cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Faisal II
Faisal kävi Harrowin koulua Isossa-Britanniassa serkkunsa Hussein bin Talalin kanssa, josta tuli myöhemmin Jordanian kuningas. Pojat olivat läheisiä, ja suunnittelivat jopa yhdistävänsä valtakuntansa vastustaakseen militanttia pan-arabinationalismia.
Faisal II kruunattiin 2. toukokuuta 1953 Bagdadissa hänen saavutettuaan täysi-ikäisyytensä. Marraskuussa Husseinista tuli Jordanian kuningas. Faisal pyrki uudistamaan maataan laajoilla pato-, silta- ja kasteluhankkeilla. Hän rakennutti myös kouluja ja sairaaloita. 1. helmikuuta 1958 naapurimaa Syyria muodosti Nasserin johtaman Egyptin kanssa Yhdistyneen arabitasavallan. Vain kaksi viikkoa myöhemmin 14. helmikuuta hašemiittikuningaskunnat muodostivat samanlaisen liiton, Irakin ja Jordanian arabiliittovaltion. Faisalista, vanhemmasta hašimidien suvusta, tuli maan päämies. Faisalin valtakausi uuden maan johdossa kesti vain viisi kuukautta. Kesällä Hussein pyysi Irakin armeijan apua Jordaniaan. Kenraali Abdulkarim Qasim käytti joukkojen siirtoja hyväkseen, kaappasi vallan vuonna 1958, valtasi Bagdadin ja julisti tasavallan syntyneeksi 14. heinäkuuta. Samana päivänä Faisal II, toiset kuningasperheen jäsenet ja johtava ministeri Nuri al-Sa’id kuolivat tasavaltalaissotilaiden tuleen.
Mario & Sonic at the Sochi 2014 Olympic Winter Games
Vastaanotto
Digital Spyn Liam Martin antoi pelille 3/5 pistettä, yllättyen pelin visuaalisuudesta, moninpelinäkökulmista sekä perheystävällisestä hauskuudesta, mutta kritisoi pelin ”kipinän” puutetta ja etenemistä Mario & Sonic -sarjassa, josta hän totesi että ”Kun toiminta on menevää ja pelit ovat täydessä keinahduksessa, peli on säihkyvä ja hauska minipelikokoelma koko perheelle. Nautittavasta moninpelistä huolimatta pelistä puuttuu ylevä tähdenvoima.”
David Jenkins Metrosta oli pääosin negatiivinen peliä kohtaan, antaen 3/10 pistettä. Jenkins yllättyi pelin grafiikoista, mutta kritisoi pelin syvyyden puutetta, epäjohdonmukaisia ohjaimia ja kierrätettyä materiaalia, mainiten että ”[Tämä on] kaikista surkein Mario & Sonic -peli tähän mennessä ja ei vain crossoverin turhuus, mutta aidosti huono minipelikokoelma, joka pistää Wii U:n ja GamePadin molemmat näyttämään pahalta.”
Suomalaisilta arvostelijoilta peli sai pääosin ristiriitaisen vastaanoton. Gamereactor antoi pelille arvosanaksi 6/10 kehuen loistavia unilajeja sekä sitä että pääosa lajeista on toimivia, mutta kritisoi puolestaan Action and Answerin surkeutta, epäonnistuneita ja turhia uudistuksia sekä rajoitettua nettipeliä. Pelaaja antoi pelille arvosanaksi 5/10, sanoen että ”Uusi Mario & Sonic sisältää avattavia asioita, kuten musiikkia ja vaatteita, mutta tuntuu silti rahastukselta. Se on hetken hupia.”
Avant Tecno
pienoiskuva|Avant Tecnon valmistama monitoimikuormain (Avant 860i). Avant Tecno Oy on Ylöjärvellä toimiva teollisuusyritys, joka valmistaa Avant-merkkisiä pien- eli monitoimikuormaimia.
Yritys sai alkunsa maatalouskonevalmistaja Ylö-tehtaat Oy:n konkurssista vuonna 1991, jolloin uuden yrityksen perustajat ostivat konkurssipesältä Ylökatti-pienkuormainten valmistusoikeudet ja alkoivat kehittää laitteita edelleen.
Avant-kuormaimia on valmistettu vuodesta 1991 yli 50 000 kappaletta. Avant on aiemman toimitusjohtajan Risto Käkelän mukaan maailman markkinajohtaja omapainoltaan alle 2 000 kg kuormaajien luokassa. Yhtiöllä on myyntiyhtiöt Saksassa, Britanniassa ja Yhdysvalloissa sekä maahantuojat yli 55 maassa.
Avant Tecno Oy:lle myönnettiin vuonna 2008 Tasavallan Presidentin kansainvälistymispalkinto ja vuonna 2007 Valtakunnallinen yrittäjäpalkinto.
Jontti
Karl Suominen, (s. 1978 Helsinki), taiteilijanimeltään Jontti, on helsinkiläinen rap-artisti. Hänen kiinnostuksensa rap-musiikkiin alkoi, kun hän kuunteli Ice-T:tä, Tim Dogia sekä Hijackia. Hän kuuluu rap-artisti Shakan kanssa Jontti & Shaka -nimiseen rap-duoon. Duo on julkaissut kaksi albumia ja yhden EP:n.Jontti on esiintynyt aiemmin myös nimellä Jonas ja Natural High.
Jontti julkaisi Kemmurun Jodarokin kanssa yhteisen Uuden ajan avaruususkonto -nimisen albumin vuoden 2009 alussa 3rd Rail Musicin kautta.
Jontin ensimmäinen sooloalbumi Yhden miehen kultti julkaistiin 26. lokakuuta 2011 3rd Rail Musicin kautta. Albumin kappaleesta "Sota on sairautta" on julkaistu musiikkivideo. Albumi nousi julkaisuviikollaan (44/2011) Suomen virallisen listan 26. sijalle. Albumi julkaistiin vinyyliversiona 7. maaliskuuta 2012. Samana päivänä julkaistiin myös musiikkivideo albumin kappaleesta "Vapaus & totuus".
Jontin aiheet ammentavat usein kontroversiaaleista teemoista, esimerkkinä muun muassa jo vuodesta 2008 joka vuosi syyskuun 11. päivänä julkaistut kappaleet, joissa Jontti ottaa kantaa syyskuun 11. päivän iskuihin. Aiheita löytyy myös epävarmasta globaalista tulevaisuudesta, valtarakenteista, henkisyydestä, mielipiteen vapaudesta, riippumattomasta hiphopmusiikista ja kulttuurista ja usein myös työttömyydestä, alkoholin käytöstä ja muista sosiaalisista ongelmista. Ulosanti on toisinaan julistuksellista joskin usein itseironista ja tekstit ovat hieman epätyypillisiä muiden rap-artistien tyyleihin verrattuna. Vuonna 2014 Jontti on myös ollut mukana erikoisnuorisotyössä Kris R.Y:n kautta.
Naisten Kolmonen
Naisten Kolmosesta nousee yhteensä 6 joukkuetta Naisten Kakkoseen seuraavasti:
Eteläinen
Ensin pelataan 12 joukkueen alkusarjana. Alkusarjan jälkeen pelataan ylä- ja alaloppusarjat. Kaksi parasta Yläloppusarjasta nousee Kakkoseen. Kolme viimeistä Alaloppusarjasta putoaa Neloseen.
Itäinen
Pelataan kahdessa 6 joukkueen lohkossa kaksinkertaiset sarjat. Jatkoksi pelataan yksinkertaiset ylä- ja alaloppusarjat (6+6). Yläloppusarjan voittaja nousee Naisten Kakkoseen.
Lohko A
Lohkossa A pelataan kaksinkertainen sarja, 10 kierrosta. Sarjan kolme parasta joukkuetta pelaavat yläloppusarjaan, muut alaloppusarjaan.
Lohko BC
Lohkossa BC pelataan kaksinkertainen sarja, 10 kierrosta. Sarjan kolme parasta joukkuetta pelaavat yläloppusarjaan, muut alaloppusarjaan.
Lohko C1
Lohkossa C1 pelataan yksinkertainen sarja, 9 kierrosta. Sarjan viisi parasta joukkuetta pelaavat yksinkertaisen yläsarjan ja loput joukkueet yksinkertaisen alasarjan.
=
Lohko C2 ===== Lohkossa C2 pelataan kaksinkertainen sarja, 14 kierrosta. Lohkovoittaja karsii kahdesta Naisten Kakkosen sarjapaikasta yhdessä Läntisen alueen C1 lohkon yläsarjan voittajan sekä Pohjoisen alueen lohkon voittajan kanssa.
Pohjoinen
Pelataan yhdeksän joukkueen kaksinkertainen sarja. Naisten Kolmosen voittaja karsii noususta Naisten Kakkoseen. Länsi C1, Länsi C2 ja Pohjoinen karsivat kahdesta paikasta Naisten Kakkoseen kaudelle 2022.
Josef Wilhelm
Josef Wilhelm (1892–1956) oli sveitsiläinen voimistelija. Hän kilpaili vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa ja sai siellä kaksi mitalia. Hevosessa hän voitti kultaa ja joukkuekilpailussa hän oli mukana saamassa pronssia.
Valtatie 9
thumb|Leveäkaistatie Aurassa thumb|Nelitasoinen [[Lakalaivan eritasoliittymä Tampereen eteläosassa.]] thumb|[[Karkunvuoren tunneli Tampereen ohikulkutiellä]] thumb|Ohituskaistatie Jämsässä thumb|Kuoringan levähdyspaikka Liperissä Valtatie 9 on Turusta Loimaan, Tampereen, Jämsän, Jyväskylän, Kuopion, Outokummun ja Joensuun kautta Tohmajärven Värtsilään johtava valtatie. Tien pituus on 663 kilometriä.
Lukuun ottamatta lyhyttä osuutta aivan Turun keskustan tuntumassa on valtatie 9 Turusta Siilinjärven Vuorelaan myös osa Eurooppatietä E63, joka jatkuu Kuopiosta Kajaanin ja Kuusamon kautta Sodankylään.
Tie kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin sekä yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.
Moottoritietä valtatiellä 9 on noin 130 kilometrin matkalla yhteensä kuudella toisistaan erillisellä osuudella.
Albumillaan Per Vers, runoilija Juice Leskinen on levyttänyt "Valtatie 9" -nimisen kappaleen vuonna 1974.
Reitti
Valtatie 9 alkaa Turun keskustasta. Turun kehätien eli kantatien 40 ja Liedon asemanseudun välinen tieosuus on moottoritietä, minkä jälkeen tie jatkuu leveäkaistatienä Auraan saakka. Tämän jälkeen tie jatkuu tavanomaisena kaksikaistaisena valtatienä Pöytyän Kyrön, Loimaan, Humppilan, Urjalan ja Akaan Kylmäkosken kautta Akaan ja Valkeakosken rajan tuntumaan, jossa se yhtyy valtatiehen 3 ja jatkuu moottoritienä Lempäälän kautta Tampereelle.
Tampereella valtatie 9 kulkee nelitasoisen Lakalaivan eritasoliittymän kautta ja ohittaa Tampereen kaupungin moottoritienä, johon kuuluu myös Karkunvuoren tunneli. Tampereen Linnainmaan kohdalla moottoritie muuttuu ensin moottoriliikennetieksi ja hieman ennen Kangasalaan kuuluvaa Ruutanan kylää edelleen kaksikaistaiseksi valtatieksi. Ruutanan jälkeen tie ohittaa Suinulan ja Havisevan. Tie jatkuu Oriveden, Länkipohjan, Jämsän, Korpilahden ja Muuramen kautta Jyväskylään. Oriveden ja Muuramen välillä on säännöllisesti ohituskaistaosuuksia.
Valtatie 9 ohittaa Jyväskylän osittain moottoritienä ja osittain nelikaistaisena valtatienä. Jyväskylän keskustan ja Kanavuoren välillä tie kulkee yhdessä valtateiden 4, 13 ja 23 kanssa. Lisäksi tie kulkee Vaajakosken taajaman läpi heikentäen liikenteen sujuvuutta. Myös Vaajakosken ja Kanavuoren välinen tieosuus on kaksikaistaisena neljän valtatien yhteisenä osuutena ongelmallinen.
Nelostie erkanee Kanavuoressa, valtatie 13 Laukaan kunnan Lievestuoreella ja 23 vähän Hankasalmen aseman jälkeen. Valtatie 9 jatkuu edelleen Suonenjoen kautta Kuopion eteläosiin, jossa se yhtyy valtatiehen 5 ja ohittaa Kuopion moottoritietä pitkin.
Valtatie 9 eroaa valtatiestä 5 yli Siilinjärven Vuorelassa, ja sieltä Riistaveden, Tuusniemen ja Outokummun kautta Liperin Viinijärvelle, missä se yhtyy taas valtatiehen 23. Siilinjärven ja Liperin Ylämyllyn välinen tie on kaksikaistainen ja monin paikoin mutkainen ja mäkinen. Ylämyllyn ja Joensuun Niittylahden väli on moottoritietä, jonka molemmissa päissä lyhyt moottoriliikennetieosuus. Joensuussa valtatie 9 liittyy valtatiehen 6 jatkuen Tohmajärven Onkamoon, jossa valtatie 9 eroaa valtatiestä 6. Onkamon jälkeen tie jatkuu Niiralan rajanylityspaikalle, josta on yhteys Venäjän Sortavalaan.
Valtatie 9 kulkee seuraavien maakuntien kautta: Varsinais-Suomi – Kanta-Häme – Pirkanmaa – Keski-Suomi – Etelä-Savo – Pohjois-Savo – Etelä-Savo (uudelleen) – Pohjois-Savo (uudelleen) – Pohjois-Karjala
Valtatie 9 kulkee seuraavien kuntien kautta: Turku – Lieto – Aura – Pöytyä – Loimaa – Humppila – Urjala – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Kangasala – Orivesi – Jämsä – Jyväskylä – Muurame – Jyväskylä (uudelleen) – Laukaa – Hankasalmi – Pieksämäki – Rautalampi – Pieksämäki (uudelleen) – Rautalampi (uudelleen) – Suonenjoki – Leppävirta – Kuopio – Siilinjärvi – Kuopio (uudelleen) – Tuusniemi – Outokumpu – Liperi – Joensuu – Tohmajärvi
Valtatie 9 Kuopiosta Tohmajärvelle on osa Sinistä tietä, joka on kansainvälinen matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjälle.
Eläimet ja turvallisuus
Tien liikenneturvallisuutta on parannettu rakentamalla riista-aitoja, poistamalla turhia liittymiä, valaisulla ja alikulkutunneleilla. Riista-aitaa on Loimaalla (2020), Urjalassa 4 km (2020), moottoriliikennetie Akaan Järviö-Hirsikangas 10 km ja moottoritieosuuksilla. Eläinten vihersiltoja on Sääksjärvellä ja Tasanteella sekä pieneläimille alikulkutunneleita moottoritiellä välillä Hirsikangas-Tampere.
Varhainen valtatie 9
Vuoden 1938 tienumerointijärjestelmässä tieksi 9 numeroitiin Turusta Huittisten, Tampereen ja Jämsän kautta Jyväskylään kulkenut reitti. Tien reitti on merkittävästi muuttunut näistä ajoista. Alun perin tie kulki osittain samaa reittiä valtateiden 2 (Vampulasta Huittisiin), 11 (Mouhijärven Häijäästä Tampereelle) sekä 3 ja 12 (Tampereelta Kangasalan Huutijärvelle) kanssa. Jo ennen talvisotaa oli aloitettu tien parannustyöt oikomalla pahimpia mutkia esimerkiksi Kangasalan ja Oriveden välillä. Kangasalan Huutijärven ja Oriveden välisen osuuden kunnostus tehtiin loppuun työttömyystöinä vuosina 1953–1955, mutta valmistuttuaan tie ei enää vastannut kasvaneen liikenteen vaatimuksia. 1950-luvun lopulla Huutijärvelle muodostui neljän suunnan tienristeys Sahalahden ja Kuhmalahden kautta Kuhmoisiin kulkevan tien (nykyisin seututie 325) valmistuttua.
Tampereen ja Huutijärven välisen tieosuuden parantaminen saatiin suoritetuksi loppuun vuonna 1957, jolloin väli Tampereen ja Kangasalan rajalta Kangasalan kirkolle päällystettiin. Tähän aikaan Kangasalan kirkonkylän läpi kulki yhtä ja samaa tieuraa pitkin kaikkiaan kolme valtatietä, numerot 3, 9 ja 12. Yhä kasvavan moottoriajoneuvoliikenteen vuoksi Kangasalan kirkonkylä muodostui erityisen onnettomuusherkäksi, koko kunta sai kolaripitäjän maineen, ja syyttävä sormi osoitti etenkin läpikulkuliikennettä.
Uusi tieyhteys Huittisten ja Nokian välille valmistui 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa ja tällöin valtatie siirtyi Vammalan ja Nokian välillä Kokemäenjoen vesistön pohjoispuolelta sen eteläpuolelle. Silloiseen Suoniemen kuntaan kuuluneeseen Sarkolaan muodostui yksi Suomen päätieverkon suurimmista nousuista. Uusi tieosuus Huittisista Auraan valmistui hieman myöhemmin ja uusi valtatie korvasi Auran, Pöytyän, Oripään ja Vampulan kirkonkylien kautta kulkeneen vanhan tien, joka oli monin paikoin osa historiallista Huovintietä. Virttaankankaalla tielle rakennettiin kolmen kilometrin pituinen lentokoneiden varalaskupaikka.
1960–70-luku
1960-luvun alkuvuosina oikaistiin merkittävästi Oriveden ja Jämsän väliä. Tie linjattiin Längelmäen Länkipohjasta Jämsään suoraan, kun vanha tie kiersi Kuoreveden Hallin kautta. Tämäkin tie osoittautui liikenteen vilkastuessa kuitenkin ennen pitkää kapeaksi ja mutkaiseksi. Valtatien ensimmäinen, 14 kilometriä pitkä moottoritieosuus valmistui Turun ja Liedon asemanseudun välille vuonna 1967. Lukuisista liikenneonnettomuuksista tunnetuksi tullut valtateiden 2 ja 9 risteys Huittisten Mommolassa muutettiin samana vuonna eritasoristeykseksi.
1960- ja 1970-lukujen vaihteessa valmistui uusi valtatieosuus Aurasta Loimaan ja Humppilan kautta Lempäälän Kuljuun, jossa se yhtyi valtatiehen 3. Turun ja Auran välillä on tien vanha reitti säilynyt varsin hyvin seututienä 222. Reitti Aurasta Huittisten kautta Nokialle sai numeron 41 ja Nokian ja Tampereen välinen osuus numeron 11. Vanha valtatie on monin paikoin muuallakin, mm. Huittisissa, Sastamalassa ja Nokialla edelleen käytössä yleisenä tienä, lyhyempiä osuuksia on myös paikallis- ja yksityisteinä.
1970-luvulla valmistui reitti Tampereelta Orivedelle. Siihen asti tie 9 oli kulkenut valtateiden 3 ja 12 kanssa samaa reittiä Tampereen Kalevan, Messukylän ja Kaukajärven kautta Kangasalan keskustaan ja keskustan itäpuolella olevan Huutijärven risteykseen asti, josta tie kulki Längelmäveden rantoja Orivedelle. Tie Kaukajärveltä Kangasalle on nykyisin numeroltaan 339. Huutijärven ja Oriveden välinen järvenrantareitti muuttui maantieksi 324, mutta 1990-luvun lopulla se korotettiin kantatieksi 58.
Uusi reitti Jyväskylästä Lievestuoreen ja Hankasalmen kautta Suonenjoelle ja Kuopioon on valmistunut vasta 1970-luvulla. Sitä ennen reitti kulki kantatietä 69, joka tuolloin kulki Jyväskylästä Laukaaseen nykyisen seututien 637 reittiä. Laukaasta kantatie 69 jatkui Konneveden ja Rautalammin kautta Suonenjoelle ja edelleen nykyistä 9-tien reittiä Kuopioon.
Vuonna 1977 valmistui Jyväskylän ja Vaajakosken välinen moottoritie, jonka eräät ratkaisut nostivat tien rakentamiskustannukset varsin korkeiksi. Niinpä rahat eivät riittäneetkään Vaajakosken taajaman ohittamiseen, eikä ohitustietä ole vieläkään rakennettu.
1980–90-luku
Tampereen itäinen ohikulkutie valmistui vasta vuonna 1994. Sitä ennen valtatie 9 kulki Tampereen läpi.
1990-luvun puoliväliin saakka Jämsän ja Jyväskylän välinen osuus oli yhteinen nelostien kanssa. Vuoden 1996 tienumerouudistuksessa nelostie viitoitettiin kulkemaan Päijänteen itäpuolelta ja tie Lahdesta Jämsään sai uuden numeron 24. Jämsän ja Jyväskylän välille 24-tietä ei merkitty, vaan osuus on nykyisin vain 9-tietä.
2000–10-luku
Vuonna 2000 valmistui Helsingin ja Tampereen välinen moottoritie ja siinä yhteydessä myös 9-tie sai uuden reitin: Kylmäkosken pohjoispuolelta rakennettiin noin kahdeksan kilometriä uutta tietä Toijalan luoteispuolelle, jossa 9-tie yhtyy valtatiehen 3. Turun ja Tampereen välinen matka piteni muutamalla kilometrillä, mutta toisaalta reitille syntyi 19 kilometriä uutta moottoritieosuutta. Vanha tie Kylmäkoskelta Lempäälään sai numeron 190.
Vuosina 2001–2003 tietä parannettiin merkittäväsi Oriveden ja Jämsän sekä Korpilahden ja Muuramen välillä. Tien suuntausta parannettiin tasaamalla mäkiä ja oikomalla mutkia, tietä levennettiin, sille rakennettiin keskikaiteellisia ohituskaistoja ja riista-aitoja sekä uusia siltoja ja eritasoliittymiä.
Vuonna 2010 valtatietä 9 jatkettiin Kuopiosta Niiralan raja-asemalle liittämällä valtatie 17 ja kantatie 70 osaksi sitä. Valtatien 9 viitoitus on puutteellista Joensuun Niittylahden ja Tohmajärven Onkamon välillä, sillä opasteissa on mainittu ainoastaan valtatien 6 viitoituskohde Lappeenranta ja myös valtatien 9 numero puuttuu osasta opasteita.
Syksyllä 2013 otettiin käyttöön Joensuun kaupungin ohittava moottoritie Siilaisten ja Repokallion eritasoliittymien välisellä, suurimmaksi osaksi valtatien 6 kanssa yhteisellä kuuden kilometrin osuudella. Samassa yhteydessä rakennettiin toinen silta Pielisjoen yli, uusi eritasoliittymä Karjalankadun liittymään sekä melusuojausta ja kevyen liikenteen väyliä. Olemassa olevia eritasoliittymiä parannettiin. Hankkeen valmistuttua myös nykyinen Ylämyllyn ja Siilaisten välinen nelikaistainen osuus muutettiin moottoritieksi.
Joensuun kehätien valmistuttua nelikaistaisten osuuksien väliin oli jäämässä vajaan 4 kilometrin pituinen yksiajoratainen osuus. Tieosuus parannettiin moottoritieksi ja Karhunmäkeen rakennettiin uusi eritasoliittymä. Hanke valmistui vuonna 2014.
Kuopion Päivärannan ja Siilinjärven Vuorelan välisellä valtateiden 5 ja 9 yhteisellä osuudella sijaitsi aiemmin kahden moottoritien väliin sijoittunut nelikaistainen sekaliikennetieosuus, jolla oli myös huonokuntoiset avattavat Kallansillat. Sillat jouduttiin avaamaan 300–400 kertaa purjehduskaudessa, mikä aiheutti merkittävää haittaa liikenteelle. Syksyllä 2014 valmistui uusi tieosuus moottoritienä, ja nostosillat korvattiin kiinteillä silloilla. Lisäksi tien eritasoliittymiä parannettiin ja tien itäpuolelle rakennettiin rinnakkaistie ja kevyen liikenteen väylät. Hankkeen kustannusarvio oli noin 90 miljoonaa euroa.
Lieto asema-Aura
Väylävirasto on yhteistyössä Sitowise Oy:n kanssa laatinut tiesuunnitelman Säkyläntien (204) eritasoliittymän ja kantatien 41 liittymän välisen leveäkaistatien muuttamisesta nelikaistaiseksi. Tiesuunnitelma valmistui joulukuussa 2020, ja sen mukainen kustannusarvio hankkeesta olisi 45.34 miljoonaa euroa. Uusi nelikaistainen osuus olisi pituudeltaan 8.6 kilometriä. Jos tieosuus rakennetaan moottoritieksi, tekisi se Turun puoleisesta valtatien 9 moottoritieosuudesta yli 20 kilometriä pitkän. Tieosuudelle rakennettaisiin 2 uutta eritasoliittymää: Päivästön eritasoliittymä ja Prunkkalan eritasoliittymä. Päivästön eritasoliittymä rakennettaisiin valtatien 9 alittavan Päivästöntien kohdalle, ja Prunkkalan eritasoliittymä korvaamaan Auran nuortentalon ja kantatien 41 tasoliittymät. Leveäkaistatien muuttamista nelikaistaiseksi perustellaan sillä, etteivät nykyisen tien käyttäjät osaa käyttää leveäkaistatietä oikein.
Tampere–Orivesi
Pirkanmaan ELY-keskus suunnittelee Tampereen ja Oriveden välisen tieosuuden muuttamista nelikaistaiseksi. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui marraskuussa 2010 ja se asetettiin maantielain mukaisesti nähtäville helmikuussa 2011. Yleissuunnitelman mukaan nykyiseen maastokäytävään sijoittuva tie toteutetaan moottoritienä Tampereen Alasjärven ja Kangasalan Ruutanan välisellä osuudella ja siitä Orivedelle nelikaistaisena keskikaiteellisena sekaliikennetienä. Hankkeen kustannusarvio on 110 miljoonaa euroa. Yhteysvälin parantaminen on mukana vuoden 2012 liikennepoliittisen selonteon vuosien 2016–2022 liikenneverkon kehittämisohjelman suunnittelukohteena. Tämä tarkoittaa sitä, että hankkeen suunnitteluvalmiutta edistetään ja jatkosuunnittelussa arvioidaan vaihtoehtoisia ratkaisuja ja monipuolisten keinojen hyödyntämistä.
Jämsä–Korpilahti
Liikennevirasto suunnittelee Jämsän ja Korpilahden välillä olevan neljän ohituskaistan muuttamista keskikaiteelliseksi. Suunnitelman tavoitteena on parantaa tien liikenneturvallisuutta.
Kuopion seutu
Kuopion itäpuolella sijaitsee vuonna 2018 valmistunut uusi Jännevirran silta.
Pitemmän tähtäimen suunnitelmissa on siirtää Kuopiossa valtatie 9 uuteen paikkaan 18 kilometrin matkalla. Uusi tie alkaisi nelikaistaisena Kuopion keskustan tuntumasta Maljalammen eritasoliittymän kohdalta ja alittaisi Männistön kaupunginosan 1,35 kilometrin pituisessa kalliotunnelissa. Honkalahden kohdalle rakennettavan eritasoliittymän jälkeen tie muuttuisi kaksikaistaiseksi ja kulkisi Iso-Telkkoon Kallaveden ylittävää 1,28-kilometristä vinoköysisiltaa pitkin ja siitä edelleen Vaajasaloon. Tästä tie jatkuisi Kortejoen pohjoispuolitse metsävaltaisen maaston läpi ja yhtyisi nykyiseen tiehen hieman ennen Pelonniementien liittymää. Tien kaksikaistaiselle osuudelle rakennettaisiin kaksi ohituskaistaparia. Suunnitelmaan kuuluu yhteensä 21 siltaa ja neljä uutta eritasoliittymää, minkä lisäksi kahta nykyistä eritasoliittymää parannettaisiin. Uusi tie lyhentäisi Kuopion ja Joensuun välistä matkaa noin kymmenellä kilometrillä. Matka Kuopion keskustasta Vehmersalmelle lyhenisi noin 20 kilometrillä. Lisäksi tie korvaisi nykyisen Kortesalmen lossin. Hankkeen kustannusarvio on noin 100 miljoonaa euroa. Hankkeen toteuttamisesta tai rahoituksesta ei ole tehty päätöstä.
Muut hankkeet
Liperin kunta ja Pohjois-Savon ELY-keskus suunnittelevat eritasoliittymää nykyiseen seututien 476 risteykseen Ylämyllyllä. Samalla tie rakennettaisiin nelikaistaiseksi liittymän ja nykyisen moottoritien välillä sekä keskikaiteelliseksi 2+1-tieksi liittymän länsipuolella.
Wake Up Dead
Wake Up Dead on Megadethin toinen single, joka on julkaistu levyltä Peace Sells... But Who's Buying?. Albumin nimikkokappaleen "Peace Sellsin" ohella, "Wake Up Dead" on ollut vakiokappale yhtyeen konserteissa. Kappale on pääosin instrumentaali, ja sen vähäiset laulu-osiot kertovat Mustainen pelosta tyttöystävänsä saavan tietää Mustainen pettävän häntä. Kappaleessa hän hiipii makuuhuoneeseensa yrittäen olla herättämättä tyttöä, sillä tämä tappaisi hänet.
"Wake Up Dead" oli myös kappale jonka yhtye soitti, kun he pitivät kitaristi Marty Friedmanille koe-esiintymistä.
Kappaleeseen tehtiin myös musiikkivideo, jonka ohjasi Penelope Spheeris, joka ohjasi myös musiikkivideot kappaleille "No More Mr. Nice Guy" ja "In My Darkest Hour". Musiikkivideossa Megadeth esiintyy suljetulla lavalla jota suojaa häkki, kaikilta faneilta. Videon edetessä fanit alkavat villiintyä ja kiipeillä pitkin häkkiä.
Kappalelista
7" Wake Up Dead
12" Wake Up Dead
Livekappaleet nauhoitettiin Tommy Vance Showia varten Radio Onella Lontoossa vuonna 1986.
The Last Alliance
The Last Alliance on suomalaisen power metal -yhtyeen Battleloren viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2008 Napalm Recordsin kustantamana.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 26.
Digipakin DVD
Kappaleet nauhoitettu Female Voices Festivalissa, Belgiassa vuonna 2007.
Yhtye
+
Hoikkaängelmä
Hoikkaängelmä (Thalictrum simplex) on monivuotinen leinikkikasvi. Se on muunteleva laji, jolla on useita alalajeja.
Ulkonäkö ja koko
Hoikkaängelmä kasvaa 4–110 senttimetriä korkeaksi, sen alalajeista korkeakasvuisin on etelänhoikkaängelmä ja matalin pohjanhoikkaängelmä. Lehdet ovat 5–20 cm pitkiä ja ne ovat jakautuneet kahdesta kolmeen kertaan parittaisiin lehdyköihin, jotka ovat kolmihalkoiset. Lehdyköiden muoto vaihtelee alalajin mukaan, esimerkiksi sirohoikkaängelmän lehdykät ovat hyvin kapeita. Hoikkaängelmän kukinto on terttumainen. Pienten kukkien kehälehtien väri vaihtelee sinipunertavasta vaaleanvihreään. Hedelmät ovat harjuisia pähkylöitä, joissa on leveä kärkiota. Hoikkaängelmä voi muistuttaa suuresti keltaängelmää (Thalictrum flavum), josta sen erottaa varmuudella kukan heteiden ja luottien tuntomerkkien mukaan.
Hoikkaängelmä Suomessa
Hoikkaängelmän levinneisyys Suomessa on jokseenkin kaksiosainen. Etelä-Suomessa sitä tavataan melko harvinaisena Ahvenanmaalta Pohjois-Savoon, yleisimmin Etelä-Hämeessä. Pohjois-Suomessa laji kasvaa Oulun korkeudelta Pohjois-Lappiin, Keski-Lapissa se on yleinen. Hoikkaängelmä puuttuu laajalta alueelta Länsi- ja Keski-Suomea. Etelä-Suomen hoikkaängelmä on alalajia etelänhoikkaängelmä, jota pidetään muinaistulokkaana ja Pohjois-Suomessa alalajia pohjanhoikkaängelmä, joka on alkuperäiskasvi. Alalajien elinympäristöt ovat Suomessa erilaiset. Etelänhoikkaängelmä on kuivahkojen niittyjen ja ketojen kasvi, pohjanhoikkaängelmä kasvaa jokivarsien törmillä, lehdoissa ja tulvaniityillä.
Etelänhoikkaängelmä on luokiteltu Suomessa uhanalaiseksi, vaarantuneeksi (VU) harvinaistumisen vuoksi.
Christine M. Auten
Christine M. Auten (s. 7. toukokuuta 1969 Huntsville, Alabama, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja ääniohjaaja.
Ura
Auten aloitti ääninäyttelemisen vuonna 1999 dubbaamalla animea. Hänen ensimmäiset roolinsa olivat sarjoissa Galaxy Fraulein Yuna Returns, Compiler, Compiler 2, Martian Successor Nadesico ja Bubblegum Crisis: Tokyo 2040. Hän teki myös samalla ensimmäiset pääroolinsa Compiler 2:seen ja Bubblegum Crisis: Tokyo 2040:n. Seuraavan kerran Auten sai pääroolin vuonna 2003 animesarjasta The Samurai. Samana vuonna hänellä oli muita päärooleja sarjoissa Aura Battler Dunbine ja Angelic Layer. Sittemmin Autenilla on ollut rooleja sarjoissa Azumanga Daioh, Fullmetal Alchemist, Samurai Gun ja Kanon. Azumanga Daioh'sta hänet palkittiin ADR-palkinnolla vuonna 2004 kuukauden ääninäyttelijänä.
Sointu
thumb|200px|right|C-duurikolmisointu koostuu sävelistä c, e ja g. Sointu eli akordi on vähintään kahden, tavallisesti kolmen tai useamman, eri korkuisen sävelen samanaikaisesti muodostama ääni. Soinnun laatu määritellään sen intervallien mukaan. Esimerkiksi perussävelen kanssa soiva suuri terssi ja siihen yhdistyvä puhdas kvintti muodostavat duurikolmisoinnun.
Sointuja esiintyy laajasti myös muissa musiikkikulttuureissa, joskin esimerkiksi klassinen intialainen musiikki ei tunne sointuja länsimaisessa mielessä. Soinnun kuulohavaintoon vaikuttaa sävelten lisäksi myös instrumentaatio, eli se millä soittimella ja miten sointu soitetaan. Rock-musiikissa ovat yleisiä vain perussävelestä ja sen kvintistä ja mahdollisista oktaaveista koostuvat kahden sävelen niin sanotut voimasoinnut.
Merkintä
Kaikkia sointuja kattavaa nimeämisjärjestelmää ei ole. Esimerkiksi modernissa länsimaisessa taidemusiikissa käytetään niin sanottuja klustereita, joissa peräkkäiset kromaattiset äänet soivat yhtä aikaa, mikä tekee soinnun nimeämisen epämielekkääksi.
Astemerkintä
Klassisen musiikin teoriassa, varsinkin analyysissa, käytetään roomalaisia numeroita (I-VII) kuvaamaan sävellajin eri sointuasteita. Astemerkintä kuvaa pohjasävelen sijaintia sävellajin asteikolla. Esimerkiksi C-duuriasteikossa a-mollikolmisointu sijaitsee VI asteella. Soinnun intervallirakennetta voidaan tarvittaessa ilmaista arabialaisilla numeroilla. Astemerkit ilmaisevat myös soinnun tonaalisen tehon: I aste on toonikateho, IV subdominanttiteho ja V dominanttiteho. Muille asteille ei ole vakiintunut tällaisia nimityksiä.
Kirjainmerkintä
Kirjainmerkintää käytetään varsinkin Hugo Riemannin funktio-opin piirissä. Suomessa Ilmari Krohn on kehitellyt teoriaan sävelala -käsitteen; rinnakkaissävellajit merkitään yhdeksi sävelalaksi, esimerkiksi F-d. Soinnut merkintään niiden tonaalisen tehon mukaan kirjaimilla T, S ja D. T merkitsee toonikaa, S subdominanttia ja D dominanttia. Samaisten kirjainten pienillä kirjaimilla viitataan rinnakkaismollin vastaaviin tehoihin. Sointujen käännökset ilmaistaan kirjainten alle numeroilla.
Reaalisointumerkintä
Reaalisointumerkintää (pohjasävelmerkintää) käytetään yleisesti erityisesti jazz-, pop- ja viihdemusiikissa. Kirjaimella, joka sijoitetaan esimerkiksi nuottiviivaston yläpuolelle, kuvataan soinnun pohjasävelen lisäksi myös laatu. Duurikolmisoinnun ollessa kyseessä käytetään vain pohjasävelen nimeä, kun taas mollikolmisoinnun tapauksessa kirjaimen perään lisätään pieni m-kirjain (esimerkiksi Dm). Septimisointua (pieni septimi) kuvaa numero 7, noonisointua puolestaan 9. Maj -merkinnällä muutetaan intervalli suureksi; esimerkiksi Fmaj7 sisältää suuren septimin. Sointujen käännökset merkitään vinoviivan jälkeen kirjoitetulla sävelnimellä. Esimerkiksi G/D on G-sointu, jossa matalimpana bassosävelenä on D. Lisäksi käytetään muita merkintöjä eri sointurakenteiden kuvaamiseen.
Esimerkkejä pohjasävel- eli reaalisointumerkinnöistä:
Kolmisoinnut tumb|700px|center
Septimisoinnut
tumb|700px|center
Neli ja viisisoinnut tumb|700px|center
Muut soinnut tumb|700px|center
Kenraalibassomerkintä
Kenraalibassomerkinnässä ilmaistaan nuotinnetusta bassosävelestä rakentuvat intervallit numeroilla.
Kolmisointu
Länsimaisessa tonaalisessa musiikissa kolmisointu on soinnullisen ajattelun perusta. Se rakentuu pohjasävelestä, terssistä ja kvintistä. Kolmisoinnun perusmuoto rakentuu siis kahdesta päällekkäisestä terssistä. Jos alempi näistä tersseistä on suuri ja ylempi pieni, kyseessä on duurikolmisointu. Esimerkiksi C-duurisointu rakentuu sävelistä c-e-g. Jos taas alempi terssi on pieni ja ylempi suuri, kyseessä on mollikolmisointu. Kummassakin näistä, duuri- ja mollisoinnuissa, kvintti on puhdas. Vähennetyssä kolmisoinnussa molemmat terssit ovat pienet, ja kvintti vähennetty. Ylinousevassa kolmisoinnussa kumpikin tersseistä on suuri, ja kvintti on ylinouseva.
Laajemmat sointumuodot
Jo barokkimusiikissa esiintyi nelisointuja, jotka ovat neljän sävelen muodostamia sointuja. Näissä on kolmisoinnun päälle lisätty vielä yksi terssi, joka on septimi suhteessa perussäveleen. Kaikki nelisoinnut ovat dissonansseja ja vaativat sisältämänsä septimin purkausta.
Perinteisessä tonaalisessa musiikissa kaikille asteikon sävelille voidaan rakentaa septimisointuja, mutta usein nämä ovat luonteeltaan tilapäisiä ja voidaan tulkita hajasävelistä muodostuneiksi. 1900-luvun vapaatonaalisessa musiikissa ja erityisesti nelisoinnut saivat itsenäisemmän aseman.
Sointuja voidaan laajentaa tonaalisessa ympäristössä aina 6- tai jopa 7-sävelisiksi. Atonaalisessa musiikissa voidaan käyttää huoletta suurempiakin määriä säveliä luomaan sointikudosta. Tavallisen kuulijan korvalle tutuimpia ovat kuitenkin 3- ja 4-soinnut.
Nelisoinnut
Nelisoinnut ovat nelisävelisiä duuri- tai molliseptimisointuja, siten että kolmisoinnun yläpuolelle on lisätty terssi. Nelisointu kutsutaan myös septimisoinnuksi, koska pohjasävelen ja ylimmän sävelen välinen ero on septimi.
tumb|700px|center
Viidennen asteen nelisointu, dominanttiseptimisointu, on sekä duuri- että mollisävellajeissa duurin pienseptimisointu (Dp7). Huomattavaa on, että nelisoinnun VII-aste on vähennetty, mutta mollinelisoinnun septimi on vähennetty septimisointu (vv7) kun se duuri-sävellajissa on vähennetty pienseptimisointu (vp7). Mollisävellajien septimisointuja on enemmän kuin duurisävelasteikossa.
Viisisoinnut
thumb|100px|left|C-duurin ja mollin V-asteen noonisoinnut Viisi- eli noonisoinnut esiintyvät yleensä vain soinnun viidennellä (V) asteella. Dominantti noonisointu on normaalisti kvintitön.
Vajaasoinnut
Vajaasoinnut ovat sointumuotoja, joista puuttuu jokin sävel. Vajaadominanttisointuja voidaan tulkita eri tavoin riippuen siitä mikä otetaan pohjasäveleksi. Esim. VII = V7 ja VII7 = V9 (suuri nooni)
Hajasävelet
Hajasävelet ovat sointuun kuulumattomia säveliä. Hajasävelet voivat olla joko diatonisia tai kromaattisia ja esiintyä pareittain tai ryhmittäin muodostaen hajasointuja. Hajasoinnut jaetaan loma-, sivu, vaihto-, ennakko-, pidätys-, appogiatura ja urkupistesäveliin.
Käännös ja asemointi
thumb|210px|Kolmi- ja nelisoinnun käännökset. Vasemmalla kolmisointu: perusasema (terssikvinttisointu), sekstisointu (6), kvarttisekstisointu (4,6). Oikealla nelisointu: septimisointu (7), kvinttisekstisointu (5,6), terssikvarttisointu (3,4) ja sekuntisointu (2) Kolmisoinnut, kuten muutkin soinnut, voidaan kääntää siirtämällä osa sen sävelistä oktaavia alemmaksi tai ylemmäksi niin, että jokin muu sävel kuin pohjasävel on alimpana. Jos kolmisoinnun terssi on alin sävel, sointua kutsutaan sekstisoinnuksi. Jos puolestaan kvintti on bassossa, nimeksi tulee kvarttisekstisointu. Perusmuodossaan olevaa kolmisointua kutsutaan joskus harvoin myös terssikvinttisoinnuksi. Nimitykset tulevat soinnun intervallien mukaan.
Nelisoinnusta käytetään perusasemassaan myös nimeä septimisointu. Sen käännökset ovat kvinttisekstisointu, terssikvarttisointu ja sekuntisointu. . Tällöin nimessä otetaan huomioon vain ne soinnussa esiintyvät sävelet, jotka ovat sekunnin päässä toisistaan.
Soinnun asemoinnilla tarkoitetaan sävelten sijaintia toisiinsa nähden, ja erityisesti sitä, mikä sävel on ylä-äänessä. Soinnun ylimmän sävelen ollessa oktaavi, sanotaan asemointia oktaaviasemaksi. Samoin käytetään nimityksiä terssiasema ja kvinttiasema, asianmukaisten sävelten ollessa ylä-äänessä.
Sointu on ahtaasti aseteltu jos ylimmän sävelen l. sopraanon ja tenorin välimatka on enintään oktaavi. Sointu on hajallisesti aseteltu, jos sopraanon ja tenorin välimatka on vähintään oktaavi. Soinnun asema määräytyy sopraanossa olevan sävelen mukaan. Sointu voi olla oktaavi-, terssi- tai kvinttiasemassa, mutta neliäänisessä asettelussa jokin soinnun sävelistä on kaksinnettava. Yleensä kaksinnetaan soinnun pohjasävel, joskus terssi tai kvintti.
David Boyd (elokuvaaja)
David R. Boyd on yhdysvaltalainen elokuvaaja, televisio-ohjaaja ja kameramies, joka tunnetaan parhaiten elokuvaajana FOX-kanavan sarjassa Firefly. Hän on työskennellyt elokuvaajana myös HBO:n televisiosarjassa Deadwood.
Holly Taylor
Holly Taylor (s. 31. lokakuuta 1997) on Kanadassa syntynyt yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija. Hän aloitti uransa Broadway-tuotannossa Billy Elliot 11-vuotiaana Sharon Percyn roolissa ja jatkoi roolissa lähes kaksi vuotta. Hän on näytellyt Paige Jenningsiä FX:n tv-sarjassa Americans. Hän on myös näytellyt useissa tv-mainoksissa.
Elämä ja ura
Holly Taylor syntyi Middletonissa, Nova Scotiassa, Kanadassa, 31. lokakuuta 1997, vanhemmilleen Margaretille ja Markille. Hänellä on vanhempi veli nimeltään Philip. Kun perhe muutti New Jerseyyn vuoden 2000 alussa alkoi Taylor käydä tanssitunneilla, kolmevuotiaasta lähtien. Noin vuotta myöhemmin hän yllätti vanhempansa ilmoittamalla, että hän tulisi tanssimaan Broadwaylla kun hän kasvaisi isoksi. 11-vuotiaana Taylor tanssi kahdeksassa näytöksessä viikossa musikaalissa Billy Elliot Imperial Theatressa New Yorkissa.
Taylor kävi koulua yläasteella kotikaupungissaan New Jerseyssä niin paljon kuin Billy Elliotin aikataulu teki sen mahdolliseksi, ja piti koulumenestystään kiitettävällä tasolla. Hänet kutsuttiin Johns Hopkinsin lahjakkaiden lasten ohjelmaan, ja seuraavana vuonna lahjakkaiden lasten kansainväliseen opiskelijavaihto-ohjelmaan.
Taylorin aika Billy Elliotissa kesti 22 kuukautta. Sen jälkeen hän alkoi suunnata yhä enemmän näyttelemiseen, vaikka hän oli niin ujo, että se oli vaikeaa aluksi. "Mutta sitten, mitä enemmän olen alkanut tehdä sitä, sitä enemmän tulin ulos kuorestani ja enemmän nautin siitä", hän sanoi.
Taylor teki koe-esiintymisvideon vakoojatrilleri-televisiosarjaan Americans Los Angelesissa ja suostui ohjelmaan tavattuaan sen tuottajat New Yorkissa.
Taylor on asunut Waynessa, New Jerseyssä siitä lähtien kun hän oli kaksivuotias. Hän valmistui Wayne Hills High Schoolista vuonna 2016.
Taylor on opiskellut Kean Universityssa Unionissa, New Jerseyssä.
Nenad Krstić
Nenad Krstić (, s. 25. heinäkuuta 1983 Kraljevo, Jugoslavia) on serbialainen koripalloilija, joka on edustanut vuodesta 2014 lähtien Anadolu Efesiä.
Ura
Krstić pelasi juniorina KK Partizanin joukkueissa, joista hänet nostettiin edustusjoukkueeseen kaudeksi 2000–2001. Hän debytoi Euroliigassa kaudella 2001–2002, jolloin hän teki keskimäärin 4,8 pistettä ottelua kohden. Samana kautena Partizan voitti myös Serbia ja Montenegron -mestaruuden. Krstić edusti seuraa vuoteen 2004 asti, ja seura voitti maansa mestaruuden vielä kahdesti vuosina 2003–2004 sekä cup-mestaruuden kaudella 2001–2002.
Krstić oli varattu NBA:han jo vuonna 2002, mutta hän siirtyi liigaan kaudeksi 2004–2005, jolloin hän aloitti NBA-uransa New Jersey Netsissä. Ensimmäisellä NBA-kaudellaan hän teki keskimäärin 10,0 pistettä ja otti 5,3 levypalloa ottelua kohden. Kauden pudotuspeleissä hän teki keskimäärin 18,3 pistettä ottelua kohden ja kauden päätteeksi hänet valittiin tulokkaiden kakkostähdistöön. Pisteiden valossa Krstićin paras NBA-pelikausi oli 2006–2007, jolloin hän teki keskimäärin 16,4 pistettä ottelua kohden.
Yksin kotona
Yksin kotona on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut Chris Columbuksen ohjaama ja John Hughesin käsikirjoittama komediaelokuva. Elokuvan lapsipääosaa näyttelee Macaulay Culkin. Yksin kotona -elokuvasarjaan on tehty neljä jatko-osaa. Joulukuussa 2020 suoratoistopalvelu Disney+ ilmoitti tekevänsä elokuvasta uuden version.
Tarina
Kevin McCallister on lähdössä perheensä kanssa Pariisiin jouluksi. Kevinistä tuntuu, että hän on kaikkialla tiellä eikä kukaan ole huomaavinaan häntä. Saatuaan aikaiseksi riidan muiden sukulaistensa kanssa hän toivoo ääneen, että muut lähtisivät eivätkä enää koskaan palaisi. Seuraavana aamuna herra ja rouva McCallister huomaavat nukkuneensa pommiin ja kaikessa hötäkässä unohtavat Kevinin kotiin, minkä rouva McCallister tajuaa vasta lentokoneessa. Kevin nauttii yksinäisyydestä, muttei kauan sillä lähistöllä hiiviskelevät murtovarkaat Marv (Daniel Stern) ja Harry (Joe Pesci). Kevinin on tehtävä strategia, jolla pysäyttää roistot ja pelastaa talo.
Tuotanto
Elokuvassa Kevin käyttää hyväkseen kuvitteellista gangsterielokuvaa Angels with Filthy Souls. Tilattuaan pizzaa Kevin soittaa videota pizzalähetille huijatakseen tätä. Myöhemmin Kevin käyttää videota saadakseen roistot luulemaan, että talossa on aseistettuja vaarallisia miehiä. Elokuva nimi viittaa James Cagneyn elokuvaan Likakasvoiset enkelit (Angels with Dirty Faces, 1938). Elokuvan niin ikään fiktiivinen jatko-osa Angels with Even Filthier Souls esiintyy elokuvassa Yksin kotona 2.
Palkinnot
Elokuva sai yhteensä kymmenen palkintoa ja kolme ehdokkuutta, mukaan lukien kaksi Oscar-ehdokkuutta musiikista.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu elokuvaa sarjakuvamaisesti viihdyttäväksi koko perheen joulukaaokseksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”. VideoHound’s Golden Movie Retriever antaa elokuvalle kolme tähteä neljästä.
Nicolas Gombert
Nicolas Gombert (n. 1495 – n. 1560 ) oli flaamilaisen koulukunnan säveltäjä renessanssin ajalla.
Elämäkerta
Gombertista tuli muusikko Kaarle V:n hovikappeliin vuonna 1526. Hän toimi ainakin laulajana ja mahdollisesti lisäksi säveltäjänä. Hänellä oli myös ura kirkonmiehenä.
Vielä noin vuosina 1537–1540 Gombert toimi keisarin palveluksessa. Girolamo Cardanon kirjoituksen mukaan hänet tuomittiin pakkotyöhön kaleereilla huostassaan olleen pojan hyväksikäytöstä. Ilmeisesti hän oli vapaana noin 1547. On epäselvää, oliko Gombertilla tämän jälkeen mitään virkoja tai kuinka kauan hän eli. Vuonna 1556 hänen mainittiin olevan vielä elossa, viimeistään 1560-luvun alkuun mennessä hän oli kuollut.
Gombert kirjoitti enimmäkseen polyfonisessa tyylissä. Hänen maalliseen musiikkituotantoonsa kuuluu ennen kaikkea chansoneita. Muu tuotanto käsittää mm. 10 messua, noin 140 motettia ja madrigaalia.
Kurkimäki (Helsinki)
Kurkimäki on Mellunkylän kaupunginosan osa-alue. Itä-Helsingissä Kehä I:n pohjoispuolella sijaitsevalla alueella asui vuoden 2017 alussa noin 2 731 asukasta. Kaupunkirakenteen osalta Kurkimäki kytkeytyy saumattomasti alueen pohjoispuolella sijaitsevaan Kontulaan ja länsipuolella olevaan Kivikkoon. Kurkimäki on rakennettu 1980-luvulla Myllypuron ja Kontulan väliin. Kurkimäessä on hyvin säilynyt linnoitus, joka on osa venäläisten rakentamaa linnoitusketjua ennen ensimmäistä maailmansotaa.
Kurkimäen asukkaista 36,8 prosenttia oli ulkomaalaistaustaisia vuoden 2020 lopussa.
Palveluista
Kurkimäen palvelut (koulu, terveyskeskus, kirjasto) nivoutuvat yhteen välittömässä naapurissa olevien kaupunginosien kanssa. Myllypuron, Kontulan ja Kivikon lisäksi palveluja haetaan Vesalasta tai Itäkeskuksesta.
Kurkimäen omalla osa-alueella sijaitsee muun muassa korttelitalo, viisi päiväkotia, leikkipuisto ja muutama pizzeria.
Työpaikat
Kurkimäki tarjoaa työpaikan noin 600 hengelle. Suuri osa työpaikoista löytyy Kontulantien molemmille puolille sijoittuvista toimitila- ja teollisuuslaitoksista. Myös palvelusektori on merkittävä työllistäjä.
Liikenneyhteydet
250px|thumb|Kurkimäentie Kurkimäessä. Kurkimäki sijaitsee Helsingin metron liityntäliikennealueella. Sekä Myllypuron metroasema että Kontulan metroasema ovat lyhyehkön kävely- tai linja-automatkan päässä.
Mario Lertora
Mario Lertora (21. syyskuuta 1897 Genova – 28. maaliskuuta 1939 Genova) oli italialainen voimistelija. Hän osallistui kesäolympialaisiin 1924, 1928 ja 1932. Vuosina 1924 ja 1932 hän oli mukana voittamassa kultaa joukkuekilpailuissa; vuonna 1932 hän sai lisäksi pronssia permannolla.
Yleisluistelun Suomen-mestaruuskilpailut 2006
Suomen vuoden 2006 yleisluistelumestaruuksista kilpailtiin Seinäjoen Jääurheilukeskuksessa 17.-18.12.2005. Kilpailuun osallistui 12 naista ja 14 miestä.
Miesten yleismestaruus
<br style="clear:both;"/>
Naisten yleismestaruus
<br style="clear:both;"/>
Vesala (Helsinki)
Vesala on Mellunkylään kuuluva noin 7 500 asukkaan osa-alue itäisessä Helsingissä, Kontulan kupeessa. Alueen asuntokanta sisältää lähinnä pohjoisessa ja lännessä pientaloja 1950-luvulta, ja etelässä kerrostaloja 1980-luvulta. Alueen pientaloaluetta on viime vuosina täydennysrakennettu 1990-luvulta alkaen.
Vesalan pinta-ala on 1,52 neliökilometriä. Vuoden 2018 lopussa asukkaita oli 7 531. Työpaikkoja oli 376 vuoden 2017 lopussa.
Vesalaa palvelevat Kontulan ja Mellunmäen metroasemat sekä useat Helsingin sisäiset bussilinjat. Vesalassa on palveluista muun muassa päiväkoteja, nuorisotalo ja ravintoloita.
Bethany (Oklahoma)
Bethany on kaupunki Oklahoman piirikunnassa, Oklahoman osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden 2018 arvion mukaan 19 317. Vuoden väestönlaskentaan nähden nousua oli 1,4 prosenttia, jolloin kaupungissa asui 19 051 asukasta. Kaupungin pinta-ala on 13,5 neliökilometriä. Bethany kuuluu Oklahoma Cityn suurkaupunkialueeseen.
Foreclosure of a Dream
Foreclosure of a Dream on Megadethin single, joka on julkaistu vuonna 1992. Se sijoittui 30:ksi Billboardin listalla "Mainstream Rock Tracks". Suomessa se nousi virallisen singlelistan sijalle 12.
Kappaleet
Singlen Euroopan versio sisältää myös kappaleen Symphony of Destruction (Gristle Mix), jonka on tehnyt Nine Inch Nails.
Vittorio Lucchetti
Vittorio Lucchetti (21. joulukuuta 1894 Livorno – 3. helmikuuta 1965 Genova) oli italialainen voimistelija. Hän oli mukana voittamassa kultaa joukkuekilpailussa vuoden 1920 kesäolympialaisissa Antwerpenissä ja jälleen vuoden 1924 kesäolympialaisissa Pariisissa.
Pyhä Lucia
thumb|right|300px|[[Mosaiikki|Mosaiikkityö, joka esittää Pyhää Luciaa.]] Pyhä Lucia (, ortodoksisessa kirkossa: Pyhä neitsytmarttyyri Lucia Syrakusalainen ) (283–304) on katolisen kirkon kanonisoima pyhimys ja ortodoksisen kirkon muistelema pyhä, joka koki marttyyrikuoleman keisari Diocletianuksen vainossa tämän hallituskauden lopulla noin vuonna 304. Mitään muuta Luciasta ei varmuudella tiedetä, mutta hänen historiallisuuttaan ei epäillä. Lucia on sokeiden ja näkövammaisten pyhimys.
Lucian päivää vietetään 13. joulukuuta. Muistopäivä kuuluu alun perin katoliseen pyhimyskalenteriin, mutta nykyisin sitä vietetään ennen kaikkea ruotsinkielisessä kulttuurissa. Perinteeseen kuuluu Lucia-neito, joka on pukeutunut valkoisiin vaatteisiin, punaiseen vyöhön ja kynttiläkruunuun ja pitää kädessään kynttilää.
Kertomukset Pyhän Lucian elämästä
Lucia syntyi vuonna 283 Syrakusassa, Sisiliassa. Hänen isänsä, joka oli ylhäistä sukua oleva roomalainen, kuoli Lucian ollessa hyvin nuori, ja hän jäi äiteineen vaille holhoojaa. Tuohon aikaan Roomassa jokaisella naisella piti olla holhooja, joka oli hänestä vastuussa. Ensin se oli isä ja sitten aviomies, tarvittaessa myös veli saattoi toimia siskonsa holhoojana. Koska Lucian perhe oli varakas, hänelle oli varattu hyvät myötäjäiset ja hän oli kihloissakin. Isän kuoleman jälkeen perhettä kohtasi kuitenkin toinen onnettomuus, kun Lucian äiti sairastui punatautiin, josta selviytymismahdollisuudet olivat pienet. Neljän vuoden sairauden jälkeen äidin voimat alkoivat heiketä. Lucia kuuli kuitenkin, että Cataniassa kuolleen Pyhän Agathan pyhäinjäännöksillä rukoilemalla moni on kokenut ihmeparantumisen. Lucia saikin äitinsä suostutelluksi tulemaan kanssaan Cataniaan Pyhän Agathan haudalle rukoilemaan.
Ihme tapahtui ja äiti parantui, jolloin Lucia päätti kääntyä kristinuskoon ja hän vannoi pysyvänsä neitsyenä Pyhän Agathan tavoin. Oman myötäjäisosuutensa Lucia pyysi itselleen ja käski jakaa sen köyhille. Perheen palvelija kertoi Lucian sulhaselle, että Lucia oli jakanut myötäjäiset köyhille ja että hän ei menisikään naimisiin tämän kanssa, vaan on kääntynyt kristinuskoon ja menee naimisiin jonkin varakkaan jalosukuisen herran kanssa.
Mustasukkainen ja harhaan johdettu sulhanen ilmiantoi Lucian viranomaisille, koska Roomassa kristinusko oli kielletty. Lucia joutui oikeuden eteen, missä hänen kerrotaan vastanneen:
Lopulta Lucia tuomittiin vietäväksi bordelliin raiskattavaksi. Tällöin Pyhä Henki kuitenkin täytti Lucian, ja hän muuttui niin painavaksi, että häntä ei pystytty miesvoimin siirtämään. Vaikka apuun tuotiin vetohärkiäkin, Lucia pysyi järkähtämättä paikoillaan. Kun häntä ei saatu siirrettyä, hänet kertomuksen mukaan päätettiin polttaa. Lucian ympärille rakennettiin rovio, ja häntä valeltiin palavalla piellä ja kiehuvalla öljyllä. Tuli ei kuitenkaan pystynyt vahingoittamaan Pyhän Hengen täyttämää Luciaa. Lopulta hänet surmattiin miekalla teloittamalla.
Legendat
thumb|Pyhä Lucia, jonka silmät (valon tuojat) ovat lautasella. [[Domenico di Pace Beccafumin maalaus vuodelta 1521.]] Toinen, myöhemmin syntynyt legenda kertoo, että eräs nuorukainen, joka ei ollut kristitty, ahdisteli Luciaa kanssaan naimisiin, koska oli rakastunut tämän kauniisiin silmiin. Kun ahdistelu ei näyttänyt päättyvän lainkaan, niin lopulta Lucia repi silmät päästään ja lähetytti ne tarjottimella nuorukaiselle. Legendan mukaan, kun Neitsyt Maria näki Lucian vahvan uskon, hän antoi Lucialle entisiä kauniimmat uudet silmät. Kerrotaan, että nuorukainen puolestaan järkyttyi tapahtuneesta kovin ja sen seurauksena kääntyi kristinuskoon.