cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saku Mäenalanen
Juniorivuodet
Mäenalanen palasi Kärppiin kaudeksi 2011–2012. Hän oli tehoilla 13+29=42 joukkueen B-nuorten paras pistemies ja syöttäjä sekä Kärppien paras maalintekijä kevään 2012 pudotuspeleissä seitsemällä osumallaan. Mäenalanen palkittiin Oulun Kärpät 46 ry:n syyskuun 2011 kuukauden juniorina. Kaudella 2012–2013 hän muodosti Kärppien A-nuorissa Ville Leskisen ja Balázs Sebőkin kanssa tehokkaan ykkösketjun. Leskinen ja Mäenalanen olivat A-nuorten SM-liigan pistepörssissä kärkikaksikossa. Mäenalanen oli tehoilla 23+35=58 toisena ja voitti syöttöpörssin. Kevään 2013 pudotuspeleissä hän jakoi tehoilla 5+2=7 Kärppien sisäisen pistepörssin voiton Arttu Heikkisen ja Joona Vareksen sekä maalipörssin voiton Sami Anttilan kanssa. Mäenalanen valittiin kauden päätteeksi A-nuorten SM-liigan tähdistökentälliseen.
NHL-varaus ja nousu Kärppien SM-liigajoukkueeseen
Nashville Predators varasi Mäenalasen viidennellä kierroksella 125. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2013. Kaudeksi 2013–2014 hän teki Ville Leskisen ja Balázs Sebőkin kanssa 2+1-vuotiset SM-liigasopimukset Kärppien kanssa. Hän pelasi syksyllä 2013 joukkueessa kolme European Trophy -ottelua, mutta kauden kynnyksellä Kärpät lainasi hänet Mestis-joukkue Jokipoikiin. Mäenalanen pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa Kärpissä 28. syyskuuta 2013 vieraissa Tampereen Ilvestä vastaan. Liigauransa avausmaalin hän teki kolmannessa SM-liigaottelussaan 3. lokakuuta 2013 Tapparaa vastaan, jolloin Mäenalanen myös syötti Kärppien 4–1-voittoon päättyneen ratkaisumaalin. Hän pelasi kauden aikana kaikkiaan SM-liigassa 25 runkosarjaottelua tehopistein 4+3=7. Mäenalanen ei mahtunut kertaakaan Kärppien kokoonpanoon kevään 2014 pudotuspeleissä, mutta hänen runkosarjaottelumääränsä riitti kuitenkin Suomenmestaruuteen. Mäenalanen vietti kevätkautensa Kärppien A-nuorissa, joissa hän voitti SM-hopeaa. Jokipojissa Mäenalanen pelasi 15 runkosarjaottelua piste per peli -tahdilla.
Kauden 2014–2015 alussa Kärpät lainasi Mäenalasen marraskuun maaottelutaukoon asti ulottuvalla sopimuksella Pelicansiin saamaan peliaikaa. Hän oli pelannut Kärpissä yhden ottelun. Mäenalanen palasi sieltä kuitenkin jo kahdeksan ottelun jälkeen Kärppiin, kun hänen otteensa eivät vastanneet Pelicansin seurajohdon odotuksia. Mäenalanen sai siellä tilastoihinsa yhden syöttöpisteen. Marraskuussa hänet lainattiin Mestikseen Kajaanin Hokkiin, johon Mäenalasen kanssa lainalle siirtyivät myös Antti Kalapudas ja Jesse Puljujärvi. He pelasivat siellä kauden loppuun ja voittivat Mestis-pronssia. Mestis-kauden jälkeen Mäenalanen palasi Kärppien vahvuuteen ja hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Helmikuussa 2015 Kärpät käytti Mäenalasen sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Saman vuoden joulukuussa sitä jatkettiin taas vuodella kevääseen 2017 saakka.
Kaudella 2015–2016 Mäenalanen vakiinnutti paikkansa Kärppien SM-liigakokoonpanossa ja hän teki 46 runkosarjaottelussa tehot 6+10=16 ja kymmenessä playoff-ottelussa tehot 3+1=4. Tammikuun 2016 lopulla Mäenalanen joutui yli kuukaudeksi sivuun aivotärähdyksen vuoksi. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Mäenalanen voitti kauden aikana myös Mestarien liigan hopeaa.
Kaudella 2016–2017 Mäenalanen onnistui tekemään runkosarjassa tehot 11+10=21, vaikka hän pelasikin loukkaantumisten vuoksi vain 34 ottelua. Mäenalanen loukkasi ensin jalkansa runkosarjan avausottelussa Turun Palloseuraa vastaan ja oli lähes kaksi kuukautta sivussa. Helmikuussa 2017 hän joutui päävamman vuoksi uudelleen sivuun noin kuukaudeksi, kun Ässien Jyri Marttisen olkapää osui Mäenalasta kovalla voimalla päähän. Marttinen sai teostaan ottelurangaistuksen ja kolmen ottelun pelikiellon. Helmikuun 2017 lopulla Mäenalanen teki Kärppien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Läpimurto SM-liigan huipulle
Mäenalanen teki kaudella 2017–2018 SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 17+29=46, joilla hän oli Kärppien neljänneksi paras pistemies. Pudotuspeleissä Mäenalanen teki 18 ottelussa tehot 5+5=10. 6. tammikuuta 2018 ottelussa Turun Palloseuraa vastaan hän teki liigauransa ensimmäisen kypärätempun. Mäenalasen ensimmäinen maalin syntyi ylivoimalla, toinen maali jäi Kärppien voittomaaliksi ja kolmas maali syntyi siirretyn rangaistuksen aikana tyhjään maaliin viimeistellen Kärpille 5–3-voiton. Hän keräsi ottelussa myös syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Lasse Kukkosen tekemään maaliin. Jarmo Tauriainen valitsi Mäenalasen ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi.
Mäenalanen pelasi kauden 2017–2018 pääosin Kärppien kakkosketjun vasemmassa laidassa Nicklas Lasun ja Ville Leskisen vierellä. Kesken puolivälieräsarjan hänet nostettiin kuitenkin ensin ykkösketjuun tehottomasti maaliskuun aiemmat ottelut pelanneen Julius Junttilan tilalle. Mäenalanen otti pelipaikastaan huolimatta aloituksia jo runkosarjassa, mutta pudotuspelien edetessä hänet istutettiin kuitenkin keskushyökkääjän rooliin ja Mäenalanen johti pääasiassa Kärppien kakkosketjua laidoillaan Julius Junttila ja Ville Leskinen. Kauden viimeiseen otteluun, kuudenteen finaaliotteluun Tapparaa vastaan Leskisen ketjussa korvasi Sami Anttila. Mäenalanen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
NHL-sopimus Carolina Hurricanesiin
Toukokuussa 2018 Mäenalanen teki vuoden mittaisen, kaksisuuntaisen ja 832 000 dollarin arvoisen NHL-sopimuksen Carolina Hurricanesin kanssa. Hänen paikkansa farmin puolella on 70 000 dollaria. Mäenalasen sopimukseen sisältyy myös 92 500 dollarin allekirjoitusbonus. Hänet lähetettiin syksyn harjoitusleirin päätteeksi AHL-joukkue Charlotte Checkersin vahvuuteen. Mäenalanen kutsuttiin Jordan Staalin aivotärähdyksen myötä Hurricanesin NHL-kokoonpanoon joulukuussa 2018. Hän teki NHL-debyyttinsä 7. joulukuuta 2018 vieraissa Anaheim Ducksia vastaan. Mäenalanen sai ottelussa jääaikaa 6.49 minuuttia. Hänet lähetettiin debyyttinsä jälkeen kuitenkin takaisin Checkersin vahvuuteen. Tammikuussa 2019 Mäenalanen nostettiin uudelleen Hurricanesiin. Hän teki NHL-uransa avausmaalin viidennessä ottelussaan 8. tammikuuta 2019 vieraissa New York Islandersia vastaan. Mäenalanen pelasi NHL:ssä kauden 2018–2019 aikana 31 runkosarjaottelua tehopistein 4+4=8 ja yhdeksän playoff-ottelua tehden yhden syöttöpisteen. AHL:ssä hän pelasi 31 runkosarjaottelua tehopistein 7+7=14.
KHL-pelaajakauppa ja siirtyminen Jokereihin
Marraskuussa 2018 Sibir Novosibirsk kauppasi Mäenalasen KHL-oikeudet Jokereihin vaihdossa ruotsalaishyökkääjä Jens Lööken pelaajaoikeuksiin. Hän odotti kauden 2018–2019 jälkeen yhden suunnan sopimusta NHL:stä, mutta syyskuussa Mäenalanen päätti kuitenkin palata Suomeen ja hän siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella Jokereihin. Mäenalanen aloitti joukkueessa laitahyökkääjänä, mutta kauden edetessä hänet siirrettiin kuitenkin keskushyökkääjän pelipaikalle. Marraskuussa Mäenalanen joutui noin kahdeksi kuukaudeksi sivuun aivotärähdyksen vuoksi ja hän palasi kaukaloihin tammikuussa 2020, jonka vuoksi Mäenalasen runkosarja jäi vain 26 ottelun mittaiseksi. Huhtikuussa 2020 Jokerit käytti hänen sopimukssaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Mäenalasen kanssa.
Paluu Kärppiin 2021–2022
Kaudeksi 2021–2022 Mäenalanen palasi kolmivuotisella sopimuksella Kärppiin. Hänen sopimuksensa sisältää option ulkomaille siirtymisestä ensimmäisen sopimuskauden jälkeen. Mäenalanen nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Hän oli Kärppien paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 13+28=41. Mäenalanen voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +14.
Ulkomaanoption käyttäminen ja uusi NHL-sopimus Winnipeg Jetsiin
Toukokuussa 2022 Mäenalanen kertoi sanomalehti Kalevalle käyttäneensä Kärppien kanssa tekemässään sopimuksessaan olleen option ulkomaille siirtymisestä. Hän kertoi neuvotelleensa sekä ruotsalaisen että sveitsiläisten seurojen kanssa. Jo aiemmin huhtikuussa ruotsalaislehti Expressen uutisoi SHL-seura Brynäs IF:n käyneen tiiviitä neuvotteluita Mäenalasen ja hänen ketjukaverinaan Suomen A-maajoukkueessa pelanneen Hannes Björnisen kanssa. Joukkuetta valmensi Mäenalaselle Kärpistä ja A-maajoukkueesta tuttu Mikko Manner. Brynäs tiedotti sittemmin Björnisen sopimuksesta.
Mäenalanen ei lopulta siirtynyt Ruotsiin, vaan hän teki heinäkuussa 2022 Mäenalanen vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen NHL-sopimuksen Winnipeg Jetsin kanssa. Hänen kausipalkkansa NHL:n puolella on 750 000 dollaria ja farmissa 225 000 dollaria.
Maajoukkueura
Mäenalanen edusti Suomea Pekingin olympiakisoissa 2022, jolloin hän voitti kultaa. Mäenalanen pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2018, 2021 ja 2022, joista vuoden 2022 turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja vuoden 2021 turnaus hopeaan. Hänen valintaansa vuoden 2018 turnaukseen pidettiin yleisesti myös hieman yllättävänä, sillä Mäenalanen ei ollut ennen tätä pelannut otteluakaan A-maajoukkueessa. Hän teki näin ollen A-maajoukkuedebyyttinsä turnauksen avausottelussa 5. toukokuuta 2018 Tanskan Herningissä Etelä-Koreaa vastaan. Mäenalanen merkittiin Suomen nelosketjun vasempaan laitaan Janne Pesosen ja Marko Anttilan viereen. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa ja sai syöttöpisteen Pesosen tekemään maaliin. Yhteensä Mäenalanen on pelannut 43 A-maaottelua tehopistein 5+5=10.
Mäenalanen pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2014, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Mäenalanen voitti koko turnauksen maalipörssin ja oli Suomen toiseksi paras pistemies tutkaparinsa Teuvo Teräväisen jälkeen tehoilla 7+4=11. Hänet valittiin Norjaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Muuta
Mäenalasen isoveli Samuli on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä alemmissa sarjoissa.
Genmab
Genmab on tanskalainen bioteknologia-alan yritys. Sen osake noteerataan Kööpenhaminan pörssissä, ja se on osa sekä OMX Nordic 40- että OMX Copenhagen 20-indeksiä. Yhtiön kotipaikka on Kööpenhaminassa.
Tilikautena 2015 yhtiön liikevaihto nousi 1 133 miljoonaan Tanskan kruunuun (2014: 850 milj. DKK). Operatiivinen tulos parani 465 miljoonaan kruunuun (2014: 265 milj. DKK). Yhtiön henkilökuntaan kuului 186 henkeä. Edellisvuonna 2014 yhtiön liikevaihto kasvoi 28 % vuoden 2013 tasosta.
Historia
Genmab on perustettu vuonna 1999 Kööpenhaminassa. Vuonna 2000 se listautui sekä Frankfurtin että Kööpenhaminan pörssiin. Vuotta myöhemmin yhtiö alkoi yhteistyöhön sveitsiläisen Rochen kanssa. 2002 yhtiö julkaisi ensimmäisen tuoteprojektinsa liittyen Ofatumumabiin. Samana vuonna yritys listautui pois Frankfurtin pörssistä. Vuonna 2005 yhtiö voitti kansainvälisen Helix Awardin, ja aloitti Daratumumab-projektin. Seuraavana vuonna Genmab solmi yhteistyösopimuksen Glaxo Smith Klinen kanssa Ofatumumabin levityksestä ja jatkokehityksestä. 2009 Food and Drug Administration hyväksyi Ofatumambin käytön leukemian hoitoon. Samana vuonna Yhdysvalloissa aloitettiin Ofatumambin levitys kauppanimellä Arzerra. Seuraavana vuonna Arzerralle annetaan myyntilupa EU:n alueella. Samana vuonna yritys aloitti yhteistyön Seattle Geneticsin ja Lundbeckin kanssa. Vuonna 2012 Genmab solmi yhteistyösopimuksen Janssen Biotechin kanssa daratumumabin kehityksessä. Vuonna 2015 daratumumbin käyttö hyväksytään meylooman hoitoon. Vuonna 2015 Novartis osti Ofatumambin käyttöoikeudet MS-taudin hoitoon.
Tuotteet
Genmabilla on markkinoilla kaksi tuotetta. Ofatumumabia, jota myydään kauppanimellä Arzerra, käytetään kroonisen lymfaattisen leukemian hoitoon. Lääke hyökkää CD20-proteiineja vastaan, joita on syöpäsolujen pinnalla. Ofatumumabin käyttö on hyväksytty sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa, joskin osana muuta hoitoa. Sen käyttöä on tutkittu myös muiden sairauksien hoidossa.
Genmabin toinen markkinoilla oleva tuote on Daratumumab, jota myydään kauppanimellä DARZALEX. Sitä käytetään myelooman hoitoon. Lääke hyökkää CD38-proteiineihin, joita löytyy myelooma-syöpäsolujen pinnalta. Sen käyttö on hyväksytty Yhdysvalloissa.
Yrityksellä on useita tuotteita kehitysvaiheessa.
Fanny Pajula
Fanny Johanna Maria Laurikainen, o. s. Haake, sukunimi 1877–1897 Pajula (2. syyskuuta 1857 Kymi – 28. joulukuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kansanrunouden kerääjä ja ylioppilasaktiivi.
Fanny Pajulan vanhemmat olivat merikapteeni Oskar Fredrik Haake ja Maria Josefina Ahonius. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi Sortavalan opettajaseminaarista 1887 ja pääsi yksityisesti ylioppilaaksi 1891 (Nya svenska samskolan i Helsingfors).
Fanny Pajula oli naimisissa 1877–1887 pastori Lauri Vihtori Pajulan (ent. Widbom, 1849–1887) kanssa ja asui leskeksi jäätyään ystävänsä opettaja Hilda Käkikosken kanssa kuuden vuoden ajan 1889–1895. Pajula oli toisen kerran naimisissa 1897–1904 Ruskealasta kotoisin olleen kauppias, maanviljelijä ja valtiopäivämies Tuomas Laurikaisen (1841–1904) kanssa. Fanny ja Lauri Pajulan poika Paavo Pajula (1878–1961) toimi Sortavalan pormestarina ja oli myöhemmin Suomen ulkoministeriön palveluksessa viimeksi Suomen Kööpenhaminan lähettiläänä.
Fanny Pajula keräsi 1890-luvulla kahden kesäkauden aikana yli 800 inkeriläistä kansanrunoa. Hän oli mukana aktiivisesti myös ylioppilaiden osakuntatoiminnassa näihin aikoihin.
Camila
Camila on amerikankuubalaisen laulaja-lauluntekijä Camila Cabellon debyyttialbumi, joka julkaistiin 12. tammikuuta 2018.
Valkomarliini
Valkomarliini (Kajikia albida) on purjekalojen heimoon ja Kajikia-sukuun kuuluva marliini.
Koko ja ulkonäkö
Valkomarliini voi kasvaa jopa 3 m pitkäksi ja noin 80 kg:n painoiseksi. Naaras kasvaa koirasta suuremmaksi. Se on hyvin nopea kala. Valkomarliini vartalo on keskiviivan yläpuolelta tummansininen ja sen alta valkoinen. Sinisessä osassa on vaaleita viivoja. Kalan selkäevä on tummansininen, ja sen kärki on lievästi pyöristynyt. Se on edestä korkea, mutta selkälinja madaltuu voimakkaasti ja on lopun mittansa matala. Vatsaevät ovat viiksimäiset. Rintaevät ovat pitkät, siipimäiset, pituudeltaan noin puolet pään pituudesta.
Kalastus
Valkomarliini on urheilukalastajien ihailema – ja pelkäämä – kala. Se voi syöttiin iskiessään tempaista vavan mennessään varomattoman kalastajan käsistä. Muuten valkomarliinia saadaan pääasiassa sivusaaliina pitkälläsiimalla kalastuksessa.
Valkomarliinin liha on hyvälaatuista, joustavaa ja helposti muotoutuvaa, ja sitä verrataan usein vasikanlihaan. Kalan arvokkain osa on selkärankaa myötäilevät pitkittäislihakset. Ne leikataan myyntiä varten suuriksi kolmiomaisiksi viipaleiksi tai lohkoiksi. Valkomarliinin lihaa myydään enimmäkseen joko tuoreena tai pakastettuna.
Moa (etunimi)
Moa on ruotsalainen ja suomenruotsalainen naisen etunimi. Se on alkuperältään hellittelymuoto ruotsin sanasta moder tai mor ’äiti’. Moa-nimeä alettiin antaa Suomessa 1950-luvulla. Se yleistyi Ruotsissa todella paljon ja Suomessakin jonkin verran 2000-luvun alussa. Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi on Suomessa annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 441 henkilölle. Moan nimipäivä on ollut Suomen ruotsinkielisessä almanakassa vuodesta 2005 lähtien 8. helmikuuta. Ruotsissa Moan nimipäivä on 18. marraskuuta.
Belvederen Apollo
Belvederen Apollo on roomalainen 100-luvulla jaa. tehty kopio tai mukaelma kadonneesta alkuperäisestä kreikkalaisesta pronssiveistoksesta, joka on oletetusti tehty 300-luvun lopulla eaa. Alkuperäisen veistoksen tekijäksi oletetaan Leokhares. Beldeveren Apollo saattaa olla myös eri esikuvien perusteella tehty tyylijäljitelmä. Veistoksen tanssillinen asento, naisellinen ulkonäkö ja huolella veistetty kampaus erottavat sen 400-luvun eaa. ateenalaisista miespatsaista. Veistos tuli kuuluisaksi 1400–1500-lukujen taitteessa, jolloin se löydettiin.
Valtioneuvoston periaatepäätös
Valtioneuvoston periaatepäätös on Suomen valtioneuvoston asiakirja, jolla annetaan valtionhallinnolle ohjeita ja suuntaviivoja asioiden valmistelulle. Periaatepäätökset ovat lähinnä poliittisia kannanottoja ja luonteeltaan ne ovat valmistelevia päätöksiä, joilla ei ole välittömiä oikeudellisia vaikutuksia kansalaisiin. Lopulliset päätökset tekee asiaa käsittelevä ja valmisteleva viranomainen. Periaatepäätökset sitovat sitä hallitusta, joka on ne hyväksynyt. Jokainen hallitus päättää erikseen kautensa alussa, mitkä aikaisemmilla hallituskausilla hyväksytyistä periaatepäätöksistä ovat voimassa kuluvalla hallituskaudella. Valtioneuvoston tekemä periaatepäätös ei tarvitse eduskunnan hyväksyntää.
Poni
thumb|[[Newforestinponi (säkäkorkeus noin 140 cm).]] thumb|Jalopiirteinen [[connemaranponi on menestyvä ja suosittu lasten ja nuorten kilpaponi.]]
Poni (vanhahtavasti myös ponihevonen) on pienikokoinen hevonen. Hevosiin verrattuna poneilla on pienemmän koon lisäksi myös tanakampi ja lyhytjalkaisempi rakenne. Asiayhteydestä riippuen termiä ”poni” voidaan käyttää myös kaikista alle 148 cm korkeista hevosista niiden tyypistä riippumatta .Tämä artikkeli käsittelee hevostyyppiä.
Aleksandrovskoje (Tomskin alue)
Aleksandrovskoje on kylä, maalaiskunta ja Aleksandrovskojen piirin hallinnollinen keskus Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Objoen vasemmalla rannalla 941 kilometriä Tomskista luoteeseen. Kunnassa on 7 000 asukasta (vuonna 2015).
Poni
Käyttö
Poneja käytetään kokonsa vuoksi nykyisin erityisesti lasten ratsuina, joskin isoimmat ponit käyvät myös ainakin pienikokoisten aikuisratsastajien käyttöön. Vanhastaan poneja on elänyt villeinä tai puolivilleinä karuissa olosuhteissa ja niitä on käytetty ratsuina, maataloustöihin ja ajoon sekä esimerkiksi kaivostöihin.
Aleksandrovskoje (Tomskin alue)
Kylä on syntynyt hantien asuttamalle alueelle viimeistään 1600-luvun alussa. Vuonna 1740 se tunnettiin Nižne-Lumpokolskin pogostana, jossa oli kirkko, papiston asumukset ja kolme hantien majaa. Asukkaat harjoittivat metsästystä, kalastusta ja toimittivat 1900-luvun vaihteessa polttopuita Obin höyrylaivoille. Kylän väkiluku kasvoi voimakkaasti 1930-luvulla, jolloin seudulle asutettiin Siblagin karkotettuja. Vuonna 1934 perustettiin maanviljelyn kokeiluasema ja vuonna 1944 avattiin kalatehdas.
Poni
Käyttö
Ratsastuskilpailuissa on erikseen poniluokkia, jotka on esimerkiksi Suomessa tarkoitettu korkeintaan 16-vuotiaille poniratsastajille. Myös poniratsastajaiän ylittänyt voi osallistua ratsastuskilpailuihin ponilla, mutta ratsukon on oltava sopusuhtainen eikä se voi osallistua poniluokkiin. Valjakkoajossa poniluokissa ei ole ikärajoituksia. Poniraveissa pieniä eli A-kategorian poneja saa ohjastaa korkeintaan 18-vuotias.
Aleksandrovskoje (Tomskin alue)
Aleksandrovskojessa on 1920-luvulla perustettu jokisatama, joka modernisoitiin öljynporauksen alkaessa 1960-luvulla. Vuonna 1972 otettiin käyttöön Aleksandrovskojen ja Anžero-Sudženskin välinen öljyjohto. Kylässä toimii öljynjalostamo ja kalatehdas. Palveluihin kuuluvat keskikoulu, musiikkikoulu, kulttuuritalo ja piirisairaala. Paikallislehtenä ilmestyy Severjanka.
Poni
Poni vai hevonen?
Jako poneihin ja hevosiin riippuu asiayhteydestä: kilpailuissa raja on rodusta riippumatta absoluuttinen korkeusraja, muissa yhteyksissä poniksi lasketaan useimmiten ponirodun edustaja ja hevoseksi hevosrodun edustaja. Rodun määritteleminen poni- tai hevosroduksi ei ole yksiselitteistä, ja tietyt rodut voidaankin laskea joissakin maissa hevosiksi ja toisissa poneiksi. Monet tällaisista roduista saatetaan luokitella muissa maissa pienhevosiksi.
The Rolling Stones 1st American Tour 1964
The Rolling Stones 1st American Tour 1964 oli The Rolling Stones -yhtyeen ensimmäinen Yhdysvaltain-kiertue. Kiertue promotoi yhtyeen The Rolling Stones -albumia.
Poni
Poni vai hevonen?
Suomessa noudatetaan nykyisin aina alkuperämaan käytäntöä rodun poniksi määrittelemisen osalta. Suomen käytännön vuoksi islanninhevosia, haflingereita ja vuonohevosia kutsutaan Suomessa hevosiksi, tarkemmin sanottuna ponikokoisiksi hevosiksi eikä poneiksi kuten Keski-Euroopassa. Aiemmin niitä sanottiin islanninponiksi ja vuonoponiksi.
Kansainvälisten hevosurheilusäännösten mukaan poneiksi luetaan kaikki hevoset, joiden säkäkorkeus on enintään 148 cm (brittiläisittäin 14,2 hands eli kämmenenleveyttä). Tämän poni/hevonen -jaottelun lisäksi poneja jaetaan säkäkorkeuden perusteella myös eri kokoluokkiin: esimerkiksi Suomen ratsastuskilpailuissa ponit jaetaan pieniin (alle 140 cm) ja isoihin poneihin (140–148 cm) ja poniraveissa A-kategoriaan (alle 107 cm) ja B-kategoriaan (107,1–130 cm). Kilpailuyhteyksissä yli 148 cm korkea hevosyksilö lasketaankin hevoseksi ja alle 148 cm korkea poniksi rodusta riippumatta. Hevosurheilukilpailujen poniluokat ovat yleensä rodusta riippumatta avoinna kaikille ponikokoisille (tai kooltaan tiettyyn ponikorkeusryhmään kuuluville) yksilöille, ja näissä yhteyksissä niitä myös kutsutaan poneiksi.
Luma apiculata
Luma apiculata on myrttikasveihin kuuluva puulaji, joka kasvaa luonnonvaraisena Andeilla Chilessä ja Argentiinassa suunnilleen leveyspiirien 33 ja 45 välisellä alueella.
Poni
Ylikorkeat ponit ja ponikokoiset hevoset
Ponien rotumääritelmään kuuluu tavallisesti säkäkorkeuden yläraja, joka voi olla ponikorkeuden raja 148 cm tai jokin matalampi säkäkorkeus. Ylikorkeaa eli tämän määrätyn ylärajan täysikasvuisena ylittävää yksilöä ei yleensä hyväksytä rodun jalostukseen eikä siis esimerkiksi oteta rotunsa kantakirjaan. Yli 148 cm korkeaksi kasvavaa ponirodun edustajaa kutsutaan ylikorkeaksi poniksi. Käyttöponeina ja kilparatsuina ylikorkeat yksilöt voivat olla erinomaisia, ja niitä saatetaan myös käyttää risteytyksiin ja ratsuponijalostukseen.
Luma apiculata
Puun kuori on kanelinruskea, ja siitä hilseilee oransseja ja valkeita kerroksia. Sen runko voi kasvaa 20 metriä korkeaksi, ja haarautuu usein erikoisiin muotoihin. Lehdet ovat aromaattisia, ja marjat syötäviä. Sisempi kuorikerros vaahtoaa saippuan tavoin. Kasvia on käytetty luontaislääkintään.
Poni
Ylikorkeat ponit ja ponikokoiset hevoset
Rakenteeltaan ison hevosen tyyppisten rotujen edustajat voivat jäädä ponikokoisiksi. Esimerkiksi arabianhevosen säkäkorkeus on usein vain 140–150 cm, mutta arabit ovat silti hevosia ja niillä on hevosen rakenne ja ominaisuudet. Muutkin täysiveriset saattavat jäädä ponikokoisiksi. Lisäksi ainakin suomenhevosella on olemassa oma muista jalostussuunnista erillinen pienhevostyyppinsä, joka on niin ikään ponikokoinen.
Luma apiculata
thumb|vasen|Puun kukkia. Luma apiculatan lehdet ovat pienet, kiiltävät ja tummanvihreät, nuorina niissä on punertava sävy. Sen kukat ovat valkoiset. Kasvi kestää leikkaamista, ja sitä kasvatetaan eri korkuisina pensasaitoina.
Poni
Ylikorkeat ponit ja ponikokoiset hevoset
thumb|Monet ponirodut ovat eläneet karuissa olosuhteissa puolivilleinä ja ovat nykyäänkin erittäin karaistuneina. Kuvassa [[exmoorinponi|exmoorinponeja.]]
Luonne
Poneille on tyypillistä neuvokkuus, älykkyys, vilkkaus ja joskus myös erittäin vahva oma tahto. Poneja pidetäänkin usein hevosia hankalampiluonteisina: itsepäisinä, oikukkaina ja temppuilevina. Vaikka varsinaiset ponit saattavatkin perusluonteeltaan jossain määrin poiketa tyypillisistä hevosista, syy lienee usein ponin puutteellisessa koulutuksessa.
thumb|vasen|Jopa pienimmät ponirodut voivat vetää aikuista kärryillä.
Ponirotuja
thumb|[[Shetlanninponi on suosittu ponirotu.]] Poneja ovat mm. brittiläiset ja irlantilaiset ponirodut kuten exmoorinponi ja laajalle levinnyt ponirotu, erittäin pienikokoinen shetlanninponi. Nämä eläimet elivät Britteinsaarten karuissa oloissa vuosituhansia eristyksissä muista hevosista. Muita tunnettuja ponirotuja ovat esimerkiksi newforestinponi ja welsh-poni sekä ruotsalainen gotlanninruss.
K. Emil Sipinen
Karl Emil Sipinen (13. maaliskuuta 1873 Laukaa – 6. joulukuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja lastenkirjailija.
Sipisen isä David Sipinen toimi kauppiaana Äänekoskella. Karl Emil Sipinen valmistui kansakouluopettajaksi Jyväskylän seminaarista ja toimi opettajana Tampereella.
Karl Emil Sipinen oli naimisissa opettaja Matilda Veijon kanssa. Heidän poikansa Veikko Emil Sipinen (k. 1944) oli mainospiirtäjä joka suunnitteli etiketit Koskenlaskija- ja Viola-juustopakkauksiin. Veikko Sipisen poika on arkkitehti Arto Sipinen.
Määrällinen nälkä
Määrällinen nälkä tarkoittaa sitä, että ihminen ei saa tarpeeksi energiaa syömästään ruoasta. Tämä johtaa aliravitsemukseen, kun ihmisen elimistö ei pysty toimimaan normaalisti liian pienen energiamäärän takia.
Määrällistä nälkää esiintyy lähinnä köyhissä maanosissa, kuten Afrikassa.
Apassit (täsmennyssivu)
Apassit voi tarkoittaa seuraavia:
Casanova (elokuva)
Casanova on vuonna 2005 ensi-iltansa saanut Lasse Hallströmin ohjaama elokuva. Elokuva perustuu Giacomo Casanovan elämään. Pääosassa on edesmennyt australialainen näyttelijä Heath Ledger ja muissa osissa Jeremy Irons, Sienna Miller, Oliver Platt ja Natalie Dormer.
Arvioita
Turun Sanomien Päivi Valotien mielestä Casanova kuuluu Hollywoodin leipätyöläiseksi kotiutuneen ruotsalaisen Lasse Hallströmin ehdottomasti kehnoimpiin ohjaustöihin. ”Elokuvaa katsoessa suorastaan kismittää se, että taas kerran unelmatehtaalla on pistetty rahaa palamaan aivan tyhjänpäiväiseen elokuvaan, jonka ainoa lisäarvo lajityyppinsä liukuhihnafilmien joukossa on kovasti komeissa lavasteissa ja puvustuksessa.”
Työn Valta (Helsinki)
thumb|200px|Lehden ensimmäisen varsinaisen numeron etusivu. Työn Valta oli Helsingissä vuosina 1917–1919 ilmestynyt oikeistososiaalidemokraattien sanomalehti.
Vihtori Kososen johtamat SDP:n revisionistit perustivat Työn Vallan vuoden 1917 yleislakon jälkeen. Kososen ohella lehden ensimmäisen toimituskunnan muodostivat toimitussihteeri Elias Siippainen sekä Pekka Häkli, Timo Korpimaa, Väinö Valvanne ja Paavo V. Viitanen.
Lehden tehtävänä oli vastustaa puolueen radikalisoitumista. Samaa linjaa edusti viipurilainen Itä-Suomen Työmies. Lehti oli sisällissodan aikana punaisten lakkauttama, mutta alkoi ilmestyä uudelleen sodan jälkeen. Työn Valta ei ollut missään vaiheessa SDP:n virallinen äänenkannattaja, ja sen taustaryhmä suunnitteli bolševismin vastaisen sosialistipuolueen perustamista. Sosialistinen Työpuolue perustettiin vuoden kestäneen valmisteluvaiheen jälkeen kesäkuussa 1919, ja Työn Vallasta tehtiin puolueen äänenkannattaja.
Työn Valta ilmestyi eri aikoina yhdestä kuuteen kertaan viikossa. Sen toimittajana ja aluksi myös julkaisijana oli Vihtori Kosonen. Vuonna 1919 julkaisijayhtiöksi perustettiin Sanomalehti Oy Työnvalta. Osakeyhtiö teki pian konkurssin.
Ylempi ensimmäinen poskihammas
Ylemmillä ensimmäisillä poskihampailla on yleensä neljä huippua. Joissakin tapauksissa hampaassa on myös harvinainen viides huippu. Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöltään näyttävätkin melko samanlaisilta. Nämä hampaat ovat myös toiseksi yleisimpiä karieshampaita.
Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset poskihampaat tunnetaan "kutosina".
Azulejo
pienoiskuva|Neljästä azulejosta muodostuva kuvio. Azulejo (<arab. zellige, az-zulayj, زليج) on Espanjassa ja erityisesti Portugalissa yleisesti käytetty koristeellinen keraaminen laatta. Niitä käytetään julkisivujen, katupintojen, sisäseinien ja lattioiden pinnoitukseen ja koristeluun. Azulejo-laatat ovat yleensä valkoisia, kiiltäväksi lasitettuja ja sinikuvioisia, mutta myös muita värejä käytetään. Azulejo-kulttuuri on saanut vaikutteita hollantilaisessa Delftin kaupungissa 1600-luvulta asti tehdystä sinivalkoisesta keramiikasta.
Laatat tulivat Iberian niemimaalle alkujaan arabivalloittajien mukana. Nykyisin ne ovat keräilyn ja siten myös varkauksien kohteita.
Ribbe
thumb|Rapeakamaraista norjalaista ribbeä Ribbe (myös ) on perinteinen norjalainen jouluruoka. Ribbe valmistetaan sian kyljestä, jossa on kamara mukana.
Historia
Ruokalaji tunnetaan 1800-luvulta ensimmäisistä norjalaisista keittokirjoista. Tuolloin talonpoikaisperinteet suolatun ja kuivatun lihan käyttöön olivat muuttumassa ja raudan käyttö paistinuuneissa mahdollisti paremmin lihan uunikypsennyksen. Ruokalaji tunnetaan jo vuodelta 1831 peräisin olevassa, ensimmäisessä norjalaisessa Maren Elisabeth Bangin kokoamassa keittokirjassa nimellä Ribbensteg.
Ribbe oli vierasvara- ja juhlaruokaa. Siitä tuli ajan myötä suosittu jouluruoka joko jouluaaton tai joulupäivien pöytään.
Valmistus
Sika teurastettiin yleensä myöhäissyksyllä, jolloin kylmä ilma mahdollisti lihan säilymisen jouluun saakka ilman suolaustakin. Kylkiliha saatettiin myös upottaa suolanesteeseen ja liottaa ennen ruoanlaittoa.
Kylkiluut katkaistiin, ja lihaan hierottiin suolaa ja pippuria. Kylki paistetaan joko paistinuunissa tai paremman puutteessa pannulla. Paistotavat vaihtelivat esimerkiksi lisänesteen käyttämisen suhteen. Joskus liha saatettiin keittää ennen paistoa mureaksi.
Ruokalajia on tarjoiltu makkaran, medisterkakkujen ja perunan kera. Ribben oheen kuuluu usein kotona pantu olut tai viinaryyppy.
Alempi ensimmäinen poskihammas
Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöllisesti näyttävätkin melko samanlaisilta. Nämä hampaat ovat myös yleisimpiä karieshampaita.
Hammaslääkärikielessä kaikki ensimmäiset poskihampaat tunnetaan ”kutosina”.
Xavier Pascual Fuertes
Xavier Pascual Fuertes on espanjalainen käsipallovalmentaja joka toimii tällä hetkellä FC Barcelonan päävalmentajana. Pascual Fuertes aloitti Barcelonan päävalmentaja 2009 ollen ennen sitä varavalmentajana seurassa. Pascual Fuertes on niittänyt menestystä Barcelonassa valmentaja heti päävalmentajaksi tultuaan muun muassa kymmenellä Espanjan liiga mestaruudella.
Kurjet kaivolla
pienoiskuva|Jussi Mäntysen veistos Turun kaupunginsairaalan pääsisäänkäynnin edessä. Kurjet kaivolla on Jussi Mäntysen pronssiveistos Turun Kunnallissairaalan edustalla. Kaupunki teetti linnuista pronssiveistoksen Lapinlahden Taidevalimossa ja päätti sijoituspaikaksi Kunnallissairaalan edustan. Teos on alun perin valettu kipsiin ja tällaisena taiteilija lahjoitti sen Turun kaupungille. Teos paljastettiin vuonna 1973.
Jussi Mäntynen tunnetaan realistisista eläinaiheisista veistoksistaan. Kurjet kaivolla on hyvä esimerkki taiteilijan kiinnostuksesta eläinten anatomiaa ja käyttäytymistä kohtaan. Sulavalinjaiset kurjet on kuvattu taiturimaisesti, aivan kuin ne olisivat liikkeessä kaulat ylväästi kohotettuna kohti korkeuksia. Mäntynen perehtyi eläimiin metsästys- ja luontoharrastuksensa kautta ja hän toimi konservaattorina Helsingin yliopiston eläinmuseossa 20 vuoden ajan.
Mäntysen kurkiveistosten on ajateltu ilmentävän sodan jälkeisen surun sekä sielunrauhan etsimistä ja taiteilijan koti-ikävää muutettuaan Tukholmaan.
Lähteet
60.44026°N, 22.27581°W
Spiders (single)
Spiders on System of a Downin vuonna 1998 julkaisema kappale, joka julkaistiin singlenä sekä yhtyeen nimikkoalbumilla. Kappale julkaistiin singlenä vuoden 1999 puolella. Spidersista on tehty myös musiikkivideo, jonka ohjasi Charlie Deaux.
Luis Pérez Companc
Luís Pérez Companc (s. 2. tammikuuta 1972 Buenos Aires) on argentiinalainen moottoriurheilija ja entinen MM-tason ralliautoilija. Hän kilpaili WRC-sarjassa vuosina 2001–2008 saavuttaen yhdeksän MM-pistettä.
Vuonna 2005 Perez Companc voitti Argentiinan rallisarjan mestaruuden. Rata-autoiluun siirryttyään hän kilpaili vuosina 2008-09 FIA GT Championship-sarjassa. Pérez Companc on osallistunut myös Le Mansin 24 tunnin ajoon kolmesti, vuosina 2009, 2010 ja 2012.
Hänen veljensä Pablo Pérez Companc on myös kilpa-autoilija.
Rallin MM-sarjan tulokset
(Tulosselitteet)
Idänräätäli
Idänräätäli, joissakin lähteissä pelkkä räätäli, (Monochamus urussovii) on kookas, musta ja pitkätuntosarvinen sarvijäärälaji. Sen asuinalue ulottuu Euroopan itäosista Japaniin, ja se viihtyy luonnontilaisissa korpimetsissä. Aikuiset idänräätälit oleskelevat kaatuneiden puunrunkojen alapinnoilla ja toukat vastakuolleiden tai kuolevien puiden tyviosassa. Pohjoismaissa laji on sidoksissa kuuseen, mutta muualla se elää muillakin havupuilla ja jopa joillakin lehtipuulajeilla.
Koko ja ulkonäkö
Idänräätälin ruumiin pituus on 20–30 mm, ja koiraan tuntosarvet ovat selvästi ruumista pitemmät, naaraalla suurin piirtein ruumiin pituiset. Koiraan peitinsiivet ovat mustat, mutta naaraalla niissä ja etuselässä on vaaleiden karvatupsujen muodostamia laikkuja. Molemmilla sukupuolilla kiiltävien peitinsiipien kärkiosassa on pitkää, kellertävää karvoitusta ja tyviosassa V-kirjaimen muotoinen painautuma. Keskellä selkää, peitinsiipien tyvellä oleva kilveke on kokonaan vaaleakarvainen ilman karvatonta keskijuovaa. Etuselän sivuilla on suuret, teräväkärkiset hampaat.
Levinneisyys
Idänräätäli on eurooppalaisittain itäinen laji, jota tavataan Skandinaviasta ja Itä-Euroopasta Siperiaan ja Japaniin saakka. Suomessa levinneisyys keskittyy Itä- ja Kaakkois-Suomen sekä Etelä-Lapin alueille, mutta erillisiä havaintoja tunnetaan myös maan keskiosista sekä Pohjanmaalta.
Elinympäristö ja elintavat
Toisin kuin avoimissa ympäristöissä viihtyvät lähisukulaisensa suutari ja ranskanräätäli, idänräätäli on ikimetsälaji, joka elää luonnontilaisissa korpimetsissä, joissa on vain yksittäisiä kaatuneita puita tai pieniä tuulen kaatamia laikkuja. Pohjoismaissa se on täysin sidoksissa kuuseen, mutta Siperiassa lajin tiedetään elävän muillakin havupuilla ja jopa joillakin lehtipuulajeilla. Aikuiset kuoriaiset ovat liikkeellä kesäkuun lopulta syyskuulle. Ne oleskelevat päivisin kaatuneiden puunrunkojen alapinnoilla ja pudottautuvat häirittyinä herkästi maahan. Ravinnokseen ne järsivät nilaa elävien kuusten oksista.
Toukat elävät vastakuolleiden tai kuolevien puiden tyviosissa, erityisesti tuulen kaatamissa rungoissa. Nuoret toukat elävät laajoissa ja syvissä käytävissä kuoren alla, mutta siirtyvät myöhemmin litteisiin, puun pituussuuntaisiin käytäviin syvemmälle puuainekseen. Käytävien järsimisestä syntyvän puupurun toukka työntää ulos käytävästä, jolloin muodostuu suuren tikkumaisen purun muodostamia kasoja. Toukkakehitys kestää kaksi vuotta, ja lopulta toukka koteloituu puun pinnan tuntumaan kovertamaansa onkaloon. Aikuistuneen kuoriaisen ulostuloaukon läpimitta on yli 10 mm.
Suomen lajiston uhanalaisluokituksessa 2000 idänräätäli oli vaarantunut, mutta vuoden 2010 luokituksessa se on enää silmälläpidettävä (NT). Ruotsissa se on nykyisin erittäin uhanalainen, ja lajia uhkaa vanhojen kuusimetsien sekä niiden lahopuujatkumon häviäminen. Norjasta lajia ei ole tavattu yli sataan vuoteen ja vuoden 2006 arvioinnissa se on luokiteltu alueellisesti hävinneeksi.
Otto Latva
Otto Latva (s. 24. tammikuuta 1985 Teuva) on suomalainen historioitsija ja tietokirjailija, joka on perehtynyt erityisesti eläinten, kasvien ja ihmisten jaetun menneisyyden sekä meri- ja ympäristöhistorian tutkimukseen. Latva on työskennellyt tutkijana Turun yliopistossa ja Åbo Akademissa. Vierailevana tutkijana Latva on työskennellyt Memorial University of St. John'sissa Kanadassa ja Tallinnan yliopistossa Virossa. Latva väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopiston kulttuurihistorian oppiaineesta vuonna 2019 aiheenaan syvänmeren eläimen jättiläiskalmarin hirviöllistämisen historia. Latva on toiminut Trace ∴ Journal for Human-Animal Studies -lehden päätoimittajana. Hän johtaa Suomen Akatemian rahoittaa tutkimushanketta nimeltä Kadonneet, uhanalaiset ja saapuneet lajit – Ihmisten suhde Itämeren muuttuvaan biodiversiteettiin (HumBio). Latva nimitettiin Turun yliopiston monilajisen historian dosentiksi vuonna 2021.
Guess
Guess (virallinen nimi Guess?, Inc., tuotteissa usein kirjoitettu muotoon GUESS?) on yhdysvaltalainen vaatealan yritys. Sen perustivat marokkolaissyntyiset Yhdysvaltoihin muuttaneet Marcianon veljekset Los Angelesissa vuonna 1981. Guessin tuotteisiin kuuluu vaatteiden ohella myös kelloja ja koruja. Yrityksellä on myös Marciano-vaatemerkki.
Guess tunnetaan erityisesti seksuaalisista mainoskampanjoistaan, joissa on käytetty muun muassa mustavalkoisia valokuvia tunnetuista malleista ja näyttelijöistä, kuten Claudia Schiffer, Valeria Mazza, Adriana Lima, Drew Barrymore, Anna Nicole Smith, Paris Hilton ja Jordan.
Yrityksen alku
Guessin mainoskampanjat aloitettiin vuonna 1982, ja vuonna 1985 mainoksiin tuli mukaan yrityksen tavaramerkiksi noussut mustavalkoisuus. Mainokset ovat voittaneet lukuisia Clio-palkintoja. Niissä on ollut mukana useita laajalti tunnettuja supermalleja, joista monet nousivat kuuluisuuteen juuri mainoskampanjoiden kautta.
Ylempi toinen poskihammas
thumb|300px|Ylemmät toiset poskihampaat Ylemmät toiset poskihampaat ovat ihmisen hampaita yläleussa. Hampaat sijaitsevat ylempien ensimmäisten poskihampaiden takana ja mahdollisesti myös ylempien viisaudenhampaiden edessä. Kuten kaikilla poskihampailla, niiden tehtävänä on pureskella ruokaa.
Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto
Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto (NKDL) on kansainvälinen naisjärjestö, joka perustettiin Pariisissa marraskuussa 1945. Se on sateenvarjojärjestö, joka edistää rauhantyötä ja naisten oikeuksia ja vastustaa rasimia ja kolonialismia. Järjestö on kuvattu vasemmistofeministiseksi, ja monet sen johtajista ovat olleet kommunisteja, mutta mukana on myös muiden poliittisten ryhmien edustajia. Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto on keskeinen kansainvälisen kommunismin apujärjestö.
Ylempi toinen poskihammas
Ylemmillä toisilla poskihampailla on yleensä neljä huippua. Näiden hampaiden maitohammas- ja pysyvien versioiden välillä on suuria eroja, vaikka ne ulkonäöllisesti näyttävätkin melko samanlaisilta.
Naisten kansainvälinen demokraattinen liitto
NKDL:n ensimmäisessä kongressissa oli edustajia 40 maasta, vuonna 1958 70 maasta ja vuonna 1985 NKDL:ssä oli jäsenjärjestöä 117 maasta eri puolilta maailmaa.
Merkittäviä henkilöitä
NKDL:n johtotehtävissä toimi eräitä suomalaisia: Hertta Kuusinen oli järjestön puheenjohtaja vuosina 1969–1974 ja Mirjam Vire-Tuominen sen pääsihteeri vuosina 1978–1987.
Ylempi toinen poskihammas
Hammaslääkärikielessä kaikki toiset poskihampaat tunnetaan "seiskoina".
Jyrki Nurminen
Jyrki Nurminen (s. 2. marraskuuta 1990 Ristijärvi) on Suomen menestynein miespuolinen rantalentopallopelaaja. Hän pelaa puolustajana. Nurminen on voittanut rantalentopallon Suomen mestaruuden peräti yhdeksän kertaa vuosina 2012 ja 2016-2023. Kaikkiaan hän on voittanut ennätykselliset kolmetoista SM-mitalia. Hän on ainoa suomalainen miespelaaja, joka on voittanut Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa peräkkäin.
Nurminen on pelannut urallaan myös lentopalloa Mestaruusliigassa sekä suorittanut ykköstason valmentajatutkinnon lentopallossa. Beach volleyn pelaamisen ohella hän toimii myös valmentajatehtävissä lentopallossa ja rantalentopallossa. Hän on myös yksi rantalentopallotapahtumia järjestävän yrityksen perustajista.
Jyrki Nurminen on omistajana yrityksessä Jyrki Nurminen Beach Volley Oy joka tekee Beach Volley valmennusta.
Ura
Nurminen on pelannut lentopalloa 6-vuotiaasta lähtien. Juniorivuosien jälkeen hän sai vuonna 2010 paikan yleispelaajana liigajoukkue Oulun Ettassa, joka pelaa Suomen mestaruusliigassa. Vuonna 2012 hän päätti keskittyä rantalentopallon pelaamiseen enemmän ja muutti parempien harjoitusmahdollisuuksien perässä Helsinkiin. Hän kuitenkin jatkoi edelleen perinteisen lentopallon pelaamista Korson Vedon liigajoukkueessa.
Jyrki Nurminen voitti ensimmäisen rantalentopallon Suomen-mestaruutensa vuonna 2012, parinaan Pekka Piippo. Tämän jälkeen Nurminen ja Piippo päättivät keskittyä kilpailuihin ulkomailla. He liittyivät Suomen rantalentopallomaajoukkueeseen jatkaakseen uraansa kohti ammattilaisuutta.
Vuonna 2017 Nurminen ja Piippo kilpailivat rantalentopallon EM-kisoissa Jūrmalassa, Latviassa. He päättivät turnauksen 25. sijalle.
Vuonna 2018 Nurmisen uudeksi pariksi tuli Santeri Sirén. Nurminen ja Sirén saivat neljän vuoden sponsorointisopimuksen TMR Invest OY:n kanssa. Yhdessä he nousivat maailmantilastoissa sijalta 126 sijalle 55. Nurminen ja Siren uusivat sponsorisopimuksensa TMR Invest Oy:n kanssa vuonna 2020 seuraaviksi neljäksi kaudeksi. Neljän vuoden 2018–2023 aikana Nurminen ja Sirén eivät ole hävinneet yhtään ottelua suomalaisille vastustajille: heidän saldonsa on 77 voittoa ja nolla tappiota.
Valmennus toiminta
Jyrki Nurminen tekee aktiivisesti pelaajauransa ohella myös Beach Vollye valmennus toimintaa. Hän järjestää kaksi kertaa vuodessa Beach volleyhyn keskittyneen leirityksen Turkin Alanyassa jossa kaikentasoiset lajin ystävät voivat harjoitella valmennuksen piirissä.
Lisäksi hän ja hänen yrityksensä on osakkaana Hiekka Beach volley sisähallissa, Vantaan varistossa, jossa myös jatkossa talvikaudella Nurmisen valmennukset pyörivät aktiivisesti.
Shields Roadin metroasema
Shields Road on Glasgow'n metron asema Pollokshieldsin alueella Glasgow'n kaupungin eteläosassa. Asema on avattu muun metrojärjestelmän tavoin vuonna 1896 ja uudistettu 1970-luvun lopulla.
Shields Roadin asema sijaitsee nykyisin kaupunkirakenteen muuttumisen vuoksi syrjäisellä M8-moottoritien reunustamalla teollisuusalueella. Asema on kuitenkin melko vilkas, sillä syyskuusta 2006 asti asemalla on ollut käytössä yli 800-paikkainen liityntäpysäköinnin mahdollistava pysäköintihalli. Teollisuusrakennusten lisäksi aseman lähistöllä sijaitsee Charles Rennie Mackintoshin suunnittelemassa rakennuksessa toimiva Scotland Street School Museum.
Shields Roadin asema ei nimestään huolimatta sijaitse tarkalleen ottaen Shields Road -kadulla vaan Scotland Streetillä. Aseman nimen muuttamista ei kuitenkaan toistaiseksi ole pidetty tarpeellisena.
Lilija Kulyk
Lilija Kulyk (, s. 27. tammikuuta 1987) on ukrainalainen kolmiloikkaaja.
Fragging
thumb|pysty|Yhdysvaltalainen sirpalekranaatti eli "fragmentation grenade" M-61 vuodelta 1969. Fragging on englannin kielen käsikranaattia tarkoittavasta sotilasslangisanasta frag johdettu termi, jolla viitataan omien esimiesten murhiin käsikranaatein tai laajemmin määriteltynä muillakin tavoin Yhdysvaltain asevoimissa. Termi tuli tunnetuksi Vietnamin sodan aikana.
Lilija Kulyk
Hän voitti pronssia alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2005 tuloksella 13,42 m ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2006 tuloksella 14,01 m. Alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän voitti sen sijaan kultaa vuonna 2007 tuloksella 14,39 m ja pronssia vuonna 2009 tuloksella 13,88 m. Hän karsiutui Pekingin olympialaisissa 2008, Berliinin MM-kilpailuissa 2009, Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 ja Barcelonan EM-kilpailuissa 2010.
Fragging
Yhdysvaltojen asevoimissa tapauksia, joissa alaiset ovat tappaneet esimiehiään, on esiintynyt Yhdysvaltain asevoimissa jo vapaussodasta lähtien. Täydellisiä tilastoja ei pidetty, mutta ilmiö oli kuitenkin suhteellisen harvinainen aina Vietnamin sotaan saakka, jonka aikana termi tuli tunnetuksi. Ilmiön tunnetuimmassa muodossa alaiset surmasivat esimiehensä öisin näiden nukkuessa heittämällä nukkumapaikalle sirpalekranaatin, jota englanninkielinen ilmaus ”fragmentation grenade” tarkoittaa. Termillä kuitenkin alettiin viitata myös esimerkiksi ampumalla tai yliajamalla tehtyihin tahallisiin surmaamisiin. Eniten näitä tapahtui vuosien 1968 ja 1972 välillä; erityisen yleisiä ne olivat takalinjan joukoissa. Tapauksia ilmeni sekä armeijassa että merijalkaväessä. Ongelma ei ollut marginaalinen, sillä Yhdysvaltojen asevoimien arvioiden mukaan Vietnamin sodassa sai tapauksien seurauksena vuosina 1970–1971 surmansa noin 60 armeijan esimiestä. Kaikkiaan tapauksia tai niiksi epäiltyjä oli 830, joista 333 vuonna 1971. Suuri osa amerikkalaisjoukoista vedettiin pois Vietnamista vuonna 1972, minkä jälkeen myös tapaukset harvinaistuivat.
Lilija Kulyk
Hänen ennätyksensä on 14,39 m, jonka hän hyppäsi Debrecenissä 13. heinäkuuta 2007 voittaessaan kultaa alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa. Sisäradoilla hän on hypännyt 14,06 m Sumyssa 18. helmikuuta 2010. Pituushypyssä hänen ennätyksensä on Kiovassa 19. toukokuuta 2007 hypätty 646 cm. Sisäradoilla hän on hypännyt 637 cm Zaporižžjassa 26. tammikuuta 2008.
Nenad Milijaš
Nenad Milijaš (s. 30. huhtikuuta 1983 Belgrad, Jugoslavia) on serbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Englannin valioliigassa pelaavaa Wolverhamptonia ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkue
Milijaš pelasi junioriaikoinaan belgradilaisessa Zemunissa, jonka edustusjoukkueeseen hän nousi vuonna 2000. Kaudella 2001–2002 hän onnistui vakiinnuttamaan paikkansa joukkueessa ja kuului seuraavina kausina sen luottopelaajiin.
Parhaan kautensa maalien valossa hän pelasi 2005–2006, kun hän onnistui tekemään puolen kauden aikana kahdeksan osumaa. Hyvin menneen puolikautisensa jälkeen hän siirtyi tammikuussa 2006 Punaiseen tähteen. Hänen kautensa päättyi juhlaan, kun joukkue voitti sekä maan pääsarjamestaruuden että cupin. Joukkue voitti myös seuraavalla kaudella 2006–2007 kummatkin kilpailut.
Dušan Bajevićin alaisuudessa Milijaš sai hyvin rajoitetusti peliaikaa, mutta Boško Ǵurovskin saavuttua hänen peliaikansa ja vastuunsa kasvoi jälleen. Hän onnistui säilyttämään pelipaikkansa joukkueessa vaikeina aikoina ja lopulta hänestä kasvoi joukkueen yhdeksi tärkeimmistä pelaajista. Kotimaansa sarjamenestyksen johdosta joukkue pääsi pelaamaan myös euro-cupien otteluita.
Milijaš pelasi tähän asti parhaan kautensa 2008–2009, kun hän teki kaikki kilpailut mukaan lukien 22 maalia. Hän oli kauden päätteeksi paras serbialainen maalintekijä ja hävisi pääsarjan parhaan maalintekijän palkinnon vain yhdellä maalilla. Hänet valittiin sarjakauden parhaaksi pelaajaksi sekä äänestettiin kauden tähdistöjoukkueeseen.
15. kesäkuuta 2009 hän teki nelivuotisen sopimuksen englantilaisseura Wolverhamptonin kanssa. Hän teki ensiesiintymisensä joukkueessa kauden avausottelussa West Ham Unitedia vastaan. Ensimmäisen maalinsa hän teki joulukuussa 2009 ottelussa Boltonia vastaan ja kaksi viikkoa myöhemmin toisensa Burnleytä vastaan.
Maajoukkue
Milijaš teki ensiesiintymisensä Serbian maajoukkueessa 6. syyskuuta 2008 pelatussa vuoden 2010 MM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa maajoukkueessa neljännessä ottelussaan 19. marraskuuta 2008 Bulgariaa vastaan. Hänet valittiin Serbian joukkueeseen vuoden 2010 MM-kilpailuihin.
Kusadasin pommi-isku 16. heinäkuuta 2005
Kusadasin pommi-isku oli pommi-isku joka tapahtui 16. heinäkuuta 2005 Länsi-Turkissa. Poliisi epäilee, että kyseessä oli noin 16-vuotiaan tytön tekemä itsemurhapommi-isku.
Katja Ahopelto
Katja Orvokki Ahopelto (o.s. Kantanen) (s. 19. toukokuuta 1991 Helsinki) on suomalainen kuulantyöntäjä. Hän edustaa Viipurin Urheilijoita. Hän on harrastanut myös useita muita yleisurheilulajeja, ja häntä valmensi vuoteen 2010 isänsä, estejuoksija Tapio Kantanen. Tämän jälkeen hänen valmentajanaan toimi Conny Karlsson. Viimeiseksi kilpailukaudeksi Tilastopajan mukaan on jäänyt kausi 2012. .
Kantanen karsiutui loppukilpailusta Novi Sadin alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2009. Hän voitti ensimmäisen aikuisten maaottelunsa, Tampereen hallimaaottelun 2011, uransa parhaalla tuloksella 15,00. Hän on voittanut sisäratojen Suomen-mestaruuden 2010 ja 2011. Turun Kalevan kisoissa 2011 hän sijoittui kolmanneksi.
Kantanen työnsi ulkorataennätyksensä 15,03 Turussa 5. elokuuta 2011.
Pikarimeduusat
Pikarimeduusat (Stauromedusae) on polttiaiseläimiin kuuluva, meressä elävien selkärangattomien lahko. Pikarimeduusojen elämänkierrosta puuttuu kokonaan vapaasti uiva planktinen meduusavaihe. Aikuiset, suvullisesti lisääntyvät pikarimeduusat ovat pohjaan kiinnittyneitä ja muistuttavat pikemmin polyyppiä kuin meduusaa.
Pikarimeduusoita tunnetaan noin 50 lajia, joista valtaosa on alle viiden senttimetrin kokoisia.
Aiemmin pikarimeduusat luettiin yhdeksi varsinaisten meduusoiden (Scyphozoa) lahkoista, mutta ne erotettiin omaan Staurozoa-luokkaansa vuonna 2004. Ne lienevät lähempää sukua kuutiomeduusoille kuin varsinaisille meduusoille.