kauden 2006 kehittyneimpänä pelaajana.
2007
Kauden 2007 alku oli Jankovićille voitokas. Hän voitti vuoden ensimmäisen turnauksensa Aucklandissa ja eteni myös kauden toisessa turnauksessaan Sydneyssä loppuotteluun. Hän voitti Aucklandin turnauksen (Tier IV) loppuottelussa Vera Zvonarjovan ja Sydneyn turnauksen (Tier II) loppuottelun hän hävisi Kim Clijstersille. Hänen menestyksensä jatkui kauden edetessä. Huhtikuussa hän voitti Etelä-Carolinan Charlestonissa pelatun massakenttäturnauksen (Tier I), toukokuussa Roomassa pelatun massaturnauksen ja kesäkuussa Birminghamin ruohokenttäturnauksen. Charlestonin loppuottelussa Janković voitti suoraan kahdessa erässä Dinara Safinan, Rooman loppuottelussa kahdessa erässä Svetlana Kuznetsovan ja Birminghamin loppuottelussa kolmessa erässä Marija Šarapovan. Sydneyn turnauksen ohella hän oli loppuottelun häviävä osapuoli 's-Hertogenboschin ruohokenttäturnauksessa (Tier III) kesäkuussa ja Toronton kovan alustan turnauksessa (Tier I) elokuussa. Ensiksi mainitun loppuottelun Janković hävisi Anna Tšakvetadzelle, jälkimmäisen Justine Heninille.
2008
Vuoden 2008 ensimmäisessä Grand Slam -turnauksessa Australiassa Janković voitti puolivälierissä Serena Williamsin eräluvuin 6–3, 6–4 mutta hävisi välierissä Marija Šarapovalle erin 3–6, 1–6. Huhtikuussa hän selviytyi Miamin WTA-turnauksessa loppuotteluun, jossa hän hävisi Serena Williamsille erin 1–6, 7–5, 3–6. Toukokuussa hän saavutti Roomassa vuoden ensimmäisen turnausvoittonsa voitettuaan puolivälierissä Venus Williamsin luvuin 5–7, 6–2, 6–3, saatuaan välierissä luovutusvoiton Marija Šarapovasta ja voitettuaan loppuottelussa 18-vuotiaan Alizé Cornetin erin 6–2, 6–2.
Syyskuussa 2008 Janković voitti Pekingin WTA-turnauksen loppuottelussa Svetlana Kuznetsovan eräluvuin 6–3, 6–2. Seuraavalla viikolla hän saavutti uransa kahdeksannen WTA-turnausvoiton kukistamalla Stuttgartin loppuottelussa Nadja Petrovan lukemin 6–4, 6–3. Voittojensa myötä hän nousi uudelleen maailmanrankingin ykköseksi. Viikko myöhemmin hän voitti kolmannen peräkkäisen turnauksensa peittoamalla Moskovan loppuottelussa Vera Zvonarjovan lukemin 6–2, 6–4.
2010
Jankovic voitti Indian Wellsin Premier-turnauksen finaalissa Caroline Wozniackin. Rooman turnauksen loppuottelussa hän hävisi María José Martínez Sánchezille. Ranskan avoimissa hän pääsi välieriin asti, mutta hävisi välierässä Samantha Stosurille. Wimbledonissa hän karsiutui neljännellä, Australian ja Yhdysvaltain avoimissa kolmannella kierroksella.
Perussuomalaiset Nuoret
Talouspolitiikka
Järjestö kannattaa yleisradioveron lakkauttamista sekä työehtosopimusten yleissitovuuden poistamista.
Euroopan unioni ja ulkopolitiikka
Perussuomalaiset Nuoret on EU-vastainen järjestö. Kansainvälisessä politiikassa Suomen tulisi järjestön mielestä pyrkiä olemaan mahdollisimman puolueeton, mutta ei eristäytynyt. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa vahvan instituution ja suoran kansanvaalin tukemaa presidenttiä ulkopolitiikan johtajana ja suunnannäyttäjänä. Järjestö katsoo, että Suomen voima perustuu yhteistyökykyiseen ulkopolitiikkaan ja mahdollistamaan kykyyn toimia kansainvälisenä sillanrakentajana ja erilaisten ristiriitojen sovittelijana. Aiemmin järjestö ilmoitti kannattavansa Naton rauhankumppanutta ja muuta asianmukaista yhteistyötä, mutta ei täysjäsenyyttä. Vuonna 2015 uudistetussa periaateohjelmassa linjataan, että Suomi voi kuulua puolustusliittoon, mikäli kansallinen etu sitä edellyttää. Perussuomalaiset Nuoret ei kannata valtiojohtoista kehitysapua.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa kansanäänestyksen Euroopan unionin jäsenyydestä vuoteen 2020 mennessä.
Itsehallinto ja suora demokratia
Perussuomalaiset Nuoret vaatii laajan autonomian myöntämistä Suomen maakunnille. Järjestön mukaan maakunnilla pitää olla verotusoikeus ja lainsäädäntövalta, jotta ”maakunnat eivät olisi riippuvaisia valtion osoittamasta rahasta ja lakia säädettäisiin maakunnissa alueelliset erityisolosuhteet ja tavoitteet huomioon ottaen”. Koko Suomea koskettavat asiat järjestettäisiin jatkossakin valtakunnallisesti. Myös Perussuomalaisten Nuorten Lapin piirijärjestö on kannanotossaan vaatinut Ahvenanmaan kaltaisen autonomian myöntämistä Lapille.
Estadio La Portada
Estadio La Portada on monikäyttöstadion, joka sijaitsee La Serenan kaupungissa Chilessä. Stadion otettiin käyttöön vuonna 1952 ja sitä käytetään pääosin jalkapallo-otteluissa. Stadionin yleisökapasiteetti on 18 268.
Perussuomalaiset Nuoret
Itsehallinto ja suora demokratia
Perussuomalaiset Nuoret haluaa edistää suoraa demokratiaa Sveitsin mallin mukaisesti. Järjestön mielestä Suomessa tulisi ottaa käyttöön sitovat kansanäänestykset.
Estadio La Portada
Stadion toimi yhtenä pelikenttänä vuoden 2015 Copa Américassa.
Perussuomalaiset Nuoret
Maahanmuutto ja monikulttuurisuus
Maahanmuuttopolitiikassa Perussuomalaiset Nuoret kannattaa periaatetta ”maassa maan tavalla”. Järjestön mukaan se ei ole maahanmuuttoa vastaan, vaan laadukkaan maahanmuuton puolesta. Järjestön mukaan maahanmuutossa tulee korostaa todellista työperäistä siirtolaisuutta ja pitkälti omavaraisuutta, mikä näkyy myös maahantulo-, oleskelu- ja kansalaisuusehdoissa. Järjestö vaatii, että käytössä on oltava kansalaisuus- ja kielitestit sekä pisteytysjärjestelmä. Perussuomalaiset Nuoret kokee monikulttuurisuuden vaalimisen suomalaisen ja länsimaisen kulttuurin kustannuksella lyhytnäköisenä. Minareettien rakentamisen kieltämistä tulisi järjestön mukaan harkita, sillä ”minareettien laaja rakentaminen olisi yksi askel kohti Euroopan islamisaatiota”.
Järjestön mukaan kulttuurirahoituksen tulee tukea suomalaista kulttuuria, ja monikulttuurisuutta edistävät rahoitukset tulee lakkauttaa.
Perussuomalaisten Nuorten mukaan törkeisiin rikoksiin syyllistyneille ulkomaalaisille ei tule myöntää tilapäisiä oleskelulupia. Järjestö kannattaa halal-teurastetun lihan myymisen kieltämistä Suomessa.
Vuoden 2019 Twitter-viesti
Perussuomalaiset Nuoret julkaisi toukokuussa 2019 Twitter-viestin, jossa kehotettiin äänestämään europarlamenttivaaleissa perussuomalaisia, ”jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tältä”. Twitter-viestin kuvassa oli kuvakaappaus Euroopan parlamentin Facebook-mainoksesta, jossa esiintyi tummaihoinen perhe tanskankielisellä "Valitse tulevaisuutesi" -sloganilla. Viestistä aiheutuneen kohun vuoksi opetus- ja kulttuuriministeriön johto kertoi harkitsevansa järjestön valtionavustuksen kohtaloa.
Yhdenvertaisuusvaltuutetun Kirsi Pimiän mukaan Perussuomalaiset Nuoret ovat kommenteillaan rikkoneet tummaihoisten suomalaisten ihmisarvoa ja mahdollisesti jopa rikkoneet etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltoa. Hänen mukaan jo kannanotto itsessään, erityisesti yhdessä siihen liitettyjen kommenttien kanssa, loi todennäköisesti tummaihoisia henkilöitä kohtaan vihamielisen, halventavan ja nöyryyttävän ilmapiirin. Pimiän mukaan ainakin osan Perussuomalaisten Nuorten johtavassa asemassa toimivien henkilöiden kantana on, että päivityksellä on tarkoitus levittää valkoisen väestön asemaa korostavaa etnonationalistista sanomaa.
Kesäkuussa 2019 kerrottiin Perussuomalaisten Nuorten menettäneen 115 000 euron avustuksensa vuodelta 2019. Avustus peruttiin nuorisolain rikkomisen takia.
Maanpuolustus ja yksityinen aseenomistus
Perussuomalaisten Nuorten mukaan Suomen puolustusbudjetin tasoksi on määrättävä vähintään kaksi prosenttia bruttokansantuotteesta.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa säilyttää yleisen asevelvollisuuden, mutta kummallekin sukupuolelle joko aseellisena tai aseettomana kansalaispalvelumallina.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa aseen omistusoikeuden Suomen lainsäädäntöön. Aseen omistusoikeus tulee olla kaikilla täysi-ikäisillä Suomen kansalaisilla, joita ei ole tuomittu väkivaltarikoksesta ja joilla ei ole erityisiä terveydellisiä esteitä. Järjestön mukaan aseen omistusoikeus laissa luo turvaa sekä sisäisesti että ulkoisesti. Vuonna 2014 järjestö ehdotti, että suojeluasekäytännön palauttamista lainsäädäntöön harkittaisiin.
Oikeuspolitiikka
Nuorisojärjestö ilmoittaa kannattavansa mahdollisuuksien tasa-arvoa. Järjestö tuomitsee kieleen, etniseen taustaan tai kulttuurin perustuvan positiivisen syrjinnän. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa laajaa sananvapautta ja vastustavat sananvapautta rajoittavia rikoksia, joita kutsuvat ”ajatusrikoksiksi”. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa riippumattoman perustuslakituomioistuimen perustamista.
Muita linjauksia
Perussuomalaiset Nuoret kannattaa valinnanvapautta kielten opiskelussa.
Järjestö kannattaa kirkon ja valtion erottamista toisistaan.
Perussuomalaiset Nuoret eivät kannata samaa sukupuolta olevien avioliittoa, vaan avioliittokäsitteestä luopumista valtion rekistereissä, ja avioliitto-käsitteen rajaamista vain uskonnollisten yhteisöjen käyttöön. Kaikista avioliitoista käytettäisiin nimitystä valtion rekistereissä nimitystä ”rekisteröity parisuhde”.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa muuttaa ylioppilaskuntien jäsenyyden pakollisesta vapaaehtoiseksi.
Perussuomalaiset Nuoret vaatii, että vuoden 1918 tapahtumista tulisi käyttää nimitystä vapaussota. Perusteluna järjestö pitää sitä, että tuolloin armeija kukisti ”venäläiset ja heidän myötäilijänsä”. Järjestö ehdottaa myös vapaussodan muistomerkin pystyttämistä Helsingin Senaatintorille.
Jäsenyys
Perussuomalaisten Nuorten jäseneksi voivat liittyä 15 vuotta täyttäneet luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Jäsenen ”on oltava hyvämaineinen ja rehelliseksi tunnettu” ja hänen on hyväksyttävä järjestön säännöissä määritelty aate ja tarkoitus. Jäsen ei saa kuulua muuhun puolueeseen tai olla muun puolueen nuoriso- tai opiskelijajärjestön jäsen. Varsinaisia jäseniä voivat olla alle 30-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joilla on kotipaikka Suomessa. Aikuisjäseniä taas voivat olla 30–35-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joiden kotipaikka on Suomessa. Varsinaisilla jäsenillä ja aikuisjäsenillä on samat oikeudet ja velvollisuudet. Lisäksi järjestöllä voi olla kannatusjäseniä, kunniajäseniä sekä piiri- ja järjestöjäseniä.
Perussuomalaisten Nuorten ja Perussuomalaiset-puolueen jäsenyydet ovat erillisiä eikä nuorisojärjestön jäsen ole automaattisesti myös puolueen jäsen. Nuorisojärjestö kuitenkin suosittelee täysi-ikäisiä jäseniään liittymään myös puolueeseen.
Yhdistyksen kokous
Perussuomalaisilla Nuorilla on vuosittain kaksi sääntömääräistä yhdistyksen kokousta: kevät- ja syyskokous. Sääntöjen mukaan kevätkokouksessa muun muassa esitetään yhdistyksen vuosikertomus, vahvistetaan tilinpäätös ja myönnetään hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille vastuuvapaus, valitaan edustajiston puheenjohtaja ja kokouksessa valittavat edustajiston jäsenet sekä käsitellään jäsenaloitteet. Syyskokouksessa taas sääntöjen mukaan muun muassa vahvistetaan järjestön toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä liittymis- ja jäsenmaksun suuruus, valitaan järjestön hallituksen puheenjohtaja, varapuheenjohtajat, pääsihteeri ja muut jäsenet sekä varajäsenet, valitaan toiminnantarkastajat tai tilintarkastajat ja käsitellään jäsenaloitteet.
Yhdistyksen kokouksissa varsinaisilla jäsenillä on jokaisella yksi ääni ja kaikilla jäsenillä on puhe- ja esitysoikeus. Jäsenillä on oikeus tehdä jäsenaloitteita, jotka käsitellään yhdistyksen kokouksessa.
Edustajisto
Nuorisojärjestössä toimii myös vuosittain valittava edustajisto, joka käyttää ylintä valtaa yhdistyksessä kevät- ja syyskokousten välillä. Edustajistossa on piirijärjestöjen edustajia sekä kevätkokouksessa valittuja edustajia. Edustajisto valvoo hallituksen toimintaa.
Hallitus
Yhdistyksen hallitus toimeenpanee yhdistyksen kokousten ja edustajiston päätöksiä sekä sääntömääräisiä asioita. Yhdistyksen hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, pääsihteeri, 1−3 varapuheenjohtajaa sekä muut syyskokouksessa valitut hallituksen jäsenet.
Piirijärjestöt
Perussuomalaisten Nuorten piirit ovat:
Kansainvälinen toiminta
Perussuomalaiset Nuoret osallistuu Nuorten Pohjoismaiden neuvoston kokouksiin sekä Demo Finlandin kansainväliseen toimintaan. Perussuomalaiset Nuoret oli vuodesta 2014 alkaen EYC:n jäsen, mutta se erosi järjestöstä vuonna 2017 turkkilaisen Oikeus ja kehitys -puolueen nuorisojärjestön vuoksi. Kuulumisesta koti- tai ulkomaiseen yhteistyöjärjestöön päättää yhdistyksen edustajisto.
Syyskuussa 2017 Perussuomalaiset Nuoret päätti liittyä Nuorten Pohjoismaiden Neuvostoon perustettavaan Vapaa Pohjola -ryhmään. Muita jäsenjärjestöjä ovat Ruotsidemokraattien nuorisojärjestö Ungsvenskarna ja Tanskan kansanpuolueen nuoret. Ryhmän agendalla ovat muun muassa tiukempi maahanmuutto- ja rajapolitiikkaa sekä vapaaehtoisen maanpuolustuksen tiivistämisen Pohjolassa.
Rahoitus
Perussuomalaiset Nuoret saa avustuksia veikkausvoittovaroista, joista tuetaan myös ei-poliittisia nuorisojärjestöjä. Avustusten määrä verrattuna muiden puolueiden saamiin avustuksiin on herättänyt keskustelua, etenkin vuoden 2012 jälkeen, jolloin Perussuomalaiset nousi suurien puolueiden joukkoon. Vuonna 2012 nuorisojärjestö sai 15 000 euron avustuksen. Suurimman potin keräsi keskustanuoret, joka sai 670 000 euroa avustuksia. Kokoomusnuoret ja demarinuoret saivat lähes yhtä paljon. Vuonna 2013 Perussuomalaisten Nuorten avustus nousi 33% ja oli yhteensä 20 000 euroa. Puheenjohtaja Elon mukaan PS-nuorten tuki oli 3 % keskustanuorten tuesta.
Opetus- ja kulttuuriministeriö on perustellut perussuomalaisnuorilta valituksen jälkeen evättyä valtionavun korotusta järjestön monikulttuurisuuden vastaisuudella ja sillä että sen näkemykset monikulttuurisuusasioissa ovat olleet ristiriidassa nuorisolain arvopohjan kanssa. Vuonna 2014 Korkein hallinto-oikeus katsoi, ettei tämä ole hyväksyttävä syy valtionavun korotuksen epäämiselle ja palautti asian käsiteltäväksi ministeriöön. Entisen urheilu- ja kulttuuriministeri Paavo Arhinmäen mukaan taas Perussuomalaiset Nuoret on saanut osakseen positiivista erityiskohtelua, koska se nostettiin avustettavien järjestöjen listalle ennen kriteerien täyttymistä.
Vuonna 2016 nuorisojärjestön puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen kritisoi voimakkaasti opetus- ja kulttuuriministeriön jakamia avustuksia väittäen samalla, että kokoomusnuoret antavat vääriä lukuja ministeriölle saadakseen suuremman avustuksen.
Tammikuussa 2017 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi Perussuomalaisten Nuorten valituksen, joka koski vuoden 2015 avustusta (81 200 euroa).
Wilhelm Mannhardt
Wilhelm Emmanuel Johann Mannhardt (26. maaliskuuta 1831 Friedrichstadt – 25. joulukuuta 1880 Danzig) oli saksalainen etnologi ja kirjastonhoitaja.
Perussuomalaiset Nuoret
Rahoitus
Vuonna 2018 järjestö sai 115 000 euroa valtionavustusta. Vuodelta 2019 valtionavustus peruttiin, sillä Perussuomalaiset Nuoret julkaisi toukokuussa 2019 Twitter-viestin, jossa kehotettiin äänestämään europarlamenttivaaleissa perussuomalaisia, ”jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tältä”. Twitter-viestin kuvassa oli europarlamentin mainos, joka kehotti äänestämään europarlamenttivaaleissa. Mainoksessa oli tummaihoinen perhe. Viestin tekstin kirjoittanut järjestön varapuheenjohtaja Toni Jalonen piti toimintaansa harkitsemattomana ja hyvien tapojen vastaisena. Opetus- ja kulttuuriministeriö perui avustuksen nuorisolaissa mainitun monikulttuurisuuden vastustamisen takia. Järjestö jätti asiasta oikaisuvaatimuksen, jonka OKM hylkäsi.
Wilhelm Mannhardt
Mannhardt tuli tunnetuksi balttilaisen mytologian tutkijana. Hän oli lyhyen ajan dosenttina Berliinissä, eikä koskaan saanut mitään ylennystä yliopistossa. Vuosina 1863-1873 hän oli kirjastonhoitajana Danzigissa. Etnologina hän sai vaikutteita Edward Burnett Tylorin teoksista, ja hän sen sijaan vaikutti James George Frazeria. Nykyajan folkloristiikalle Mannhardtilla on suuri merkitys.
Perussuomalaiset Nuoret
Edustajiston puheenjohtajat
(Vuosina 2014–2017 edustajistossa puhetta johti sijaantulojärjestyksessä viimeinen varapuheenjohtaja. Vuodesta 2017 alkaen edustajistolle on valittu puheenjohtaja kevätkokouksessa.)
Valtakunnalliset kokoukset
Vuoteen 2006 saakka Perussuomalaiset Nuoret järjesti vuosikokouksia. Yhdistyksen rekisteröitymisen myötä Perussuomalaiset Nuoret on järjestänyt sääntömääräisiä kevät- ja syyskokouksia.
Yamabushit
Yamabushit ovat Japanissa vuorilla valaistusta etsiviä shugendōn harjoittajia. Heitä kutsutaan myös nimellä shugenja.
Vuorilla he kantavat kotilosta tehtyä torvea keskinäiseen yhteydenpitoon ja miekkaa itsepuolustukseen.
Japanilaisten tarujen tengut ja karasutengut pukeutuvat yamabushien vaatteisiin.
Yli-intendentti
Yli-intendentti on Suomessa sekä virkanimike että arvonimi.
Yli-intendentin virkanimi
Yli-intendentit työskentevät esimerkiksi Museovirastossa, jossa he toimivat vastuuhenkilöinä.
Yli-intendentin arvonimi
Yli-intendentti on Suomessa tasavallan presidentin myöntämä arvonimi, joka kuuluu 9. ryhmään. Arvonimestä maksettavan veron määrä on joko.
Arvonimi myönnettiin ensimmäisen kerran vuonna 1974. Vuosien 1918–2013 aikana yli-intendentin arvonimi on myönnetty vain kahdelle henkilölle.
Halogenidimineraali
thumb|[[Fluoriittikide.]]
Halogenidimineraalit ovat mineraaleja, jotka ovat jonkin metallin ja halogeenien (fluori, kloori, bromi, jodi, astatiini) yhdisteitä.
Tavallisimpia halogenidimineraaleja ovat esimerkiksi fluoriitti eli fluorisälpä (CaF2), haliitti eli vuorisuola (NaCl), natriumfluoridi (NaF), kaliumkloridi (KCl) ja muut luonnonsuolat.
Filmikameroissa käytettävissä valoherkissä materiaaleissa on nykyään valoon reagoivana aineena hopeabromidia (kemiallinen merkki AgBr).
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 1901
Suomen luistelumestaruudesta kilpailtiin viidennen kerran Helsingissä 25. - 26. helmikuuta 1901. Kilpailut käytiin kansainvälisten luistelukilpailujen yhteydessä. Franz Fredrik Wathén puolusti Suomen-mestaruuttaan menestyksellä voittamalla kaksi lyhintä matkaa, joilla suoritettiin erikseen karsinnat ja loppukilpailu.
Miesten yleiskilpailu
<br style="clear:both;"/>
Pakistaninpaimenkoira
Pakistaninpaimenkoira (Bhagyari Kutta) on pakistanilainen koirarotu, jota FCI ei ole tunnustanut.
Ulkomuoto
Pakistaninpaimenkoira on keskikokoinen, lihaksikas ja voimakas, etäisesti saksanpaimenkoiraa muistuttava rotu. Sen kallo on pyöristynyt ja korvat pystyt. Mantelinmuotoisten silmien väri on tumma ja kirsu ja huulet ovat mustat. Urosten säkäkorkeus on 61–64 cm ja narttujen 50–61 cm, ja kumpikin painaa n. 35–45 kg.
Väritys riippuu usein alueesta, ja jossain tietty väri voi olla yleisempi kuin toisaalla. Koko maan mittakaavassa yleisin väritys on black & tan eli musta punaruskein merkein ja toiseksi yleisin kullanruskea. Valkoiset yksilöt ovat harvinaisimpia, mutta niitäkin esiintyy jonkin verran.
Muunnokset
Rodusta on olemassa kolme muunnosta:
Käyttäytyminen ja luonne
Pakistaninpaimenkoira on peloton, rohkea, valpas, reviiritietoinen ja suojelusviettinen paimenkoira. Se on oppivaisuutensa, tottelevaisuutensa ja älykkyytensä vuoksi helppo kouluttaa, joskin vaatii omistajaltaan auktoriteettia, johdonmukaisuutta, kärsivällisyyttä ja määrätietoisuutta. Sillä on erittäin voimakas paimennusvietti, joka voi kohdistua jopa perheen lapsiin ja aikuisiin.
Rotu on omistajaansa kohtaan uskollinen, omistautuva ja suojelevainen, ja vaikkei se ole luonnostaan aggressiivinen, tarpeen vaatiessa se puolustaa omistajaansa raivokkaasti. Perhettään kohtaan se on rakastava ja leikkisä, ja tulee hyvin toimeen lasten kanssa. Se ei tule kuitenkaan tule välttämättä toimeen perheen pienempien lemmikkieläinten kanssa. Pakistaninpaimenkoira kykenee paimentamisen ohella myös vartioimaan lampaita, mutta aitona ja aktiivisena työkoirana se ei kuitenkaan sovellu pelkäksi seurakoiraksi.
Alkuperä
Rotua on käytetty suojeluun ja paimentamiseen jo vuosisatojen ajan, ja sen alkuperästä on useita eri teorioita. Yleisimmän mukaan se polveutuu kesykoiran ja suden risteytyksestä, mistä juontuu sen alkuperäinen punjabinkielinen nimitys bhagyari kutta (bhagyaar = susi, kutta = koira). Nykyisin sitä esiintyy enimmäkseen Sindin ja Punjabin provinsseissa.
Hoito
Rotu on erittäin aktiivinen ja kaipaa runsaasti liikuntaa, minkä voi yhdistää koulutusharjoituksiin. Koirat joita ei käytetä paimentamiseen vaativat päivittäin pitkiä, rivakoita kävely- tai juoksulenkkejä, minkä lisäksi ne tarvitsevat alkuperäisen työn korvaavia fyysisiä ja henkisiä aktiviteetteja etteivät ne turhautuisi. Ne nauttivat myös esimerkiksi pallon ja frisbeen perässä juoksemisesta.
Terveys
Rodulla tavataan kirppujen aiheuttamaa allergista ihotulehdusta (flea allergy dermatis). Se elää tavallisesti hyvin hoidettuna 8–10 vuotta.
Shoot for the Moon
Shoot for the Moon on vuonna 2020 julkaistu Tuomas Tuppuraisen ohjaama suomalainen dokumenttielokuva. Elokuvan kertoo Iron Sky -elokuvasarjan tekemisestä.
Kirby’s Epic Yarn
Kirby’s Epic Yarn on Good-Feelin kehittämä ja Nintendon julkaisema tasohyppelypeli. Peli on julkaistu vuonna Wiille. Peli kuuluu Kirby-sarjaan.
Pelaaminen
Pelissä Kirby on muutettu langasta tehdyksi hahmoksi, eikä hän voi imaista vihollisia kuten useimmissa muissa peleissä. Kirby pystyy muuttumaan useiksi muiksi langasta tehdyiksi esineiksi kuten laskuvarjoksi, autoksi, sukellusveneeksi tai raketiksi.
Nelimaali
Nelimaali on pesäpalloa muistuttava pallopeli, jossa pelaajat jaetaan ulko- ja sisäpelijoukkueisiin. Kenttä muodostuu tietystä määrästä pesiä, yleensä neljä, jotka muodostavat nelikulmion, jonka yhdestä sivusta lähtevät viistoon juoksuradat, jotka yhdistävät ensimmäisen ja viimeisen pesän. Pelistä on olemassa versiot, joissa käytetään lyöntimailaa tai heitetään palloa. Pisteitä joukkue saa kun lyöntivuorossa olevan joukkueen jäsenet pääsevät kiertämään koko kentän. Pesäpallon tapaan lyönnit tehdään lukkarin heittämistä pystysyötöistä.
Operationalisointi
Operationalisointi tarkoittaa teoreettisen käsitteen yhdistämistä kohteessa havaittaviin mitattaviin ominaisuuksiin. Tavoitteena on pystyä mittaamaan ja havainnoimaan teorian käsittelemiä asioita mahdollisimman tarkasti. Jotta teoriaa voidaan tutkia ja kehittää empirian tasolla, on teorian käsitteet operationalisoitava ja siihen perustuen mitattava. Operationalisointi on välttämätön linkki teorian ja empirian välillä.
Nelimaali
Pesäpolttajia ei ole nelimaalissa, vaan kentällä olevat palavat, kun kentällä pelaava joukkue saa kuljetettua pallon lukkarille ja lyöntivuorossa olevan joukkueen pelaajat eivät ole ehtineet pesille. Samanaikaisesti pesillä olevien pelaajien lukumäärää ei ole rajoitettu, kuten ei ole pelaajien kokonaislukumäärääkään.
Operationalisointi
Operationalisointi on loogista toimintaa, jonka avulla kiinnostuksen kohteena olevasta ilmiöstä hankitaan mittaamisen tai havaintojen avulla tietoa niin, että ilmiötä voidaan selittää ja ymmärtää. Arkielämässä ja luonnontieteissä on valmiiksi operationalisoituja mittayksiköitä kuten tilavuuden, pituuden, painon, lämpötilan mitat, jne., joita voi heti käyttää ja ymmärtää mittaustuloksia. Operationalisointia tarvitaan, kun vakiintuneita mittoja ei ole käytössä, kuten uuden tutkimisessa, organisaation toiminnan mittaamisessa, ihmisen käyttäytymisen mittaamisessa jne.
Nelimaali
Kärkkyminen eli juoksemaan lähteminen muulloin kuin pallon ollessa ilmassa ei nelimaalissa ole sallittu.
11. lokakuuta
11. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 284. päivä (285. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 81 päivää.
Kuolleita
Katso myös: kalenteri ~ 10. lokakuuta, 12. lokakuuta
Nelimaali
Jos lyöjä ei lähde juoksemaan kolmannen lyöntinsä jälkeen, hän ei pala, vaan joutuu kanalaksi nimettyyn paikkaan lyöntipaikan vieressä. Sieltä voi edelleen yrittää juosta ykköspesälle. Vuorot vaihtuvat kun tietty määrä paloja on tullut täyteen.
Operationalisointi
Operationalisointi alkaa kiinnostuksen kohteena olevan ilmiön kuvaamisella, etenee käsitteellistämisen ja mallintamisen kautta mittaamiseen tai havainnointiin. Operationalisointi on päättelyketju, jossa tunnistetaan seuraavat vaiheet.
Operationalisointia tarvitaan aina, kun ei ole tarkoitukseen sopivia eli valideja mittoja. Validi mitta on sellainen, joka mahdollisimman tarkasti vastaa ilmiön alkuperämittaa tai ihanteellista mittaa.
Ilmiön kuvaaminen
Tärkeää on selittää ilmiö siinä ympäristössä, johon se kuuluu. Ilmiö pitää selittää jonkin laajemman kokonaisuuden suhteen. Vygotski varoittaa, että irrotetaan tutkittava asia siitä kokonaisuudesta, jonka oleellinen osa se on, ja vain tätä osaa tutkimalla päädytään yleensä virheellisiin johtopäätöksiin. Esimerkki valaisee liian suppean tarkastelun vaaroja. Jos halutaan tutkia veden ominaisuuksia tulen sammuttamisessa ja valitaan kokonaisuuden kannalta liian pieni yksikkö tarkastelun kohteeksi, tässä tapauksessa alkuaineet happi ja vety, päädytään johtopäätökseen, että vety on räjähdysaltis kaasu ja happi palamista hyvin ylläpitävä kaasu ja tästä syystä mitä ilmeisimmin niiden yhdistelmä räjähtää käsiin, eikä siten sovellu tulen sammuttamiseen. Virhepäätelmä johtuu tietenkin siitä, että tarkastelun kohteeksi on otettu liian pieni ja kokonaisuudesta irrotettu osa, josta puuttuvat kokonaisuudelle ominaiset piirteet.
Käsitteellistäminen
Käsite on jonkin ilmiön tiivis kuvaus. Käsite on ilmiölle ominaisten piirteiden kokonaisuus, joka voidaan joskus kuvata muutamalla sanalla tai lauseella, joskus kuvaus edellyttää laajempaa selostusta. Käsite on määriteltävä positiivisin termein ilmaisemalla mitä se on ja vältettävä määrittelyä negatiivisin termein, mitä se ei ole. Käsitteelle annetaan lyhyt nimi, jotta sitä olisi helpompi käyttää normaalissa toiminnassa.
Käsitteen määrittelyssä on tärkeää itse käsitteen kuvaamisen lisäksi se, mihin laajempaan pääkäsitteeseen se kuuluu ja mitkä käsitteet ovat sen kanssa rinnakkaisia eli pääkäsitteen alakäsitteitä. Näin hyvä määrittely kuvaa sen käsiteperheen, johon tarkasteltava käsite kuuluu. Täsmällisessä määrittelyssä käsiteperheen kuvaus on voitava suorittaa peittävin ja toisensa poissulkevin käsittein. Peittävä tarkoittaa samaa kuin aukottomuus. Toisensa poissulkeva tarkoittaa, etteivät käsitteet ole edes osittain päällekkäisiä.
Palapelin kokoamisen säännöt antavat valaisevan esimerkin. Palapelin kuva on oikea ja valmis vasta kun se on aukoton, jokainen pala on saatu oikealle paikalleen ja sen lisäksi palaset eivät saa olla päällekkäisiä vaan niiden välisen rajapinnan on oltava ”teräväreunainen”. Palapelissä kunkin palan reunaviiva vastaa täsmälleen palaa sivuavien palojen reunaviivaa.
Käytännön tilanteissa käytetään paljon käsitteitä, jotka eivät täytä vaatimusta peittävyydestä ja toisensa poissulkevuudesta, mutta ovat kuitenkin hyödyllisiä, koska ne palvelevat tarkoitustaan riittävän hyvin. Tällöin on hyvä tuntea kuinka paljon nämä lähikäsitteet ovat keskenään päällekkäisiä.
Mallintaminen
Malli on todellisuutta kuvaava esitys, usein todellisuutta yksinkertaisempana, ja sen avulla pyritään saamaan ymmärrettäväksi ja hallittavaksi muutoin liian epämääräinen tai moninainen ilmiö. Kun ilmiö on kuvattu ja määritelty käsittein, on sen käsitteet mallinnettava mittaamista varten. Mittaukseen tarkoitetut mallit esitetään tavallisesti matemaattisin suurein ja itse malli kuvaa näiden suureiden välillä vallitsevia vaikutussuhteita, riippuvuuksia.