cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Novyi Afon
Paikalla sijainnut kaupunki Anakopia mainitaan ensimmäisen kerran 200-luvulla. 700-luvun lopulla se oli Abhasian kuningaskunnan keskus ennen kuin pääkaupunki siirrettiin Kutaisiin. Myöhemmin paikalla oli Nikopsia-niminen genovalainen kauppapaikka. Sittemmin paikkakunnan nimenä oli Psyrtsha. Vuonna 1874 Athokselta saapuneet munkit perustivat Uuden Athoksen luostarin, josta tuli huomattava uskonnollinen keskus. Neuvostoaikana paikkakunta oli suosittu matkailukohde.
Luostarialueen lisäksi kaupungin nähtävyyksiä ovat Iverian vuorella sijaitsevat muinaisen linnoituksen ja kirkon rauniot sekä vuonna 1961 löydetty karstiluola.
Google I/O
Google I/O on Googlen vuosittainen kehittäjätapaaminen, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2008. Tapahtumassa esitellään Googlen uusia tuotteita.
Tapaamiset
250px|pienoiskuva|oikea|Kuva vuoden 2008 Google I/O -tapaamisesta.
I/O 2015
I/O 2015 -tapahtumassa Google esitteli Android M -käyttöjärjestelmän, Android Pay -maksujärjestelmän, Google Photosin, Nexus 9 -tabletin, Google Carboardin ja Android-pohjaisen IoT-laitteiden käyttöjärjestelmä Brillon. Lisäksi se esitteli monia pienempiä uudistuksia ja parannuksia jo olemassa oleviin tuotteisiin, kuten Google Mapsin offline-kartat.
I/O 2016
I/O 2016 -tapahtuma pidettiin 17.–19. toukokuuta. Siellä esiteltiin Google Allo, Google Assistant, Google Duo, Firebase ja Google Home. Google esitteli myös käyttöjärjestelmiensä uusia versioita: Android Nougatin ja Android Wear 2.0:n.
I/O 2023
I/O 2023 -tapahtumassa Google Bard tuli yleisesti saataville.
Tapahtumapaikat
<mapframe text="WWDC:n järjestämispaikat" latitude="37.6251" longitude="-122.2449" zoom="9" width="400" height="300" align="left"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": { "marker-color": "#2058ff", },     "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ -122.401557,         37.784173        ]      }    },    {      "type": "Feature", "properties": { "marker-color": "#ff0000", },     "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ -122.080733,         37.426778        ]      }    }  ] }
Askersundin kunta
thumb|right|250px|[[Askersundin kaupunkitaajamaa ilmasta kuvattuna.]] thumb|right|250px|[[Zinkgruvan on nimensä mukaisesti sinkkikaivos.]]
Askersundin kunta on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Askersund.
Kunnan maapinta-ala on 816,46 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 11 471 henkeä (31.12.2020).
Kunnassa sijaitsee Stjernsundin linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 79,08 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 9,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 157 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,4 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 178 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 607 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 60,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 410 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Askersundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Askersundin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Luettelo alppihiihdon Suomen mestareista
Tämä on luettelo alppihiihdon Suomen mestareista. Alppihiihdon Suomen-mestaruuskilpailuja on käyty vuodesta 1937 lähtien.
50 metrin pistooli
50 metrin pistooli (entinen vapaapistooli) -kilpailuissa ammutaan 50 metrin etäisyydeltä olevaan tauluun. Laji muistuttaa paljon 10 m ilmapistoolia. Aseena lajissa käytetään yhdellä patruunalla ladattavaa pistoolia, jonka kaliiperi on .22 LR. Taulun uloimman renkaan halkaisia on 500 millimetriä ja kympin halkaisia on 50 millimetriä. Samaa taulua käytetään myös 25 m vakiopistoolissa, 25 m isopistoolissa, 25 m urheilupistoolissa ja 25 m pienoispistoolissa.
50 m pistoolin kilpailu käsittää 60 laukauksen peruskilpailun ja kahdeksan parhaan 10 laukauksen finaalin. Lajissa järjestetään kansainvälisellä tasolla kilpailuja vain miesten ja poikien sarjoissa. Lisäksi lajissa voidaan järjestää karsinta, jossa valitaan kilpailut peruskilpailuun. Finaalissa ampujien tulokset mitataan kymmenyksien tarkkuudella. Olympialaisissa laji on ollut Ateenasta 1896 lähtien, mutta siinä ei kilpailtu Pariisissa 1924 ja Los Angelesissa 1932. Lajin ensimmäiset MM-mitalit jaettiin vuoden 1900 Pariisin olympialaisten tuloksien perusteella.
Lindesbergin kunta
Lindesbergin kunta on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Lindesberg.
Kunnan maapinta-ala on 1 377,60 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 23 601 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 173,82 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Nykyisen kunnan alueella sijaitsi aiemmin Lindesbergin kaupunki ja joukko maalaiskuntia. Vuonna 1911 Fellingsbron maalaiskuntaan perustettiin Fellingsbron taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1914 Näsbyn maalaiskuntaan perustettiin Frövin taajaväkinen yhdyskunta. Lindesbergin maalaiskunta muutti vuonna 1928 nimensä Linden maalaiskunnaksi, jotta se erottuisi paremmin Lindesbergin kaupungista.
Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia alueella. Vuonna 1955 Näsbyn maalaiskunta muutettiin Frövin kauppalaksi, jolloin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin. Fellingsbron taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1957. Linden maalaiskunta liitettiin Lindesbergin kaupunkiin vuonna 1969. Nykyinen Lindesbergin kunta muodostettiin vuonna 1971 yhdistämällä Lindesbergin kaupunki, Frövin kauppala sekä Fellingsbron ja Ramsbergin maalaiskunnat.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Lindesbergin kaupungin vaakuna. Myös Frövin kauppalalla ja Ramsbergin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 686 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 941 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 178 439 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 52 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 72,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 263 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Lindesbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Lindesbergin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Nastola
thumb|Nastolan kunnantalo. Nastola on nykyisin Lahteen kuuluva entinen Suomen kunta, joka sijaitsi Päijät-Hämeen maakunnassa. Se oli Lahden itäinen rajanaapurikunta. Nastolassa asui 0 asukasta 31.12.2015, ja sen pinta-ala oli maanmittauslaitoksen mittausten mukaan 0 km², josta 0 km² oli maata ja loput 0 km² sisävesialueita. Nastolan naapurikuntia olivat Asikkala, Heinola, Hollola, Iitti, Lahti ja Orimattila.
Vapaa-ajan asuntoja Nastolassa on 1 545.
Maantiede
Nastolan maisemaa hallitsevat harjut. Nastolan eteläosan halki kulkee Ensimmäinen Salpausselkä, ja pohjoisessa sen alue ulottuu Toiselle Salpausselälle. Ensimmäinen Salpausselkä madaltuu lännestä tullessaan Villähteen kohdalla kahdeksi matalahkoksi, asutuksen ja viljelysten peittämäksi rinnakkaisselänteeksi. Näistä korkeampi on muodostunut Baltian jääjärven ja matalampi Yoldiameren tasoon. Nastolan kirkonkylän kohdalla selänne kohoaa ja paisuu laajaksi tasalaeksi, joka ulottuu 145 metriä merenpinnan yläpuolelle. Uudenkylän kohdalla harju kapenee jyrkkärinteiseksi valliksi ja madaltuu jälleen itään päin kuljettaessa. Salpausselkien välissä kulkee useita harjumuodostumia likimain kohtisuoraan niitä vastaan. Näistä huomattavin alkaa Kymijärven pohjoispuolelta ja kulkee Heinolan radan suuntaisesti Heinolan puolelle. Tällä harjujaksolla on Nastolan korkein maastonkohta, 177 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Vahteristonmäki.
Nastolan järvialue Salpausselkien välissä kuuluu Kymijoen vesistöön. Järvialueen keskusjärvi on Salajärvi, josta vedet virtaavat Ruuhijärveen ja edelleen Sylvöjärveen, josta alkaa Arrajärveen purkautuva Arrajoki. Arrajärven pohjoisosasta vedet juoksevat Iitin puolelle ja Kymenkäänteen kautta Kymijokeen. Salpausselän eteläpuolelta alkavat joet ja purot virtaavat etelään kohti Suomenlahtea.
Liikenne
Nastolaan pääsee rautateitse Lahti-Kouvola-radalla kulkevalla taajamajunalla. Nastolan aseman lisäksi Villähteelle ja Uuteenkylään avattiin uudet asemat vuonna 2010. Arkisin radalla kulkee seitsemän taajamajunavuoroa sekä Lahden että Kouvolan suuntaan. Junamatka Helsinkiin kestää Lahden oikoradan avauduttua 66 minuuttia. Nastola sijaitsee valtatie 12:n varrella, joka kulkee leveäkaistatienä Lahdesta Nastolan Uuteenkylään. Lisäksi Nastolaan kulkee säännöllinen bussiliikenne Lahdesta.
Nastolan luoteiskulman kautta kulkevat valtatiet 4 ja 5 Heinolan kautta Jyväskylän ja Mikkelin suuntiin sekä Lahti–Heinola-rata, jolla on ainoastaan tavarajunaliikennettä.
Politiikka
Nastolan viimeisenä kunnanjohtajana toimi Pauli Syyrakki. Kunnanhallituksen puheenjohtaja oli Reijo Savurinne (sd.) ja kunnanvaltuuston puheenjohtajana toimi Reijo Oksanen (kok.).
Kunnanvaltuuston suurin puolue oli Sosiaalidemokraatit 13 valtuustopaikallaan. Muut valtuustopaikat jakautuivat seuraavasti: Kokoomus 11, Keskusta 10, Vasemmistoliitto 2, Kristillisdemokraatit 4 ja Perussuomalaiset 3.
Historiaa
Vuonna 1478 Nastola oli osa Uudenkylän laajaa hallintopitäjää, mutta seuraavalla vuosisadalla se kuului Asikkalan hallintopitäjän Ruuhijärven ja Urajärven neljänneksiin; jälkimmäiseen kuuluivat Vanajan ja Pyhäntaan kylät. Vuonna 1571 Nastolassa oli 81 taloa. Suurina nälkävuosina 1696–1697 Nastolassa kuoli 438 asukasta.
Nastola muodostettiin Hollolan kappeliseurakunnaksi vuonna 1555 ja siitä tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1860. Nastolan kirkko on rakennettu Matti Åkergrenin johdolla vuosina 1802–1804 ja se uusittiin arkkitehti Alfred Cavénin piirustusten mukaan vuonna 1891. Sen edeltäjä, Nastolan ensimmäinen, vuonna 1660 rakennettu ja tulipalossa tuhoutunut kirkko sijaitsi hautausmaan sankarihauta-alueen kohdalla. Kellotapuli siirrettiin nykyiselle paikalleen vuonna 1803.
Nastola on ollut tunnettu monista kartanoistaan. Kuuluisin niistä on Seestan kartano, joka kuului 1600-luvulla muun muassa von Essenin suvulle. Avioliiton kautta sen omistajaksi tuli vuonna 1782 eversti Göran Magnus Sprengtporten. Hänen jouduttuaan lähtemään maanpakoon kartano myytiin huutokaupalla vuonna 1791, jolloin sen osti kenraali Carl Gustaf Ehrnrooth. Siitä lähtien kartanon on omistanut Ehrnroothin suku, ja kartanossa syntyneitä suvun jäseniä ovat olleet muiden muassa ministerivaltiosihteeri Johan Casimir Ehrnrooth, kirjailija ja naisasianainen Adelaide Ehrnrooth ja poliitikko Georg C. Ehrnrooth. Arrajoen kartanon omisti 1700-luvun lopulla Göran Magnus Sprengtportenin lanko, kapteeni Lars Reinhold Glansenstierna, joka osallistui Anjalan liiton vallankumouksellisiin hankkeisiin ja joutui Sprengtportenin tavoin pakenemaan maasta. Myöhemmin Arrajoen kartano on kuulunut muun muassa Wreden suvulle.
Pajulahden urheiluopisto syntyi Työväen Urheiluliiton naisten aloitteesta, kun liiton kesäkursseja varten ostettiin vuonna 1929 Pajulahden huvila. Vähitellen Pajulahdessa alettiin järjestää urheiluleirejä myös miehille, etenkin vuodesta 1937 lähtien, jolloin valmistui voimisteluhalli sisäharjoituksia varten. Uusi opistorakennus valmistui vuonna 1949. Nastolassa sijaitsi jatkosodan aikana suuri neuvostoliittolaisia sotavankeja varten varattu vankileiri (Sotavankien järjestelyleiri 1). Leirin paikalla on vuonna 1987 paljastettu muistomerkki.
Tarmokkaan teollistamispolitiikkansa ansiosta Nastolasta muodostui sotien jälkeen huomattava teollisuuspaikkakunta. Kuvaavaa oli, että vuosien 1960 ja 1970 välillä teollisuuden työpaikkojen määrä lisääntyi Nastolassa liki 2 000:lla. Suurin osa teollisuuslaitoksista sijoittui Nastolan kirkonkylän ja Villähteen välille valtatie 12:n ja rautatien varteen. Villähteellä toimi vuodesta 1945 lähtien Lahden Autokori Oy, joka valmisti alkuaikoinaan linja-, kirjasto- ja myymäläautojen koreja sekä kuorma-autojen ohjaamoja, mutta keskittyi 1970-luvulta lähtien linja-autoihin. Lahden Autokorin Villähteen tehdas suljettiin vuonna 2013. Suuria työnantajia ovat olleet muiden muassa Upo Oy:n muovituotetehdas, vaatevalmistaja Luhta, Kuivamaito Oy ja monet huonekalutehtaat.
Nastolan Uudenkylän ja Orimattilan Kuivannon alueilla sijainneella puolustusvoimien Asevarikko 2:lla sattui 14. elokuuta 1965 räjähdysonnettomuus, jossa sai surmansa neljä ja loukkaantui 69 ihmistä. Räjähdys tuhosi ja vaurioitti rakennuksia ja kaatoi metsää laajalla alueella.
Kuntaliitos
Nastolan kunnanvaltuusto päätti kokouksessaan 26. tammikuuta 2015 äänin 22-21 kuntaliitoksesta Lahden kanssa. Yhdistyminen tapahtui virallisesti vuoden 2016 alussa.
Kylät ja kulmakunnat
Nastolassa on 12 henkikirjakylää (tieto vuodelta 1973):
Kulmakuntia Nastolassa ovat Kirkonkylä, Rakokivi, Seesta- Luhtaanmaa, Järvinen ja Tapiola.
Ruokakulttuuri
Nastolan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolalahna, munajuusto, sekarieska, alatoopi, rosolli, uunipaisti, uuniperunat, uunipuuro ja veskunasoppa eli luumukiisseli.
Ilpo Murtojärvi
Ilpo Murtojärvi (s. 1954 Huittinen) on suomalainen kitaristi, säveltäjä, sovittaja ja musiikkituottaja.
C++
C++ on ohjelmointikieli, jonka Bjarne Stroustrup kehitti 1980-luvulla. Kieli on kehitetty C-kielestä lisäämällä siihen muun muassa olio-ohjelmointiin ja geneerisyyteen liittyviä ominaisuuksia.
Ilpo Murtojärvi
Murtojärvi soitti 1970-luvun lopussa yhtyeessä Kaamos ja 1980-luvun alussa yhtyeessä Pasi & Mysiini. Tämän jälkeen alkoi yhteistyö Jukka Alihangan ja Tuula Amberlan kanssa. Murtojärvi on lisäksi tehnyt yhteistyötä mm. Anna Hanskin, Anneli Saariston ja Joel Hallikaisen kanssa. Yle TV2:n musiikkiohjelmien kitaristina hän toimi Tuttu juttu- ja Laulava sydän -ohjelmissa.
Murtojärvi toimii teatteri- ja studiomuusikkona sekä Turun konservatorion pop- ja jazzkitaransoiton lehtorina.
C++
C++ sisältää muun muassa luokat, virtuaalisen moniperintätuen, mallit (templates) ja poikkeukset. C++ perustuu C-kieleen siten, ettei kieltä ole suunniteltu uudelleen, vaan uusia ominaisuuksia on lisätty. Kieli on moniparadigmainen, mahdollistaen muun muassa proseduraalisen-, olio- ja geneerisen ohjelmoinnin. Kieli ei ole täysin funktionaalisen ohjelmoinnin kieli, mutta mahdollistaa monia vastaavia käyttötapoja.
Ilpo Murtojärvi
Vuonna 2011 Murtojärvi sai Varsinais-Suomen taidetoimikunnan taidepalkinnon. Vuonna 2015 Turku Jazz ry. nimitti Murtojärven Vuoden artistiksi tunnustuksena monipuolisesta työskentelystä jazz-musiikin säveltäjänä, sovittajana ja soitonopettajana.
C++
C++:lla on kirjoitettu suuri osa maailman ohjelmistoista, mukaan lukien käyttöjärjestelmät, lääketieteelliset ohjelmistot, simulointiohjelmistot, finanssialan ohjelmistot, tietokoneavusteisen suunnittelun ohjelmistot, sulautetut järjestelmät, tietokoneverkot, ja videopeliohjelmistot (mm. pelimoottorit). TIOBE:n vuosittain päivittyvässä indeksissä C++ oli neljänneksi yleisin ohjelmointikieli huhtikuussa 2021.
Historia ja vaikutteet
C++:n kehitys alkaa vuodesta 1979, jolloin Bjarne Stroustrup työskenteli tohtorintutkinnon parissa. Tuolloin Stroustrup työskenteli muun muassa Simula-kielellä, jonka sanotaan olevan ensimmäinen olio-ohjelmoinnin paradigmaa tukeva kieli. Stroustrup koki paradigman hyvin käytännölliseksi, mutta kielen liian hitaaksi käytännölliseen soveltamiseen. Tämän jälkeen Stroustrup aloitti C with Classes -laajennuksen kehittämisen C-kieleen. Vuonna 1983 kielen nimi vaihtui C++:ksi.
C++:n luokat ja luokkahierarkia on peräisin Simulasta. Kieli lainasi myös suunnitteluajattelun, jossa luokat mallintavat käsitteitä ohjelmoijan ja sovelluksen maailmassa eivätkä ainoastaan notaationaalisessa merkityksessä.
Kielen suunnittelussa vältettiin ominaisuuksia, jotka aiheuttaisivat ajonaikaista tai muistikuormitusta.
Uudet versiot kielen standardista julkaistaan nykyään kolmen vuoden välein. Aikaisemmin uudet versiot julkaistiin kun ne olivat "valmiita", joka aiheutti pitkiä viivästyksiä ja epävarmuutta kielen käyttäjille ja soveltajille. Julkaisua muutettiin siten, että ennakolta valitaan tietty ajankohta jolloin valmiit ominaisuudet julkaistaan tuolloin ja keskeneräiset ominaisuudet jäävät myöhempään ajankohtaan, jolloin niiden parissa työskennellään muiden asioiden ohella. Kaksi vuotta on käytännön minimi ISO-standardointiprosessissa ja kolme vuotta on koettu sopivaksi balanssiksi.
Kehitysvaiheet
pienoiskuva|Luonnos standardista, josta tuli C++98. Kielestä on julkaistu useita kehitysversioita:
ISO-standardit
C++ ISO/IEC standardista on julkaistu seuraavat versiot:
Tekniset määrittelyt
Virallisten standardien lisäksi ISO-työryhmällä on eräitä teknisiä määrittelyjä, jotka eivät ole vielä varsinaisen standardin tasolla ja jotka ovat vielä muuttuvia.
Esimerkkinä N4514, joka määrittelee transaktiopohjaisen muistin käsittelyn tuen C++-kieleen. Osa ohjelmointikielen kääntäjistä tarjoaa kokeellisen tuen kuten esimerkiksi GCC.
ISO:n julkaisemia määrittelyjä:
Standardidokumenttien saatavuus
Virallinen standardi on saatavissa ISO:lta korvausta vastaan, mutta viimeisin työskentelyluonnos on saatavilla julkisesti ilmaiseksi. Virallisessa standardissa on korjattu kirjoitusvirheitä ja lisätty selvennyksiä.
Standardidokumentit eivät ole tarkoitettu oppaaksi kielen oppimiseen, vaan ne ovat formaaleja sopimuksia kääntäjien ja standardikirjastojen kehittäjille.
Erot C:hen
Monet C-kielellä kirjoitetuista ohjelmista ovat myös kelvollista C++:aa. , mutteivat kuitenkaan kaikki C:n kehittymisen aikana luotujen uusien varattujen sanojen ja tarkemman tyyppitarkistuksen vuoksi. C++ kuitenkin laajentaa C:tä huomattavasti, muun muassa nimiavaruustuella, isommalla standardikirjastolla, luokilla sekä malleilla.
Sekä C- että C++-kielissä käytetään samantyyppisiä käytäntöjä parhaan suorituskyvyn saavuttamiseksi. Käytännöt vaikuttavat miten monta käskyä toiminto vaatii. Esimerkiksi paikalliset muuttujat toimivat nopeammin kuin globaalit ja tietyt tietotyypit vaativat enemmän käskyjä suorituksen aikana.
Template-mallien käyttö metaohjelmointiin voi nopeuttaa suoritusta siirtämällä päätöksiä kääntäjälle. Template-mallit ovat C++:n monimutkaisempia ominaisuuksia, joiden yksi tarkoitus on vähentää toistuvaa koodia. Ne mahdollistavat käännösaikaisen laskennan, jolloin ajonaikaisesti ei tarvitse suorittaa ohjelmakoodia. Suorituskyky riippuu ohjelman toteutustavasta ja virheellinen toteutus voi olla hitaampi ja viedä enemmän muistia kun taas oikealla toteutuksella voi saada moninkertaisia parannuksia.
Standardikirjastot
C++ sisältää Standard Template Library (STL) -standardikirjaston. Se sisältää yleisiä ohjelmoijien tarvitsemia säiliöitä (containers), algoritmeja, funktioita ja iteraattoreita. STL-toteutus tulee yleensä kääntäjän mukana, mutta myös riippumattomia toteutuksia on olemassa.
C++:n standardikirjasto sisältää STL:n lisäksi myös suurimman osan C-kielen standardikirjastosta yhteensopivuuden vuoksi.
Polymorfismi
C++ tukee yksinkertaista perintää, abstrakteja pure virtual -luokkia, moniperintää sekä virtuaalista moniperintää.
C++:ssa funktiot voidaan määritellä:
Hello, World! -esimerkkiohjelma
Tämä on yleisesti käytetty esimerkkiohjelma C++-oppaissa. Se tulostaa näytölle tekstin ”Hello, world!” Kuten C:ssä, ohjelma alkaa komennoilla esikääntäjälle, tässä otsikkotiedoston liittämisellä -käskyllä. Lohkot rajataan aaltosuluilla {} ja ohjelma suoritetaan kutsumalla -funktiota. Ohjaamalla teksti cout-olioon <<-operaattorilla teksti tulostuu stdout-virtaan (näytölle). C++:n tulostuslauseen epätavallinen syntaksi johtuu kielen tukemasta operaattorien uudelleenmäärittelystä. C-kielen bittisiirto-operaattori << on C++:ssa määritelty virtaolioilla kirjoitusoperaattoriksi, ja tässä tapauksessa se kirjoittaa standarditulosteeseen.
C++:n kielioppi on samantapaista kuin C:n ja Javan. Lauseet päättyvät puolipisteeseen ;, eikä välilyöntejä tai muuta tyhjää tilaa oteta huomioon. Lohkot ympäröidään aaltosulkeilla { }, kommentit aloitetaan /* -merkinnällä ja päätetään */ -merkinnällä. Yhden rivin kommentti merkitään kahdella vinoviivalla //. Kaikki standardikirjaston luokat, funktiot ja enumeraatiot ovat -nimiavaruudessa.
Nimiavaruudet
C++ tukee useaa nimiavaruutta. C++17 lisäsi tuen sisäkkäisille nimiavaruuksille, joka mahdollistaa  käytön aiemman   sijaan. Lisäksi kieli tukee nimiavaruuden aliasointia:
C++ tukee myös anonyymejä nimiavaruuksia.
Aaltosuluilla merkittävät lohkot luovat oman nimiavaruuden kaltaisen näkyvyysalueen :
Poikkeusten käsittely
C++ tukee poikkeuksia ja pinon (stack) siivoamista (kuten näkyvyysalueelta eli scopesta poistuessa).
RAII
RAII-muistihallintakonsepti voidaan esittää seuraavan triviaalin esimerkin avulla:
Esimerkissä resurssit vapautetaan kutsumalla olion destruktoria:
Olion luominen tekee tarvittavan varauksen ja alustuksen, jotka olion destruktori vapauttaa. Menetelmä on poikkeusturvallinen eikä tarvitse roskienkeräystä tueksi.
Template-mallit
C++ tukee suoraan geneeristä ohjelmointia template-malleilla, joille voidaan antaa tyyppi parametrina. Mallit mahdollistavat geneerisen ohjelmoinnin, jossa samoja algoritmeja voidaan käyttää uusille tietotyypeille ilman erillisen toteutuksen kirjoittamista joka tyypille.
RAII-esimerkin ohjelmakoodi voidaan muokata geneerisemmäksi käyttämällä template-määrittelyä.
Vera Rebrik
Vera Rebrik (,, s. 25. helmikuuta 1989 Jalta, Krim) on ukrainalainen, nykyään Venäjää edustava keihäänheittäjä.
Hän saavutti hopeaa sekä alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2005 tuloksella 56,16 m että alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 tuloksella 57,79 m. Kultaa hän sai sen sijaan alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2007 tuloksella 58,48 m ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008 tuloksella 63,01 m. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän sai hopeaa sekä Kaunasissa 2009 tuloksella 61,43 m että Ostravassa 2011 tuloksella 58,95 m.
Hän karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008, mutta oli yhdeksäs Berliinin MM-kilpailuissa 2009 tuloksella 58,25 m. Hän sai hopeaa Belgradin universiadeissa 2009. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 ja Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän karsiutui. Helsingin EM-kilpailuissa 2012 hän voitti kultaa Ukrainan ennätyksellä 66,86 m. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui loppukilpailusta. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui 11:nneksi. Pekingin MM-kilpailuissa 2015 hän karsiutui loppukilpailusta.
Hjalmar Aarnio
August Hjalmar Aarnio (8. toukokuuta 1880 Kaarina – 22. huhtikuuta 1943 Turku) oli suomalainen tukkukauppias ja Aarnio Osakeyhtiön perustaja ja toimitusjohtaja.
Brunei DPMM FC
Brunei DPMM FC (koko nimi Duli Pengiran Muda Mahkota Football Club) on jalkapalloseura Bandar Seri Begawanista. Se pelaa Singaporen korkeimmalla sarjatasolla S.Leaguessa. Se on voittanut Singaporen mestaruuden kertaalleen vuonna 2015 ja 2019. Se on voittanut myös maansa mestaruuden kahdesti 2002 ja 2004.
Vera Rebrik
Rebrikin ennätys on 67,30 m, jonka hän heitti Adlerissa 19. helmikuuta 2016. Hänen 10. heinäkuuta 2008 Bydgoszczissa heittämänsä 63,01 m oli alle 20-vuotiaiden maailmanennätys. Rebrik sai Venäjän kansalaisuuden vuonna 2014. Venäjän ja Ukrainan yleisurheiluliitot sopivat hänen edustusoikeutensa siirtymisestä Venäjälle ja Ukrainan kerrottiin pyytäneen tästä noin 150 000 euroa.
Rebrik ei kuitenkaan päässyt uuden kansalaisuutensa vuoksi vuoden 2016 EM-kisoihin, eikä Rion 2016 olympiakisoihin, koska venäläisurheilijat suljettiin niistä pois lukuisien dopingkäryjen vuoksi. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän jäi karsinnassa ilman tulosta.
Hjalmar Aarnio
Aarnio joutui isänsä rakennustarkastaja August Mattsonin varhaisen kuoleman takia elättämään itseään sekalaisilla töillä jo kymmenvuotiaasta lähtien. 15-vuotiaana hän lähti merille, jossa oli viisi vuotta. Sen jälkeen hän sai liikeapulaisen paikan K. E. Merilä Oy:ssä. Vuonna 1901 Aarnio avioitui Edla Säterin kanssa. Seuraavana vuonna hän perusti Turkuun toiminimen, jolla harjoitettiin elintarvikkeiden vähittäiskauppaa ja leipomotoimintaa. Liiketoiminta laajeni nopeasti ja Aarnio hankki omistukseensa myös kahvipaahtimon, joka tunnettiin Koti-tuotemerkistään.
Vuonna 1904 Aarnio laajensi toimintaansa siirtomaatavaroiden tukkumyyntiin. Vuonna 1922 yritys muuttui toiminimestä Hjalmar Aarnio Oy:ksi. Vuonna 1925 apulaisjohtajaksi tuli poika Aarno Aarnio. Jatkosodan aikana 1942 yrityksen nimi muuttui Aarnio Osakeyhtiöksi, joka keskittyi pelkästään tukkukauppaan pääartikkeleinaan elintarvikkeet sekä kankaat ja lyhyttavarat. Seuraavana vuonna Aarnio kuoli ja yhtiön johtaksi tuli Artturi A. Akkola. Kaupankäynnin ohella Aarnio harjoitti maanviljelystä Naantalin maalaiskunnassa Miekkulan tilalla.
FC Oțelul Galați
Fotbal Club Oțelul Galați on vuonna 1964 perustettu romanialainen jalkapalloseura, jonka kotipaikka on Galați. Seura pelaa kaudella 2021-2022 Romanian kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla, Liga III:ssa.
FC Oțelul Galați voitti ensimmäisen Romanian mestaruuden kaudella 2010–2011. Voittonsa ansiosta se pääsi Mestarien liigan lohkovaiheeseen kaudella 2011–2012.
Al Hamilton
Al Hamilton -nimisiä henkilöitä ovat:
Nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut 1939
Vuoden 1939 nyrkkeilyn Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin 18. – 22. huhtikuuta 1939 Dublinissa. Nämä järjestyksessään 6. kisat oteltiin kahdeksassa painoluokassa ja niihin osallistui 71 nyrkkeilijää 12 maasta.
Kaarle XVI Kustaa
Kaarle XVI Kustaa (alk. Carl Gustaf Folke Hubertus,, s. 30. huhtikuuta 1946) on ollut Ruotsin kuningas vuodesta 1973 lähtien.
Kaarle XVI Kustaan vanhemmat olivat Ruotsin prinssi Kustaa Aadolf (1906–1947) ja Saksi-Coburg-Gothan suvun Sibylla (1908–1972). Hänellä on kolme lasta.
Kaarle XVI Kustaa on pisimpään Ruotsia hallinnut kuningas. Vuonna 2018 hän oli hallinnut 44 vuotta ja 222 päivää, ja hän ohitti Maunu Eerikinpojan, joka nousi valtaistuimelle 1319. Kuninkaalla ei vuoden 1974 perustuslakiuudistuksen jälkeen ole ollut poliittista valtaa.
Nuoruus
Kaarle Kustaa (Carl Gustaf Folke Hubertus) syntyi vuonna 1946 prinssi Kustaa Aadolfin ja prinsessa Sibyllan viidentenä lapsena. Syntyessään hän sai Jämtlandin herttuan arvonimen. Carl ja Gustaf ovat Ruotsissa perinteisiä kuninkaannimiä; Folke-nimen lapsi sai isoisoisänsä veljen mukaan ja Hubertus-nimen äitinsä veljen mukaan.
Ruotsia hallitsi Kaarle Kustaan syntyessä hänen 90-vuotias isoisoisänsä Kustaa V. Kaarle Kustaa oli kruununperimysjärjestyksessä kolmas isoisänsä Kustaa VI Aadolfin ja isänsä Kustaa Aadolfin jälkeen. Kun Kaarle Kustaan isä kuoli vuonna 1947 lento-onnettomuudessa, Kaarle Kustaa nousi kruununperimysjärjestyksessä toiseksi isoisänsä jälkeen. Kruununprinssi hänestä tuli kolme vuotta myöhemmin, kun kuningas kuoli.
Tuleva kuningas opiskeli Uppsalan yliopistossa historiaa, sosiologiaa, valtiotieteitä, finanssioikeutta ja taloustieteitä. Hän ei kuitenkaan suorittanut arvosanoja tai käynyt tenteissä. Hänen kuningaskoulutusohjelmaansa kuului myös 177 päivän jakso koulutuslaiva Älvsnabbenilla sekä monenlaisia vierailuja ja tutustumiskäyntejä, joissa hän oppi Ruotsin yhteiskunnan tärkeimpiä toimintoja.
Täytettyään 25 vuotta kruununprinssi oli jo riittävän vanha kuninkaaksi. Hän ei ollut vielä naimisissa, ja hänet tunnettiin Ruotsissa bileprinssinä, jonka naisseuralaiset vaihtuivat usein.
Ruotsin kuninkaana
Kun kuningas Kustaa VI Aadolf kuoli 15. syyskuuta 1973, 27-vuotiaasta kruununprinssistä tuli kuningas Kaarle XVI Kustaa, Euroopan sillä hetkellä nuorin kuningas. Hänet kruunattiin neljä päivää myöhemmin. Kuninkaan motto on För Sverige – I tiden, 'Ruotsin hyväksi – ajan hengessä'.
Kuningas pysyi omasta toivomuksestaan kirkon päämiehenä, kun kirkko ja valtio erotettiin Ruotsissa vuonna 2000. Vuonna 2004 kuningas piti televisiossa tunteellisen ja henkilökohtaisen puheen tapaninpäivän tsunamin yhteydessä.
Vuonna 2010 julkaistu Carl XVI Gustaf – Den motvillige monarken -paljastuskirja paljasti kuninkaan avioliiton ulkopuolisia naissuhteita ja väitti kuninkaan olevan hyvä ystävä erään alamaailmaan kuuluvan tukholmalaisen klubinomistajan kanssa. Kirjan julkaisun jälkeen kuninkaan suosio laski ruotsalaisten keskuudessa.
Vuonna 2019 kuningas vapautti kahden nuoremman lapsensa lapset kaikista kuninkaallisista velvollisuuksista. Näin ollen prinssi Carl Philipin ja prinsessa Madeleinen lapset eivät enää saa hovin ylläpitoa, mutta kuningashuonetta koskevat opiskelu- ja työrajoitukset eivät myöskään enää koske heitä. Kuninkaan lapsenlapset saavat myös pitää tittelinsä ja ovat edelleen vanhoilla paikoillaan kruununperimyksessä.
Jo vuonna 1975 Ruotsin valtiosääntö muuttui niin, että kuningas ei enää edes muodollisesti johtanut yksinään maata, vaan kaikki virallinen valta tuli nyt kansalta. Ruotsin kuninkaan valta on nykyään seremoniallinen. Hän avaa valtiopäivät joka syyskuussa ja pitää puheen valtiopäiväedustajille. Hän johtaa tiettyjä valtuustoja ja edustaa Ruotsia valtiovierailuilla, joilla maa solmii henkilökohtaisia suhteita ulkovaltojen kanssa ja edistää vaihtoa. Kuningas akkreditoi suurlähettiläät. Hän on Ruotsin armeijan korkein edustaja sekä laivaston amiraali ja armeijan ja ilmavoimien kenraali.
Kaarle Kustaan kansainvälisesti tunnetuin edustustehtävä on Nobel-palkintojen jako, minkä lisäksi hän jakaa Tukholmassa vuosittain myös Polar Music Prize -palkinnon. Kuninkaan nimipäivä 28. tammikuuta ja syntymäpäivä 30. huhtikuuta ovat Ruotsissa virallisia liputuspäiviä.
Kaarle Kustaa harrastaa kaikenlaista ulkoilua ja luonnossa liikkumista sekä ruoanlaittoa. Hän keräilee moderneja ruotsalaisia hopea- ja lasiesineitä sekä kirjoja.
Kunnianosoituksia
Ruotsin hallitsijana Kaarle Kustaa on automaattisesti kaikkien ruotsalaisten ritarikuntien suurmestari, eli "herra ja mestari". Lisäksi kuninkaalle on myönnetty seuraavat ulkomaalaiset kunniamerkit:
Huone
thumb
Huone on rakennuksessa oleva tila, jota ympäröivät lattia, katto ja seinät. Huone on usein nelikulmainen. Huoneeseen johtaa ovi tai oviaukko, joskus näiden tilalla jokin muu kulkuväylä, kuten kattoluukku tai lattialuukku.
Asuinhuoneet aputiloineen muodostavat asunnon eli asuinhuoneiston. Asuinkäytön ulkopuoliset huoneet mukaan liitettyinä saadaan kiinteistö. Samassa rakennuksessa voi olla yksi tai (esimerkiksi kerrostaloissa) useampi asuinhuoneisto.
Auer (täsmennyssivu)
Auer voi tarkoittaa seuraavia:
Bernin Oberland
thumb|250px|Bernin Oberlandin lippu.
Bernin Oberland on alue Keski-Sveitsissä Bernin kantonissa Bernin kaupungin eteläpuolella.
Hallinnollinen alue
thumb|250px|Oberland on Bernin kantonin eteläisin osa. Hallinnollinen alue, Verwaltungsregion Oberland, käsittää likipitäen maantieteellisen Bernin Oberlandin. Alue koostuu neljästä hallintopiiristä :
Thunin hallintopiiri on pohjoisosiltaan maantieteellistä aluetta laajempi.
Matkailualue
Bernin Oberland on suosittua matkailuseutua. Tunnettuja matkakohteita ovat muun muassa Grindelwald, Jungfraujoch, Wengen, Lauterbrunnen, Adelboden ja Gstaad.
Siperianharmaalokki
Siperianharmaalokki (Larus vegae) on Koillis-Siperiassa elävä lokki, joka usein luokitellaan harmaalokin alalajiksi. Lajin holotyypin kuvaili Johan Axel Palmén Koillis-Siperiasta 1887.
Innocent Eyes (Delta Goodremin albumi)
Innocent Eyes on australialaisen laulajan Delta Goodremin ensimmäinen albumi vuodelta 2003. Innocent Eyes on Goodremin kaupallisesti menestynein levy. Sitä on myyty maailmanlaajuisesti 2,5 miljoonaa kappaletta. Viisi albumin singleistä nousi Australiassa listaykkösiksi tehden Goodremista ensimmäisen artistin, joka on saanut viisi listaykköstä ensimmäiseltä albumiltaan. Albumin tunnetuimpia kappaleita ovat "Lost Without You", "Not Me, Not I" ja "Born to Try".
Singlet
B-puolet
Pitsunda
Pitsunda (, abhaasiksi Пиҵунда, Pic’unda, georgiaksi ბიჭვინთა, Bič̣vinta) on kylpyläkaupunki Georgiaan kuuluvassa, mutta de facto itsenäisessä Abhasian tasavallassa. Se sijaitsee Mustanmeren rannan samannimisellä niemellä 20 kilometriä Gagrasta etelään.
Antiikin aikana Pitsundan niemellä sijaitsi kreikkalaisten perustama Pitiuntin kaupunki. 300–700-luvuilla se oli Bysantin tärkeä tukikohta ja Kaukasian kristillinen keskus. 780-luvulta lähtien se kuului Abhasian kuningaskuntaan ja 900-luvun lopulta Georgiaan. 1300–1400-luvuilla paikalla oli genovalaisten kauppapaikka Pezonda.
Neuvostoaikana Pitsunda oli suosittu matkailukohde. 1950-luvulla tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa löydettiin 300–400-lukujen basilikojen jäänteitä lattiamosaiikkeineen. Muinaisen keskustan koillispuolella on 900-luvulta peräisin oleva kolmilaivainen ristikupolikirkko. Nähtävyyksiin kuuluu myös 200 hehtaarin laajuinen vanha mäntymetsä.
Vuonna 1991 Pitsundassa oli 11 000 asukasta, mutta Abhasian sisällissodan jälkeen suuri osa venäläisistä ja georgialaisista on muuttanut pois. Kaupunginoikeudet Pitsunda sai vuonna 2007.
Victoria Carl
Victoria Carl (s. 31. heinäkuuta 1995) on saksalainen maastohiihtäjä ja olympiavoittaja, joka edustaa SCM Zella-Mehlistä.
Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla 2013 Carl voitti kultaa 7,5 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa sekä vapaan hiihtotavan sprintissä. Viestissä ja 5 kilometrin perinteisen hiihdossa hän saavutti hopeaa. Nuorten MM-kilpailuissa Carl voitti kultaa 5 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Liberecissä 2013. Perinteisen sprintissä hän saavutti hopeaa ja viestissä pronssia. Vuoden 2015 nuorten MM-kilpailuissa Almatyssa Carl saavutti kultaa sekä perinteisen sprintissä että 5 kilometrin vapaan kilpailussa. Yhdistelmäkilpailussa hän oli toinen ja Saksan viestijoukkueen mukana kolmas.
Falunin MM-kilpailuissa 2015 Carl sijoittui 30 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa ja 15 kilometrin yhdistelmäkilpailussa 28:nneksi. Perinteisen sprintissä hän oli 37:s ja viestissä kuudes. Lahden MM-kilpailuissa 2017 hän oli yhdistelmäkilpailussa 14:s, 10 kilometrin perinteisellä 20:s, sprintissä 23:s ja 30 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailussa 36:s. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 19:nneksi, yhdistelmäkilpailussa 20:nneksi, 30 kilometrin perinteisen yhteislähtökilpailussa 25:nneksi ja viestissä kuudenneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 Carl sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä viidenneksi, 30 kilometrin vapaan yhteislähtökilpailussa yhdeksänneksi, viestissä neljänneksi ja perinteisen parisprintissä kuudenneksi. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän oli 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa neljästoista, viestissä viides ja vapaan hiihtotavan parisprintissä yhdeksäs. Pekingin olympialaisissa 2022 hän voitti perinteisen parisprintissä kultaa yhdessä Katharina Hennigin kanssa. Lisäksi hän saavutti 4 × 5 kilometrin viestissä kolmannen osuuden hiihtäjänä hopeaa sekä sijoittui vapaan hiihtotavan sprintissä kymmenenneksi ja vapaan 30 kilometrin yhteislähtökilpailussa 12:nneksi. Planican MM-kilpailuissa 2023 hän hiihti ankkuriosuuden Saksan hopeaa saavuttaneessa viestijoukkueessa ja sijoittui vapaan hiihtotavan parisprintissä neljänneksi yhdessä Laura Gimmlerin kanssa. 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa hän oli neljästoista ja perinteisen sprintissä 23:s.
Hiihdon maailmancupissa hän kilpaili ensimmäisen kerran Oberhofissa joulukuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä Carl saavutti Otepään perinteisen sprintissä tammikuussa 2015 oltuaan 25:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Lahden 10 kilometrin perinteisen kilpailussa maaliskuussa 2015 oltuaan seitsemäs. Toistamiseen hän saavutti saman sijoituksen Rukan 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa marraskuussa 2016. Parhaimmillaan hän on ollut kuudes Cognen 10 kilometrin perinteisen hiihtotavan kilpailussa helmikuussa 2019.
Saksan mestaruuskilpailuissa Carl saavutti vuonna 2012 hopeaa 5 kilometrin perinteisen kilpailussa. Hän voitti Saksan-mestaruuden vapaan hiihtotavan sprintissä ja 15 kilometrin yhteislähtökilpailussa 2016.
PC Gamer
PC Gamer on videopeleistä kirjoittava englanninkielinen aikakauslehti, joka on perustettu Britanniassa vuonna 1993. Yhdysvalloissa lehteä alettiin julkaista vuonna 1994.
PC Gamerin levikki Yhdysvalloissa oli vuonna 1999 noin 350 000 lehteä kuukaudessa. Samoihin aikoihin silloinen julkaisija Imagine Media osti IDG:n PC Games -lehden ja yhdisti sen PC Gameriin.
Tampines Rovers FC
Tampines Rovers FC on jalkapalloseura Jurong Westin alueelta Länsi-Singaporesta. Se pelaa maansa pääsarjassa S.Leaguessa. Tampines Rovers on voittanut Singaporen mestaruuden viidesti 2004, 2005, 2011, 2012 ja 2013, mikä tekee siitä maansa toiseksi menestyneimmän seuran. Singapore Cupin Tampines on voittanut kolmesti: 2002, 2004, 2006 ja 2019.
Ugandan maanvyöry 2010
thumb|Mbalen alue Ugandassa. Ugandan maanvyöry 2010 tapahtui 1. maaliskuuta 2010 Bududan piirikunnassa, Ugandassa. Yli sata ihmistä kuoli, kun maanvyöry tuhosi kokonaisen kylän Elgon-vuoren rinteillä. Ugandan viranomaiset kertoivat seuraavana päivänä ainakin 300 ihmisen olevan edelleen kateissa.
Normaalisti alkuvuosi on Ugandassa ja naapurimaassa Keniassa kuivaa kautta, mutta poikkeuksellisen rankat sateet olivat jatkuneet kahden kuukauden ajan ja pehmentäneet maaperää.
Geylang International FC
Geylang International FC on jalkapalloseura Bedokin alueelta, Itä-Singaporesta. Seuran nimi oli aikaisemmin Geylang United. Se pelaa Singaporen korkeimmalla sarjatasolla S.Leaguessa. Se on voittanut Singaporen mestaruuden kahdesti 1996 ja 2001. Singapore Cupin Geyland voitti 2009.
Wesley C. Salmon
Wesley C. Salmon (1925 – 22. huhtikuuta 2001) oli yhdysvaltalainen filosofi, joka oli erikoistunut tieteenfilosofiaan, erityisesti kausaliteettia ja tieteellistä selittämistä koskeviin kysymyksiin.
Salmon väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1950 Kalifornian yliopistosta (Los Angeles) Hans Reichenbachin oppilaana. Hän opetti Indianan ja Pittsburghin yliopistoissa.
Salmon pyrki tarjoamaan tieteelliselle selittämiselle vankan perustan. Hänen mukaansa selittäminen liittyy todellisuudessa ilmeneviin kausaalisiin prosesseihin, jotka yhdistävät syitä seurauksiin. Tätä on kutsuttu selittämisen kausaalis-mekaaniseksi malliksi (CM-malli). Näkemys edustaa tieteellistä realismia.
Gabonintöpösieppo
Gabonintöpösieppo (Batis minima) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Gabonintöpösieppoa tavataan Kamerunissa, Keski-Afrikan tasavallassa, Päiväntasaajan Guineassa ja Gabonissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi, koska sen levinneisyys on laaja ja vaikka kannan koko on pienenemässä, vähenemisen vauhti on pieni.
Elintavat
Gabonintöpösieppo elää alankometsissä ja sitä tavataan 800 metrin korkeuteen asti. Se välttää avoimia alueita. Ravinnokseen gabonintöpösieppo käyttää niveljalkaisia, erityisesti kovakuoriaisia, mutta myös pistiäisiä ja hämähäkkejä.
Tove Jansson
Tove Marika Jansson (9. elokuuta 1914 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 27. kesäkuuta 2001 Helsinki) oli suomenruotsalainen kirjailija, taidemaalari, pilapiirtäjä ja sarjakuvataiteilija, joka tunnetaan parhaiten muumihahmojen luojana. Taiteilijaperheeseen syntynyt Jansson oli jo lapsuudestaan asti tuottelias, ensin etenkin kuvataiteilijana ja myöhemmin kirjailijana ja kuvittajana. Menestykseen Jansson nousi 1940-luvulla, kun ensimmäiset muumikirjat ilmestyivät. Muumitarinoita valmistui Janssonin elämän aikana proosana ja kuvakirjoina noin 20, sanomalehtien sarjakuvina kaikkiaan 1500 sarjaa.
Boheemien, suvaitsevaisten ja humorististen muumien kautta Jansson on luontevasti käsitellyt myös vaikeita aiheita, kuten yksinäisyyttä, riittämättömyyttä ja kuolemaa. Muumikirjojen filosofia on antanut paljon myös aikuisille lukijoille, ja Jansson olikin koko tuotannossaan taitava lasten ja aikuisten roolien kuvaaja.
Myöhemmällä iällä Jansson keskittyi enemmän aikuisille tarkoitettuun kirjallisuuteen sekä kuvataiteeseen ja kirjojen kuvituksiin. 1970-luvun lopulta eteenpäin hän keskittyi teoksissaan yhä enemmän oman aikansa maailmaan ja etenkin ihmissuhteisiin. Myöhemmissä kirjoissa korostuu yhtäältä koti ja perusturva, toisaalta luova epävarmuus ja kaiken suhteellisuus.
Jansson piti itseään aina ensisijaisesti taidemaalarina. Janssonin merkittävintä kuvataiteellista tuotantoa ovat julkiset tilaustyöt ja koristelumaalaukset muun muassa Auroran lasten­sairaalaan, kouluihin ja lastentarhoihin.
Vuonna 2004 Jansson sijoittui 19. sijalle Yleisradion järjestämässä Suuret suomalaiset -äänestyksessä. Jansson on nykyisinkin yksi Suomen luetuimpia ja tunnetuimpia kirjailijoita. Hänen teoksiaan, etenkin muumikirjoja, on käännetty 45 kielelle, ja hän on Suomen käännetyin kirjailija. Lisäksi muumeista on tehty useita teatteri-, ooppera-, elokuva-, televisio- ja radiosovituksia. Janssonin alkuperäisiä satukuvituksia ja erikielisiä muumikirjoja on tallennettu Muumimuseoon (ent. Muumilaakso), joka on toiminut Tampereella vuodesta 1987.
Vuodesta 2020 lähtien Suomen sisäministeriö on suositellut, että Janssonin syntymäpäivänä 9. elokuuta liputetaan Janssonin sekä suomalaisen taiteen kunniaksi.