cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Oulun Kärppien SM-liigakausi 2009–2010
Pelaajat
Urheilulehden arviossa Kärppien pelaajamateriaali oli liigan vahvin. Joukkueeseen kuului iso määrä pelaajia, jotka ovat oppineet voittamaan. Vaikkakin Kärpät on aina menettänyt muita enemmän voittavia pelaajiaan 2000-luvulla kokoonpanostaan, on uusia aina saapunut tilalle.
IS Veikkaajan arviossa Kärppien materiaali oli myös liigan vahvin. Joukkue oli yhtenäisempi ja harmonisempi kuin edellisellä kaudella. Kärppien vaarallisuus olisi ykköskentässä, joka on liigan vaarallisempia. Kärpät oli Urheilulehden analyysissa saanut kaksi ulkomaalaispelaajaansa ulkomaalaisten top-5 listalle. Listan kärjessä oli tšekki Pavel Rosa, jolla on suuri vastuu Kärppien maalinteossa. Rosan valmistautumista oli häirinneet loukkaantumiset. Toinen Kärppien pelaaja listalla oli neljäntenä ollut yhdysvaltalaispuolustaja Justin Forrest, mutta sijoitus kertoo Urheilulehden mukaan enemmän ”ulkomaalaisten tasosta ja vähyydestä kuin Forrestista”. Kaksikko Jari Viuhkola – Pavel Rosa oli Urheilulehden Esko Seppälän analyysissa liigan neljänneksi paras ”tutkapari”. Seppälä uskoo, että Viuhkola tekee Rosasta paremman, jolloin koko seuran mahdollisuudet kasvavat.
Kärppien puolustuksen arvosana oli 8+ Jääkiekkolehden analyysissa. Lehti luonnehti Kärppien puolustusta rutinoituneeksi ja tarpeellisen räväkäksi. Teemu Aalto oli joukkueeseen täsmähankinta ja pelaaja, jonka vuoksi Kärppien ylivoimasta tuli liigan pelottavin. Joukkueen muita johtavia puolustajia olivat Ilkka Mikkola ja Justin Forrest, ja mikäli he loukkaantuvat, ei Kärppien materiaali kestä. Oskari Korpikari ja Juho Jokinen eivät omista vielä tarpeellista kiekonkäsittelytaitoa, jotta he voivat korvata Mikkolan ja Forrestin.
Kärppien hyökkäyksen arvona oli 9+ saman lehden arviossa. Heikentyneessä SM-liigassa Kärppien hyökkäys herättää Jääkiekkolehden mukaan kunnioitusta. Ykköskentällisellä Jari Viuhkola–Kristian Kuusela–Pavel Rosa olisi varma paikka maajoukkueessa, jos Rosalla olisi Suomen kansalaisuus. Kärppien hyökkäyksen tasosta kertoo myös se, että kaksikko Teemu Normio – Mika Viinanen ovat joukkueessa vasta kolmoskentällisessä. Vesa Viitakoskea luonnehdittiin SM-liigan kovapalkkaisemmaksi neloskentän pelaajaksi. Jääkiekkolehden mukaan Kärppien hyökkäyksen ainoa ongelma olisi löytää Pekka Saarenheimolle tarpeeksi hyvät laitahyökkääjät.
Kärpillä oli kaksi tähtipelaajaa IS Veikkaajan analyysissa. Laitahyökkääjä Kristian Kuusela oli liigan parhaimpia, ja on kehittynyt monipuoliseksi pelaajaksi. Keskushyökkääjä Jari Viuhkola oli kärsinyt loukkaantumisista. Viuhkolalla on loistava pelikäsitys ja hän oli voittajatyyppi, joka johtaa joukkuettaan esimerkillään. Kärpillä oli seitsemän luottopelaajaa, sekä yksi tulevaisuuden tähtipelaaja, 17-vuotias laitahyökkääjä Joonas Donskoi.
Valmennus
thumb|Matti Alatalo ottelussa Jokereita vastaan Helsingissä 21. lokakuuta 2009. Kärppien päävalmentajana jatkoi toista kauttaan seurassa 50 -vuotias Matti Alatalo. Kausi oli Alatalon kahdeksas SM-liigassa. Apuvalmentajina toimivat Mikko Haapakoski sekä Petri Karjalainen. Maalivahtivalmentajana sekä urheilutoimenjohtajana toimi Ari Hilli, fysiikkavalmentajaksi palasi yhden kauden jälkeen Harri M. Hakkarainen.
Urheilulehti arvioi Kärppien valmennuksen SM-liigan vahvimmaksi. Valmennus toimii lehden arviossa yksilöiden vahvuuksien kautta ja keskusteluilmapiiri oli demokraattinen, mutta silti kantaanottava. IS Veikkaaja antoi omassa analyysissaan valmennuksen arvosanaksi kuutosen, kun liigan keskiarvo oli seitsemän. Lehti kuvaili päävalmentaja Alataloa Kärppien ”heikoimmaksi lenkiksi”. Alatalon vaatimustaso sekä johtamisote ovat kaukana SM-liigan kärkivalmentajista. Jääkiekkolehti antoi valmennuksella arvosanaksi kahdeksan, sillä Alatalolla on yksi iso vahvuus muihin valmentajiin verrattuna. Lehden mukaan Alatalo ”ymmärtää, että jääkiekkoilu on vain osa elämää”. Osa oululaista menestyskulttuuria ovat valmentajat Mikko Haapakoski ja Ari Hilli, ja Kärppien iskukykyä nostaa vielä fysiikkavalmentaja Harri Hakkarainen.
Harjoituskausi
left|thumb|Kärpät Pitsiturnauksessa.
Kärpät pelasi harjoituskaudellaan yhdeksän ottelua, joista Kärpät voitti kolme. Kun SM-liigaseurat päättivät pitää välivuoden Nordic Trophy turnauksesta, Kärpät osallistui viiden muun SM-liigaseuran kanssa omaan turnaukseen, Nordic Trophy Finlandiin. Kärpät osallistui myös Pitsiturnaukseen, jääden turnauksessa välierävaiheeseen. Välierissä Kärpät hävisi Porin Ässille maalein 3–1. Alkulohkossaan Kärpät ensin hävisi tulevalle mestarille Turun Palloseuralle 1–3 ja pelasi Tampereen Ilveksen kanssa maalittoman tasapelin. Nordic Trophy Finlandissa Kärpät oli lopulta viides voitettuaan sijoitusottelussa Jokerit maalein 5–3. Harjoituskauden tehokkain pelaaja oli Kärpistä tšekki Pavel Rosa, joka teki kuusi maalia ja syötti kolme. Rosa pelasi ykköskentässä yhdessä Kristian Kuuselan ja Jari Viuhkolan kanssa.
Kärpät pelasi vielä 17. joulukuuta perinteisen ystävyysottelun Mestis-seura Kajaanin Hokkia vastaan. Ottelua oli samalla Kärppien ja Osuuskauppa Arinan yhteinen joulutapahtuma. Ottelu pealttiin Oulun Energia -areenalla. Hokki voitti ottelun 2–3, ja ottelussa kohtasit Veikko Karppinen ja Petri Karppinen, jotka ovat veljeksiä.
Runkosarjan syyskausi
Ennen SM-liigan alkua, pelattiin Tšekissä Euro Hockey Tourin ensimmäinen turnaus, Česká Pojišťovna Cup. Päävalmentaja Jukka Jalonen julkisti joukkueen 24. elokuuta. Kärpistä turnaukseen lähtivät keskushyökkääjä Jari Viuhkola ja laitahyökkääjä Kristian Kuusela. Turnauksessa Viuhkola oli Suomen tehokkain pelaaja tehoilla 1+3. Kristian Kuusela jäi ilman tehopisteitä. Seuraavaan turnaukseen, joka oli Suomen Karjala-turnaus, ei päässyt Kärpistä pelaajia.
Kauden avausottelussa Kärpiltä loukkaantui kaksi pelaajaa, kun hyökkääjä Mika Viinanen loukkasi polvensa ristisiteen ja Jari Viuhkola sai aivotärähdyksen törmättyään SaiPan pelaajaan. Viuhkola palasi kuitenkin takaisin jo 17. syyskuuta, mutta hänen pelinsä päättyi polven sivusiteen repeämään. Vamma ei vaatinut leikkaushoitoa. Arvioksi Viuhkolan sairausloman kestoksi annettiin noin kuukausi, ja Viuhkola palasikin takaisin pelaavaan kokoonpanoon 17. lokakuuta. left|thumb|[[Joonas Donskoi teki uransa avausmaalin 17 vuoden ja 5 kuukauden ikäisenä. ]] Kun Viinanen ja Viuhkola olivat poissa, Kärpät nosti A-nuorista kaksi pelaajaa liigajoukkueeseen. Joonas Donskoi ja Joonas Komulainen pelasivat uransa avausottelun 12. syyskuuta Espoo Bluesia vastaan. Kyseisessä ottelussa Tomi Pekkala teki SM-liigauransa ensimmäisen maalinsa ja maalivahti Tuomas Tarkki kohtasi pikkuveljensä Iiro Tarkin, joka pelasi Espoo Bluesin maalivahtina. Donskoi taas teki uransa avausmaalin 19. syyskuuta Helsingin Jokereita vastaa.
Kärppien Pavel Rosaa ei ollut nähty kentällä alkukaudesta, joukkueenjohtaja Petri Karjalainen ilmoitti syyksi pienet loukkaantumiset. Karjalainen kiisti väitteen että Rosa olisi lähdössä Kärpistä. Rosa debytoikin Kärpissä lopulta 23. syyskuuta kotiottelussa Porin Ässiä vastaan. Loukkaantumisensa jälkeen Rosa nousi heti viikon 42 SM-liigan viikon tulikuumat listalle, sijalle viisi. Saman viikon listalla oli myös puolustaja Teemu Aalto, sijalle seitsemän. Rosa oli listan kärjessä viikolla 44. Saman viikon listan toisella sijalle oli Jari Viuhkola ja kuudentena maalivahti Petri Koivisto.
Lokakuun alussa pelatus Kärpät–TPS ottelussa Kärpät katkaisi jo 140 minuuttia kestäneen maalittoman putkensä. Kyseisen ottelun Kärpät hävisi maalein 4–7, ja kauden avausmaalin teki joukkueen pelaajista Pavel Rosa, Kimmo Koskenkorva ja Kristian Kuusela. Kauden alussa Iltalehden mukaan Kärpiltä löytyi yllättäviä ratkaisijoita: 19. syyskuuta hyökkääjä Juho Jokinen teki voittomaalin voittomaalikilpailussa ottelussa Espoo Bluesia vastaan ja laitahyökkääjä Mikko Alikoski teki kaksi maalia 7. lokakuuta ottelussa Tapparaa vastaan. left|thumb|Lukáš Kašpar AHL-seuransa paidassa vuonna 2009. Kärppien kokoonpano muuttui maaottelutauon aikana: joukkueeseen saapuivat 37-vuotias venäläinen puolustaja Dmitri Juškevitš ja 24-vuotias tšekkiläinen hyökkääjä Lukáš Kašpar. Joukkueen jättivät venäläinen hyökkääjä Denis Švidki, joka ei koesopimuksensa jälkeen saanut Kärpistä sopimusta, sekä yhdysvaltalainen puolustaja Justin Forrest. Iltasanomien arvion mukaan Forrest jätti joukkueen, koska hänen asemansa heikkeni Juškevitšin mukaantulon takia. Forrestin uusi seura oli sveitsiläinen Kloten Flyers.
Kärpät ja Rovaniemen Kiekko (myöhemmin artikkelissa lyhennetty RoKi:ksi) ilmoittivat joulukuussa 2009 laajentavansa yhteistyötään. RoKi nosti osakepääomaansa 150 000 euroon, ja Kärpät olisi ostanut RoKin osakkeita haasteottelun tuotoilla, joka oltaisiin pelattu 16. joulukuuta Rovaniemellä. Tarkoituksena oli saada Kärppien osuus vähintään 20:een prosenttiin. Osa RoKin kannattajista kuitenkin alkoivat vastustaa yhteistyötä, ja kannattajayhdistys Rumpuryhmä ry oli valmis ostamaan Kärpille menossa olevat osakkeet. Syyksi vastustukseen kerrottiin se, että ”kun Oulun Kärpät omistaa osan Rovaniemen Kiekosta, tuhoaa se RoKin mahdollisuudet nousta SM-liigaan alkumetreillä”. Perusteluina oli myös pelko siitä, että Kärpät olisi vaarantanut RoKin identiteetin ja haitannut nousi SM-liigaan. Lopulta 3. joulukuuta RoKi Hockey Oy ja Oulun Kärpät Oy ilmoittavat, että sekä haasteottelusta että yhteistyönkehittämisestä syntyneet väärinkäsitykset ja negatiivinen huomio olivat sellaisia, joissa kumpikaan osapuoli ei halua olla mukana. Näin ollen haasteottelu perutettiin. Yhteistyön kehittäminen kuitenkin jatkui, tosin erilaisella tavalla. Alun perin RoKi esitti Kärpillä 20 prosentin osakkuutta, vaikkain Kärpät olisi ollut valmis tyytymään 10:een prosenttiin. RoKi Hockey Oy:n toimitusjohtaja Teemu Kallioniemen mukaan haasteottelu jäi näkemättä monilta vain parin henkilön ylireagoinnin vuoksi. Kallioniemen mukaan hukattiin yksi tilaisuus yhteistyökumppaneiden vahvuuksi. Kärpät olisi Kallioniemen mukaan tullut RoKiin vain pienosakkaaksi, vain noin 10–11 prosentin osakkuudella.
Lisäksi joulukuun alussa ilmoitettiin, että Jari Viuhkolan joutuvan selkävaivojen vuoksi tähystysleikkaukseen. Kärppien lääkäri Jukka Tikannon mukaan Viuhkolan kuntoutuu kahdessa kuukaudessa.
Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen julkisti 7. joulukuuta listan pelaajista, jotka pelaavat Euro Hockey Tourin Moskovan turnauksessa. Kärpistä maajoukkueeseen valittiin puolustaja Teemu Aalto. Aalto on pelannut ennen Moskovan turnausta 28 A-maaottelua. Aalto jäi kuitenkin pisteittä turnauksessa.
Kärpät tiedotti 22. joulukuuta, että päävalmentaja Matti Alatalo ei valmenna seuraa kaudella. Alatalon mukaan kahdeksan vuoden yhtäjaksoinen päävalmentajan työ SM-liigassa oli kuluttavaa. Toimitusjohtaja Juha Junno kuitenkin kehui Alatalon panosta seuralla. Kärpät ilmoittaa ensi kauden päävalmentajansa myöhemmin.
Runkosarjan kevätkausi
Kärppien kevätkausi alkoi 3–1 vierastappiolla Turun Palloseuraa vastaan 27. joulukuuta. Kyseinen häviötä oli Kärppien kolmas TPS:lle, eikä Kärpät ole pystynyt voittamaan tällä kaudella TPS:ää. Kärppien kevätkausi sekä runkosarja päättyi SM-liigan runkosarjan viimeisellä kierroksella, 20. maaliskuuta, kotiotteluun, jossa vastassa oli Rauman Lukko.
Oulun Kärppien etäkannattajayhdistys eli EtäKärpät vietti viisivuotisjuhliaan 9. tammikuuta ottelussa Tapparaa vastaan Tampereella. Paikalle oli saapunut useita satoja Kärppien kannattajia. Ottelua päättyi Tapparan 4–1 voittoon. Kyseisessä ottelussa Tapparan Jori Lehterä sai kahden ottelun pelikiellon. Rangaistuksen syynä oli Lehterän päähän kohdistunut taklaus, jonka kohteena oli Kärppien puolustaja Atte Ohtamaa. right|175px|thumb|Ossi-Petteri Grönholm kaudella. Kärppien puolustaja Ossi-Petteri Grönholm purki 11. tammikuuta sopimuksensa seuran kanssa ja siirtyi Ruotsin korkeimmalla sarjatasolla eli Elitserienissä pelaavaan Brynäs IF:ään. Grönholmilla oli sopimus Kärppien kanssa kauteen 2010–2011.
Helsingissä 15. tammikuuta Jokereita vastaan pelatussa ottelussa Kärppien Kristian Kuusela sai 5 + 20 minuutin rangaistuksen taklattuaan Jokereiden Simo Mälkiää päähän. Tämän jälkeen Kärppien Teemu Normio taklasi Jokereiden maalivahtia Juuso Riksmania, jonka jälkeisessä tappelussa molemmat heitettiin ulos. Ottelussa tuli yhteensä 152 rangaistusminuuttia, joista Kärpät sai 66 minuuttia. Pekka Saarenheimo katkaisi Pelicansia vastaan 23. tammikuuta yli kolmenkymmenen ottelun maalittoman putkensa.
Kärpät antoi 24. tammikuuta Tomi Pekkalan loppukauden ajaksi lainalle Tapparaan. Kärpissä Pekkala teki 28 ottelussa kahdeksan tehopistettä, vaikka syyskuussa Pekkala oli joukkueen paras pistemies. Pekkala ehti pelata Tapparassa 19 runkosarjaottelua, joissa teki 12 tehopistettä.
left|175px|thumb|Mikko Lehtonen kaudella Seuraavana päivänä eli 25. tammikuuta Kärpät ilmoitti Matti Alatalon seuraajan kaudeksi 2010–2011. Tällä kaudella apuvalmentajana toiminut Mikko Haapakoski teki Kärppien kanssa kaksivuotisen sopimuksen, eli siis aina kauteen 2011–2012 asti. Haapakoski oli toiminut Kärppien apuvalmentajana jo kuusivuotta, yhteensä yhdeksän vuotta valmentaja. Haapakoskella on myös pelaaja-ura puolustajana.
Kärppien pelaajistossa oli muutoksia tammikuun lopulla. 25. tammikuuta 18-vuotias Julius Junttila pelasi uransa ensimmäisen SM-liiga ottelun Kalevan Palloa vastaan. Kärppiin tuli uusi pelaaja 26. tammikuuta, kun Kärpissä ennenkin pelannut puolustaja Mikko Lehtonen saapui Ruotsin Frölunda HC:sta. Lehtonen pelasi Kärpissä aina kauteen, kunnes siirtyi Pohjois-Amerikkaan. Lehtonen pelasi Kärpissä myös kaudella, ja hän on voittanut Kärpissä kolme kultaa, yhden hopean sekä yhden pronssin.
Marraskuun lopulla selkäleikkaukseen joutunut Jari Viuhkola palasi Kärppien kokoonpanoon 6. helmikuuta. Viuhkolan kausi oli todella rikkoinen: hän loukkaintui sekä kauden ensimmäisessä että kolmannessa ottelussa. Tämän jälkeen Viuhkola oli kuukauden tauolla, mutta joutui ärsyntyneen selän vuoksi leikkaukseen. Ottelussa Viuhkola reilut 23 minuuttia.
Kärppien juniorilupaus, 18-vuotias Julius Junttila teki uransa kolmannessa liigaottelussa kypärätempun. Ottelussa Kärpät kohtasi 4. maaliskuuta Lahdessa Pelicansin. Junttilan kolmas maali oli myös ottelun voittomaali. Junttilan hattutemppu oli 2000-luvulla viides tulokaspelaajan tekemä. Neljä päivää myöhemmin eli 8. maaliskuuta Kärpät ilmoitti tehneessä sopimukset Junttilan lisäksi myös Joonas Komulaisen sekä Nico Lehdon kanssa. Junttila oli voittanut A-nuorten SM-liigan pistepörssin, Komulainen oli toinen ja Lehto oli puolustajien pistepörssin ykkönen. Junttila ja Komulainen ehtivät debytoida SM-liigassa ennen sopimusta. right|175px|thumb|Tšekkiläinen Lukáš Kašpar teki runkosarjan viimeisessä ottelussa kaksi maalia. Kärpät ilmoitti 11. maaliskuuta vapauttaneensa päävalmentaja Matti Alatalon tehtävistää. Päätös tehtiin sen jälkeen, kun Kärpät oli hävinnyt kotiottelunsa Hämeenlinnan Pallokerholle 0–4. Alatalon seuraajaksi nimettiin Mikko Haapakoski, jonka olisi pitänyt aloittaa tehtävässä vastaa kaudella 2010–2011. Alatalon irtisanomisen syyksi toimitusjohtaja Juha Junno kertoi sen, että Kärppien peli oli pitkään ollut solmussa, jota ei oltu saatu auki. Valmentajan vaihdosta pohdittiin aikaisemminkin, mutta Junnon mukaan Alatalolle haluttiin antaa mahdollisuus parantaa peliä. Huhuissa Alatalon tämän kauden seuraajaksi nimettiin myös Kari Heikkilä, mutta Junno kielsi olleensa edes yhteydessä häneen. Edellisen kerran Kärpät oli vaihtanut päävalmentajansa kesken kauden kaudella, jolloin Juhani Tammisen paikan otti Kari Heikkilä.
SM-liigakauden viimeinen ottelukierros pelattiin lauantaina 20. maaliskuuta. Kärpillä tilanne oli tiukka: joukkue oli yhdeksäntenä, takana oli pisteen päässä Saimaan Pallo ja kolmen pisteen päässä Jokerit. Mikäli Kärpät häviäisi Rauman Lukolle, SaiPa voittaisi Ilveksen ja Jokerit Kalevan Pallon, Kärpät putoisi sijalle 11. ja ulos pudotuspeleistä. Kärpät kuitenkin voitti Lukon maalein 4–2, jolla se varmisti yhdeksännen sijansa. SaiPa taas hävisi Ilvekselle, ja Jokerit voitti KalPan, jolloin pudotuspeleihin eteni vielä Kärpät ja Jokerit. Kärpät saa niin sanotuissa ”sääli-pleijareissa” vastaansa Espoo Bluesin.
1. kierros Bluesia vastaan
Ottelusarjan ensimmäinen ottelu pelattiin 23. maaliskuuta Espoossa, Bluesin koti-areenalla eli Barona-areenalla. Ottelun ensimmäisessä erässä ei tehty maaleja, sillä maalivahdit pelasivat erässä hyvin. Vastassa oli veljespari, sillä Bluesin maalivahti oli Iiro Tarkki, ja Kärppien maalivahtina oli viisi vuotta vanhempi Tuomas Tarkki. Erän lopussa Bluesin Joonas Rönnberg taklasi kiekotonta Pavel Rosaa, ja sai ottelurangaistuksen. Rosa loukkaantui tilanteessa, mutta palasi kuitenkin toiseen erään. Tämän seurauksena yleisö aina vihelsi ja buuasi kun Rosa koski kiekkoon.
Ottelun ensimmäinen maali tuli ajassa 29.26, kun Kärppien Pekka Saarenheimo oli jäähyllä. Bluesin ylivoimamaalin tekijä oli Petri Lammassaari. Kärpät tuli runsaan minuutin päästä tasoihin, kun Iiro Tarkki päästi maaliin Mika Viinasen helpon laukauksen. Blues meni kuitenkin ajassa 33.50 johtoon toisella ylivoimamaalilla, jonka teki slovakialainen puolustaja Branislav Mezei. Jäähyllä oli Kärppien venäläispuolustaja Dmitri Juškevitš. Ottelun viimeisessä erässä Kärppien Pavel Rosa tasoitti ylivoimalla tilanteeksi 2–2, ja ottelun voittomaalin teki ajassa 51.44 Kärppien puolustaja Atte Ohtamaa, jolle maali oli ensimmäinen pudotuspeleissä.
Toinen osaottelu pelattiin Oulussa, Oulun Energia -areenalla, 25. maaliskuuta. Kärpillä oli mahdollisuus katkaista ottelusarja voitolla, mutta mikäli Blues voittaisi ottelun, pelattiin vielä Espoossa yksi ottelu. Ennen ottelua Kärppien kokoonpanoon tuli yllättävä muutos, kun Pekka Saarenheimo sairastui. Tämän myötä puolustaja Antti Ylönen joutui pelaamaan hyökkääjänä.
Kärpät aloitti ottelun kahdella jäähyllä, mutta Blues ei pystynyt tekemään maalia. Kärpät teki kuitenkin ensimmäisestä ylivoimastaan maalin: tšekkiläinen Lukáš Kašpar syötti kiekon siniviivaa pitkin Dmitri Juškevitšille, jonka laukauksesta syntynyt paluukiekko meni Mika Viinasen luistimesta maaliin. Kärpät hallitsi muutenkin ensimmäistä erää. Toisessa erässä kuitenkin Blues pääsi mukaan peliin ja Joonas Rönnberg tasoitti ottelun laukomalla kiekon siniviivalta maaliin ajassa 23.40. Blues meni toisessa erässä myös johtoon: Kärppien Jari Viuhkola antoi hyökkäysalueella harhasyötön ja Blues pääsi vastahyökkäykseen, josta lopulta Toni Kähkönen teki maalin ajassa 31.45. Kärpilläkin oli paikkansa, joista paras oli Kristian Kuuselalla, mutta hän laukoi ohi kiekosta.
Kolmannen erän alussa Kärpillä oli kaksi hyvää tilaisuutta tasoittaa ottelu, mutta Bluesin maalivahti Iiro Tarkki torjui yritykset. Lopulta Kärpät kuitenkin onnistui tasoituksessaan. Mikko Alikoski pelasi kiekon maalin taakse Kuuselalle, joka kiersi maalin eteen ja syötti Ilkka Mikkolalle. Mikkola laittoi kiekon maaliin ajassa 57.35. Kärpät pelasi vielä erän lopussa ylivoimalla, mutta ei saanut tehtyä maalia.
Ottelu venyi yli 100-minuuttiseksi, kun sekä ensimmäinen että toinen jatkoerä eivät tuoneet ratkaisua. Molemmilla joukkueilla oli kuitenkin paikkoja, myös ylivoimalla, mutta maalivahdit pelasivat hyvin. Lopulta ajassa 101.55 Bluesin Jere Sallinen teki maalin joka päättää ottelun. Jere Sallinen teki maalin paluukiekosta, jonka oli saanut aikaiseksi Jeren veli, Tomi Sallinen.
Nigga
Nigga on afroamerikkalaisten afrikanamerikkalaisessa englannissa käyttämä, heitä itseään tarkoittava termi. Se on muunnelma sanasta nigger, mutta sitä pidetään joskus rasistisen nigger-sanan kevyempänä, tuttavallisena versiona. Termin rasistisuudesta ja sen käytöstä käydään silti kiivasta keskustelua.
Nigga-sanaa käytettiin alkujaan mustien amerikkalaisten yhteisöissä, mutta se on levinnyt Yhdysvalloissa jonkin verran myös muiden etnisten ryhmien, mukaan lukien valkoisten, sanavarastoon. Sanan merkitys vaihtelee erittäin paljon riippuen kontekstista ja sitä käyttävät eniten nuoret ikäpolvet. Nigga-termin on popularisoinut nuorisolle lähinnä valtavirtaviihde, kuten rap-musiikki ja elokuvat.
Presisionismi
thumb|Charles Sheeler, Skyscrapers (1922) Presisionismi (engl. precisionism < precision, 'tarkkuus') oli yhdysvaltalainen taidesuuntaus, joka oli suosiossa etenkin 1920-luvulla. Presisionistit eivät olleet varsinainen koulukunta, eivätkä he julkaisseet muodollista ohjelmaa tai julkilausumia. He kuitenkin järjestivät yhteisnäyttelyitä, etenkin New Yorkin Daniel Galleryssa 1920-luvulla. Presisionisteilla oli merkittävä vaikutus myöhempään pop-taiteeseen.
Presisionismin juuret olivat kubismissa, futurismissa ja orfismissa. Presisionistit kuvasivat kaupunki- ja maalaishorisontteja, rakennuksia, tehtaita, savupiippuja ja koneita; aina ilman ihmishahmoja tai ihmisen vaikutusta, ja osittain abstraktisesti. Maalausten valo oli kirkasta ja terävää, muodot geometrisia, pinnat sileitä ja linjat teräviä. Presisionistit eivät olleet yhteiskuntakriittisiä, vaan he etäännyttivät itsensä ja katsojan aiheestaan.
Suuntauksen tunnetuimpia edustajia olivat Charles Demuth, Charles Sheeler, Ralston Crawford, Preston Dickinson, Niles Spencer ja Georgia O’Keeffe.
Seine großen Erfolge 5
Seine großen Erfolge 5 on saksalaisen laulajan Heinon studioalbumi vuodelta 1975.
Ulrike Tauber
Ulrike Tauber (16. kesäkuuta 1958, Karl-Marx-Stadt) on saksalainen entinen uimari ja olympiavoittaja, joka edusti urallaan Itä-Saksaa. Hän voitti olympiakultaa 400 metrin sekauinnista Montréalista 1976. Hän voitti samoissa olympialaisissa myös hopeaa 200 metrin perhosuinnista. Hän voitti urallaan myös maailmanmestaruuden 400 metrin sekauinnista sekä kolme Euroopan mestaruutta. Hänellä oli uransa aikana hallussaan kahdesti sekä 200 että 400 metrin sekauintien pitkien ratojen maailmanennätykset.
Aavikkokilli
Aavikkokilli (Cyprinodon macularius) on hammaskillien heimoon kuuluva kala, jota jotkut pitävät myös akvaariossa. Charles Girard ja Spencer Fullerton Baird kuvasivat lajin ensimmäisinä vuonna 1853.
Carla Overbeck
Carla Werden Overbeck (s. 9. toukokuuta 1968 Pasadena, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa päättänyt jalkapalloilija, joka pelasi puolustajana. Overbeck toimi urallaan Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueen pitkäaikaisena kapteenina. Hän toimii nykyisin Duke Blue Devils-yliopistojoukkueen apuvalmentajana, ja on toiminut tehtävässä vuodesta 1992 lähtien. Overbeck on National Soccer Hall of Famen jäsen, johon hänet valittiin vuonna 2006.
Aavikkokilli
Ulkonäkö ja koko
Lajin urokset ovat naaraita suurikokoisempia. Koiraat tunnistaa kirkkaansinisestä värityksestä, naaraat taas ovat pronssisen värisiä. Aavikkokilli on pieni ja lyhytikäinen kala: se kasvaa parhaimmillaan vain viiden senttimetrin mittaan ja elää korkeintaan kaksi vuotta.
Carla Overbeck
Varhaiset vaiheet
Overbeck syntyi 9. toukokuuta 1968 Kalifornian Pasadenassa. Hän kasvoi Richardsonissa Texasissa, jossa hän meni opiskelemaan paikalliseen high schooliin. Overbeck aloitti jalkapalloilun 11-vuotiaana Dallas Sting-joukkueessa. Joukkueen riveissä hän voitti kaksi kansainvälisen tason mestaruutta.
Yliopistojalkapallo
Overbeck pelasi vuodet 1986–1989 Chapel Hillin Pohjois-Carolinan yliopistossa North Carolina Tar Heels-joukkueen paidassa. Hän voitti seuran riveissä NCAAn naisten jalkapallon mestaruuskilpailut jokaisena neljänä kautenaan. Niiden kausien aikana Tar Heels pelasi 95 ottelua joista saldo 89-0-6.
Aavikkokilli
Levinneisyys ja elinympäristö
Aavikkokilli elää Pohjois-Amerikassa lähinnä Meksikossa ja Yhdysvalloissa. Lajia esiintyy makeassa vedessä. Aavikkokillille sopivin veden pH-arvo on 7–8 ja veden kovuus 13–19 °dH. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan vaarantunut.
Carla Overbeck
Seuraura
Vuonna 2001 Overbeck debytoi ammattilaistasolla Women's United Soccer Association-seura Carolina Couragessa.
Maajoukkueura
Overbeck debytoi Yhdysvaltain naisten jalkapallomaajoukkueessa 1. kesäkuuta 1988 Japania vastaan. Hän kuului maajoukkueeseen, joka voitti historian ensimmäiset jalkapallon naisten MM-kilpailut vuonna 1991. Kesäolympialaisissa 1996 Georgiassa Overbeck saavutti ensimmäisen olympiakultansa USAn joukkueessa, ja pelasi kilpailun finaalissa 100. maaottelunsa. Vuonna 1998, kun Hyvän tahdon kisat pidettiin New Yorkissa, Overbeck toimi Yhdysvaltain kultajoukkueen kapteenina. Jalkapallon naisten MM-kilpailuista 1999, jotka pidettiin Yhdysvalloissa, tuli kotijoukkueelle sekä Overbeckille toinen maailmanmestaruus.
Koripallo kesäolympialaisissa 2016
Koripallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 20:tta kertaa. Kilpailut käytiin Arena de Deodorolla, jonne mahtuu yleisöön 5 000, sekä OTC Hall 1:ssä, jonne mahtuu yleisöön 16 000 henkilöä. Tapahtumia on kaksi, joista toinen miehille ja toinen naisille. Joukkueita tulee kumpaankin tapahtumaan 12. Menestynein maa oli Yhdysvallat, joka voitti sekä miesten että naisten turnauksen. Serbia saavutti hopeaa miesten turnauksessa ja pronssia naisten turnauksessa. Espanja puolestaan sai hopeaa naisten turnauksessa ja pronssia miesten turnauksessa.
Carla Overbeck
Maajoukkueura
Overbeck ilmoitti lopettavansa kansainvälisen peliuransa vuoden 2000 kesäolympialaisten jälkeen, joissa hän Yhdysvaltain joukkueessa saavutti olympiakultaa.
Koripallo kesäolympialaisissa 2016
Koripalloturnausten osallistujamaiden valintajärjestelmä julkaistiin kesäkuussa 2015. Sekä miehissä että naisissa vain yksi maa, vuoden 2014 ja siten hallitseva maailmanmestari Yhdysvallat, sai suoran osallistumisoikeuden. Isäntämaa Brasiliankaan osallistumisoikeus ei tuolloin ollut vielä varmistunut mutta varmistui elokuussa 2015. Suoraan Rioon pääsivät vuoden 2015 EM-kilpailujen loppuotteluun selviytyneet kaksi maata, ja sijoille 3–7 yltäneet maat osallistuivat jatkokarsintaan.
Carla Overbeck
Muuta
Overbeckilla todettiin vuoden 1999 lopussa Basedowin tauti.
Finavia
pienoiskuva|Finavian entinen logo pienoiskuva|Finavian pääkonttori, Lentäjäntie 3, Vantaa pienoiskuva|Finavian kunnossapitokeskus [[Turun lentoasemalla]]
Ammattikasvatuksen aikakauskirja
Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa. Lehden vuosikerta 2016 oli sen 18. vuosikerta.
Finavia
Finavian pääkonttori sijaitsee Helsinki-Vantaan lentoasemalla Vantaalla. Tammikuusta 2018 alkaen yhtiön toimitusjohtaja on ollut Kimmo Mäki.
Koripallo kesäolympialaisissa 2016
Osallistujat
Miehet
Finavia
Vuonna 2022 Finavian lentoasemien kautta matkusti noin 15,4 miljoonaa matkustajaa. Helsinki-Vantaan lentoasema on Pohjois-Euroopan keskeinen kaukoliikenteen lentoasema ja tärkeä lentoliikenteen solmukohta Euroopan ja Aasian välillä. Vuonna 2022 Helsinki-Vantaalla oli yhteensä 12,9 miljoonaa matkustajaa, joista 87 prosenttia oli kansainvälisen liikenteen matkustajia ja 13 prosenttia kotimaan liikenteen matkustajia.
Koripallo kesäolympialaisissa 2016
Osallistujat
Naiset
Finavia
Finavian toiminta
Finavian asiakkaita ovat lentoyhtiöt, ja Finavia palvelee myös lentomatkustajia. Liiketoiminta-alueet ovat Helsinki-Vantaan lentoasema, Lentoasemaverkosto ja tytäryhtiö Airpro Oy.
Finavian tuottamat keskeisimmät palvelut:
Omistus
Finavia on Suomen valtion omistama julkinen osakeyhtiö eli valtionyhtiö. Sen omistajaohjauksesta vastaa Valtioneuvoston kanslia.
Hallitus ja toimitusjohtaja
Finavian toimitusjohtajana on toiminut Kimmo Mäki 1.1.2018 alkaen.
Lentoasemaverkosto ja matkustajamäärät
Finavian ylläpitämä ja kehittämä lentoasemaverkosto käsittää 20 lentoasemaa Suomessa: 15 siviililentoasemaa, neljä yhteistoimintalentoasemaa ja kaksi sotilaslentoasemaa. Siviililentoasemia ovat Helsinki-Vantaa, Oulu, Turku, Vaasa, Kittilä, Joensuu, Ivalo, Kokkola-Pietarsaari, Kuusamo, Kajaani, Kemi-Tornio, Maarianhamina, Pori ja Savonlinna. Yhteistoimintalentoasemia, joissa on sekä siviili- että sotilasliikennettä ovat Jyväskylä, Kuopio, Rovaniemi ja Tampere-Pirkkala. Pääosin sotilaslentoasemia ovat Halli ja Utti.
Enontekiön lentoasema siirtyi Enontekiön kunnalle heinäkuussa 2021.
Lappeenrannan lentoasema siirtyi Saimaan lentoasemasäätiölle vuoden 2016 alussa.
Finavian 20 lentoaseman kautta lensi 15,4 miljoonaa matkustajaa vuonna 2022 (+187 % vuoteen 2021 verrattuna). Helsinki-Vantaalla oli yhteensä 12,9 miljoonaa matkustajaa, joista 87 prosenttia oli kansainvälisen liikenteen matkustajia ja 13 prosenttia kotimaan liikenteen matkustajia. Finavian verkostolentoasemien kautta lensi vuonna 2022 noin 2,5 miljoonaa matkustajaa.
Historia
Aiemmin Tie- ja vesirakennushallituksen alaisuudessa ollut Suomen ilmailuhallinto keskitettiin perustamalla lailla liikenneministeriön alainen Ilmailuhallitus 1. maaliskuuta 1972 alkaen. Sen pääjohtajina ehtivät toimia Kaarlo J. Temmes 1972–1983 ja Carl-Eric Calás 1983–1991. Virasto muutettiin Ilmailulaitos-nimiseksi (lyhenne ILL ) valtion liikelaitokseksi vuoden 1991 alusta. Sen pääjohtajana toimi Mikko Talvitie 1991–2005, ja 2005 alkaen Samuli Haapasalo. Ilmailuhallitus sai ensimmäisen oman toimirakennuksen Helsinki-Vantaan lentoaseman alueelle 1977.
Vuoden 2005 loppuun saakka Ilmailulaitoksen yhteydessä toimi myös Lentoturvallisuushallinto Suomen kansallisena ilmailuviranomaisena. Viranomaistehtävissään Lentoturvallisuushallinto teki päätökset itsenäisesti Ilmailulaitoksen liiketoiminnasta ja Ilmailulaitoksen johdosta riippumatta. Tästä huolimatta Ilmailulaitoksen kaksoisrooli yhtäältä ilmailualan liiketoimintaa harjoittavana laitoksena ja toisaalta ilmailualaa valvovana viranomaisena herätti ajoittain keskustelua. Ilmailulainsäädännön kokonaisuudistukseen liittyen vuoden 2006 alussa perustettiinkin uusi ilmailuviranomainen, Ilmailuhallinto, jolle ilmailun viranomaistehtävät siirrettiin.
Vuoden 2009 loppuun asti Finavia toimi valtion liikelaitoksena nimellä Ilmailulaitos Finavia (ruots. Luftfartsverket Finavia). Ilmailulaitos Finavia muutettiin kokonaan valtion omistamaksi osakeyhtiöksi 1.1.2010 alkaen, ja yhtiön nimeksi tuli Finavia Oyj. Toimitusjohtajan toimi vuoteen 2012 asti Samuli Haapasalo, vuosina 2012-2017 Kari Savolainen ja vuodesta 2018 alkaen nykyinen Finavian toimitusjohtaja Kimmo Mäki.
Maaliskuun 2017 loppuun saakka Finavia vastasi myös Suomen ilmatilan käytön hallinnasta sekä lentoreitti- ja lennonvarmistuspalveluista Finavian lentoasemilla, mutta huhtikuun 2017 alussa nämä tehtävät siirtyivät Air Navigation Services Finlandille.
Koronapandemia aiheutti Finavian historian pahimman talouskriisin
Huhtikuussa 2020 lentomatkustamisessa nähtiin maailmanlaajuisesti ennennäkemätön pysähdys, kun koronavirusepidemia alkoi rajoittaa matkustamista. Suomen lentoliikenteestä iso osuus tulee kansainvälisestä liikenteestä, minkä vuoksi matkustajamäärä putosi merkittävästi. Suomessa taudin leviämisen ehkäisemiseksi toteutetut matkustusrajoitukset käytännössä hiljensivät Finavian lentoasemat. Matkustajamäärät pysyivät matalina huhtikuusta 2020 alkaen ainakin vuoden 2021 kesään asti. Lentoyhteyksien ja matkustajamäärien palautumisen uskotaan kestävän muutamia vuosia.
Noin miljardin euron kehitysohjelma Helsinki-Vantaalla
Finavia sai lokakuussa 2013 Suomen valtiolta 200 miljoonan euron pääomituksen, joka mahdollistaa laajan, noin miljardin euron, kehittämisohjelman käynnistämisen Helsinki-Vantaalla. Investointien tavoitteena on varmistaa Helsinki-Vantaan vahva kilpailuasema Euroopan ja Aasian välisessä vaihtoliikenteessä. Kehittämisohjelma käynnistyi tammikuussa 2014 ja ulottuu vuoteen 2023 asti. Kehitysohjelman ensimmäinen merkittävä etappi saavutettiin heinäkuussa 2017, kun eteläsiipi avattiin matkustajaliikenteen käyttöön. Joulukuussa 2021 avattiin uuden terminaali 2:n pääsisäänkäynti, tulo- ja lähtöaulat ja liikennemuodot yhdistävä matkakeskus. Lisäksi otettiin käyttöön uudet pysäköinti- ja liikennejärjestelyt. Kehittämisohjelman työllisyysvaikutus on arviolta 16 600 henkilötyövuotta.
Finavian 55 miljoonan euron investointiohjelma Lapin matkailuun
Finavia toteutti vuosien 2018−2019 aikana mittavan 55 miljoonan euron kehitysohjelman Kittilän, Rovaniemen ja Ivalon lentoasemilla. Finavian suurinvestointi mahdollistaa Lapin matkailun kasvun ja edistää Suomen saavutettavuutta ja kilpailukykyä. Finavian tavoitteena on parantaa Lapin lentoasemien asiakaskokemusta, nostaa palvelutasoa ja kapasiteettia sekä varmistaa turvallinen liikennöinti lentojen ja matkustajamäärien kasvaessa.
Investointiohjelman myötä Lapin lentoasemat pystyvät palvelemaan vuosittain kahta miljoonaa matkustajaa.
Ryanair vähentää lentojaan Turusta ja Tampereelta
Halpalentoyhtiö Ryanair ilmoitti joulukuussa 2012 vähentävänsä lentojaan Tampereelta. Yhtiö lakkauttaa reitit Tampereelta Edinburghiin, Roomaan sekä Trapaniin ja vähentää vuoroja Bremenin ja Budapestin reiteillä. Syyksi Ryanair ilmoitti, että Suomen valtio oli korottanut lentoliikenteen valvontamaksuja. Lakkautettujen reittien määrä oli neljäsosa yhtiön kahdestatoista Suomen-reitistä. Yhtiön mukaan muutos ei johda henkilöstövähennyksiin, vaan matkustamohenkilökunta siirretään muille reiteille. Ryanair ilmoitti aiemmin syksyllä lopettavansa Turun reittien liikennöinnin. Ryanair kertoi Turun ja Tampereen vähentämisen syyksi Finavian toimet ja palauttavansa liiketoiminnan ennalleen, kun Finavia poistaa liikenteen korotetut valvontamaksut Finnairin kilpailijoiden osalta. Finavian mukaan valvontamaksun suuruus lentoa kohden oli noin 150 euroa ja että suomalaismaksut olivat kansainvälisesti vertaillen kilpailukykyiset. Yhtiö myös ilmoitti, että Suomesta on hyvät lentoyhteydet Aasiaan ja Eurooppaan.
Toimitusjohtaja Samuli Haapasalon irtisanominen
Finavian toimitusjohtaja Samuli Haapasalo irtisanottiin elokuussa 2011. Yhtiön väliaikaiseksi toimitusjohtajaksi nimettiin lentoasemajohtaja Juha-Pekka Pystynen.
Finavian hallituksen puheenjohtaja Soili Suonojan mukaan toimitusjohtaja Samuli Haapasalo oli tehnyt hyvää työtä. Ilta-Sanomien mukaan potkujen salattuna syynä oli se, että liikenne- ja viestintäministeriön neuvotteleva virkamies Mika Mäkilä ei tullut toimeen Haapasalon kanssa ja Haapasalo pyrki sopimaan puolustusministeriön maksut samoilla säännöillä kuin muiden. Helsingin Sanomat kummasteli ministeriön toimintaa ja salailua, joka mahdollistaa piilotetut vaikutussuhteet ja tavoitteet. Mika Mäkilä kiisti nämä väitteet. Hänen mukaansa Haapasalon irtisanominen oli täysin Finavian hallituksen ratkaisu.
Talouselämä-lehden entinen päätoimittaja Pertti Monto kirjoitti, että Finavia pitäisi siirtää pikaisesti liikenneministeriöstä omistajaohjausyksikköön, koska nykyisellään valtio rikkoo räikeästi omaa ohjeistustaan omistajaohjauksesta, vaikka ohjeistus on yksiselitteisesti OECD:n suositteleman hyvän hallintotavan takana. Monton mukaan liikenneministeri Merja Kyllönen (vas) oli puuttunut Finavian johtamiseen, vaikkakin kansliapäällikkö Harri Pursiainen ja neuvotteleva virkamies Mika Mäkilä kiistivät sen. Hyvän hallintotavan mukaan heidän tuli pysyä erossa asioista, jotka ovat toimitusjohtajan tai hallituksen vastuulla. Finavia oli muun muassa subventoinut puolustusvoimien toimintaa, vaikka puolustusmenot tulisi varata avoimesti budjettivaroista.
Auto, tekniikka ja kuljetus -lehtikin arvosteli liikenneministeriön toimintaa ja osaamista jatkoi, että kun liikenneministeriön keskusvirastot osoittivat mielipiteensä ministeriöstä, kansliapäällikkö Harri Pursiainen pyrki ostamaan alaistensa kunnioituksen kirjaamalla keskusvirastojen työsopimuksiin palkanlisän "kunnioittavasta suhtautumisesta" ministeriöön ja suuremman palkanlisän "erityisen kunnioittavasti suhtautumisesta".
Tappiot johdannaissopimuksista
Valtiontalouden tarkastusvirasto teki vuonna 2013 Finaviassa tuloksellisuustarkastuksen, joka koski yhtiön vuosina 2009–2011 tekemiä johdannaissopimuksia. Viraston mukaan yhtiössä ilmeni puutteita rahoitukseen liittyvässä riskienhallinnassa, raportoinnissa ja seurannassa. Finavian hallituksen todettiin kuitenkin korjanneen riskienhallintaa. Johdannaisista kertyi vuonna 2013 noin 9 miljoonan euron arvostustappio. Kun johdannaissopimuksien tekeminen alkoi vuonna 2009, Finavia oli vielä valtion liikelaitos.
Tappioihin johtaneita johdannaissopimuksia tehtiin vuosina 2009–2011. Kun sijoitusten tekeminen alkoi, Finavian hallituksen puheenjohtajana oli Jussi Järventaus. Vuoden 2010 alusta 28. kesäkuuta 2011 asti hallituksen puheenjohtajana oli Seppo Paatelainen ja hänen jälkeensä 29. kesäkuuta 2011 alkaen Soili Suonoja, joka oli ollut aikaisemmin hallituksen jäsenenä. Muut hallituksen jäsenet olivat Rita Linna, Erja Takala, Pirkko Juntti, Pauli Manninen, Antti Vehviläinen ja Harri Pynnä. Yhtiön toimitusjohtaja oli Samuli Haapasalo 2011 elokuuhun saakka ja liikenneministerinä oli Anu Vehviläinen.
Finavian hallituksen puheenjohtaja Riitta Tiuraniemi erosi tehtävästään 4. joulukuuta 2015 protestina sille, että hallituksen syyskuussa 2015 tekemää päätöstä nostaa vahingonkorvauskanne yhtiön aikaisempaa hallitusta ja johtoa vastaan ei voitu toteuttaa. Liikenne- ja viestintäministeriö edellytti ministeriön kannan muodostamista asiassa ja Tiuraniemen mukaan ministeriön kantaa ei saatu aikaiseksi ajoissa, koska kanneoikeus vanheni ensimmäisen vuoden johdannaissopimuksista vuoden 2015 lopussa. Hänen eroonsa vaikutti myös se, että hallitus päätti lopettaa oikeustoimet Finavian entistä tilintarkastustoimistoa Deloitte & Touchea vastaan. Oikeustoimet olivat alkaneet kesällä 2015 ja loppuivat yhtiön ja tilintarkastustoimiston väliseen sopimukseen joulukuun 2015 alussa. Tiuraniemen mukaan sopimusta ei olisi tullut tehdä yhtiölle epäedullisen lopputuloksen takia. Hänen mukaansa ministeri Berner oli puuttunut hallitustyöskentelyyn sopimattomalla tavalla. Hallituksen jäsen Pirkko Salminen erosi 16. joulukuuta 2015, Tiuraniemen tavoin hän oli ollut erimielinen hallituksen enemmistön kanssa entisen hallituksen vastuukysymyksistä päätettäessä. Harkinta siitä, nostaako Finavia kanteen entistä hallitusta vastaan vai ei koski vuosina 2010–2011 tehtyjä sopimuksia, vuoden 2009 sopimusten osalta kanneoikeutta ei enää ollut.
Joulukuussa 2015 tarkastusvirasto päätti tehdä laillisuustarkastuksen koskien Finavian nykyhallituksen ja liikenne- ja viestintäministeriön toimintaa. Virasto haluaa selvittää, onko vuosina 2009–2011 toteutettujen johdannaiskauppojen selvittelyissä toimittu valtion eli veronmaksajien kokonaisedun mukaisesti. Tarkastuspäätöstä edelsi Finavian hallituksen puheenjohtajan Riitta Tiuraniemen ja jäsenen Pirkko Salmisen ero yhtiön hallituksesta joulukuussa 2015. Johdannaissopimusten tappioksi kertyi kaikkiaan 34,3 miljoonaa euroa.
Blagnac
Blagnac on kunta Ranskan eteläosassa Haute-Garonnen departementissa Occitanien alueella. Se on Toulousen esikaupunki ja sijaitsee Garonnejoen varrella.
Blagnac’ssa on paljon lentokonealan teollisuutta. Siellä valmistetaan muun muassa Airbus A380 -lentokoneita. Kaupungissa on Toulouse-Blagnacin lentoasema sekä lentokoneiden historiasta kertova Aeroscopia -ilmailumuseo.
Nähtävyyksiä
Kunnan nähtävyyksiä on 1600-luvulta peräisin oleva dominikaaninen Blagnac’n luostari sekä alkujaan 1000-luvulla rakennettu Saint-Pierren -kirkko, jota on vuosisatojen saatossa useasti muutettu ja korjattu.
Engelberger Aa
Engelberger Aa on joki Kaakkois-Sveitsissä. Joen pituus on 38 kilometriä, ja se on Sveitsin 31:nneksi pisin joki.
Sijainti
Engelberger Aa saa alkunsa Urin Alpeilta Titliksen koillispuolelta noin 2 250 metrin korkeudessa.
Virtaama
Joen virtaama vaihtelee vuosien 1916–2010 tietojen perusteella vuosittain jonkin verran: joen vuotuinen keskivirtaama alajuoksulla Buochissa – ennen joen laskemista Vierwaldstätterseehen – on ollut 12,5 m³/s. Suurin keskivirtaama oli vuonna 1981 (15,8 m³/s) ja pienin keskivirtaama vuonna 1949 (8,8 m³/s).
Barry Town United FC
Barry Town United Football Club on jalkapalloseura Barryn kaupungista Walesissa. Barry Town pelaa Walesin korkeimmalla sarjatasolla Walesin Valioliigassa. Seuralla on seitsemän Walesin mestaruutta vuosilta 1996, 1997, 1998, 1999, 2001, 2002 ja 2003. Walesin cupin Barry Town on voittanut 1955, 1994, 1997, 2001, 2002 ja 2003.
Shang Tsung
thumb|250px|Shang Tsung [[Mortal Kombat: Shaolin Monks -pelissä]] Shang Tsung on useissa Mortal Kombat -peleissä ja elokuvissa esiintynyt muodonmuuttaja, jonka täytyy kerätä sieluja pysyäkseen hengissä.
Taistelutyylit
Mortal Kombat: Deadly Alliance -pelissä Shang Tsungin tyyleinä ovat "snake" ja "crane". Aseena hän käyttää miekkaa. Hänellä on myös enemmän erikoishyökkäyksiä kuin useimmilla muilla hahmoilla: "3D Fire Long Range", "3D Fire short range", "Fire blast", ja "Soul steal".
Boeing C-40 Clipper
Boeing C-40 Clipper on yhdysvaltalainen sotilaskuljetuslentokone, joka on sotilasversio Boeing 737 Next Generation -lentokoneperheestä. Sitä käyttää Yhdysvaltain laivasto, ilmavoimat ja merijalkaväki. Virallisesti vain laivaston version (C-40A) nimi on Clipper, ja C-40B/C ovat nimeämättömiä.
C-40 -koneissa on Boeing 737-700-koneen runko, mutta siivet ja laskutelineet ovat isommasta Boeing 737-800 -koneesta. Koneissa on myös lisäpolttoainesäiliöt, joiden avulla voidaan lentää noin 9 300 km normaaliin 5 500 km verrattuna.
Shang Tsung
Mortal Kombatin mestariksi
Shang Tsungin menneisyys on pysynyt tuntemattomana eikä hänen alkuperäänsä ole paljastettu. Joidenkin lähteiden mukaan hän oli alkujaan ihminen Earthrealmista. Jumalat kirosivat hänet, ja hänen täytyi saada sieluja elääkseen. Sivuvaikutuksena Tsung kykeni tutkimaan hankkimiensa sielujen muistoja ja tietoa, mikä auttoi häntä huomattavasti vuosia myöhemmin.
Boeing C-40 Clipper
C-40A Clipper
Yhdysvaltain laivaston ja merijalkaväen versio Boeing 737-700 -koneesta matkustajien ja tärkeän rahdin kuljetuksiin. Se voi kuljettaa matkustajia, rahtia tai niiden yhdistelmää (ns. combi).
C-40B
Yhdysvaltain ilmavoimien versio Boeing 737-700 Boeing Business Jet -koneesta hallinnon ja asevoimien edustajien kuljetuksiin. Se on suunniteltu toimimaan toimistona ja on varustettu tehokkailla viestintäyhteyksillä.
C-40C
Yhdysvaltain ilmavoimien versio Boeing 737-700 Boeing Business Jet -koneesta VIP-kuljetuksiin. Sitä käytetään usein kongressin jäsenten ja muiden hallinnon edustajien kuljetuksiin. Se on C-40B:n kaltainen, mutta siinä ei ole niin kehittyneitä viestintäyhteyksiä. Koneen matkustajapaikkamäärää voi muuttaa 42 ja 111 välillä.
Shang Tsung
Mortal Kombatin mestariksi
Shang Tsung osallistui Mortal Kombat -turnaukseen ja voitti kaikki vastustajansa ja tuli turnauksen suurmestariksi. Ei ole tiedossa, että kuinka kauan hänellä oli tämä titteli, mutta luultavasti hän menetti sen legendaariselle Shaolin munkille, Suurelle Kung Laolle.
Shao Kahnin alaisena
Shang Tsung palasi vuosia myöhemmin huomattavasti vanhempana, kuoltuaan mysteerisesti taisteltuaan kolmea suurmestaria vastaan. Hän toi mukanaan parhaimman oppilaansa, prinssi Goron. Tsung toimi Outworldin keisarin, Shao Kahnin alaisena ja hänen oli määrä pitää Mortal Kombat -turnauksia. Mikäli Shao Kahnin alainen voittaisi turnauksessa kymmenen kertaa, hän saisi valloittaa Earthrealmin. Uljaan taistelun jälkeen Suuri Kung Lao hävisi Gorolle. Shang Tsung vei hänen sielunsa ja Outworldin voittoputki oli alkanut.
Shang Tsung tutustui toiseen velhoon, Quan Chihin ja sai tietää tämän etsivän Shinnokin amulettia. Sen sijainnin tiesivät vain Shaolin munkit ja Shang Tsung, joka sai tiedon viedessään Laon sielun. Shang Tsung kertoi sijainnin Quan Chille, kun tämä lupasi auttaa Shao Kahnia. Shang Tsung ei kuitenkaan saanut kerrottua, ettei yksikään velho voi päästä paikkaan, jossa amulettia pidetään.
Seuraavan 500 vuoden ajan, Goro pysyi voittamattomana ja Kahnin voitto läheni. Seuraava turnaus pidettiin Shang Tsungin saarella, joka sijaitsi alueella Earthrealmin ja Outworldin välillä.
Pian Tsung tapasi taitavan miekkamiehen, Kenshin. Pelätessään tämän osallistuvan ja voittavan turnauksen, Tsung muutti itsensä vanhaksi mieheksi. Hän kehui Kenshin taitoja sanoen, että hän tarvitsisi miekan, joka sopisi hänen kyvyilleen. Sitten hän johti Kenshin muinaiseen maanalaiseen labyrittiin ja pysäntyi ennen syvää kaivoa, jota peitti suuri kivi. Tsung kertoi, että miekka olisi siellä. Kun Kenshi siirsi kiven, soturikuninkaiden sielut vapautuivat ja vievät Kenshiltä näön. Tsung paljasti oikean muotonsa ja jätti Kenshin kuolemaan eikä tietänyt, että Kenshi selviäisi ja hänestä tulisi katkera vihollinen. Tsung myös väitteli Shujinkon kanssa siitä, että voisiko tämä osallistua ja loppujen lopuksi suostui. Shujinko ei kuitenkaan osallistunut elämäntehtävänsä johdosta.
Kymmenennen Mortal Kombat -turnauksen aika koitti ja Kahn tarvitsi enää voiton tästä valloittaakseen Earthrealmin. Shaolin munkki Liu Kang kuitenkin voitti Goron. Hän myös haastoi Shang Tsungin voitokkaasti ja Shang Tsung pakeni Outworldiin. Outworldissa Shang Tsung anoi elämäänsä Shao Kahnilta. Hän kertoi tyrannille, että mikäli he haastaisivat Earthrealmin tulemaan Outworldiin, heidän täytyisi hyväksyä tämä. Kahn suostui ja palautti Tsungin nuoruuden. Samalla Shao Kahn toteutti omaa suunnitelmaansa palauttaakseen entisen kuningattarensa, Sindelin, henkiin.
Outworldin tunaus tuli, mutta nuoruudesta huolimattaan Tsung hävisi Liu Kangille. Tällä kertaa Kahnin edessä. Shao Kahnkin hävisi Liu Kangille ja samalla Shang Tsung palautti Sindelin henkiin. Quan Chin ja Shinnokin ansiosta Sindel ei syntynyt Outworldissa vaan Earthrealmissa ja oli sydämeltään paha.
Sindelin Earthrealmiin syntymisen ansiosta, Shao Kahn kykeni matkustaa sinne ja yhdistää Earthrealm ja Outworld. Shang Tsung johti yhtä Kahnin joukoista tappaakseen kaikki Lordi Raidenin soturit, jotka suojelivat Earthrealmia. Vaikka Tsungilla oli enemmän voimia kuin koskaan ennen, hän hävisi Liu Kangille taas. Myös Kahn epäonnistui suunnitelmissaan ja molemmat pakenivat Outworldiin. Kahn vangitsi Tsungin tämän epäonnistumisen takia ja vapautti myöhemmin saadessaan Kahnin suosion takaisin.
Deadly Alliance
Muutamia vuosia myöhemmin Shang Tsung löysi Quan Chin palatsistaan taistelemassa Scorpionia vastaan. Kun Quan Chi voitti, hän teki Shangille tarjouksen: jos tämä auttaisi Quan Chitä etsimään Onagan kadonnutta armeijaa, hän lupaisi antaa Shangille loputtoman varaston sieluja. Näin syntyi "Deadly Alliance". Ensin heidän täytyi kuitenkin hävittää Shao Kahn ja Liu Kang.