cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kieran Tierney
Seurajoukkueura
Tierney siirtyi Arsenaliin 25 miljoonan punnan siirtosummalla elokuussa 2019. Hän voitti FA Cupin ja Community Shieldin 2020. Hän on kauden 2022–2023 loppuun mennessä pelannut 91 valioliigaottelua ja tehnyt kolme maalia. Eurooppa-liigan 19 ottelussa hän on onnistunut maalinteossa kahdesti.
Maajoukkueura
Tierney pelasi ensimmäisen ottelunsa Skotlannin maajoukkueessa Tanskaa vastaan maaliskuussa 2016. Ensimmäisen MM-karsintaottelunsa hän pelasi Slovakiaa vastaan saman vuoden lokakuussa. Vuonna 2021 järjestetyissä EM-kilpailuissa hän pelasi täyden ajan otteluissa Englantia ja Kroatiaa vastaan. Kaikkiaan hän on 2. kesäkuuta 2023 mennessä pelannut 37 maaottelua, joista 17 on ollut MM- ja kolme EM-karsintaotteluita. Toistaiseksi ainoan maaottelumaalinsa hän teki Puolaa vastaan maaliskuussa 2022.
Valkjärvi (Kouvola, Uimila)
Valkjärvi on Kymenlaakson ja Päijät-Hämeen maakuntien sekä Kouvolan Jaalan ja Heinolan rajalla, Uimilassa sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,1 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,7 metriä mpy.
Heikki Mikkilä
Heikki Mikkilä (1801 Mäyry, Kuortane – 1850 Kuortane) oli suomalainen puuseppä, maanviljelijä ja  itseoppinut kuvanveistäjä.
Mikkilän tiedetään veistäneen vuosien 1820–1850 välillä ainakin 13 puista kirkkojen vaivaisukkoa (muun muassa Lapuan, Nurmon, Kuortaneen, Ylihärmän, Alajärven ja Peräseinäjoen) joista 12 on säilynyt. Kolmastoista veistos, Kauhavan vaivaispoika, tuhoutui vuonna 1921 kun Kauhavan kirkko paloi. Kaikki Mikkilän veistämät vaivaisukot ovat suunnilleen samankokoisia ja omaavat samankaltaiset kasvonpiirteet. Ukkojen kasvot on veistetty eri puusta kuin vartalo. Mikkilä teki myös huonekaluja ja Kuortaneen kirkon alttaritaulun kehysrakennelman.
Helisiteetti (hiukkasfysiikka)
Helisiteetti on hiukkasille määritelty kvanttiluku, joka kuvaa hiukkasen spinin komponenttia sen liikemäärän suunnassa. Matemaattisesti ilmaistuna helisiteetti määritellään, missä \vec{S} on hiukkasen spinvektori ja \hat{p} on liikemäärän suuntainen yksikkövektori.
Kvanttimekaniikassa spin on kvantittunut suure siten, että se voi saada kunkin akselin suunnassa arvot, kun hiukkasen spinin neliö on. Täten myös helisiteetti on kvantittunut ja saa arvot, mikäli hiukkasen massa on nollasta poikkeava.
Jos hiukkanen on massaton, kuten fotoni, voi helisiteetti saada vain arvot \pm s\hbar. Fotonin tapauksessa tämä johtuu siitä, että kenttiä koskevat yhtälöt (Maxwellin yhtälöt) estävät pitkittäisen polarisaatiotilan olemassaolon ja jäljelle jää vain kaksi poikittaista polarisaatiotilaa. Polarisaatiotiloja on puolestaan yhtä monta kuin helisiteetin eri tiloja.
George (Etelä-Afrikka)
George on kaupunki Etelä-Afrikan eteläosissa Länsi-Kapin provinssissa. Vuonna 2011 siellä oli noin 157000 asukasta.
Pitkäjärvi (Parkano, Korpikylä)
Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Parkanossa Korpikylällä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Parkanonjärven alueeseen. Pitkäjärvi on osa Parkanonjärven lähialuetta.
Maantietoa
Järvi on 1,1 kilometriä pitkä, 100 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,6 hehtaaria. Se on pitkänomainen ja suora järvi. Siihen laskevat ympäröivästä metsästä suo-ojia sekä Poikkeusjärven laskuoja. Järven oma laskuoja Mustiaisluoma lähtee järven luoteispäästä ja se virtaa kolme kilometriä ennen kuin se laskee Kairojärveen. Rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä. Järven ympärillä sijaitsee yhdeksän kiinteistöä, joille johtaa tiet Parkanon keskustasta ja valtatieltä 23. Tampere–Seinäjoki-rata ohittaa järven 600 metrin etäisyydeltä.
Bromietaani
Bromietaani eli etyylibromidi (C2H5Br) on haloalkaaneihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Ainetta käytetään jäähdytysaineena sekä kemianteollisuudessa yhdisteiden etylaatiossa ja liuottimena. Aiemmin sitä käytettiin myös ihmisen nukutusaineena. Bromietaania esiintyy luonnostaan ilmakehässä ja merivedessä mahdollisesti merilevien tuottamana.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa bromietaani on väritön neste, jolla on eetterimäinen haju sekä maku. Aine reagoi hyvin vahvasti emäksien ja hapettimien sekä muutamien metallien kuten alumiinin ja sinkin kanssa.
Valmistus
Lisäksi bromietaania on mahdollista valmistaa etanolista ja vetybromidin ja rikkihapon seoksesta.
Käyttö orgaanisessa synteesissä
Bromietaania käytetään yhdisteiden etyloinnissa. Aineen avulla voidaan muuntaa muun muassa karboksylaattisuolat estereiksi.
Bromietaanin ja ammoniakin vesiliuoksen reagoiminen tuottaa etyyliamiinia. Etyyliamiini voi reagoida edelleen ammoniakin kanssa muodostaen di- ja trietyyliamiinia.
Turvallisuus
Bromietaanin hengittäminen aiheuttaa uneliaisuutta ja pahimmillaan tajuttomuuden. Lisäksi suurille pitoisuuksille altistuminen voi aiheuttaa vaurioita keskushermostossa. Aineen on todettu aiheuttavan kohtusyöpää hiirinaaraissa, mutta aineen mahdollisesta karsinogeenisestä vaikutuksesta ihmiseen ei ole varmuutta.
Shadowrun
Shadowrun on tieteisfiktiota ja fantasiaa yhdistelevä roolipeli, jonka pohjalta on tehty novelleja, keräilykorttipeli ja muutamia videopelejä. Pelin erityinen teema on teollisuusvakoilu.
Fantasianovellit
FASA julkaisi yli 40 fantasianovellia vuosina 1991–2001.
Videopelit
Shadowrunille on tehty kuusi videopeliä. Ensimmäinen oli Beam Softwaren vuonna 1993 julkaisema toimintaroolipeli Shadowrun. Toinen Shadowrun-niminen peli ilmestyi seuraavana vuonna Sega Mega Drivelle. Vuonna 2007 julkaistiin Xbox 360:lle ja Windowsille Shadowrun, joka oli ensimmäisen persoonan ammuntapeli.
Microsoft sulki FASA Studiosin vuonna 2007 ja lisensoi Shadowrunin videopelioikeudet Jordan Weismanin omistamalle Smith & Tinker -yhtiölle. Harebrained Schemes -peliyhtiö aloitti Kickstarter-keräyksen Shadowrun Returnsin kehityksen rahoittamiseksi. Keräys tuotti 1,8 miljoonaa dollaria tavoitteen ollessa 400 000 dollaria. Shadowrun Returns julkaistiin 25. heinäkuuta 2013. Shadowrun Chronicles: Boston Lockdown, jota kehitettiin alun perin nimellä Shadowrun Online, julkaistiin huhtikuussa 2015. Uusi nimi päätettiin yhdessä Kickstarter-tukijoiden kanssa.
Tšavusy
Tšavusy eli Tšausy  on pieni kaupunki ja hallintopiiri Valko-Venäjän Mahiljoun maakunnassa maanteitse runsas 40 kilometriä Mahiljoun kaupungin itäpuolella. Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Tšavusyn kaupungissa asui 10 692 ja koko hallintopiirissä 21 242 ihmistä.
Liikenneyhteyksistä
Tšavusyn kaupungin lounaisosissa on Valko-Venäjän rautateiden rautatieasema Tšausy (eli ) ja hallintopiirissä useita Mahiljousta itään Krytšauhun vievän radan seisakkeita tai asemia. Maantieyhteyksistä merkittävin on kaupungin eteläosien läpi kulkeva kantatie P122, joka saapuu Mahiljousta valtatieltä 30px ja jatkaa Tšerykaun kautta Kastsjukovitšyyn. Jokiyhteyksiä veneilyyn ja kalastukseen tuo Dneprin sivuhaaran Sožin Pronja-sivuhaara haaraumineen.
Kymönkosken koulu
Kymönkosken koulu on Viitasaaren kunnassa Keitelejärven pohjoisosassa Kymönvirran rannalla sijaitseva peruskoulu. Kymönkosken koulu on toinen jäljellä olevista kyläkouluista Viitasaarella (Huopanan koulun lisäksi). Koulu aloitti toimintansa vuonna 1902. Uusi koulurakennus valmistui vuonna 1967 ja se peruskorjattiin ja laajennettiin vuonna 2004. Vuoden 2004 laajennuksen aikana Kymönkosken oppilaat siirtyivät puoleksi vuodeksi Kolimanpään kouluun. Nykyään se on 3-opettajainen koulu.
Vuonna 2007 Kolimanpään koulun oppilaat siirrettiin Kymönkosken kouluun, koska Kolimanpään koulu lakkautettiin.
Airuiden ja torvensoittajien kilpailu
Airuiden kilpailu ja torvensoittajien kilpailu olivat kaksi Olympian kisoihin ja muihin panhelleenisiin kisoihin kuulunutta erikoiskilpailua. Niissä kilpailivat airuet (kērykes), joiden tehtävänä kisojen aikana muutoin oli kilpailijoiden ja voittajien nimien kuuluttaminen, sekä torvensoittajat (salpinktai), joiden tehtäviin kuului muun muassa kilpailujen lähtömerkkien antaminen.
Kymönkosken koulu
Vuonna 2009 kesällä tehtiin kouluun piharemontti. Piharemontissa koulun piha muutettiin hiekasta asfaltiksi. Vuoden 2017 syksyllä koulun pihaan asennettiin neljä uutta pihavälinettä.
Airuiden ja torvensoittajien kilpailu
Airuiden ja torvensoittajien kilpailut otettiin osaksi kisoja 96. olympiadin kisoissa vuonna 396 eaa. Kilpailut järjestettiin kisojen ensimmäisenä päivänä ennen varsinaisia urheilulajeja, jotka kuuluivat muiden päivien ohjelmaan. Kerrotaan, että airuet ja torvensoittajat seisoivat kilpaillessaan alttarilla, joka oli Olympian stadionin sisäänkäynnin lähellä.
Kymönkosken koulu
Koulun johtaja on Jaana Kaskilahti.
Airuiden ja torvensoittajien kilpailu
Tunnetuin airuiden kilpailun voittaja oli keisari Nero, joka osallistui vuodelta 65 jaa. siirrettyihin vuoden 67 kisoihin ja lahjoi itsensä voittajaksi myös airuiden kisassa monien muiden lajien ohella. Samana vuonna Nero järjestytti voitettavakseen myös kaksi muuta erikoiskilpailua, lyyransoiton kilpailun ja tragediakilpailun, jotka olivat tuolloin ohjelmassa ainoan kerran (kymmenvaljakkoajon ohella).
Seuraavassa luetellaan airuiden ja torvensoittajien kilpailuiden tunnetut voittajat. Luettelo perustuu Foundation of the Hellenic World -säätiön kokoamaan tietokantaan, johon on koottu antiikin ajalta säilyneet tiedot kisojen voittajista (katso myös: luettelo Olympian kisojen voittajista). Säilyneet tiedot ovat epätäydellisiä.
Vendelin kalmistot
Vendelin kalmistot sijaitsevat Vendelin pitäjässä Tierpin kunnassa Uplannissa Ruotsissa. Vendelin kylän muinaismuistot hämmästyttivät suuresti ruotsalaisia arkeologeja 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa. Kylältä löytyy useita kalmistoja rautakaudelta ja keskiajalta, joista Vendelin kirkkomaan venehautaukset, jotka löydettiin 1881, ja Ottarin hautakumpu ovat kuuluisimmat. Harjun rinteet muodostavat Vendelin kirkolta pohjoiseen kilometrin verran Brunnbyhyn asti yhtenäisen hautavyöhykkeen.
Kylän nimeä käytettiin vendelkauden (, 550−800 jaa.) rautakautisena nimenä, mikä vastaa ajallisesti suomalaista merovingiaikaa. Aikakauden korujen koristelutyyliä kutsutaan vendeltyyliksi.
Arkeologiset tutkimukset
Syksyllä 1880 laajennettiin Vendelin kirkkomaata ja muurin perustamistöissä havaittiin rautakautisen haudan jäännöksiä. Nämä löydöt herättivät valtion historiallisen museon (Statens Historiska Museum) huomion ja Riksantiqvarie päätti aloittaa kohteen tutkimukset. Amanuenssi Hjalmar Stolpe aloitti kaivaukset maaliskuussa 1881, jolloin tutkittiin ensimmäistä löydettyä venehautaa. Vuoteen 1883 mennessä hautoja löytyi yhteensä 11. Vuonna 1893 kaivettiin vielä 3 hautaa, jolloin löytyi hyvin rikas hautaus (hauta XII).
Hjalmar Stolpe, T. J. Arne ja O. von Friesen tutkivat Karbyn kumpuhautoja 1900-luvun alussa. Silloin tutkittiin yli 50 hautaa ja ne ajoitettiin viikinkiajalle. N. Åberg suoritti kaivaukset Hovgårdsbergissä vuosina 1930 ja 1931. Silloin tutkittiin osa noin 60 hautakummusta tai kivilatomuksia, joita alueella oli. Tune J. Arne kaivoi 1930−1931 kappelin läheltä ja Hovgårdsbegetin ympäristöissä. Syksyllä 1933 tutkittiin loput Bronnbyn haudoista, jotka olivat jäämässä tien oikaisun alle Hovgårdsbegetissa.
Kirkkomaan vene- ja kammiohaudat
Kirkkomaan haudat sisälsivät 12 polttamatonta venehautausta ja 2 polttamatonta kammiohautausta. Muualla Vendelissä vainajat poltettiin, mutta nimenomaan tässä kalmistossa vainajat jätettiin polttamatta. Veneet olivat 7−10 metriä pitkiä, limiliitoksilla ja rautaniiteillä kootuissa veneissä. Useimmat haudat ryöstettiin jo muinaisina aikoina.
Ensimmäiset kaivaukset
Ensimmäiset tutkimukset 1880-luvun alussa paljastivat yhteensä 11 hautaa, jotka Hjalmar Stolpe esitteli alla olevassa järjestyksessä artikkelissaan "Vendelfyndet", joka julkaistiin vuosikirjassa Antiqvarisk tidskrift vuonna 1884. Haudat olivat kaikki lounas-koillis-suuntaisia ja sijaitsivat noin 20 jalan etäisyydellä toisistaan epäsäännöllisessä muodostelmassa.
thumb|250px|Venehaudasta I löydettyjen katkelmien pohjalta tehty ennallistus kypärästä. Se on esillä Tukholmassa Statens Historiska Museumissa. Venehauta I (numero 1), joka sijaitsi harjun eteläreunalla, sisälsi polttamattoman venehautauksen. Ruumiin jättämä maatunut jälki näkyi, mutta hautaesineistö oli työmiesten käsittelyssä lähes tuhoutunut. Sittemmin kuuluisasta rautaisesta kypärästä oli jäljellä irtonaisia metallinpalasia. Muun muassa kypärän päälaen yli oli kulkenut pronssinen harjanne. Haudatun veneen pituus oli 35 jalkaa, leveys 9 jalkaa ja veneen syväys oli 4,5 jalkaa. Hautaan oli laskettu mukaan esimerkiksi kolme hevosta, pässi, lammas, hanhi, kolme koiraa ja nauta. Muita esineitä olivat kaksi kaksiteräistä miekkaa (yksi rengasmiekka), yksiteräinen miekka, kilven kupura, keihäänkärki, rautasakset, liuskeinen kovasin, rautapata, lasipikari, suitset, neljä jalkaa pitkät rautapihdit, rautainen, kolmipiikkinen, haravankaltainen työväline ja ketjua. Veneestä oli jäljellä vain rautaiset niitit, jotka muodostivat veneen muotoisia rivejä. (katso kuva kypärän rekonstuktiosta ja pohjakaavio haudasta ).
Venehauta IV (numero 4) oli loistelias ja vähiten ryöstetty hauta. Vene oli 27 jalkaa pitkä ja 7 jalkaa leveä. Keulaan paapuurin puolelta löytyi hevosenpää ja viisipiikkinen taivutettu haravamainen esine. Löydetyt pihdit päättyivät rengasmaiseen lisäkkeeseen, jotka olivat lukinneet luisen kahvan paikalleen. Näiden lähellä sijaitsi noin jalan suuruinen rautapata ja kuuden jalan etäisyydellä siitä rautapannoilla vahvistettu lipas, jonka puiset osat olivat lahonneet jäljettömiin. Lippaan mitat olivat 1,8 jalkaa pitkä ja 1,2 jalkaa leveä ja lippaassa oli lukko. Avain oli laitettu lippaan päälle. Muita henkilökohtaisia esineitä olivat sakset, kovasin, veitsi, rautakahvainen vasara sekä työkalulaatikko erilaisine kaluineen. Lisäksi tavattiin ketjunpätkä, ämpärin kantokahva, saviruukku, kolmipiikkinen haravamainen työkalu, suuri rautamöhkäle, pari rautakoukkua holkeilla, rautakoukku, kahdet kuolaimet ja nippu nuolenkärkiä. Laivan perästä ei löytynyt esineitä lukuun ottamatta ruostuneita veneen niittejä.
Kammiohauta VIII (numero 8) oli 25,5 jalkaa pitkä, 6,5−7,5 jalkaa leveä ja 4−4,5 jalkaa syvä. Haudan toisessa päässä oli haudattuna kaksi hevosta turvat vastakkain. Turpien välissä kulki ketju, joka yhdisti hevosten suitset toisiinsa. Toisessa päässä hautaa makasi suuren koiran luuranko, jonka luissa todettiin murtumia, sekä lammas. Haudan keskilinjalla makasi eräitä pahoin ruostuneita rautaesineitä. Näistä tunnistettiin ketjunpätkä, puukko, rautarengas ja keihäänkärki. Muuten hauta oli tyhjä.
Venehauta IX (numero 9) oli suurin hautaus sisältäen 32 jalkaa pitkän ja noin 7 jalkaa leveän veneen. Hauta oli ryöstämätön, jolloin se sisälsi kaikki sinne pannut hauta-antimet. Veneen ulkopuolella keulan lähellä makasivat kaksi hevosta turvat vastakkain. Hevosten päiden välissä oli hyvin säilynyt rautapata ja sen kansi. Toisen hevosen päässä oli ketjunpätkä ja molemmilla oli kavioissa piikit. Suitsien osat löytyivät erikseen veneen sisältä. Veneen sisällä löytyi pronssiset miekan kahvan perät jalan matkan etäisyydellä toisistaan. Toinen oli epätavallisen raskas. Suitsien viereltä löytyi metalliesineitä kasassa. Joukossa oli hakanen, renkaita ja koukkuja. Kaksi suurta ja yksi pienempi koira makasivat paapuurin reelingillä tai veneen ulkopuolella. Kolme jalan etäisyydellä perällepäin löytyi kolmipiikkinen haravamainen työkalu, muutama rautarengas ja rautainen ämpärin kahva. Miehen luurangon jäänteet löytyivät 13 jalkaa keulasta mitattuna. Vainaja oli aseteltu istuvaan asentoon oikea jalka suorana ja vasen jalka sivulle koukistuneena. Maaduttuaan ruumis oli mennyt kasaan ja osia päästä löydettiin rinnan päältä ja vasen sääri oli pudonnut sijoiltaan. Vainajan varustus oli rikas. Oikean käden viereltä löytyi kaksiteräinen miekka nuoremmalta rautakaudelta. Samoin löytyi puukko, nippu nuolenteriä ja rengassolki oikean rinnan päältä. Miekan kahvan viereltä löytyi kilvenkupura ja miekanterän läheltä kilven rautavahvistus. Samalla paikalla löytyi myös rautainen kirveenterä. Keihäänkärki oli pitkä ja ohut. Niskan alla löytyi neljä luista pelinappulaa ja kufalainen hopearaha ajalta 914−943 jaa. Lantion kohdalta löytyi luinen kampa, piikiven palanen ja pelilauta. Vasemman käden läheltä löytyi yksiteräinen miekka kärki keulaanpäin. Tupen kiinnitysrenkaat olivat terän rinnalla. Yksiteräisen miekan lähellä tavattiin 15 pelinappulan kasa ja liuskekivinen kovasin. Näiden lisäksi löytyi vielä rautainen sahalaitainen työkalu, taivutettuja hakasia pois lahonneesta puukahvasta. Veneen pohjalla jalkaterinen läheltä löytyi suuri kivi, jonka mitat olivat 2,7 jalkaa × 12−14 tuumaa × 14 tuumaa. Kiven lähellä olivat kaksi 4,5 tuumaa pitkät rautakiskot. Toinen kivi, joka löydettiin veneen perästä, oli melkein pyöreä. Siihen oli hakattu kuvio, jossa neljä samankeskistä ja eri säteistä ympyrää muodostivat kuin kukan keskiön ja jota viisi terälehteä reunustivat.
Venehauta VI (numero 6), jonka mitat olivat 22 jalkaa pitkä ja 8 jalkaa leveä, oli pahoin ryöstetty ja vain osa veneen niiteistä löydettiin. Vainajaa ei löydetty ja hevosistakin vain muutama hammas. Esineistä tunnistettiin lippaan kahvat, kilvenkupura, rautakoukut ja rautaketju.
Toiset kaivaukset
Toinen kaivaussessio käynnistyi vuonna 1893, jolloin löydettiin vielä kolme venehautaa: XII, XIII ja XIV.
Venehauta XII (numero 12) sisälsi muiden hauta-antimien lisäksi kypärän, joka oli säilynyt osittain. Kypärästä oli jäljellä kaksi kuviollista pronssinauhaa, jotka kulkivat pään yli ristiin: edestä taakse ja myös sivuilta ristiin yli. Kypärän muut osat niitattiin kiinni nauhoihin. Edestä kypärän takaosaan kulki pronssinen harjannekoriste.
Venehauta XIV (numero 14) oli rakas antimiltaan ja se tunnetaan ennallistetun kypäränsä vuoksi, koska se löydettiin lähes ehjänä. Kypärä muistutti roomalaisia kypäriä, vaikka sen niskasuojus oli irronnut. Korvia suojaavat läpät olivat sen sijaan säilyneet. Kypärän koristelut: tyylitelty lintu nenän suojana, eläinvartalot silmän kulmien suojana, vaakakoristeina ornamentit sotilasrivistönä ja ornamenttinauha, joka kulki päälaen yli ja sen kanssa ristiin punosornamenttia.
Haudan rakenne tunnetaan hyvin. Veneen perään oli sijoitettu rautapata, jonka tyyrpuurin puolelle ja veneen ulkopuolelle oli laskettu suuri koira, ja paapuurin puolelle ja veneen sisäpuolelle toinen koira sekä lampaan pää. Lampaan viereen oli laskettu ämpäri sekä naudan- ja sianpaisti. Nämä olivat ilmeisesti tarkoitettu eväiksi. Vainajan jäänteistä oli säilynyt vain muutama luu. Hänet oli aseteltu veneen keskelle sen pohjalle selälleen, pää keulaan päin. Keskivartalon ylle oli laskettu kilpi, jonka puuaineesta oli jäänyt hiekkaan ympyränmuotoinen tummentuma ja suuri keskikupura sekä muutama sidepanta. Aseina olivat keihäs, puukko ja miekka. Kypärän jäänteet olivat riittävän hyvin säilyneet rekonstruktion tekemistä varten. Veneen keulaan oli teurastettu vainajalle mukaan hevonen, joka jätettiin hautaan ratsastuskunnossa satuloituna. Aivan veneen keulasta löytyi pelinappula. Venehaudat X ja XIV kuuluvat 500−600-lukujen vaihteeseen.
Matti Helin (diakoniajohtaja)
pienoiskuva|Matti Helin, diakoniajohtaja Matti Olavi Helin (s. 1968) on suomalainen diakonia- ja järjestötyön kehittäjä ja kouluttaja. Hän toimii järjestöjohtajana yleishyödyllisessä sosiaalialan TampereMissio ry:ssä.
Vendelin kalmistot
Toiset kaivaukset
Venehaudan XIII (numero 13) anti oli vaatimattomampi.
Matti Helin (diakoniajohtaja)
Koulutus
Helin kirjoitti ylioppilaaksi Pomarkun lukiosta 1988. Teologian maisterin tutkinnon hän suoritti Helsingin yliopistosta 1992 ja valtiotieteiden tohtorin tutkinnon 1996 Turun yliopistosta. Vuonna 2017 Helin pätevöityi yhteisövalmentajaksi.
Vendelin kalmistot
Kirkkomaan kumpuhaudat
Venehautojen länsipuolella, kirkkomaan reunalla Karbyssa, löytyi 51 kumpuhautaa. Stolpe tutki näistä 25 kpl. Niiden halkaisija oli yleensä 9−25 jalkaa ja korkeus 0,5−3,5 jalkaa. Joukossa oli mies- että naishautauksia. Ne ajoitettiin lähes kaikki viikinkiajalle. Kaikki hautaukset olivat polttohautauksia, joiden hauta-antimista voidaan esittää seuraavaa. Haudasta 4 löytyi pronssinen kaarisolki, rautaneula ja -puukko. Haudasta 14 löydettiin hautauurna, jossa oli palaneita luita, 4 helmeä, puukko, rauta-avain, rautainen kupurasolki ja rautaneula. Naisen haudassa 19 löydettiin lasihelmiä, luukamman katkelmia, saviruukku, pronssin palasia, pronssirengas ja palaneita. Miehen hauta numero 8 oli jo 600-luvulta ja sen halkaisija oli 25 jalkaa ja korkeus 2,3 jalkaa. Hautakummun pohjalla 3 tuumaa paksu polttokerros, joka oli halkaisijaltaan 2,5 jalkaa. Haudan keskellä oli hajonnut saviuurna. Hauta-antimina löytyi katkelma miekan pronssisesta väistimestä, joka oli 10,6 senttiä pitkä, pronssiset vyön koristelevyt vyön sekä puukon ponsi. Haudasta numero 11 löytyi uurnan sirpaleita, palaneita luita sekä 2 nuolenkärkeä, 2 aspia ja piipallo.
Matti Helin (diakoniajohtaja)
Työura
Valmistuttuaan teologisesta tiedekunnasta Helin toimi lukion uskonnon ja historian opettajana, seurakuntapastorina ja hiippakuntasihteerinä. Vuonna 2005 hän tuli valituksi Tampereen seurakuntayhtymän diakoniajohtajaksi. Työura jatkui 2011 Nokian kaupungin Kasvatus- ja opetuskeskuksen vs. johtajana, Diakonia-ammattikorkeakoulun koulutusjohtajana 2014 sekä kehitys- ja diakoniajohtajana Helsingin Diakonissalaitoksella 2017.
Vendelin kalmistot
Polttokalmisto Hovgårdsbergissa
Hovgårdsbergin hautakummut olivat halkaisijaltaan noin 5−9 metriä ja 0,5−1 metriä korkeita. Kummun sisällä oli usein matala kivilatomus, jonka alla oli musta palaneen maan kerros, joka sisälsi hiiltä, soraa ja kiviä. Vainajan palaneet luut löytyivät palokerroksen joukosta, jossa oli myös palaneita linnun, koiran, lampaan tai vuohen luita. Satunnaisesti löytyi myös palamattomia hevosenhampaita. Roviolla on ilmeisesti poltettu myös orgaanista materiaalia, koska löytyi myös nauloja, niittejä, koukkuja, jne. esineiden osia. Miekkaan, kilpeen ja keihääseen liittyviä löydöksiä on vähän, mutta nuolenkärkiä, puukkoja sen sijaan löytyi. Hautaan lasketut esineet viittaavat kansainvaelluskaudelle eli noin 400−550 jaa. Tänä aikana Vendelissä ei harjoitettu vainajien polttamista veneissä ja se vaikuttaa olevan merkki 600-luvulla lisääntyneistä kontakteista etelä-germaanien kanssa. Hovgårdsbergin hautauksia jatkettiin tasaisesti koko merovingiajan ja viikinkiajalle 800-luvun alkuun saakka. Kalmiston tutkituista haudoista 600-luvulla tehdyt ovat kuitenkin enemmistönä.
Matti Helin (diakoniajohtaja)
Työura
Työurallaan Helin on ollut kehittämässä useita sosiaalialan innovaatioita. Näitä ovat muun muassa Vapaaehtoistyo.fi, Nuorilletoita.fi, elintarvikeavun RuokaNysse, Euroopan liikkuvan väestön huoltopiste Tampereella, Helsingin elintarvikeavun muutos Yhteinen Pöytä -toiminnaksi sekä Yhteisöpaja-toiminta. Näiden toimintojen tuloksellisuudesta kertoo muun muassa se, että toimintansa aikana RuokaNysse jakoi elintarvikeapua Tampereella 190 000 ruokakassia. Vapaaehtoistyo.fi-palvelu on aktivoinut yli 30 000 vapaaehtoista auttajaa eri puolilla Suomea ja Nuorille Töitä -kampanja tuotti lamavuosina yli 15 000 työllistämislupausta työnantajilta nuorille. Helin on myös ollut perustamassa kansalaisopisto Pirkan opistoa Pirkanmaalle sekä järjesti yhdessä TV2:n kanssa vuonna 2003 gospelmuusikko Jaakko Löytyn 30-vuotistaiteilijajuhlakonsertin Tampere-talossa.
Vendelin kalmistot
Brunnbyn haudat
Vuonna 1932 tietyöt Hovgårdsbegetistä ja siitä 300 metriä koilliseen Brunnbyssä tuhosivat osia kalmistoja ja tämän vuoksi tuli Brunnbyssä tutkia 6 hautakumpua. Tätä kalmistoa tutkivat Jan Erik Anderbjörk ja Ingemar Atterman. Ennen kaivauksia on saatu talteen 10 karhunkynttä ja kupera pronssinappi. Hautojen kummut olivat 0,25−0,6 metriä korkeita ja halkaisijaltaan 3−8 metriä. Niihin oli kaikissa koottuna rovionpohja, josta jäi jäljelle tumma tuhkan ja hiilten värjäämä 0,1−0,25 metriä paksu likamaakerros. Kerroksen pinta-ala vaihteli 1−4 neliömetriä. Kahden haudan keskellä oli maakivi. Vainajan luut oli puhdistettu ja kerätty keraamiseen uurnaan, jonka sirpaleista voitiin joskus päätellä pohjan halkaisija. Uurnien pohjien halkaisijat olivat 15−18 senttimetriä. Kahdessa haudassa oli myös kivilatomus, jolla hauta-alue peitettiin ja vasta sitten täydennettiin loivalla maakummulla. Haudat 1, 3, 4 ja 5 voitiin ajoittaa 550−600 jaa. tai 600-luvulle.
Samsung Galaxy A51
Samsung Galaxy A51 on Samsungin joulukuussa 2019 julkaisema älypuhelin. Siitä on olemassa 5G-verkkoja tukeva Samsung Galaxy A51 5G -versio. Galaxy A51:ssä on 6,5 tuuman näyttö ja kahdeksanydinprosessori. Tallennustilaa on joko 64 tai 128 gigatavua ja keskusmuistia neljä tai kuusi gigatavua. Laitteessa on neljä takakameraa. Värikameran tarkkuus on 48, laajakulmakameran 12, makrokameran viisi ja syvyyskameran viisi megapikseliä. Etukameran tarkkuus on 32 megapikseliä. Puhelimessa on näytönalainen sormenjälkitunnistin, ja akun kapasiteetti on 4 000 milliampeerituntia. Puhelimen käyttöjärjestelmä on Android 10.0 Q.
Vendelin kalmistot
Brunnbyn haudat
Hauta 1 oli ryöstetty, mutta siitä huolimatta siitä löydettiin 12 uurnansirpaletta, 2 rautanaulaa, naskali ja pinsetit. Haudassa 2 uurna sijaitsi kummun keskellä ja siinä oli vielä palaneita luita. Haudasta 3 löytyi 3 polton pilaamaa lasihelmeä, 8-silmukkainen pronssinen käärmesolki, jollaisia valmistettiin Itämeren saarilla ja jollaisia tavataan myös suomalaisissa haudoissa, hajonnut saviuurna polttokerroksen länsireunassa. Haudan 4 antimet sisälsivät 8 niittiä tai naulaa, niitillinen vyönkoriste, luukampa ja saviuurnassa palaneita luita. Haussa 5 ei ollut saviuurnaa, vaan palaneet luut kerättiin keskuskiven kylkeen pikkukivistä ladotun taskuun, joka peitettiin laakakivellä. Rovi0n palokerroksesta löydettiin vyön pronssinen osa, rautapuukko, luukamman katkelma, 4 rautaniittiä ja hevosenhammas. Haudasta 6 löytyi luukamman katkelmia tukikiskolla ja 4 saviuurnan kappaletta.
Ottarin hautakumpu
Husbyssä sijaitseva Ottarin hautakumpu on seudun suurimpia ja sitä on verrattu Uppsalan kuninkaanhautoihin. Se on pohjastaan halkaisijaltaan 40 metriä leveä ja 8 metriä korkea. Sitä on 1600-luvulla kutsuttu kansan suulla nimellä Ottars högen. Kaivauksissa löytyi rikas polttohautaus. Se ajoitettu vuosiin 500−550 jaa.
Aklan
thumb|200px|Aklanin sijainti Aklan on Filippiinien Länsi-Visayasin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Kalibo. Provinssin naapureita ovat pohjoisessa Sibuyaninmeri, lounaassa Antique ja idässä Capiz. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 535 725.
Aiheesta muualla
11.66667°N, 122.33333°W
TweetDeck
TweetDeck on Twitterin kehittämä sosiaalisen median sovellus Twitter-syötteiden hallintaan. Sillä voi selata syötteitä aiheiden (käyttäjän twiitit/päivitykset, hashtagit, aikajanat, Twitter-listat jne.) mukaisesti jaoteltuna.
Sahaus
pienoiskuva|Kalastusalusta rakennetaan sahaamalla puuta timpurinsahalla. (1938)Sahaus on työstömenetelmä, jossa lastuamalla irrotetaan työstettävästä kappaleesta osia. Sahaukseen käytettävää työkalua tai laitetta kutsutaan sahaksi. Sahaamalla voidaan työstää mitä tahansa kiinteää materiaalia kuten puuta, metallia, kiveä, muovia ja lasia.
Pyörösahaus
pienoiskuva|Pyörösahausta Pyörösahauksessa käytetään pyöreää terää, joka leikkaa pyörimisakseliinsa nähden kohtisuoran railon. Pyörösahan terässä on ulkokehälle sijoitetut hampaat, jotka leikkaavat lastuja terään syötettävästä kappaleesta.
Vannesahaus
Vannesahauksessa teränä toimii suljetun lenkin muodostava nauha jonka reuna on hammastettu. Vanteen reunan hampaat leikkaavat kappaletta.
Ketjusahaus
Ketjusahoissa leikkaavat hampaat on liitetty ketjuun. Ketjusahoja käytetään pääsääntöisesti puun leikkaamiseen. Yleisimmät esimerkit ovat tavanomainen moottorisaha ja sähkökäyttöinen ketjusaha. Myös metsäkoneiden harvesteripäissä käytetään ketjusahoja.
Lankasahaus
Lankasahaus on menetelmä, jossa sahaavana teränä toimii lankamainen juokseva tai värähtelevä terä. Lankasahausta käytetään yleisesti esimerkiksi marmorin sahaukseen irti kalliosta. Myös selviytymispaketeissa on lankamaisia sahoja, jolla voi katkoa esimerkiksi puuta.
Metallitekniikassa lankasahauksella tarkoitetaan yleisesti paloittelutapaa, jossa käytetään hyväksi lankaa johon johdetaan sähköä, joka tuottaa sähköpurkauksia, jotka leikkaavat kappaletta. Kyseinen sahaustapa (leikkaustapa) liittyy lähinnä metallintyöstöön ja ei ole lastuavaa työstöä.
Heilurisahaus
Heilurisahauksessa terä liikkuu edestakaisin sahaten joko molempiin suuntiin tai vain toiseen suuntaan mennessä. Yleisimpiä tapoja on perinteinen käsisahaus timpurinsahalla tai kaarisahalla. Esimerkiksi ennen tukit sahattiin pääsääntöisesti kehäsahalla jossa oli edestakaisin liikkuva terä.
Etitsolaami
pienoiskuva|1 mg etitsolaamilääkepakkaus Etitsolaami on bentsodiatsepiinijohdannainen lääkeaine.
Etitsolaamimolekyyli poikkeaa varsinaisista bentsodiatsepiineista siten, että sen bentseenirengas on korvattu tiofeenirenkaalla, ja triatsolorengas on fuusioitunut, joten etitsolaami on varsinaisesti tienotriatsolodiatsepiini.
Kemikaalilla on ahdistusta ja kouristuksia ehkäisevä, hypnoottinen, sedatiivinen ja lihaksia rentouttava vaikutus. Se voi myös aiheuttaa muistinmenetyksen.
Etitsolaamiin kehitti ja toi Japanin markkinoille vuonna 1984 japanilainen lääkeyritys Yoshitomi Pharmaceutical (myöhemmin Mitsubishi Tanabe Pharma).
Etitsolaamilla on muiden bentsodiatsepiinien tapaan raportoitu lääketieteellisissä julkaisuissa olevan väärinkäyttöpotentiaalia. Myös itsemurhatapauksia on raportoitu ympäri maailman, etitsolaamia on otettu yliannostus GABA-agonistin kanssa, joka on johtanut kuolemaan.
Joulukuussa 2017 Tulli ilmoitti takavarikoineensa muuntohumeina myytäväksi tarkoitettuja salakuljetettuja etitsolaamieriä.
Sivuvaikutukset
Hyvin harvinaiset
Laillinen asema
13. joulukuuta 2019 Maailman terveysjärjestö suositteli asettamaan etitsolaamin YK:n Psykotrooppisia aineita koskeva yleissopimuksen 4. luokkaan. Maaliskuussa 2020 YK lisäsi sen tähän huumausaineluokkaan.
Suomessa etitsolaami on vuodesta 2016 lähtien luokiteltu huumausaineeksi ja se ei ole eikä ole ollut täällä lääkinnällisessä käytössä. Jokunen tapaus tunnetaan joissa ainetta on tilattu ulkomailta ja yritetyttä kaupitella eteenpäin Suomessa.
Vuoden 2016 YK:n arviointiraportin mukaan etitsolaami on hyväksytty reseptilääke Japanissa, Italiassa ja Intiassa.
Etitsolaamia myydään ulkomailla tuotenimillä Depas, Etilaam, Etizola, Sedekopan, Etizest ja Pasaden.
Pyhtäänjärvi
Pyhtäänjärvi on Keski-Suomessa Laukaan Saviolla sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 397 hehtaaria eli 4,0 neliökilometriä, se on 5,5 kilometriä pitkä ja 2,3 kilometriä leveä. Se sijaitsee Leppäveden ja Lievestuoreenjärven välisellä kannaksella, jonka se lähes katkaisee. Järven pohjoispuolitse kulkee osa viime jääkauden loppuvaiheessa syntyneestä Sisä-Suomen reunamuodostumasta, joka on sen eteläisempi sivumuodostuma. Se alkaa Leppäveden rannassa Onkiniemestä ja kulkee Pyhtäänjärven pohjoisrantoja seuraten kohti koillista. Järven lounaispäästä eli Savionlahdelta on matkaa Leppäveteen 800 metriä ja kaakkoispään Naaranlahdelta Lievestuoreenjärveen on matkaa kilometri. Järvi on V-kirjaimen muotoinen niin, että terävä kärki osoittaa pohjoiseen. Muodon aiheuttaa kaksi kilometriä pitkä Oksalanniemi, joka työntyy kohti pohjoista. Niemellä sijaitseva Niemenvuori kohoaa lähes 65 metrin korkeuteen järvestä. Samoin tekee Pyhtäänvuori, joka on jääkaudella syntynyt drumliini järven koillispuolella. Näiden seikkojen takia ei järvellä ole ulkomittojen mukaisia laajoja järvenselkiä; järvi on pitkä ja kapea ja taittuu keskeltä lähes kaksin kerroin. Järven poikittainen leveys on suurimmillaan alle kaksi kilometriä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Aittosaari sijaitsee Oksalanniemen kärjen edustalla ja Sellinsaari sijaitsee kaakkoishaaran itärannassa. Sellinsaari on 70 metriä pitkä ja siellä on vapaa-ajan asunto. Aittosaari on 50 metriä pitkä, mutta se on autio.
Järvi on luodattu. Järven tilavuus on 25,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0251 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 6,3 metriä ja suurin syvyys on 23 metriä. Syvin kohta sijaitsee Savionlahdella Matoniemen pohjoispuolella, jossa sijaitsee yli 20-metrinen syvänne. Pohjoislahden suulla sijaitsee yksi 16 metriä syvä kohta ja Savionlahden suun edustalla 14 metriä syvä kohta. Järven rantaviivan pituus on 19,5 kilometriä ja sen rannat ovat pääosin metsämaata, jonka yhtenäisyyttä rikkovat Oksalankylällä, Kivelänmäellä, Puttolassa ja Saviolla sijaitsevat peltoalueet. Järven lähialueet ovat haja-asutusaluetta, jossa on noin 50 rannoille rakennettua vapaa-ajan asuntoa. Niihin tulee tiet seututieltä 640, yhdystieltä 16727 ja Kivimäen ja Puttolan kautta kulkevilta kyläteiltä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Leppäveden alueella (14.31), jonka Pyhtäänjärven valuma-alueeseen (14.315) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 81,0 metriä mpy. Pyhtäänjärvi on valuma-alueena latvavesiä ja sen valuma-alue on pieni. Järveen on johdettu toistakymmentä metsä- tai pelto-ojaa. Naaranlahteen laskee Kotalammen (4 hehtaaria, ha) laskuoja. Järven länsipuolella olevalla kannaksella on kallioisia mäkiä ja harjuja. Sekä Lapinlampi (5 ha) että Lintulampi (11 ha) sijaitsevat mäkien ja harjujen välissä. Lapinlammesta ei tule ojia, mutta Lintulammesta tulee suoraksi kaivettu pelto-oja Oksalankylän rantaan. Järven ja valuma-alueen laskujoki Pyhtäänjoki lähtee Savionlahden lounaisrannasta ja se laskee 800 metrin päässä Leppäveteen. Matkallaan joki virtaa Rimmen (4 ha) ja toisen lammen läpi. Järveltä tulee pudotusta Leppävedelle mennessä 0,2 metriä.
Luontoarvoja
Järven vedenlaatu on hyvä, mikä havaitaan esimerkiksi järven näkösyvyydestä, joka on ollut vuonna 2006 2,5 metriä. Muutkin tutkitut arvot ovat vuodelta 2006. Veden väriluku on 10 mg Pt/l ja veden happamuustaso on pH 7,3. Kun veden kokonaisfosforipitoisuus on 11 mikrogrammaa litrassa vettä, voidaan järvi luokitella karuksi.
Järvellä ei ole tehty kalatutkimuksia, mutta siihen on istutettu kuhaa, järvitaimenta, harjusta, siikaa ja planktonsiikaa. Järven linnusto ja nisäkäslajisto on tavanomainen, mutta luontoselvityksessä havaittiin joitakin poikkeuksia. Naurulokki on alueella taantunut, ja selvityksessä havaittiin muutaman parin kalastelevan järven lahdilla. Järvellä ilmeisesti pesii selkälokkia ainakin yksi pari. Muutamissa lahdissa elää pikkutikka ja liito-orava.
Historiaa
Alueella oli Itämeren Ancylusvaiheen aikana noin 8400 eaa. järvenrantaa 112,5 metrin korkeudella mpy. Tiedetään, että Keski-Suomessa oli tuolloin asutusta ja että järven alueella on saatettu jo silloin vierailla tai jopa asua. Muinais-Päijänne on yltänyt alueella 101 metrin korkeuteen mpy. noin 5000 eaa. Kun Muinais-Päijänteen vesiallas kallistui etelään päin, on vedenpinta siitä laskenut, ja Heinolanharjun puhjettua vesi laski nopeasti. Pyyntiyhteisöjen jättämiä muinaismuistoja löytyy korkeuskäyriltä noin 85–102,5 metriä mpy.
Sosiologi
Sosiologi tutkii ihmistä yksilönä ja osana ryhmää, ja pyrkii ymmärtämään, miten ihmiset toimivat yhteiskunnassa. Sosiologit ovat opiskelleet sosiologiaa, yhteisöllisiä ryhmiä ja yhteiskuntia tutkivaa tiedettä. Useimmat sosiologit toimivat suunnittelu-, hallinto- ja tilastointitehtävissä, opettajina, tiedottajina tai tutkijoina.
Aino Stolt-Järvinen
Aino Vilhelmiina Stolt-Järvinen (o.s. Aina Vilhelmina Stolt, vsta 1920 Aino Stolt-Järvinen; s. ) oli suomalainen, yli 50 vuotta kenkäkauppa-alalla toiminut nainen, joka työskenteli menestyksellisesti Tampereen Jalkinekauppa Oy:n toimitusjohtajana.
Sosiologi
Koulutus
Sosiologiaa voi Suomessa opiskella seuraavissa yliopistoissa: Helsingin yliopisto, Itä-Suomen yliopisto, Jyväskylän yliopisto, Lapin yliopisto, Svenska social- och kommunalhögskolan, Tampereen yliopisto, Turun yliopisto ja Åbo Akademi.
Sosiologian alalla on useita erilaisia tutkimussuuntia, ja sosiologit erikoistuvat yleensä yhteen tai muutamaan suuntaukseen. Näitä ovat muun muassa oikeus-, talous- ja ympäristösosiologia sekä sosiaaligerontologia ja -psykologia. Sosiologien kiinnostuksen kohteina ovat muun muassa työ, yhteiskuntarakenne, kasvatus, koulutus, talous, valta sekä tiede ja taide.
Työllistyminen
Sosiologit voivat työskennellä useissa ammateissa ja tehtävissä, esimerkiksi tutkijoina, asiantuntijoina tai virkamiehinä, projektipäällikköinä, konsultteina tai tiedottajina. Suomessa sosiologit työllistyvät yleensä hallinto-, suunnittelu- ja koordinointitehtäviin sekä opetusalalle ja toimittajaksi. Myös kansainvälisissä tehtävissä edellytetään usein sosiologista asiantuntemusta.
Suuri osa sosiologeista on töissä julkisella sektorilla, mutta heitä on paljon myös kolmannen sektorin, median, yrityselämän ja tutkimuksen erilaisilla aloilla. Valmistuneet sijoittuvat hyvin koulutustaan vastaaviin tehtäviin. Sivuainevalinnoilla on suuri merkitys uran suuntautumisessa.
Aino Stolt-Järvinen
Hänelle myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi tammikuussa 1963. Hänet valittiin myös Vuoden naiseksi (1964).
Lapsena villiksi luonnehdittu Aina syntyi Helsingissä 1892 kuusilapsisen perheen nuorimpana lapsena. Ainan ollessa 13-vuotias hänen vanhempansa lähettivät tytön Pietarissa suomalaisia tuotteita siirtomaatavaraliikkeeseen myyneen kauppias-enon luo oppimaan myyjättäreksi. Hän aloitti vuonna 1905 juoksutyttönä. Aina oppi venäjän kielen sujuvasti ja kaupanteon taidon. Hän palasi Helsinkiin neljän vuoden kuluttua (1909), kun Pietarin ilmasto ja astma vaivasivat häntä.
(Artikkeli on keskeneräinen)
Pyhtäänjärvi
Historiaa
Järven karttanimi alueen 1700-luvun yleiskartassa on ”Pyhtus jerwi”. Savionlahden pohjukan ympäristö on maakunnallisesti arvokasta kulttuurialuetta. Kylän asutus on ryhmittynyt 1850-luvulla valmistuneen tien lähelle. Vanhin tieto järven kiinteästä asutuksesta on maakirjoissa 1500-luvulta. Erämaaseudulla toimineen erakkokalastajan asumus eli ”Velliniemen kalamaja” on edelleen paikallaan.
Vuoden 1963 peruskartassa on järven vedenpinnan korkeudeksi merkitty 81,1 metriä mpy. ja sitä uudemmissa karttoissa vuosilta 1983 ja 1992 on korkeuslukema 81,2 metriä. Vuoden 1963 korkeusarvot tule korottaa 0,1 metrillä, jotta saadaan nykyiset lukemat. Koska nykyinen vedenpinnan korkeus on kartoissa 81,0 metriä, niin vaikuttaa siltä, että vedenpinta olisi alentunut 0,2 metriä. Järvenlaskulle ei löydy vahvistusta internetissä, joten asiaan tulee suhtautua varauksella siihen asti kunnes lähde varmistuu.
Stade de Slalom Émile Allais
Stade de Slalom Émile Allais on laskettelurinne Courchevelin talviurheilukeskuksessa Saint-Bon-Tarentaisessa Ranskassa.
Laskettelurinne on nimetty ranskalaisen alppihiihtäjän Émile Allais’n mukaan.
Stade de Slalom Émile Allais’ssa on järjestetty 2010-luvulla naisten alppihiihdon maailmancupin tekniikkalajien osakilpailuja. Joulukuussa 2017 järjestetty paripujottelukilpailu oli kautta aikain ensimmäinen maailmancupissa.
Cleo Laine
Laine on naimisissa brittiläisen jazzmuusikon ja -säveltäjän John Dankworthin kanssa.
Laine on esiintynyt musiikin monilla osa-alueilla, ja hän on ollut Grammy-ehdokkaana sekä jazzin, popin että klassisen musiikin sarjoissa. Näyttelijänä hän on esiintynyt Euripideen, Shakespearen ja Ibsenin näytelmissä.
Anna Haava
Anna Rosalie Haava, oik. Haavakivi, (15. lokakuuta (J: 3. lokakuuta) 1864 Kodavere, Liivinmaa – 13. maaliskuuta 1957 Tartto, Viro ) oli virolainen runoilija.
Haavakivi kävi koulua Tartossa, jossa hän myös valmistui opettajaksi. Hän oli vuoden ajan diakonissana Pietarissa ja asui sitten kotiseudullaan ja Tartossa. Hän toimi kääntäjänä ja Postimees-lehden kirjallisuusavustajana. Hän oli vuodesta 1954 Viron sosialistisen neuvostotasavallan kansankirjailija.
Haavakiven kolme ensimmäistä runokokoelmaa ilmestyivät nimellä Luuletused ('Lauluja', 1888, 1890 ja 1897), kokoelma myöhempiä runoja nimellä Lained (1906), jossa on lisäksi valikoima parhaita nuoruudenrunoja. Runojen ohella hän julkaisi kokoelman tunnelmakuvauksia Ristlaened (1910 Ristiaallokko) sekä kokoelman muiden ajatuksia Peotäis tõtt (1900, 'Kourallinen totuutta'). Hänen maineensa perustuu lähinnä nuoruustuotantoon, jossa hän kuvaa nuoren ihmisen tuntoja. Toisin kuin Lydia Koidulan, Haavan tuotanto ei painotu isänmaallisuuteen eikä toimintaa kuvaaviin runoihin, joita pidetäänkin enimmäkseen epäonnistuneina. Parhaiten hän onnistuu leikillisissä idyllisissä kansanelämänkuvauksissa. Hänen nuoruudentuotantonsa perusteella Aino Kallas luonnehtii vuonna 1901 häntä sanoin: "sisäänpäin kääntynyt, hiljaisen mietiskelevä, naisellinen" ja Suomeen verratessaan: "Meillä Suomessa – – ei ole yhtään Anna Haavan veroista naislyyrikkoa". Runoja on myös sävelletty.
Suomennetut runot
Lähde:
Panoramio
Panoramio oli Googlen valokuvapalvelu paikkatiedoilla varustetuille valokuville. Panoramioon ladattuja kuvia pystyi tarkastelemaan Google Maps -kartalta.
Yleinen kansankokous (Jemen)
pienoiskuva|222x222px|Yleisen kansankokouksen lippu.
Yleinen kansankokous (arabiaksi: المؤتمر الشعبي العام ‎; Al-Mo'tamar Ash-Sha'abiy Al-'Aam) on jemeniläinen puolue. Vuoden 2003 parlamenttivaaleissa se oli diktatuuri Jemenin suurin puolue. Vaaleja ei ole järjestetty sen jälkeen. Puolueen puheenjohtajana on 7. tammikuuta 2018 lähtien toiminut Sadek Amin Abu Raas.
Historia
Jemenin arabitasavallan presidentti Ali Abdullah Saleh perusti puolueen vuonna 1982 kootakseen kannattajansa puolueen avulla yhteen. Puolue yhdisti eri tavoin ajattelevia ihmisiä eri varallisuusluokista ja eri alueilta. Saleh toimi puolueen puheenjohtajana ja johtajana sekä Jemenin presidenttinä vuosikymmeniä.
Kommunistisen Jemenin kansantasavallan ja Jemenin arabitasavallan vuoden 1990 yhdistymisen jälkeen Yleisen kansankokouksen välit Jemenin sosialistiseen puolueeseen huonontuivat vuodesta 1991 lähtien, kun sosialistisen puolueen kansanedustajia salamurhattiin. Ensimmäiset yhdistymisen jälkeiset parlamenttivaalit pidettiin vuonna 1993. Yleinen kansankokous oli suurin puolue. Se muodosti hallituksen konservatiivisen Islahin kanssa. pienoiskuva|206x206px|Vuoden 2003 parlamenttivaalien tulos. Yleinen kansankokous merkitty keltaisella: 238 paikkaa 301:stä. Vuoden 2003 parlamenttivaaleissa Yleinen kansankokous oli suurin puolue. Se sai 238 kansanedustajaa 301-paikkaiseen parlamenttiin.
Vuonna 2012 Saleh luopui presidentin virasta valtansa väärinkäyttöä vastustavien mielenosoitusten vuoksi, mutta jatkoi puolueen puheenjohtajana. Puheenjohtaja Saleh liittoutui hänen yksinvaltaisuuttaan aiemmin vastustaneiden Jumalan puolustajiin (hutheihin) kuuluvien kapinallisten kanssa Jemenin sisällissodassa.
Uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 7. tammikuuta 2018 maatalousministerinä aiemmin toiminut varapuheenjohtaja Sadek Amin Abu Raas.
Stina Dahlström
Stina Harriet Marita Dahlström (s. 29. helmikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen yleisurheilija, joka saavutti SM-mitaleja korkeushypyssä. Hän edusti Herttoniemen Urheilijoita.
Ravitsemustiede
Ravitsemustiede on tieteenala, joka tutkii ihmisen ravitsemukseen liittyviä kysymyksiä huomioiden niin fyysiset, psyykkiset, sosiaaliset ja kulttuurilliset tekijät. Näiden pohjalta pyritään löytämään ratkaisukeinoja kansallisiin ja kansainvälisiin ravitsemusongelmiin sekä yksilö- että väestötasolla.
Stina Dahlström
Dahlström saavutti korkeushypyssä Kalevan kisoissa pronssia vuonna 1970 ja sijoittui kuudenneksi vuonna 1969. Hän voitti korkeushypyssä sisäratojen Suomen-mestaruuden vuonna 1970 sekä saavutti hopeaa vuonna 1969 ja pronssia vuonna 1968.
Ravitsemustiede
Ravitsemustiedettä voi opiskella Helsingin yliopistossa ja Itä-Suomen yliopistossa, Kuopiossa. Vain Kuopiosta valmistuu ravitsemusterapeutteja (Terveystieteiden maisterin tutkinto). Helsingistä valmistuu elintarviketieteiden maistereita, jotka sijoittuvat työelämässä ravitsemusasiantuntijan töihin esimerkiksi järjestöihin ja elintarvikeyrityksiin.
Tore Johansen
Tore Johansen (s. 5. maaliskuuta 1948) on norjalainen näyttelijä ja laulaja. Hänet muistetaan The Julekalender -ohjelman norjalaisesta versiosta, jossa hän esitti Gjertrud Sandia ja Hansi-tonttua. Hän on myös esiintynyt Trøndelag Teaterissa merkittävissä rooleissa kuten Les Misérables (Kurjat) 2006 sekä Marcus & Julie 2007.
Tore Johansen lauloi 1960-luvun yhtyeessä Difference, joka soitti psykedeelistä rockia. Hän kuuluu myös laulutrioon nimeltä To tenorer og en te.
Albay
thumb|200px|Albayn sijainti Albay on Filippiinien Bicolin alueella sijaitseva provinssi. Sen pääkaupunki on Legazpi. Provinssin naapureita ovat pohjoisessa Camarines Sur ja etelässä Sorsogon. Sen väkiluku vuoden 2010 väestönlaskennassa oli 1 233 432.
Aiheesta muualla
13.23333°N, 123.63333°W
Stina Dahlström
Dahlströmin ennätys korkeushypyssä on 162 cm, jonka hän teki Turussa elokuussa 1970.
Merraslampi
Merraslampi on Kymessä Iitissä Vuolenkosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 7,0 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Konniveden alueella (14.13), jonka Konniveden lähialueeseen (14.131) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 91,8 metriä mpy.
Visayas
thumb|[[Filippiinit|Filippiinien kartta, jossa näkyvät Luzon, Visayas ja Mindanao.]] Visayas on yksi Filippiinien kolmesta saariryhmästä. Se sijaitsee Luzonin ja Mindanaon saariryhmien välissä. Visayasiin kuuluu monia saaria. Saarten korkein kohta on Kanlaon (2 345 m). Alueen suurin kaupunki on Cebu City. Saariryhmän pinta-ala on 58 295 km² ja asukasluku noin 17 200 000 asukasta. Väestötiheys on 294,28 as./km².
Pääsaaret ovat:
Hallinnollinen jako
Visayas jaetaan hallinnollisesti kolmeen alueeseen: Keski-Visayas, Itä-Visayas ja Länsi-Visayas. Alueet jaetaan provinsseihin, joita on 16.
Itä-Visayas (alue VIII)
Itä-Visayasin merkittävimmät saaret ovat Leyte ja Samar. Alueen pääkaupunki on Tacloban. Itä-Visayasin pinta-ala on 23 432 km². Alueen provinssit ovat:
Margaretha Sarlin-Wikström
Anna Edit Margaretha Sarlin-Wikström (s. 8. toukokuuta 1934 Helsinki) on suomalainen juristi, joka menestyksellisesti johti ja kasvatti Vantaan Kaivokselassa toimivaa Sarlin-osakeyhtiötä monipuolisemmaksi kansainväliseksi vientiyritykseksi toimiessaan yhtiön hallituksen johdossa (varapj/pj) vuosina 1980–2000.
Hän syntyi suomalaiseen teollisuusyrittäjien sukuun. Hänen isoisänsä oli insinööri, kansanedustaja ja vuorineuvos Emil Sarlin (1875–1956) ja hänen isänsä oli diplomi-insinööri, vuorineuvos Erik Sarlin (1906–1975).
Joulukuussa 1990 Margaretha Sarlin-Wikströmille myönnettiin kauppaneuvoksen arvonimi.
Portugalin ralli
pienoiskuva|Ralli vuonna 2018. Portugalin ralli (virallisesti Rally de Portugal) on Portugalin sorateillä vuosittain järjestettävä rallikilpailu. Historian saatossa kilpailussa on käytetty myös asfalttiteitä, mutta yksinomaan sorateille siirryttiin vuonna 1995. Ensimmäinen kilpailu järjestettiin vuonna 1967, ja sen jälkeen ralli on järjestetty joka vuosi lukuun ottamatta vuotta 2020, jolloin se peruttiin koronaviruspandemian vuoksi. Rallin MM-sarjaan kilpailu on kuulunut vuosina 1973–1995, 1997–2001, 2007, 2009–2019 ja jälleen vuodesta 2021 alkaen. Ralli on valittu viidesti maailman parhaaksi ralliksi.