cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kolmiköytisienvuoren kalliomaalaus
Kolmiköytisienvuoren kallionmaalaus sijaitsee Ruokolahdessa Etelä-Karjalassa Etelä-Saimaan itäosissa. Maalaus käsittää yhden tiiviisti maalatun kohdan kalliossa, joka näkyy kauemmaksi järvelle. Maalaus on ajoitettu nuoremmalle neoliittiselle kivikaudelle. Paikalle on opastus Äitsaaren Savilahdesta Sapolaan kääntyvän tien tuntumasta.
Löytyminen ja tutkimus
Maalauksen löysi vuonna 1977 Timo Miettinen, joka on myös merkitty maalauksen inventoijaksi. Miettinen inventoi maalauksen myös vuonna 1994 ja Minna Kähtävä-Marttinen vuonna 1996. Kolmiköytyisienvuoresta noin 2 kilometriä länteen sijaitsevasta Korosniemestä on löydetty tyypillisen kampakeramiikan asuinpaikka. Sijaintikorkeuden perusteella kalliomaalaus on ajoitettu noin 3 000 eaa..
Kalliomaalauksesta etelään sijaitsee kaksi ajoittamatonta kiviröykkiötä, jotka tosin saattavat olla kaskiraunioita. Kallioseinämä lohkeilee juuri maalauksen kohdalla.
Maalaus
thumb|left|Lähikuva pääkuvakentästä, jossa näkyy kaksi suurta hahmoa kädet ylöspäin kohotettuina ja oikealla ihmisen ja käärmeen piirteet yhdistävä kuvio. Kalliomaalaus sijaitsee Etelä-Saimaan itäosissa Äitsaaren länsirannalla, Riislahden kaakkoispuolella olevan Kolmiköytisienvuoren länsilounaaseen katsovassa kallionseinämässä. Maalattu alue sijaitsee 3,5−4,5 m vedenpinnan yläpuolella, mikä tekee noin 79,20 metriä merenpinnan yläpuolella. Maalauksen alla on kuivillaan olevaa rantakivikkoa.
Maalauskohta erottuu järvelläkin kauaksi. Kuvia suojaa kalliolippa, joka pitää sen kuivana sateellakin. Maalauskohta on voimakkaan oranssinpunainen eikä ole haalistunut kovinkaan pahasti. Kuviot ovat silti melko suttaantuneet eikä kaikkia yksityiskohtia enää erota. Puuroutuminen saattaa johtua veden pitkäaikaisesta vaikutuksesta esimerkiksi järven laineiden vaikutuksesta tai sateen ulottuessa joskus lipan suojaan. Kuvakentän koko on 1,35×2,45 metriä, mutta keskittymä sijaitsee paljon pienemmällä alueella.Maalauksessa on kolme erillistä aluetta.
Suurimmat kuviot sijaitsevat pahoin punaiseksi puuroutuneessa pääkentässä. Silmään pistää kaksi isohkoa käsiään adoranttisesti kohottavaa ihmishahmoa, joiden jalkopäät katoavat punavärin sekaan. Ensivaikutelmaksi jää useiden leveiden pystyviivojen vedot ihmisvartaloiden välissä jalkopään ympärillä. Päiden yläpuolellakin näkyy punaväriä. Muunlaisia tulkintoja on myös esitetty. Kuviossa esiintyy mahdollisesti kaksi peräkkäistä veneenkuvaa. Punaväriläiskän keskeltä voi myös nähdä tummemmalla värillä maalattu ihmishahmo.
Hieman erillään ja oikealla ylhäällä erottuu selvästi lyhyempi ihmishahmo rinnallaan oikealta alhaalta luikerteleva käärme. Myös ihmisen vartalo vaikuttaa käärmemäiseltä. Joidenkin kuvien mukaan ihmisellä on saattanut joskus olla koukkupolvet. Ihmisen vasemmalla puolella voi nähdä kaksi aaltoviivaa sekä suuripäisen ihmisen sivukuva. Lisäksi voidaan nähdä vaakaviivoja ja ehkä kalan kuvioita.
Eräs tulkinta Kolmiköytisienvuoren maalaukselle on, että šamaani on muuttumassa puoliksi ihmisen ja käärmeen hahmoksi. Käärmemäinen muoto mahdollisti luikertelemaan aliseen maailmaan asioita hoitamaan. Suuret ihmisenkuviot voisivat esittää suurempaa mahtia ja voimaa omaavia "vuorten miehiä". Mertakallion kalliomaalauksessa putoava ihminen omaa myös käärmemäisiä piirteitä. Juusjärven kalliomaalauksessa on ihmishahmon alavartalossa käärmeen piirteitä.
47 rōninia
thumb|47 rōninin haudat Sengaku-ji -temppelissä. 47 rōninia tai Chūshingura (”Uskolliset”) on japanilainen legenda, joka 1700-luvun tositapahtumiin pohjautuen kertoo 47 rōninista eli isännättömäksi jääneestä samuraista, jotka kostavat isäntänsä kuoleman. 47 rōninin taru on yksi kuuluisimpia samuraitarinoita, ja sitä pidetään usein eräänlaisena Japanin kansallislegendana. Tarina on tunnetuin bushidōn eli samuraiden kunniakoodin ja elämäntavan kuvaus.
Tarinan alussa hoviherra Kira loukkaa samuraiden isäntää, Akōn daimio Asano Nakanoria, joka tästä raivostuneena hyökkää loukkaajaansa kohti, haavoittaen tätä päähän ja olkapäähän. Vartijat kuitenkin estävät Asanoa tappamasta Kiraa. Hyökkäyksen vuoksi shōgun Tokugawa Tsunayoshi määrää Asanon tekemään rituaali-itsemurha seppukun. Isäntänsä kuoltua 47 samuraita jäävät isännättömiksi. Ōishi Kuranosuken johdolla he vannovat kostavansa isäntänsä kuoleman tappamalla Kiran. He ryhtyvät tämän jälkeen valmistelemaan salamurhaa ja pyrkivät sekoittumaan muuhun väestöön ryhtymällä munkeiksi ja kauppiaiksi. Ōishi viettää paljon aikaa Kioton huvikortteleissa, tekeytyy juopoksi ja saa näin Kiran uskomaan, että mitään pelkoa kostosta ei ole.
Valmisteltuaan murhaa vuoden salaliittolaiset kerääntyvät Edoon. He hyökkäävät tammikuisena yönä pahaa-aavistamattoman virkamiehen taloon. Rōninit ovat jakaantuneet kahteen ryhmään, ja rummun lyönti on merkkinä hyökkäyksen aloituksesta, pillin vihellys puolestaan Kiran löytymisestä. Kiivaan taistelun jälkeen Kira löytyy piilostaan. Rōninit tarjoavat hoviherralle mahdollisuutta itsemurhaan, mutta tämä ei halua tehdä sitä. Ōishi tappaa lopulta Kiran. Tämän jälkeen rōninit vievät Kiran pään isäntänsä haudalle ja antautuvat. Nuorin rōnineista lähetetään sitä ennen viemään sana Akoon, että rōninit ovat täyttäneet velvollisuutensa.
Shōgun ymmärtää toisaalta koston, mutta ei voi hyväksyä sitä, että rōninit ovat ottaneet lain omiin käsiinsä. Hän päättää lopulta, että vangittuja rōnineja ei teloiteta kuten rikollisia vaan he saavat tehdä seppukun. Kuolemansa jälkeen rōninit haudattiin isäntänsä viereen. Sanansaattajaksi lähetetyn rōninin shogun armahtaa.
Kritiikki
Tapahtuman aikaan elänyt samurai Yamamoto Tsunetomo kritisoi rōninien toimintaa kirjassaan Hagakure. Hänen mukaansa bushidōa noudattavan samurain kuuluu suorittaa seppuku välittömästi häpeän jälkeen, tai hakea kostoa, välittämättä siitä onnistuuko tämä tehtävässään vai ei. Rōninien suunnittelu oli Tsunetomon mukaan epäkunniallista, koska he olivat valmiita riskeeraamaan kaiken suorittaakseen onnistuneesti kostonsa. Kira olisi voinut kuolla sairauteen siinä ajassa minkä Rōninit käyttivät suunnitelmaansa, eväten tällä tavalla kunnian palauttamisen. Tsunetomon mielestä aidosti kunniakas samurai olisi hyökännyt vaarasta ja onnistumisestaan välittämättä heti Kiraa vastaan, ja kunnia olisi näin varmasti palautunut lopputuloksesta huolimatta.
Jälkimaine
Tarinan taustalla ovat vuosina 1701–1703 sattuneet tositapahtumat, jotka aiheuttivat valtavan kohun Japanissa. Pitkän rauhallisen ajanjakson aikana unohtunut samuraiden kunniakoodi nousi jälleen esiin. Tapauksesta laadittiin valtava määrä runoja ja kirjoitelmia, ja vuoteen 1844 mennessä vähintään 47 näytelmää oli kirjoitettu rōninien kostosta. Näistä vuonna 1748 kirjoitettu Chūshingura on merkittävin, ja se on innoittanut useita myöhempiä sovituksia.
Elokuvasovituksista tunnetuimmat ovat Kenji Mizoguchin vuonna 1941 ohjaama Genroku Chūshingura ja Kon Ichikawan vuonna 1994 ohjaama Shijūshichinin no shikaku, jossa Ōishia esittää Ken Takakura. Vuonna 2013 tarinasta tehtiin myös Hollywood-elokuva 47 Ronin, joka kuitenkin perustuu alkuperäiseen tarinaan vain hyvin löyhästi ja yhdistelee siihen uusia henkilöitä sekä fantasia-aineksia.
Meriteollisuusyhdistys
Meriteollisuus ry:ssä on noin 80 jäsentä, muun muassa meriteknisen alan laitevalmistajat, kokonaistoimittajat, suunnittelutoimistot, ohjelmisto- ja järjestelmätoimittajat sekä laivanrakennus-, korjaus-, ja offshoretelakat. Yhdistys on Teknologiateollisuus ry:n toimialayhdistys.
Meriteollisuus ry:n tärkeimpiä tehtäviä on alan kotimaisen verkottumiskehityksen edistäminen, tuotekehitys- ja tutkimustoiminnan kansallinen ja kansainvälinen koordinointi sekä vaikuttaminen EU:n laivanrakennuspolitiikkaan ja yhteistoiminta kansainvälisissä järjestöissä. Tavoitteiden saavuttamiseksi yhdistyksen puitteissa toimii useita työryhmiä, kuten tutkimustoimikunta, verkostokehitystyöryhmä, verkoston tiedonhallintatyöryhmä, verkostokoulutustyöryhmä, täydennyskoulutustyöryhmä, kansainvälistymisen työryhmä, viestintä- ja koulutustyöryhmä, sääntö- ja suunnittelutyöryhmä, rahoitustyöryhmä ja offshoretyöryhmä. Yhdistys on jäsen alansa eurooppalaisessa jäsenyhdistyksessä SEA Europessa.
.
Transjordania
Transjordanian emiraatti oli brittiläiseen imperiumiin kuulunut protektoraatti, joka perustettiin vuonna 1921. Yhdessä Palestiinan kanssa alueet muodostivat Palestiinan mandaatin, jonka hallinnan Kansainliitto oli antanut Britannialle saatuaan alueen maailmansodassa romahtaneelta Osmanien valtakunnalta. Britannia oli sodan aikana miehittänyt alueet arabien avustuksella. Tasapainoillen juutalaisten ja arabien suosion saavuttamisessa Britannia esti juutalaisten muuton Transjordaniaan, mutta julisti Palestiinan juutalaisten "kansalliseksi kodiksi".
Jordan-joella oli useita kaupunkiasutuksia, joista suurin oli Al-Saltissa.
Emiraatilla oli muodollisesti arabihallitsija. Maa itsenäistyi vuonna 1946, jolloin siitä tuli Jordanian valtio.
Järjestys
Järjestys on järjestelmän tilaa kuvaava ominaisuus. Järjestys on sitä suurempi, mitä vähemmän informaatiota tarvitaan kohteen rakenteen ja sen osasten järjestyksen kuvaamiseen. Vastaavasti epäjärjestys on sitä, että kohteen kuvaamiseen tarvitaan maksimissaan koko kohteen sisältämä informaatio lyhentämättömänä. Arkielämässä järjestys liitetään yleensä siisteyteen, mutta tällöinkin kyseessä on periaatteessa sama ilmiö kuin informaatioteoriassa: kun astiat on järjestetty kaappiin, on kaapin sisällön rakenne yksinkertaisemmin kuvattavissa kuin jos astiat olisivat siellä sekaisin.
Järjestystä on sanottu muun muassa entropian, "epäjärjestyksen", vastakohdaksi. Lisäksi se merkitsee usein sattumanvaraisuuden vastakohtaa, ennustettavuutta ja epätodennäköistä tilaa.
Rauma (Norja)
Rauma on kunta Norjassa Møren ja Romsdalin läänissä. Kunnan pinta-ala on 1502 km² ja tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Rauman kunnassa oli 7 421 asukasta. Rauman kunta syntyi, kun Eid, Grytten, Hen, Voll ja eteläosa Veøyn kunnasta yhdistettiin vuonna 1964. Kunnan keskustaajama on Åndalsnesin kaupunki, jossa asuu noin 3000 asukasta. Kunnan läpi virtaa Rauma-niminen joki. Kunnan tunnetuin nähtävyys on Trollstigen. Kunnassa järjestetään musiikkifestivaali Rauma Rock aina elokuussa sekä tunturifestivaalit.
Jane Wyman
Jane Wyman (oik. Sarah Jane Mayfield; 5. tammikuuta 1917 Saint Joseph, Missouri, Yhdysvallat – 10. syyskuuta 2007 Palm Springs, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hän oli Ronald Reaganin ensimmäinen aviopuoliso.
Ura
Jane Wyman yritti ensin elokuviin lapsinäyttelijäksi äitinsä tuella. Myöhemmin hän esiintyi radiossa nimellä Jane Durrell.
Wyman pääsi avustajaksi elokuviin vuodesta 1936 alkaen ja eteni sivuosiin ja pikkufilmien pääosiin. Hän näytteli yleensä komedioiden "hupsua blondia". Wymanin varsinaiset näyttelijänlahjat pääsivät esille vuoden 1945 elokuvassa Tuhlattuja päiviä.
Jane Wymanin elokuvauran kulta-aikaa olivat 1940- ja 1950-luvut. Tuolloin ilmestyivät hänen kenties tunnetuimmat elokuvansa, kuten Elämän kevät, jossa hänen vastanäyttelijänä oli Gregory Peck, Sanattomia tunteita (1948), josta hänet palkittiin parhaan naispääosan Oscarilla, Lääkärin omatunto (1954), jossa hänen vastanäyttelijänään oli Rock Hudson, Alfred Hitchcockin ohjaama Esirippu laskee (1950) ja Pollyanna – iloinen tyttö (1960). Wyman muistetaan elokuviensa lisäksi Angela Channingin roolista saippuasarjassa Viinitila Falcon Crest (vuosina 1981–1990). Vuonna 1993 Wyman vieraili lääkärisarjassa Tohtori tuli kaupunkiin.
Yksityiselämä
vasen|pienoiskuva|Wyman ja hänen aviomiehensä Ronald Reagan (1944) Wymanin syntymänimi oli Sarah Jane Mayfield. Wymanin vanhemmat erosivat vuonna 1921. Vuosi myöhemmin hänen isänsä kuoli ja äiti muutti Clevelandiin jättäen tyttären kasvattivanhempien huomaan. Kasvattivanhempien nimet olivat Emma ja Richard D. Fulks, ja Jane alkoi käyttää heidän sukunimeään.
Jane Wyman oli elämänsä aikana viisi kertaa naimisissa, mutta kaikki avioliitot päättyivät eroon. Wymanilla oli kaksi lasta Ronald Reaganin kanssa. Wymanilla on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella, toinen elokuvaurasta ja toinen televisiosta. Wyman muutti 16. huhtikuuta 2003 hoitokotiin ja kuoli 10. syyskuuta 2007, jolloin hän oli 90-vuotias.
Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni
thumb|upright|Kansainvälisen tähtitieteellisen unionin logo.
Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (, lyh. IAU,, lyh. UAI) on vuonna 1919 perustettu tähtitieteen ammattilaisista koostuva järjestö, joka päättää muun muassa tähtitieteeseen liittyvistä standardeista ja nimistöasioista kansainvälisellä tasolla. Se on yhteistyöjärjestö, jolla on lukuisia osastoja, 9 040 yksittäistä jäsentä ja 63 jäsenvaltiota.
Päätäntävalta
Kansainvälisellä tähtitieteellisellä unionilla on ainoana oikeus nimetä taivaankappaleita sekä niiden pinnanmuotoja. Esimerkiksi tietyn planeetan kuille tai taivaankappaleen pinnanmuodoille on usein määrätty tietty aihepiiri, jonka mukaan uudet kohteet nimetään. Kuun meret on nimetty mielentilojen mukaan, Uranuksen kuut William Shakespearen ja Alexander Popen teoksissa esiintyvien henkilöhahmojen mukaan. Lisäksi unioni määritteli muun muassa tähdistöjen rajat vuonna 1928 ja astronomisen yksikön (AU) pituuden vuonna 1976.
Onkitunturi
Onkitunturi ( Vuoggoaiv) on tunturi Petsamontunturien itäosassa Petsamon piirissä Murmanskin alueella Venäjällä. Onkitunturi sijaitsee Zapoljarnyin kaupungin eteläpuolella. Tunturin itäpuolelta virtaa Petsamojoki. Onkitunturi on 411 metriä korkea. Tunturi sijaitsee Suomelle vuosina 1920−1944 kuuluneen entisen Petsamon kunnan alueella.
Soave
Soave on vanha linnoituskaupunki Veronan maakunnassa Veneton alueella Pohjois-Italiassa. Kaupungissa on runsaat 7 000 asukasta Se sijaitsee Veronan kaupungin itäpuolella.
Soave-viinit ovat saaneet nimensä kaupungin mukaan.
Molekyylimassa
Molekyylimassa kertoo molekyylin massan atomimassayksiköissä (yksikkönä u tai amu). Molekyylimassa on molekyylin muodostavien atomien atomimassojen summa, koska kemiallisessa reaktiossa atomiytimen massa ei muutu. Moolimassan lukuarvo on sama kuin vastaavan molekyylin molekyylimassan, mutta moolimassan yksikkö on g/mol.
Esimerkiksi vedyn atomimassa on 1,008 u ja hapen 16,00 u. Täten vesimolekyylin H2O molekyylimassa on 2 · 1,008u + 16,00 u = 18,016 u. Veden moolimassa on siten 18,016 g/mol. Kaasuseoksille voidaan myös laskea keskimääräinen molekyylimassa. Jos seoksessa on 78 % typpeä ja 21 % happea, seoksen molekyylimassa on 28 u· 0,78 + 32 u · 0,21 eli noin 28,6 u. Kuivan ilman tarkempi molekyylimassa on 28,964 u.
Siikli
Siikli, alun perin Sieglinde, on saksalainen varhainen kiinteämaltoinen perunalajike vuodelta 1935. Se on risteytys 'Böhm 155/06' × 'Juli'. Siiklin tärkkelyspitoisuus on 15,2 prosenttia. Sitä arvostetaan esim perunasalaatissa ja varhaisperunana. Sen maku on herkän mausteinen ja hieman rasvainen. Kukat ovat valkoisia.
Siikli on resistentti perunasyöpää vastaan ​​ja erittäin resistentti perunaviruksille A ja Y.
Se on herkkä mukulataudille, perunaruvelle, Fusarium-rutolle, lehtikäärevirukselle, perunavirukselle M, perunavirukselle X ja lehtirutolle sekä mukularutolle, joita voidaan torjua varhaisella korjaamisella.
Laiteohjain
Laiteohjain on tietokonelaitteiston osa, joka ohjaa toisen laitteen toimintaa, esimerkiksi näytönohjain, levyohjain tai oikosiirto- eli DMA-ohjain.
Microsoftin käyttöjärjestelmissä termi (laite)ohjain voi tarkoittaa myös laiteajuria.
Ohjain
Ohjain tarkoittaa seuraavia asioita:
Hapetus-pelkistysreaktio
Hapetus-pelkistysreaktio (redox-reaktio) on kemiallinen reaktio, jossa yksi tai useampi elektroni siirtyy kokonaan tai osittain atomilta toiselle. Tällaisessa reaktiossa toinen reaktion osapuolista, elektroneja luovuttava aine, hapettuu ja toinen, elektroneja vastaanottava aine, pelkistyy. Hapettuvaa ainetta kutsutaan pelkistimeksi, koska se pelkistää toisen aineen, ja pelkistyvää ainetta hapettimeksi, koska se vastaavasti hapettaa toisen aineen.
Hapetusluku ilmaisee, kuinka monta elektronia atomi on luovuttanut tai vastaanottanut jonkin yhdisteen syntyessä alkuaineistaan. Jos alkuaine on tällöin vastaanottanut elektroneja, hapetusluku on negatiivinen.
Hapetus
Hapetus eli hapettuminen on kemiallinen reaktio, jossa aineen hapetusluku kasvaa. Hapettuva aine luovuttaa muodollisesti elektroneja pelkistyvälle aineelle.
Esimerkiksi lyijy(II)ioni voi hapettua lyijy(IV)ioniksi: Pb2+ → Pb4+ + 2e−. Lyijyn hapetusluku kasvaa II:sta IV:ksi.
Lloyd
Lloyd on alun perin walesilainen nimi, joka esiintyy sekä sukunimenä että miehen etunimenä. Tunnettuja Lloydeja ovat:
Hapetus-pelkistysreaktio
Hapetus
Hapetus tapahtuu aina samanaikaisesti jonkin toisen aineen pelkistyksen kanssa. Hapettuva aine on toisaalta pelkistin ja pelkistyvä aine hapetin. Voimakkaita hapettimia ovat muun muassa otsoni (O3), typpihappo (HNO3) ja kaliumpermanganaatti (KMnO4).
Entisen, suppean määritelmän mukaan hapetus on aineen yhtymistä happeen. Esimerkiksi metaanin palaessa metaanissa oleva hiili hapettuu (–IV → +IV) ja happi pelkistyy (0 → –II) ja toimii siis myös nykyisen määritelmän mukaan hapettimena: CH4 + 2 O2 → CO2 + 2 H2O. Hapen hapetusluku yleensä pienenee hapen yhdistyessä aineeseen, ja toimii näin ollen hapettimena muille paitsi fluorille, sillä fluori on happea elektronegatiivisempi.
Orgaanisten yhdisteiden hapettuminen merkitsee yleensä niissä olevan vedyn vähenemistä, esimerkiksi alkoholin hapettuessa aldehydiksi, tai hapen määrän lisääntymistä, esimerkiksi aldehydin hapettuessa karboksyylihapoksi. Primäärinen alkoholi voidaan hapettaa aldehydiksi, joka voidaan edelleen hapettaa karboksyylihapoksi, esimerkiksi:
Sekundääriset alkoholit hapettuvat ketoneiksi. Tertiääriset alkoholit eivät hapetu.
Pelkistys
Pelkistys eli pelkistyminen on kemiallinen reaktio, jossa hapetusluku pienenee. Pelkistyvä aine ottaa muodollisesti vastaan elektroneja hapettuvalta aineelta. Esimerkiksi jodi voi pelkistyä jodidi-ioniksi: I2 + 2 e− → 2 I−. Jodin hapetusluku pienenee tällöin 0:sta −I:ksi. Tärkeä pelkistyksen käyttötarkoitus on metallien erottaminen malmien metalliyhdisteistä. Metallia, joka ei ole yhdisteenä, on kutsuttu pelkäksi.
Pelkistys tapahtuu aina samanaikaisesti jonkin toisen aineen hapetuksen kanssa. Pelkistyvä aine on toisaalta hapetin ja hapettuva aine pelkistin. Voimakkaita pelkistimiä ovat muun muassa natrium (Na), hydratsiini (N2H4) ja litiumalumiinihydridi (LiAlH4).
Metallurgian teollisuuden tärkein pelkistin on hiili, joka hapettuu hiilimonoksidiksi ja edelleen hiilidioksidiksi korkeissa lämpötiloissa vapauttaen metallit oksideistaan ja sulfideistaan puhtaiksi metalleiksi. Tämä reaktio tapahtuu esimerkiksi masuunissa. Myös vetyä ja maakaasua käytetään jonkin verran pelkistimenä (suorapelkistys). Esimerkki masuunissa tapahtuvasta pelkistymisreaktiosta:
Tässä rauta pelkistyy ja hiili reagoi hapen kanssa ja hapettuu, jolloin muodostuu hiilidioksidia.
Orgaanisessa kemiassa pelkistyksellä tarkoitetaan vedyn liittämistä molekyyliin (hydraus). Esimerkiksi bentseeni voidaan pelkistää sykloheksaaniksi vetykaasun ja platina-katalyytin avulla:
Orgaanisessa kemiassa pelkistäviä aineita ovat reagenssit, jotka luovuttavat vetyä H2 tai hydridi-ioneja (H-). Hydridi-ioneja luovuttavia pelkistäviä reagensseja ovat metallihydridit, kuten litiumalumiinihydridi (LiAlH4) ja natriumborohydridi (NaBH4). Esimerkiksi karboksyylihappo voidaan pelkistää litiumalumiinihydridillä aldehydiksi ja edelleen primääriseksi alkoholiksi natriumboorihydridillä ja ketonit sekundäärisiksi alkoholeiksi.
Ioniyhdisteiden hapetus-pelkistysreaktiot
Täydellisesti elektronit siirtyvät alkuaineelta toiselle ioniyhdisteiden reaktioissa tai niiden syntyessä alkuaineistaan. Esimerkiksi hapetus-pelkistysreaktio Cu2+ + Zn → Cu + Zn2+ voidaan jakaa puolireaktioihin:
Puolireaktiot tapahtuvat yhtä aikaa, joten yhteenlasketussa kokonaisreaktiossa ei näy elektroneja.
Kovalenttisten yhdisteiden reaktiot
Myös monia kovalenttisten yhdisteiden reaktioita voidaan pitää hapetus-pelkistysreaktioina. Vaikka elektronit eivät tällöin täydellisesti siirrykään atomilta toiselle, on sidokseen osallistuvista alkuaineista yleensä jompikumpi elektronegatiivisempi kuin toinen eli sillä on suurempi kyky vetää yhteisiä elektroneja puoleensa. Täten voidaan elektronien katsoa osittain siirtyneen tälle alkuaineelle.
Sovelluksia
Hapetus-pelkistysreaktiota sovelletaan esimerkiksi sähköparistossa. Paristossa tapahtuvassa hapetus-pelkistysreaktiossa siirtyy elektroneja, mikä synnyttää sähkövirran. Liuoksen tai sulaneen aineen läpi johdetun sähkövirran avulla monet hapetus-pelkistysreaktiot on myös mahdollista saada tapahtumaan päinvastaiseen suuntaan kuin ne muutoin tapahtuisivat. Ilmiötä sanotaan elektrolyysiksi.
Haitallisia hapetus-pelkistysreaktioita taas tapahtuu korroosion yhteydessä. Tästä näkökulmasta katsoen sähköparistoissa tapahtuu galvaanista korroosiota.
Kroatian vesipallomaajoukkue
Kroatian vesipallomaajoukkue edustaa Kroatiaa vesipallon miesten maajoukkuekilpailuissa.
Olympialaiset
Kroatia voitti olympiakultaa Lontoossa 2012. Se kukisti välieräottelussa Montenegron maalein 7–5 ja loppuottelussa Italian 8–6. Olympiahopeaa joukkue sai Atlantassa 1996. Voitettuaan välierässä Italian 7–6 se hävisi finaalissa Espanjalle 5–7. Rio de Janeirossa 2016 Kroatia saavutti niin ikään hopeaa. Kukistettuaan välierässä Montenegron maalein 12–8 se hävisi loppuottelussa Serbialle 7–11. Kroatia on sijoittunut lisäksi viidenneksi Tokiossa 2020, kuudenneksi Pekingissä 2008, seitsemänneksi Sydneyssä 2000 ja kymmenenneksi Ateenassa 2004.
MM-kilpailut
Kroatia voitti maailmanmestaruuden Melbournessa 2007. Kukistettuaan välierässä Serbian maalein 10–7 se voitti loppuottelussa Unkarin jatkoajalla 9–8. Budapestin MM-kilpailuissa 2017 Kroatia voitti välierässä Serbian 12–11 ja loppuottelussa Unkarin 8–6. MM-hopeaa joukkue sai Kazanissa 2015. Se voitti välierässä Kreikan jatkoajalla 15–13, mutta hävisi finaalissa Serbialle 4–11. MM-pronssia Kroatia on saavuttanut 2009, 2011, 2013 ja 2019. Lisäksi se on ollut neljäs 1994, 2005 ja 2022, kahdeksas 2001 sekä yhdeksäs 1998 ja 2003.
Muut kilpailut
Kroatia voitti Euroopan-mestaruuden 2010 kukistettuaan loppuottelussa Italian maalein 7–3. EM-hopeaa joukkue saavutti 1999 ja 2003 sekä EM-pronssia 2018. Maailmanliigan Kroatia voitti 2012, sijoittui toiseksi 2009, 2015 ja 2019 sekä kolmanneksi 2010, 2011 ja 2017. Maailmancupissa se oli toinen 2010 ja kolmas 2014. Välimeren kisoissa Kroatia saavutti kultaa 2013 sekä hopeaa 1993 ja 1997. Euroopam cupin se voitti 2018 ja oli toinen 2019.
Heikki Leppänen
Heikki Olavi Leppänen (s. 31. elokuuta 1946 Parkano) on suomalainen yleisurheilija. Urheilu-uransa jälkeen hän on toiminut valmentajana ja yleisurheilukommentaattorina Radio Suomen urheilulähetyksissä.
Leppänen toimi moniotteluiden lajivalmentajana Suomen Urheiluliitossa vuosina 1983–1995.
Tähtienvälinen aine
thumb|Yhden valovuoden pituinen [[Kaasusumu|kaasu- ja pölypilvi tähtienvälisessä avaruudessa.]] Tähtienvälinen aine aine koostuu kaasusta ja pölystä erillisinä pilvinä ja harvana väliaineena. Osa siitä nähdään tummina juovina Linnunradassa.
Koostumus
Tähtienvälisessä aineessa on myös molekyylejä, joista yleisimpiä ovat molekulaarinen vety ja hiilimonoksidi. Tähtienväliset molekyylit esiintyvät tiheissä pilvissä. Molekyylit syntyvät atomien tai yksinkertaisempien molekyylien kohdatessa joko avaruudessa törmäämällä tai polyhiukkasten pinnalla.
Tähtienvälisessä avaruudessa on myös planetaarisia sumuja, jotka ovat pientä, kuumaa, sinistä tähteä ympäröiviä laajenevia kaasukuoria. Räjähtäneistä tähdistä syntyy tähtienväliseen avaruuteen supernovajäännöksiä. Linnunradan ympärillä on kuuma korona, hyvin kuumasta kaasusta muodostunut vaippa. Koko tähtienvälisen avaruuden täyttävät kosmiset säteet, jotka ovat valtaosin vety-ytimiä eli protoneja.
Määrä
Tähtienvälisen pölyn hiukkaset ovat paljon pienempiä kuin maanpäällisessä pölyssä, ja ne muistuttavatkin kooltaan pikemminkin savuhiukkasia. Linnunradan kaiken näkyvän aineen massasta 10 prosenttia on tähtienvälistä kaasua. Tähtienvälistä pölyä on sadasosa kaasun määrästä eli 0,1 prosenttia kaiken näkyvän aineen massasta. Tähtienvälistä ainetta on tyypillisesti yksi atomi kuutiosenttimetrissä ja yksi pölyhiukkanen 100 000 kuutiometrissä.
Tähtienvälinen pöly on keskittynyt galaksien kierteishaaroihin ja nimenomaan niiden sisäreunoihin. Sen lisäksi pöly on keskittynyt erillisiin pilviin, jotka näkyvät pimeinä sumuina Linnunradan tähtitaustaa vasten. Yksittäisiä pölypilviä voidaan havaita myös kirkkaina heijastussumuina, joita tunnetaan noin 500.
Vaikutus
Tähtienvälinen pöly himmentää tähtien valoa eli aiheuttaa ekstinktiota kahdella tavalla. Absorptiossa valoa imeytyy hiukkaseen, ja sironnassa valo siroaa alkuperäisestä suunnastaan kaikkiin eri suuntiin. Linnunradan keskustasta lähtevä valo himmenee jopa 30 magnitudia näkyvän valon alueella, minkä vuoksi Linnunradan keskustaa on Maasta optisesti lähes mahdotonta havaita. Pöly aiheuttaa myös tähtien valon polarisaatiota. Kaasu aiheuttaa himmenemistä paljon tehottomammin massayksikköä kohden kuin pöly.
Tiheissä tähtienvälisissä pilvissä syntyy uusia tähtiä. Prototähti muodostuu, kun pilvi alkaa painovoimansa vaikutuksesta kutistua ja jakautua pienempiin osiin.
Katumaasturi
pienoiskuva|250px|Ford Expedition, tyypillinen yhdysvaltalainen SUV-luokan auto. Katumaasturi tarkoittaa maastoajo-ominaisuuksilla varusteltuja ajoneuvoja, jotka on kuitenkin suunniteltu käytettäväksi pääosin kaupungissa ja vilkasliikenteisillä teillä.
Termin merkitys on monitahoinen. Englanninkielisellä termillä SUV, joka tulee sanoista sport utility vehicle (tai aikaisemmin myös suburban vehicle), viitataan useisiin erilaisiin autotyyppeihin, joita voivat olla katumaasturit, maastoautot ja tila-autot. Englanninkielisessä terminologiassa on kuitenkin olemassa myös toinen katumaasturien alaluokka, Crossover Utility Vehicle (CUV), joka on risteytys katumaasturista ja tavallisesta henkilöautosta. Arkikielessä puhutaan myös kaupunki- tai citymaastureista, joilla tarkoitetaan pienen kokoluokan CUV-ajoneuvoja. Katumaasturit sen sijaan luokitellaan tavallisesti SUV-luokan ajoneuvoiksi. Suomalaisessa mediassa katu- ja kaupunkimaasturit kuitenkin monesti sekoitetaan toisiinsa.
USA:ssa katumaasturit nousivat suureen suosioon yhdessä lava-autojen (esimerkiksi Ford F150 ja Chevrolet Silverado) kanssa. Tämä johtui lähinnä siitä, että autojen verotusta muutettiin ja SUV:t laskettiin hyötyajoneuvoksi. Nykyisin miltei jokaisella automerkillä Yhdysvalloissa on tarjolla oma SUV-malli, isoimmilla monia. SUV:t tulivat muotiin myös Euroopassa. Vuoden 2005 lopulla öljyn hinnan noustessa reippaasti näiden autojen myynti Yhdysvalloissa on laskenut rajusti. Vuoden 2008 talouskriisin myötä kiinnostus niitä kohtaan on vähentynyt kaikkialla maailmassa.
Käyttötarkoitus
Alkujaan termillä SUV tarkoitettiin maastoajoon tarkoitettuja suurikokoisia nelivetoisia autoja. SUV:illa on kuitenkin myös muita käyttötarkoituksia, kuten erilaisten perävaunujen hinaaminen (kuten asuntovaunu tai hevosvaunu) tai yli viiden hengen kuljettaminen. Suuren ihmisjoukon kuljettamiseen SUV:t sopivat huonommin kuin tila-autot. Suomen kielessä käytetty termi kaupunkimaasturi tai joskus myös katumaasturi vastaa crossover-SUV:tä, joka on henkilöautomainen tyypillisesti nelivedolla varustettu korkea auto. Nämä autot eivät ole varsinaiseen maastoajoon tarkoitettuja.
Suosio
SUVit tulivat Yhdysvalloissa ja Kanadassa 1990-luvulla ja 2000-luvun alussa useista syistä suosituiksi. Autonostajia houkuttelivat suuret sisätilat, suurempi korkeus ja koettu turvallisuus. Lisäksi useimmilla täysikokoisilla SUVeilla on perinteisiä autoja parempi vetokyky, joka mahdollistaa asuntovaunujen, perävaunujen ja veneiden vetämisen.
Yhdysvalloissa naisille suunnattu mainostaminen selittää suuren kasvun SUV-autojen suosiossa. Enemmän kuin puolet SUV-kuljettajista koostuu naisista ja SUVit ovat yksi suosituimmista autovalinnoista naisilla.
Yleinen syy SUVien suosiolle, jonka omistajat mainitsevat, on suurempi koettu turvallisuus kolarissa tavallisen auton kanssa. Tosiasiassa jättikokoisella autolla kolaroiminen aiheuttaa yleensä tavallista henkilöautoa enemmän kuolemantapauksia niin vastapuolelle kuin jalankulkijoille. Suurempi koko mahdollistaa paremman näkyvyyden ja vaaran huomaamisen aiemmin, mutta suurempi massa pidentää jarrutusmatkaa ja pienentää kapealla tiellä välimatkoja sivusuunnassa muihin ajoneuvoihin, jolloin kolaririski kasvaa. Suurempi paino vähentää riskiä loukkaantua SUVin kyydissä, vaikkakin lisää riskiä vastapuolen kohdalla, mutta SUV-auton herkempi kaatumiskynnys kumoaa tämän hyödyn. Lisäksi brittiläisen televisio-ohjelman ”Fifth Gearin” epävirallisessa testissä Land Rover Discoverylle kävi huomattavasti huonommin kuin monikäyttöauto Renault Espacelle, kun autot kolaroitiin keskenään. Land Rover Discovery oli tosin huomattavasti paljon vanhempi kuin Espace, mikä pääasiassa selittää tulosta. Uudemmat SUV:t ovat menestyneet törmäystesteissä pääosin henkilöautojen veroisesti. Tietty osa SUVien menestyksestä johtuu niiden ”hyödyllisyydestä” tai ”suurempi on parempi” -ajattelutavasta, jossa auton suuri koko ja paino lisäisivät omistajansa kunnioitusta. 1990-luvun lopulla ja varhain 2000-luvulla autonvalmistajat myivät SUVeja paljon suuremmalla katteella kuin normaaliautoja ja siksi valmistajat mielellään myivätkin juuri näitä autoja. Suurempi kate johtui siitä, että vaikka rakenne oli normaaliautoa yksinkertaisempi (ja turvattomampi), autoja saatiin myydyksi kalliimmalla hinnalla.
2000-vuosikymmenen puolivälissä SUVien suosio väheni Yhdysvalloissa bensiininhintojen nousun, katolleensuistumistapauksien ja suuremman saastuttamisen vuoksi. Keväällä 2006 Yhdysvaltojen suurimpien SUV-mallien tankkaus vaati yli 100 dollaria, joka tekee niiden käytön kalliiksi. Nykyiset crossover-malliset SUVit on suunniteltu sen totuuden mukaan, että 98 prosenttia näiden autojen omistajista ei koskaan aja teiden ulkopuolella. Tämän vuoksi autojen maavaraa on laskettu ja jousitus rakennettu päällystettyjä teitä ajatellen.
Polttoaineiden jyrkän hinnannousun johdosta keväällä 2008 katumaastureiden myyntimäärät romahtivat Euroopassa. Ranskassa myyntimäärät putosivat puoleen entisestä. Muissa merkittävissä eurooppalaisissa teollisuusmaissa pudotusta oli useita kymmeniä prosentteja.
Suomessa ei ole koettu varsinaista SUV-innostusta, vaikka AKE:n ensirekisteröintitilastojen mukaan esimerkiksi Honda CR-V ja Toyota RAV -malleja on myyty huomattavia määriä. Suomessa katumaasturien suosio alkoi nousta 2000-luvun alussa. Vuonna 2002 rekisteröitiin vajaat 1 500 citymaasturia, kun taas seuraavana vuonna niitä myytiin jo yli 2 800. Hallituksen syksyllä 2007 päättämän autoverotuksen uudistuksen myötä verotuksessa siirryttiin suosimaan vähäpäästöisiä malleja. Tällöin paljon kuluttavista eli suurempipäästöisistä SUVeista tuli Suomessa ostohinnaltaan entistä kalliimpia 1. tammikuuta 2008 lähtien. Syksyllä 2009 Suomessa Autoalan keskusliitosta arvioitiin, että katumaasturi-innostus on lopullisesti ohitse eikä se enää palaa päästöihin perustuvan verotuksen johdosta.
Maastoautot
Maastoautot eli maasturit ovat autoja, joilla voidaan liikkua muuallakin kuin tasaisella tiellä. Yleensä maastureissa on neliveto, alennusvaihteet, tasauspyörästön lukot sekä muita maastossa liikkumista parantavia varusteita. Tällaiset autot ovat välttämättömiä monissa kehitysmaissa, joissa monet tiet ovat huonokuntoisia. Teollisuusmaissa monet maasturit ovat ylellisesti varusteltuja niin kutsuttuja herrasmiesmaastureita. Niiden maastokelpoisuudesta huolimatta niillä ajetaan enimmäkseen hyvin pinnoitetuilla teillä. Oma ääripäänsä on Hummer H1. Tämä kulkuneuvo kehitettiin armeijan käyttöön suunnitellusta HMMWV-ajoneuvosta.
Nimitystä SUV käytetään Yhdysvalloissa yleensä vain varsinaisista maastoautoista. Henkilöautotekniikkaan perustuvia kaupunkimaastureita kutsutaan crossovereiksi. Vitsikästä ”cutie-utie” tai CUV-nimitystä saatetaan myös käyttää.
Kritiikki
SUV-luokan ajoneuvot ovat saaneet kritiikkiä muun muassa ympäristöjärjestöiltä.
Päästöt ja polttoaineenkulutus
SUV-mallit kuluttavat enemmän polttoainetta ja ovat siten ikäisiään tavanomaisia henkilöautoja saastuttavampia. Monet eurooppalaiset kaupungit ovat pohtineet SUV:ien kieltämistä keskusta-alueella, jossa niille ei ole juurikaan käyttötarvetta. Isot SUV:t vievät myös melkoisesti tilaa, joka on varsinkin suurkaupungeissa jo nyt iso ongelma.
Turvallisuus
Yksi yleisimmistä syistä SUV:n ostamiseen on sen mainostettu turvallisuus, vaikka todellisuudessa näin ei välttämättä ole; Yhdysvaltalaisen tutkimuksen mukaan SUV:n ajajat kuolevat auto-onnettomuudessa 11 prosenttia todennäköisemmin kuin normaalin henkilöauton ajajat, joskin tutkimuksessa otettiin huomioon myös se, että SUV:ita ajetaan yleensä varomattomammin, SUV:n ajajat syyllistyvät todennäköisemmin rattijuopumukseen ja että SUV:n ajajat pitävät vähemmän todennäköisesti turvavyötä.
Tulevaisuus
Öljyn hinnan jyrkkä kallistuminen ja vuonna 2008 iskenyt talouskriisi romahdutti jättikokoisten SUV-mallien kysynnän Yhdysvalloissa. Näihin malleihin voidaan lukea esimerkiksi Chevrolet Suburban ja Ford Excursion. Euroopassa SUV:t olivat niitä harvoja autoluokkia, joiden kysyntä kasvoi koko 2000-vuosikymmenen ajan aina kevääseen 2008 saakka. Talouskriisin seurauksena SUV:ien myynti sukelsi myös Euroopassa. Hybridimallien suosio kasvaa melko varmasti, mutta kasvu koskee luultavasti vain kompakteja malleja, esimerkiksi BMW X3 ja Toyota RAV4, sillä vaikkapa Chevrolet Suburbanin muuttaminen hybridiversioksi parantaisi polttoaineenkulutusta vain kompaktin tai pienikulutuksisen keskikokoisen SUV:n tasolle. Tammikuussa 2007 presidentti George W. Bush vaati kansakunnan tilaa käsittelevässä puheessaan autojen polttoaineenkulutuksen pudottamista 20 prosenttia vuoteen 2012 mennessä. Yhdysvaltain autoteollisuuden kamppaillessa vuosikymmenen lopulla jo pelkästään olemassaolostaan, on tilanne kaikin puolin epäselvä.
He ovat paenneet
Tuotanto
Keväällä 2013 elokuva sai suurimman, 720 000 euron tuotantotuen Suomen elokuvasäätiöltä. Elokuva kuvattiin saman vuoden kesänä.
Palkinnot
Kuvaaja Pietari Peltola palkittiin helmikuussa 2015 Göteborgin elokuvajuhlilla kuvauksestaan Sven Nykvist -palkinnolla. Tuomariston mukaan elokuvan kieli oli uskaliasta rikkoen klassisen elokuvakerronnan sääntöjä. Pian tämän jälkeen elokuva voitti neljä Jussi-palkintoa kategorioissa paras elokuva, ohjaus, äänisuunnittelu ja leikkaus. Elokuva oli ehdolla myös miessivuosasta, kuvauksesta ja pukusuunnittelusta.
Elokuva oli Suomen ehdokas lokakuussa 2015 jaetun Pohjoismaiden neuvoston elokuvapalkinnon saajaksi.
Vastaanotto
Elokuvan keräsi Suomessa teatterilevityksessä vuoden 2014 aikana 3 094 katsojaa.
Pogoaminen
pienoiskuva|Pogoamista Pogoaminen on rock-konserteissa ihmisten harrastamaa hyppimistä paikoillaan. Se keksittiin tanssin muotona punkrockin myötä.
Tanssi saa nimensä sen samankaltaisuudesta pogo-sauvan käyttöön, erityisesti tanssin yleisessä versiossa, jossa pidetään vartalo jäykkänä, kädet jäykkinä ja jalat lähellä toisiaan. Pogo-tanssi on moshauksen edeltäjä.
Kaitaisten silta
thumb|250px|Kaitaisten silta kesällä 2021, näkymä mantereen suuntaan. Kaitaisten silta seututiellä 192 yhdistää Kaitaisten ja Lehtisten saaret Taivassalon kunnassa. Se on yksi Suomen pisimmistä silloista. Silta on 477 metriä pitkä, ja sen alikulkukorkeus on 13,5 metriä. Silta valmistui 1982 ja yhdisti Kustavin saaristokunnan mantereeseen. Ennen sillan rakentamista paikalla liikennöi kaksi lossia.
Danielle Lao
Danielle Lao (s. 28. toukokuuta 1991) on yhdysvaltalainen tennispelaaja. Hän on sijoittunut parhaimmillaan kaksinpelissä WTA-listan sijalle 215.
Lao eteni pääsarjaan Yhdysvaltain avoimissa 2017 selvitettyään karsinnat.
Teenage Mutant Ninja Turtles III: Radical Rescue
Teenage Mutant Ninja Turtles III: Radical Rescue on Konamin kehittämä toimintapeli, joka on julkaistu vuonna Game Boylle. Peli on jatko-osa Teenage Mutant Ninja Turtles II: Back from the Sewers pelille.
Tarina
Tarina jatkuu edellisestä pelistä, kun Silppuri pakenee vankilasta ja sieppaa Turtlesien ystävän April O'Neilin, sekä Raphaelin, Donatellon ja Leonardon. Pelaaja aloittaakin pelin Michelangelolla, jonka tehtävä on pelastaa veljensä ja April. Jokaisesta löydetystä Turtlesista tulee myös samalla pelattava hahmo.
Mirosław Szymkowiak
thumb|Mirosław Szymkowiak Mirosław Szymkowiak (s. 12. marraskuuta 1976 Poznań, Puola) on puolalainen uransa päättänyt jalkapalloilija. Pelipaikaltaan Szymkowiak oli keskikenttäpelaaja.
Szymkowiak aloitti uransa Olimpia Poznańissa vuonna 1992 ja pelasi seurassa vuoteen 1994 asti. Sen jälkeen hän siirtyi Widzew Łódźiin viideksi ja puoleksi vuodeksi, jonka jälkeen Szymkowiak vaihtoi Wisła Krakówin seuraan kesken kauden 2000–2001. Seurassa hän voitti kolme Puolan mestaruutta vuosina 2001, 2003 ja 2004. Tammikuussa 2005 Szymkowiak liittyi turkkilaiseen Trabzonsporiin, jossa päätti uransa vuonna 2007.
Szymkowiak pelasi Puolan maajoukkueessa 33 ottelua tehden niissä kolme maalia. Hän kuului Puolan joukkueeseen Saksassa pidetyissä jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuissa 2006.
Nacer Abdellah
Nacer Abdellah (s. 3. maaliskuuta 1966 Sidi Slimane, Marokko) on marokkolainen entinen puolustaja. Hän vietti suurimman osan urastaan Belgiassa, jossa Abdellah edusti muun muassa KV Mechelenia, Cercle Bruggea ja KSV Waregemia. Abdellah edusti myös Marokkoa vuoden 1994 MM-kisoissa.
Sini (peruna)
Sini on kiinteämaltoinen syysperunalajike. Sinin mukulat ovat keskikokoisia ja pyöreänsoikeita ja niiden silmät ovat matalat. Mukuloiden kuori on sileä ja keltainen.
Sinin mukulat sisältävät suhteellisen paljon myrkyllistä glykoalkaloidia (keskimäärin 149 mg/1 kg) sallitun raja-arvon ollessa 200 mg. Tärkkelystä ne sisältävät keskimäärin 15,7 prosenttia. . Mukulat kestävät hyvin tummumista ja rikkikiehuminen on vähäistä. Sinin rutonkestävyys on suhteellisen hyvä.
Sini sopii hyvin perunasalaatteihin kiinteämaltoisuutensa vuoksi|220px|thumb
Luettelo Sundin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Sundin julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sundin kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Suomen Numismaatikkoliitto
Suomen Numismaatikkoliitto ry on vuonna 1970 perustettu suomalaisten numismaattisten paikallisyhdistysten kattojärjestö, johon kuuluu 23 jäsenyhdistystä. Suomen Numismaatikkoliiton tarkoituksena on toimia Suomen numismaattisten yhdistysten edunvalvojana ja edistää numismatiikan harrastusta.
Liitto julkaisee Numismaatikko-jäsenlehteä kuusi kertaa vuodessa. Lehdessä julkaistaan ajankohtaisia artikkeleita numismatiikan alalta sekä paikallisyhdistysten järjestämien huutokauppojen kohdelistoja, joiden perusteella jäsenet voivat tehdä kirjallisia tarjouksia.
Toiminta
Sääntöjensä mukaan liiton tavoitteena on
Arvo Ossian Ruuth
Ruuthin vanhemmat olivat puustellintarkastaja Henrik Ruuth ja Hanna Holmstén. Hän pääsi ylioppilaaksi yksityistodistuksella Helsingin suomalaisesta normaalilyseosta 1896 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon 1903. Ruuth sai varatuomarin arvon 1906.
Ruuth oli Kuopion poliisilaitoksella sihteerinä 1906–1910. Hän oli sitten Raumalla oikeusneuvosmiehenä vuodesta 1910 ja pormestarina vuodesta 1917 alkaen.
Ruuth oli naimisissa vuodesta 1907 Ingrid Piispasen kanssa.
Aku Peltonen
Karl August "Aku" Peltonen (ent. Kaarle Aukusti Peltonen, oli suomalainen näyttelijä. Hän oli pääammatiltaan kalakauppias ja toimi näyttelijänä paikallisessa harrastajateatterissa, Hämeenlinnan Työväen Teatterissa (nykyinen Hämeenlinnan kaupunginteatteri).
Peltonen oli mukana myös kaikkiaan 31 elokuvassa vuosina 1937–1948. Hän kuului aikoinaan Teuvo Tulion elokuvien vakiokaartiin. Aku Peltonen nähtiin lähinnä lukuisten tusinaelokuvien yksittäisissä koomisissa rooleissa, mitkä tosin nousivat yleensä hyvinkin merkittävälle tasolle. Merkittävimmät roolit hänellä oli Nyrki Tapiovaaran elokuvassa Varastettu kuolema (1938) ja Tulion elokuvassa Unelma karjamajalla (1940).
Tasavallan presidentti myönsi Peltoselle Pro Finlandia -mitalin vuonna 1952. Hämeenlinnan Teatterikerho on jakanut vuodesta 1953 lähtien teatteritaidetta Hämeenlinnassa edistäneelle teatterintekijälle Aku-patsaan Peltosen muistoksi. Aku-patsas on kuvanveistäjä Lauri Leppäsen tekemä näköispatsas.
Torsanvuoren kalliomaalaus
Torsanvuoren eli Torsajärven kalliomaalaus sijaitsee Torsajärven rannalla Rautjärven kunnassa Etelä-Karjalassa. Kalliomaalauksen löysi Minna Kähtävä-Marttinen arkeologisen muinaisjäännösinventoinnin yhteydessä vuonna 1997.
Kallio ja sen sijainti
Maalattu kallio sijaitsee Torsajärven toisen puoliskon, Pien-Torsan, pohjoisrannalla olevan Torsanvuoren eteläkärjessä. Siellä pyöreämuotoinen kallio on hieman kovera ja antaa osittain suojaa kuluneille maalauksille. Kallion pinta on jääkauden jälkeen selvästi kulunut ja rapautunut.
Maalaus
Maalausjälkiä esiintyy paikoin 2 metrin matkalla ja 1,7 metrin korkuisella alueella. Maalaukset ovat pahoin kuluneet. Voimakkain punaväriläiskä on kooltaan 45×20 senttimetriä eikä se muodosta tunnistettavaa kuviota. Sen vieressä on toinen punaväriläikkä, jota voi ajatella esittävän ihmishahmoa, joka seisoo kädet lanteillaan.
Muuta erityistä
Torsanvuorella on myös Uudenkaupungin rauhan rajamerkki, jonka viereen on kaiverrettu kallioon kaiverrus.
Velox (peruna)
Velox on jauhoinen kiinteämaltoinen perunalajike. Veloxin tärkkelyspitoisuus on 14,0 prosenttia.
Suomessa viljelty Velox on myös vientiperuna. Sen siemeniä viedään Venäjälle.
Veloxia viljellään myös Ukrainassa yhtenä maan 43 lajikkeesta.
John Banville
John Banville (s. 8. joulukuuta 1945 Wexford) on irlantilainen kirjailija.
Banville asui vuosina 1968–1969 Yhdysvalloissa ja aloitti Irlantiin palattuaan toimittajan työt. Hänen ensimmäinen kirjansa Long Lankin julkaistiin vuonna 1970.
Banville on kirjailijanuransa ohessa jatkanut uraansa lehtimiehenä. Hän kuului vuosina 1984–2001 Aosdánaan. Hänellä on vaimonsa Janet Dunhamin kanssa kaksi lasta, ja hän on kirjoittanut myös pseudonyymillä Benjamin Black.
Eräs tunnetuimmista Banvillen julkaisemista teoksista on Todistajan kirja (The Book of Evidence, 1989), joka on suomeksi julkaistu Keltaisessa kirjastossa. Hän voitti vuonna 2005 teoksellaan The Sea englanninkielisen kirjallisuuden Booker-palkinnon.
Jukka Hauru
Jukka Tapani Hauru (s. 13. huhtikuuta 1950 Oulu) on suomalainen Kirkkonummella asuva musiikkikriitikko, joka kirjoittaa artikkeleita, kolumneja ja arvosteluja Helsingin Sanomiin ja musiikkialan ammattilehtiin. Hän kirjoittaa myös pakinoita nimimerkillä Usko Leka.
Dajakit
Dajakit ovat alkuperäisasukkaita Borneon saarella. Dajakit jakaantuvat yli kahteensataan etniseen aliryhmään, joilla on omia perinteitään, murteita, lakeja ja kulttuurinsa, vaikka yhteisiä piirteitä on myös havaittavissa. Dajakit ovat osaa suurempaa austronesialaisia kieliä puhuvaa ryhmää, joita asuu Borneolla ja Malaijien saaristossa.
Jukka Hauru
Ura
Hauru opiskeli Helsingin konservatoriossa 1972–1974 ja toimi freelancekitaristina ja säveltäjänä 1968–1980. Hän soitti kitaraa Jussi and The Boys -yhtyeessä 1969–1971 ja KOM-teatterissa 1975–1977. Vuonna 1981 hän aloitti musiikkikriitikkona.
Dajakit
Historia
Dajakkien esi-isien uskotaan tulleen Borneoon osana suurempaa austronesialaisten kansojen vaellusta 3000 vuotta sitten. Dajakit harjoittavat perinteisesti kaskiviljelyä, mikä vaatii laajoja maa-alueita ollakseen ekologisesti kestävää, sillä metsän on annettava välillä kasvaa kesannolla oleville kaskimaille. Tämä on johtanut verisiin yhteenottoihin, kun hallitus on määrännyt muita kansoja muutamaan dajakkien perinteisille maille.
Jukka Hauru
Jukka Hauru populäärikulttuurissa
Jukka Hauruun viitataan muun muassa Juice Leskisen, Hectorin ja Mikko Perkoilan sanoittamissa lauluissa. Freud Marx Engels & Jung on julkaissut Mikko Saarelan sanoittaman Jukka Hauru -aiheisen kappaleen nimeltä "Haurutettua kateenkorvaa".
Dajakit
Kulttuuri
Dajakkien pääkallonmetsästys on tunnetuin osa heidän kulttuuriperintöään. Dajakit uskovat perinteisesti henkiin, ja heidän animisminsa luokitellaan osaksi hindulaisuutta. Siihen kuuluu esi-isien ja jumalhahmojen palvontaa. 1900-luvulla kristinusko ja islam ovat vallanneet alaa erityisesti Borneon rannikkoseuduilla.
Jukka Hauru
Yksityiselämä
Hauru oli naimisissa Eva Helena Königsbäckin kanssa vuosina 1975–2001. Heillä on kolme lasta. Vuodesta 2004 hänen puolisonsa on ollut Pirkko Elfvengrén.
Haurulle myönnettiin taiteilijaeläke vuonna 2017.
Saatana kutsuu minua
Saatana kutsuu minua on Marja-Liisa Huhdan ohjaama ja Kirkon AV-toimituksen tuottama lyhyt valistuselokuva vuodelta 1994. Sitä markkinoitiin dokumenttina, mutta suuri osa elokuvasta on käsikirjoituksen mukaan näyteltyä tarinankerrontaa. Saatetekstin mukaan ”ohjelma kertoo kuinka tavallinen nuori huomaamattaan joutuu mukaan saatananpalvojien toimintaan” ja perustuu ”liikkeessä mukana olleen tytön kokemuksiin”.
Lyhytelokuvan taustalla vaikutti Yhdysvalloista 1990-luvun alussa Suomeen levinnyt saatananpalvontapaniikki. Se oli salaliittoteoria, joka väitti saatananpalvojien salaisen kultin hyväksikäyttävän lapsia ja nuoria. Videokasetista tuli suosittu, ja sitä myytiin ja vuokrattiin kouluihin suuria määriä. Ohjelmaa katsottiin mm. uskonnontunneilla, ja vuoteen 1996 mennessä siitä oli tullut kirkon myydyin video. Lyhytelokuva näytettiin myös Ylen Koulu-TV:ssä.
Saatana kutsuu minua kertoo 11-vuotiaasta koulukiusatusta tytöstä, jonka tueksi toinen tyttö asettuu. Tyttö kysyy päähenkilöltä: ”Haluuks sä tulla yhtä voimakkaaks ku mä?” Tämän jälkeen päähenkilö ajautuu vähitellen mukaan saatananpalvojien toimintaan. Toimintaan kuuluu itsetuhoista käyttäytymistä, lesboseksiä, alkoholin ja huumeiden käyttöä sekä veren uhraamista Saatanalle. Kolme vuotta jatkuneen saatananpalvonnan jälkeen päähenkilö joutuu mielisairaalaan. Kertomuksen lomaan on sommiteltu todellisten henkilöiden haastatteluja. Rikosylikomisario esimerkiksi kertoo poliisin tutkivan useita henkirikoksia, joista epäillään saatananpalvojia. Psykiatrinen sairaanhoitaja puolestaan kehottaa kysymään potilailta, onko Jeesus Jumalan poika, jotta saataisiin varmuus, onko kyse psyykkisestä sairaudesta vai saatananpalvonnasta. Lopussa haastatellaan päähenkilön esikuvana toimineen tytön äitiä, joka toivoo perheen vielä joskus palaavan ehjäksi.
1990-luvun lasten ja nuorten parissa Saatana kutsuu minua on saanut kulttimaineen, ja YouTubesta sitä on katsottu yli 70 000 kertaa.
Dawn of Khaos
Dawn of Khaos on Arch Enemyn kokoelma-albumi, joka julkaistiin 13. huhtikuuta 2011 levymerkillä Century Media Records.