cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Passi
thumb|Euroopan unionin jäsenvaltion passi 200px|thumb|Vuonna 2008 teetetyn turkkilaisen passin ensimmäinen aukeama. Vuonna 2016 Turkin passi oli hankintahinnaltaan maailman kallein. 200px|thumb|[[Montenegrolainen passi vuodelta 1887. Ennen valokuvaa passissa oli omistajan tietoja kirjoitettu käsin.]] 200px|thumb|Vanha [[kiinalainen passi Qing-dynastian ajalta]] thumb|260px|{{legend|#29b5e5|[[Israel}} {{legend|#47b52f|Valtiot, jotka eivät ota vastaan Israelin passia}} {{legend|#328021|Valtiot, jotka eivät ota vastaan Israelin passia tai muissa passeissa olevia israelilaisia leimoja tai Israelin viisumimerkintöjä}}]] Passi on matkustusasiakirja, jonka näyttämistä pääsääntöisesti edellytetään valtakunnanrajan ylittäviltä ihmisiltä. Se käy myös yleisestä henkilötodistuksesta, jonka avulla sen haltija voi todistaa henkilöllisyytensä ja kansalaisuutensa. Passi sisältää yleensä haltijansa valokuvan, nimikirjoituksen, nimen, syntymäajan, kansalaisuuden ja muita henkilötietoja. Passi oli alun perin asiakirja, joka määritteli kantajalleen oikeuden tulla siinä mainittuihin kaupunkeihin. Eri maissa on ollut erilaisia passeja. Nykyisen muotonsa passi on vasta saanut 1900-luvulla.
Historia
Ensimmäiset passinkaltaiset asiakirjat on otettu käyttöön jo muinaisessa Egyptissä, jossa rajojen ylittämiseen vaadittiin hallitsijan tai tämän valtuuttaman virkamiehen allekirjoituksella varustettu kulkulupa. Näissä ensimmäisissä passeissa ei varsinaisesti varmistettu asiakirjan kantajan henkilöllisyyttä, sillä kulkuluvan kantajan oletettiin olevan kulkuluvassa mainittu henkilö.
Nykyaikaisille passeille syntyi tarve ensimmäisen maailmansodan yhteydessä, jolloin alettiin pelätä, että vakoojat tai muut epämieluisat henkilöt ylittävät valtionrajoja väärennetyin passein. Vuonna 1914 passimääräyksiä kiristettiin siten, että passista tuli löytyä kuvailuja passinkantajasta, joita olivat esimerkiksi kasvojenmuoto sekä silmien-, ihon- ja hiustenväri. Passissa olevaa valokuvaa alettiin edellyttää ensimmäistä kertaa Englannissa vuonna 1915, mutta passikuvan vaatimukset olivat väljiä: kuvassa sai olla useita ihmisiä ja kuvakulmaa ei ollut rajoitettu, kunhan passinkantajan kasvot olivat erotettavissa kuvasta. Passin käyttövaatimukset ja kiristyvät kuvaehdot herättivät myös närkästystä: vuonna 1919 herätti kohua tapaus, kun Yhdysvaltain presidentti Woodrow Wilsonin ei annettu matkustaa Ranskaan ilman passia.
Turismin ja edelleen passien kysynnän kasvu toi markkinoille passikuva-automaatit 1950-luvulla. Passikuvavaatimuksia on kiristetty jatkuvasti passien käyttöaikana: esimerkiksi vuonna 2004 kiellettiin hymyileminen tai suun auki pitäminen, otsatukat, silmälasit ja vauvoilla tutit. Nykyaikaiset passit luetaan automaattisesti rajavalvonta-automaateilla, joten kuvien on oltava teknisesti mahdollisimman samankaltaisia parhaimman toimivuuden takaamiseksi.
Euroopan unioni
Euroopan unionissa Schengenin sopimukseen kuuluvien maiden rajoilla passia ei tarvita, vaan matkustusasiakirjaksi riittää henkilökortti. Pohjoismaiden välillä ja Schengen-alueen sisällä ei rajoilla enää tehdä rutiininomaisia passitarkastuksia erikoistilanteita lukuun ottamatta. Etenkin huippukokousten edellä rajamuodollisuudet on otettu käyttöön. Euroopan unionin jäsenvaltioiden passeissa henkilötiedot on tallennettu tavallisen tekstin lisäksi myös koneellisesti luettavassa muodossa ICAO-standardin mukaisesti.
Passi Suomessa
Suomessa oli vielä 1800-luvulla käytössä matkapassi ja ulkomaanpassi. Matkapassin antoi kirkkoherra. Se oli virkatodistuksen tapainen asiakirja, joka oikeutti taloon sidotun henkilön siirtymään toiseen taloon tai toiselle paikkakunnalle. Ulkomaanpassi oli viranomaisen antama lupa matkustaa toiseen maahan. Maahan saapumiseen piti erikseen hankkia maahantulolupa eli viisumi.
Passien vertailua
Brittiläinen maahanmuuttoon ja kansalaiskysymyksiin perehtynyt Henley & Partners -yhtiö on vertaillut maailman passeja. Vertailun mukaan paras oli Singaporen passi, sillä sen avulla on mahdollista matkustaa 192 maahan. Jaettu toinen sija oli Espanjalla, Italialla ja Saksalla, joiden passeilla pääsee 190 maahan. Suomi nousi vuoden 2023 vertailussa jaetulle kolmannelle sijalle Etelä-Korean, Itävallan, Japanin, Luxemburgin, Ranskan ja Ruotsin kanssa. Suomen passilla pystyy matkustamaan 189 maahan ilman viisumia. Heikoiten vertailussa sijoittuivat Afghanistan (27 maata), Irak (29 maata) ja Syyria (30 maata).
Tšeljabinsk
Suomalaisten joukkotuho Tšeljabinskissä 1938
Suomesta Neuvostoliittoon 1930-luvulla loikanneista noin 15 000 suomalaisesta vajaa 2 000 kuljetettiin Uralille. Heistä noin 800:n tiedetään joutuneen Stalinin käskystä toimeenpantujen systemaattisten teloitusten uhreiksi. Suurin yksittäinen surmatyö tapahtui Tšeljabinskissä maaliskuussa 1938, jolloin kahden päivän aikana surmattiin 252 suomalaista.
Passi
Lapsen kanssa matkustaminen
Alle 18-vuotiaat tarvitsevat oman passin ja kaikkien huoltajien suostumuksen sen saadakseen. Lapsen kanssa matkustava huoltaja tarvitsee lisäksi toisen huoltajan kirjallisen suostumuksen matkaa varten. Mukana on hyvä olla maistraatista englanninkielinen virkatodistus sukulaisuuden vahvistamiseksi. Ilman todisteita lomamatka saattaa päättyä jo toisen valtion rajalle, koska sukulaisuussuhde täytyy olla todistettavissa tiettyihin valtioihin matkustaessa.
Tšeljabinsk
Suomalaisten joukkotuho Tšeljabinskissä 1938
Suomalaisten joukkohauta sijaitsee Zolonyi Goran entisen kultakaivoksen alueella, jossa on 1950-luvulta saakka sijainnut myös kaupungin kaatopaikka. Paikalle pystytettiin 1990-luvulla muistokivi kertomaan joukkotuhosta.
Passi
Passin puute
Mehran Karimi Nasseria ei päästetty lentokoneeseen, koska häneltä puuttui passi, minkä seurauksena hän joutui asumaan Charles de Gaullen lentoasemalla vuosien ajan.
Tšeljabinsk
Liikenne
Tšeljabinsk on alueensa liikenteellinen keskus. Tšeljabinskin päärautatieasema on Jekaterinburgin rautatieaseman rinnalla toinen keskeinen Uralin federaatiopiirin eteläosien rataverkon solmukohta. Alkujaan Siperian rataakin rakennettiin lähtien tästä kaupungista itään.
Passi
Passeja myynnissä
Saint Kitts ja Nevis alkoi ensimmäisenä maana myydä passejaan ulkomaalaisille vuonna 1984. Sittemmin monet muut maat ovat toimineet samoin. Itävalta myy passeja harvoin ja kalliilla; Dominican tai St. Kitts & Nevisin passeja myydään halvalla ja kursailematta. Muita passikauppiaita ovat Montenegro, Saint Lucia, Tonga sekä Antigua ja Barbuda.
Tšeljabinsk
Liikenne
Valtatie M5 (Eurooppatie E30) saapuu Moskovasta Ufan kautta, ja jatkaa idemmäs Siperiaan. Kaupungista johtavat valtatiet myös esimerkiksi pohjoiseen Jekaterinburgiin (M36, 202 km) ja Kazakstanin Astanaan (M36, E123).
Passi
Passeja myynnissä
Euroopassa Malta, Kypros ja Bulgaria pyörittävät passikauppaa. Vuodesta 2014 vuoteen 2016 mennessä Malta oli myynyt passeja 2 miljardin euron arvosta. Maltan passi maksaa 1,15 miljoonaa euroa kappale. Passikauppa on ollut merkittävä tulonlähde Kyprokselle, joka keräsi vuodesta 2007 vuoteen 2020 mennessä seitsemän miljardin tulot myymällä passeja 2,5 miljoonan euron kappalehintaan, mutta skandaalin jälkeen Kypros ilmoitti luopuvansa käytännöstä. Euroopan komissio on vaatinut passikauppaa lopetettavaksi turvallisuusriskin takia; kaupan vuoksi esimerkiksi Ukrainan sodassa sanktioidut henkilöt ovat saattaneet hankkia itselleen vapaan kulun Euroopassa. Sekä Malta, Kypros että Bulgaria ovat luvanneet lopettaa ohjelmansa.
Tšeljabinsk
Liikenne
Kaupungin koillispuolella on Venäjän keskisuurten lentoasemien joukkoon kuuluva kansainvälinen Tšeljabinskin lentoasema.
Passi
Passeja myynnissä
Muita oleskelulupia myydään Euroopassa edelleen. Irlannissa myytiin vuodesta 2012 alkaen oleskelulupia rikkaille lahjoituksia tai sijoituksia vastaan ja kauppa tuotti Irlannille vuosikymmenessä 1,25 miljardia euroa, mutta ohjelma lopetettiin. Portugalissa myytiin viisumeita puolen miljoonan euron kappalehintaan, ja ohjelma tuotti 10 vuoden aikana 6 miljardia, mutta ohjelma lopetettiin asumisen hintojen noustua ulkomaisten asukkaiden takia. Sen sijaan Kreikan "kultaiset viisumit" nousivat suureen suosioon vuonna 2022. Muualla maailmassa Mauritius myy oleskeluoikeutta ja Seychellit kansalaisuutta, ja Keniassa ja Ugandassa kehitellään vastaavia ohjelmia.
Parhaan naissivuosan Jussi
Parhaan naissivuosan Jussi oli yksi Filmiauran jakamista Jussi-palkinnoista vuosina 1944–2022.
Parhaan naissivuosan Jussia jaettiin vuosina 1944–1965 ja uudelleen 1981–2022. Vuosina 1966–1981 ei jaettu erillisiä pää- ja sivuosa-Jusseja vaan ainoastaan parhaan naisnäyttelijän Jusseja. Nämä on listattu artikkelissa parhaan naispääosan Jussi-palkinto.
Keväällä 2022 Filmiauran hallitus ilmoitti, että sukupuoliperusteisista näyttelijäpalkinnoista luovutaan 2023. Jatkossa jaetaan parhaan pääosan ja parhaan sivuosan Jussit sekä parhaan näyttelijätulokkaan ja valkokankaan valopilkun Jussit.
Tšeljabinsk
Energiantuotanto
TGK-10 sijaitsee oleellisimmilta osiltaan Tšeljabinskissa. Fortum on hankkimassa enemmistöosuutta yhtiöstä.
Urheilu
Venäjän- ja Itä-Euroopan KHL-liigan jääkiekkoseura Traktor Tšeljabinsk on kotoisin Tšeljabinskista. Seuran kotihalli on 7 500 katsojaa vetävä Traktor-Arena.
Vuonna 2018 kaupungissa järjestettiin Jääkiekon U-18-nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2018.
Wolfenstein 3D
Wolfenstein 3D (itse pelissä Wolfenstein 3-D, lyhennettynä Wolf3D) on id Softwaren kehittämä ja Apogee Softwaren vuonna julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli, jota levitettiin sharewarena. Inspiraation pelille antoivat 1980-luvun Muse Softwaren pelit Castle Wolfenstein ja sen jatko-osa Beyond Castle Wolfenstein. Peliä voidaan pitää ensimmäisen persoonan ammuntapelien popularisoijana.
Peliin tehtiin samana vuonna myös samantyyppinen jatko-osa Spear of Destiny. Lisäksi vuonna 2001 ilmestyi jatko-osa Return to Castle Wolfenstein. Raven Softwaren Wolfenstein on jatkoa Return to Castle Wolfensteinille. Pelisarjalle on tullut jatko-osa vuonna 2014, kun Bethesda Softworks julkaisi MachineGamesin kehittämän pelin Wolfenstein: The New Order.
Pelin juoni ja kulku
Ensimmäisenä tehtävänä on paeta Hollehammerin linnasta ja voittaa päävartija Hans Grosse. Seuraavissa tehtävissä Blazkowicz löytää Operaatio Eisenfaustin salaiset suunnitelmat, joiden avulla Saksa voisi luoda täydellisen zombimutanttien armeijan. Viimeisessä alkuperäisen pelin tehtävässä hyökätään bunkkeriin tappamaan robottipuvulla varustautunut Adolf Hitler. Tehtäviä vaikeuttavat lukuisat vartijat, saksanpaimenkoirat ja loppuvastustajat.
Pelissä saa lisäpisteitä keräämällä aarteita pelin edetessä. Eri aseita pelissä on neljä: puukko, pistooli, konepistooli ja konetykki. Pelaajalla on rajallinen määrä elämiä. Moninpeliä ei ole. Wolfenstein 3D on ensimmäinen pelin episodeihin ja niihin kuuluviin peräkkäisiin kenttiin jakanut peli.
Kehitys
Pelin kehitys alkoi tammikuussa 1992. Kehitys kesti neljä kuukautta ja peli julkaistiin toukokuussa 1992.
Pelin kehitykseen käytettiin Borland C++:n versiota 3.1 sekä Deluxe Paint -ohjelmaa. VGA:n rajoituksien vuoksi ja työskentelyn helpottamiseksi peli käytti samaa 256 värin väripalettia kauttaaltaan ja näyttöresoluutio oli 320×200. Adrian Carmack teki grafiikat, jonka lisäksi Kevin Cloud teki muutamia tekstuureita.
Sensurointi
Seinillä esiintyvien hakaristien sekä alkumusiikkina olevan Horst-Wessel-Liedin takia peli on kielletty Saksassa, jossa tietyt natsisymbolit ovat kiellettyjä. Suomessa Kymmenen uutiset teki Wolfenstein 3D:stä uutisjutun, jonka mukaan saksalaislapset pelasivat peliä ärsyttääkseen vanhempiaan sen hakaristeillä (uutisjutussa kuvamateriaalina ei itse asiassa ollut Wolfenstein 3D vaan Doom II:n Wolfenstein-jaksot).
Nintendo muutti peliä merkittävästi ja poisti omasta Super Nintendo Entertainment System -konsoliversiostaan hakaristit ja muut natsiviittaukset ja vaihtoi saksanpaimenkoirat jättiläisrottiin. Myös Hitleriltä poistettiin viikset ja hahmoon viitattiin nimellä ”Staatmeister”.
Pelimoottori
Pelimoottori on ns. raycaster, joka on eräänlainen yksinkertaistettu versio säteenseuraajasta. Siinä tasot ovat kaksiulotteisia karttoja, ja jokaista ruudun pystylinjaa kohti haetaan näkymää vasten kohtisuorassa olevan seinän kohdan etäisyys, joiden perusteella seinän koko ja teksturointi muodostetaan. Kaikki seinät ovat tällöin pystysuoria ja saman korkuisia.
Wolfenstein 3D:ssä ainoastaan seinissä on teksturointi; katto ja lattia ovat yksivärisiä. Viholliset ja esineet on piirretty spriteinä, joita skaalataan sopivasti syvyysvaikutelman aikaansaamiseksi. Tavalliset viholliset on piirretty kahdeksasta kulmasta, mutta pääosa esineistä sekä loppuvastustajat on kuvattu vain yhdestä kulmasta. Kentät koostuvat tasamittaisista neliöistä, joiden seinät ovat 90 asteen kulmissa, eikä niissä ole korkeuseroja.
Episodit
Peliä levitettiin sharewarena, jonka laillisesti kopioitava versio sisälsi pelin ensimmäinen episodin. Loput kaksi episodia sai, kun osti kokoversion suoraan pelin kehittäjältä. Jokainen episodi on kymmenen tason pituinen, joista viimeinen on salainen kenttä. Jokaisen episodin viimeisellä tasolla on loppuvastustaja. Peliin on olemassa myös The Nocturnal Missions -tehtäväpaketti, joka lisää peliin kolme uutta episodia.
Connor Paolo
Connor Paolo (s. 11. heinäkuuta 1990) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Parhaiten hänet tunnetaan Eric van der Woodsenin roolista sarjassa Gossip Girl, Declan Porterin roolista sarjassa Kosto sekä nuoren Aleksanteri Suuren roolista Oliver Stonen ohjaamassa elokuvassa Aleksanteri.
Muhammad Qamar Ibrahim
Muhammad Qamar Ibrahim (s. 14. tammikuuta 1968 Karachi) on pakistanilainen entinen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla karachilaista PIAa. Ibrahim on toiminut peliuransa jälkeen Pakistanin nuorten maajoukkueen valmentajana.
Ibrahim osallistui olympialaisiin kahdesti, vuosina 1988 ja 1992. Pakistan sijoittui Soulin kisoissa 1988 viidenneksi, ja Ibrahim teki pelaamissaan seitsemässä ottelussa kaksi maalia. Hän teki vuonna 1992 Barcelonassa maalin pronssiottelussa, jossa Pakistan kaatoi Alankomaat maalein 4–3.
Torniojärven rautatieasema
Torniojärven rautatieasema on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Kiirunan kunnassa Norrbottenin läänissä rataosalla Kiiruna–Narvik. Rautatieasema sijaitsee Torniojärven itäpäässä järven etelärannalla, ja sen etäisyys Tukholman keskusrautatieasemalta on 1464 ratakilometriä mitattuna Bodenin keskusrautatieaseman kautta.
Liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan keskitetysti Bodenin keskusrautatieasemalla sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin. Nykyisin Torniojärven liikennepaikkaa käytetään pääasiassa junien kohtaamisiin.
Asema sijaitsee vuoren rinteellä 393 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Vuorenseinämä kohoaa rautatien eteläpuolella noin kuuteensataan metriin.
24 Canum Venaticorum
24 Canum Venaticorum on tähti Ajokoirissa.
Scanburger
pienoiskuva|oikea|Scanburger Jyväskylässä Scanburger on suomalainen pikaruokaketju, joka aloitti toimintansa Pohjois-Suomessa vuonna 1996. Ensimmäiset ravintolat avattiin Ouluun ja Rovaniemelle. Scanburger laajeni kohti etelää ja nykyään ravintoloita on noin 100 ympäri Suomea. Pohjoisin Scanburger sijaitsee Nuorgamissa ja eteläisin Hangossa. Scanburger ei toimi franchising-periaatteella kuten alalla on tapana, vaan ketju toimii tukkuna asiakkailleen eli ravintolayrittäjille. Scanburgerin omistaa Fresto Oy.
Lahti Aqua
Lahti Aqua Oy on Lahden kaupungin omistama vesihuoltoyhtiö, joka tuottaa vesihuoltopalvelut 145 000 asukkaalle ja elinkeinoelämälle Lahdessa ja Hollolassa.
24 Canum Venaticorum
24 Canum Venaticorum on A-tyyppinen valkoinen kääpiö jonka magnitudi on +4.68. Se on noin 191 valovuotta Maapallosta.
Lahti Aqua
Lahti Aqua Oy toimii emoyhtiönä konsernissa, johon kuuluvat tytäryhtiöt Aqua Palvelu Oy, Aqua Verkko Oy ja Labio Oy (entinen Kujalan Komposti Oy).
Emoyhtiö Lahti Aqua Oy vastaa vesihuoltotoiminnasta, sen kehittämisestä ja hoitaa konsernin hallinnon ja asiakaspalvelun sekä tuottaa suunnittelun ja investointien rakennuttamisen.
Aqua Palvelu Oy tuottaa vesihuollon operatiiviset käyttö- ja kunnossapitopalvelut ja vastaa veden jakelusta ja viemäröintipalveluiden toiminnasta asiakkailleen toiminta-alueella.
Aqua Verkko Oy omistaa Lahden vesihuoltotoiminnan omaisuuden, tuotantolaitokset ja verkostot, ja vastaa niihin liittyvistä investoinneista.
Labio Oy:n biokaasulaitoksen toiminta käynnistyi 2015 ja se on maan suurin kuivamädätystekniikalla toimiva yksikkö, vuositeholtaan 50 Gwh/v. Lopputuotteet toimitetaan kokonaisuudessaan hyötykäyttöön kasvualustoiksi, maanviljelykseen tai tekniseen erityiskäyttöön.
Järjestetty vesihuolto alkoi Lahdessa vuonna 1910, kun ensimmäinen vedenottamo, Launeen vedenottamo, ja vesijohtoverkosto otettiin käyttöön. Lahti Aquassa vietettiin 100-vuotisjuhlavuotta 2010.
Vedentuotanto
Lahden seudulla sijaitsevien pohjavesialueiden määrä on valtakunnallisesti merkittävä. Lahti saa vetensä pääasiassa itä-länsisuuntaisen Salpausselän ja pohjois-eteläsuuntaisen pitkittäisharjun muodostamasta pohjavesialueesta, niin kutsutusta Vesijärvi-Laune -ruhjeesta. Vesijohtovesi Lahden alueella on hyvälaatuista pohjavettä.
Käytössä olevia vedenottamoita on Lahdessa 12 ja Hollolassa kuusi. Näiden lisäksi vettä johdetaan Hollolan-Lahden vesilaitoskuntayhtymän kolmelta vedenottamolta. Vuonna 2016 tuotetun talousveden määrä oli noin 9,4 milj. m3.
Jätevedenpuhdistus
Lahti Aquan toiminta-alueella on yhteensä neljä jätevedenpuhdistamoa. Vuonna 2016 Kariniemen ja Ali-Juhakkalan puhdistamoilla käsiteltiin yhteensä 10,8 milj. m3 jätevettä, josta 48 prosenttia Kariniemessä ja 43 prosenttia Ali-Juhakkalassa. Nastolan puhdistamolla käsiteltävä jätevesimäärä oli 1,1 milj. m3, mikä oli yhdeksän prosenttia kokonaisjätevesimäärästä. Lisäksi Hollolan Hämeenkoskella on puhdistamo, jossa käsiteltiin jätevettä 56 t m3. Jätevedestä poistetaan mekaanisesti hiekka ja kiinteät jätteet, biologisesti orgaaninen aines ja typpi sekä kemiallisesti fosfori. Puhdistetut jätevedet johdetaan molemmilta puhdistamoilta Porvoonjokeen. Puhdistamoissa poistetaan orgaanista ainetta, fosforia, ammoniumtyppeä ja kiinteitä aineita yli 95-prosenttisesti.
Lahti Aqua seuraa Porvoonjoen sekä Teuronjoen veden laatua viranomaisten hyväksymän tarkkailuohjelman mukaisesti. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien kuormitus Porvoonjokeen on pienentynyt puhdistamoiden korkean reduktioasteen ansiosta. Lahti Aquan puhdistamien jätevesien aiheuttama bakteerikuormitus Porvoonjoessa on laskenut sen jälkeen, kun veden hygienisointi aloitettiin. Hygienisointi tapahtuu UV-valolla ja sen teho ulosteperäisten bakteerien poistamisessa on lähes 100 prosenttia.
Jätevedenkäsittelyssä syntyvää lietettä mädätetään anaerobisissa olosuhteissa, jolloin suurin osa lietteen orgaanisesta aineksesta hajoaa pääasiassa biokaasuksi eli metaaniksi ja hiilidioksidiksi. Kariniemen ja Ali-Juhakkalan jätevedenpuhdistamoissa lietteenkäsittelyssä syntyvä biokaasu hyödynnetään lämmitysenergiana. Biokaasua muodostui vuonna 2016 yhteensä 2,6 milj. m3, josta tuotettiin lämmitysenergiaa 15 409 MWh. Tuotetusta energiasta 51 prosenttia käytettiin puhdistamoiden lämmitykseen ja loput johdettiin Lahti Energian kaukolämpöverkkoon.
Verkostot
Lahti Aqualla on yhteensä yli 2 500 kilometriä kunnossapidettävää verkostoa. Vesijohtoverkoston toimivuutta ja vuotavuutta kuvaava indikaattori on mittaamaton kulutusprosentti. Lahdessa vesijohtoverkoston mittaamaton kulutus on pysynyt erinomaisella tasolla ollen vuonna 2016 6,8 prosenttia maan keskitason ollessa noin 20 prosenttia.
Le Mansin 24 tunnin ajo 2000
Le Mansin 24 tunnin ajo 2000 oli kestävyysajokilpailu, joka ajettiin 17.–18. kesäkuuta Circuit de la Sarthen radalla Le Mansissa Ranskassa. Kilpailun voittivat Audilla ajaneet Frank Biela, Tom Kristensen ja Emanuele Pirro
Michel Hamala Sidibé
Michel Hamala Sidibé (s. 1952 ) on malilainen hallintovirkailija. Hän on toiminut maan terveys- ja sosiaaliministerinä toukokuusta 2019 lähtien.
Sidibé on suorittanut yliopistotutkinnot taloustieteestä, kansanvälisestä yhteistyöstä ja yhteiskuntasuunnittelusta. Hän on työskennellyt Terre des hommes -säätiön Malin johtajana vuodesta 1982, Unicefin ohjelmajohtajana vuodesta 1987 ja Yhidstyneiden kansakuntien AIDS-ohjelmassa vuodesta 2001. Sidibé toimi UNAIDS:in pääjohtajana vuosina 2008–2019. Hänet nimitettiin Boubou Cissén hallituksen sosiaali- ja terveysministeriksi toukokuussa 2019.
Resultantti
Resultantti on voima, joka yksinään vaikuttaisi kappaleen liiketilaan samoin kuin kaksi tai useampi siihen vaikuttavaa voimaa yhdessä.
Jos voimat vaikuttavat pistemäiseen massaan tai kappaleeseen, jonka läpimitta on niin pieni, että sitä voidaan käytännössä pitää piste­mäisenä, ne voivat ainoastaan muuttaa sen nopeutta. Tässä tapauksessa voimien resultantti on aina sama kuin niiden vektori­summa, koska pyörimisliikettä ei esiinny.
Jos kappaleen läpimitta ei ole merkityksettömän pieni, voimat voivat muuttaa, paitsi kappaleen liike­tilaa, myös sen muotoa, esimerkiksi venyttää tai litistää sitä. Jos kyseessä kuitenkin on jäykkä kappale, jonka eri osien väliset etäisyydet ja näin ollen sen muoto eivät muutu, kappaleeseen vaikuttavat voimat voivat muuttaa sen kappaleen etenemis­liikkeen nopeutta eli sen massakeskipisteen nopeutta taikka sen pyörimis­liikkeen kulma­nopeutta.
Voimien yhteenlasku
thumb|350px|Voimien yhteenlaskun kuvaaminen diagrammeilla. Vasemmalla suunnikassääntö, oikeanpuoleisessa kuvassa voimaa kuvaava jana on siirretty alkamaan toisen päästä. Voima on vektorisuure, mikä merkitsee, että sillä on suuruus ja suunta, ja sille käytetään yleensä merkintää \vec F. Graafisesti sitä kuvataan suunnatulla janalla: voiman suunta vastaa janan suuntaa, ja sen suuruus on suoraan verrannollinen janan pituuteen; on vain päätettävä, kuinka monta newtonia vastaa yhtä sentti­metriä.
Vaikka vektori­­laskenta kehitettiin varsinaisesti vasta 1700- ja 1800-luvulla, on väitetty, että suunnikassääntö voimien yhteen­­laskemiseksi tunnettiin jo antiikin Kreikassa, ja joka tapauksessa sitä käyttivät Galilei ja Newton. Piirretään annetusta pisteestä alkamaan kaksi suunnattua janaa, jotka kuvaavat kappaleeseen vaikuttavia voimia, ja täydennetään kuvio suunnikkaaksi. Tällöin suunnikkaan lävistäjä kuvaa voimien vektorisummaa. Tämä on helppo käsittää intuitiivisesti: jos kokonaisvoiman \vec F on kuvattava kahden voiman yhteistä vaikutusta kappaleeseen, sen suunnan on oltava lähempänä suuremman voiman suuntaa \vec{F}_{2}, ja mikäli voimien suunnat ovat lähellä toisiaan, summavoiman on myös oltava suurempi kuin kumpikaan niistä erikseen. Että suunnikas­sääntö pitää tarkoin paikkansa, on sitä paitsi helposti osoitettavissa kokeellisesti. Resultantti voidaan likimääräisesti mitata diagrammista tai laskea tarkemmin trigonometrian avulla.
Paitsi suunnikas­säännöllä, voidaan sama tulos saada yksin­kertaisemmin myös siten, että toinen voimia kuvaavista janoista vain siirretään alkamaan toisen päästä kuten kuvassa oikealla kuten oikeanpuoleisessa kuvassa. Tällöin vektorien summaa vastaa jana, joka johtaa ensimmäisen janan alku­pisteestä jälkimmäisen loppu­pisteeseen. Kaavioiden ala­reunassa olevat kuvat vastaavat tapausta, jolloin voimat ovat saman- tai vastakkais­suuntaisia: saman­suuntaisten voimien suuruudet yksin­kertaisesti lasketaan yhteen, vastakkais­suuntaisista voimista taas suuremmasta vähennetään pienempi.
Vaikutuspiste
Kun voima vaikuttaa pieneen hiukkaseen, sen voidaan olettaa vaikuttavan vain yhdessä pisteessä, sillä hiukkasen tilavuus on merkityksettömän pieni. Hiukkanen on siis voiman vaikutus­piste. Silloin, kun voima vaikuttaa suurikokoiseen kappaleeseen, sen vaikutukset kappaleen pyörimis­liikkeeseen riippuvat siitä, mihin kohtaan kappaleessa voima vaikuttaa. Voimien yhteis­vaikutus voidaan määrittää seuraavilla tavoilla:
Joka tapauksessa jäykän kappaleen liiketilan analysointi on aloitettava olettamalla voimien vaikuttavan vain tietyissä pisteissä. Graafisesti kappaleeseen vaikuttavaa voimaa voidaan kuvata janalla, joka alkaa tästä vaikutuspisteestä.
Jäykkä kappale
thumb|300px|Kuinka voima kiihdyttää kappaletta Oikealla kuvatussa esimerkissä jäykkään kappaleeseen vaikuttaa vain yksi voima \vec F pisteessä H. Kappaleen massa on m, ja sen massakeskipiste on C. Tällöin voima antaa kappaleelle, tarkemmin sanottuna sen massakeskipisteelle, kiihtyvyyden
mutta lisäksi kappale saa kulmakiihtyvyyden
Jälkimmäisessä yhtälössä \vec \tau on voiman momentti, kun taas I on kappaleen hitausmomentti. Voiman \vec F momentti on vektorisuure, joka on määritettävä jonkin annetun pisteen suhteen seuraavasti:
tai sen suuruus voidaan määrittää myös seuraavasti:
Tässä vektori \vec r on voiman vaikutuspisteen paikkavektori, kun origona on se piste, jonka suhteen momentti määritetään, usein (myös tässä esi­merkissä) kappaleen massakeskipiste. Oheisessa kuviossa tämä paikkavektori on piirretty kappaleen keskipisteestä voiman vaikutuspisteeseen. Jana k taas on voiman vaikutus­suoran etäisyys massa­keski­pisteessä. (Jos kyseessä olisi vipu, tämä vastaisi vipu­varren pituutta.) Kuten kuviosta voidaan päätellä, voiman momentti ei muutu, jos sen vaikutus­pistettä siirretään sen vaikutussuoraa eli vaikutus­pisteen kautta kulkevaa voiman suuntaista suoraa pitkin, joka oheisessa kuviossa on merkitty mustalla katko­viivalla. Täsmällisemmin tämä voidaan osoittaa vektorien ristitulon ominaisuuksien vaulla, ja se osoittaa, että voiman vaikutus kappaleen pyörimis­liikkeeseen riippuu vain sen vaikutus­suoran sijainnista, ei siitä, missä vaikutus­suoran pisteessä voima vaikuttaa.
Momentti­vektori on kohti­suorassa voiman ja vektorin \vec r määräämää tasoa vastaan, ja tässä esimerkissä se osoittaa kohti katsojaa. Myös kulma­kiihtyvyys­vektorin suunta on sama. Oikean käden säännön mukaisesti tällaisen vektorin suunta kohti katsojaa vastaa kierto­liikettä vastapäivään, suunta poispäin katsojasta taas kierto­liikettä myötäpäivään.
Kappaleen hitausmomentti I on laskettava akselin suhteen, joka kulkee sen massa­keski­pisteen kautta ja on momentin suuntainen. Jos kappale on tasa­paksu homo­geeninen levy, kuten kuvion esimerkissä, sen hitaus­momentti on I=m r^2 /2. Jos sen massa on 0,5 kg ja säde 0,8 m, hitaus­momentti on siis 0,16 kgm2. Jos siihen vaikuttava voima on 2 N ja vaikutus­suoran etäisyys massa­keski­pisteestä (vipu­varsi) 0,6 m, on voiman momentti 1,2 Nm. Se antaa kappaleelle kulma­kiihtyvyyden ja sen massa­keski­pisteelle lineaarisen kiihtyvyyden  a = F/m = 4 m/s2.
Resultanttivoima
thumb|500px|Resultanttivoiman graafinen määritys Resultantti­voima on voima, jolla kaikki kappaleeseen vaikuttavat voimat voidaan ajatella korvattaviksi. Kun se voidaan määrittää, se tehdään seuraavien kahden vaiheen kautta:
missä \vec F_R on se kokonaisvoima, josta saadaan resultanttivoima, kun sille löydetään oikea vaikutus­piste ja sen paikka­vektori \vec r. Tässä kappaleeseen vaikuttavia eri voimia on merkitty \vec F_i ja niiden vaikutus­pisteitä \vec r_i. Kaikki momentit lasketaan saman, mieli­valtaisesti valitun pisteen suhteen.
Kaikissa tapauksissa tästä yhtälöstä ei voi ratkaista paikka­vektoria \vec r. Sellaisissa tapauksissa ei resultantti­voimaa voida määrittää, toisin sanoen ei voi olla sellaista yhteen pisteeseen vaikuttaavaa sellaista voimaa, joka yksinään vaikuttaisi kappaleen liike­tilaan samoin kuin siihen vaikuttavat eri voimat. Silloinkaan kun \vec r voidaan laskea, se ei ole yksi­käsitteinen, sillä voiman vaikutuspistettä voidaan vapaasti siirtää sen vaikutussuoraa pitkin.
Oheisista kaavioista käy ilmi, miten resultantti­voiman vaikutussuora voidaan graafisesti määrittää, kun kaikkien voimien vaikutussuorat ovat samassa tasossa.
Velluanjoki
Velluanjoki on noin kymmenen kilometrin pituinen joki Uudessakaupungissa Varsinais-Suomessa. Velluanjoki on Vakka-Suomen alueen joista pienin ja sen pudotuskorkeus on 5,7 metriä. Joki saa alkunsa Laitilan eteläosan suoalueilta. Se kulkee aluksi Pehdonjoki-nimisenä ja laskee Saaristomereen Lautvesi-nimisen merenlahden kohdalla.
Resultantti
Vaikutuspiste kappaleen ulkopuolella
Vaikutussuorien leikkaus­pisteenä määritetty resultantti­voiman vaikutuspiste saattaa olla myös kappaleen ulkopuolella. Tällaisissa tapauksissa se voidaan usein ajatella siirrettäväksi vaikutus­suoraansa pitkin kappaleen sisä­puolelle. Toisinaan tämä ei kuitenkaan ole mahdollista, sillä vaikutussuora ei kulje kappaleen läpi. Näin saattaa tapahtua esi­merkiksi, jos kappale on renkaan muotoinen ja vaikutus­suora kulkee sen keskellä olevan reiän kautta. Tällaisissa tapauksissa ei voima­systeemiä voida korvata yhdellä voimalla.
Velluanjoki
Valuma-alue
Velluanjoen valuma-alueen koko on 149 km² ja sen järvisyys on 2,8 %, metsäisyys 73 % ja peltojen osuus 19 %. Turvemaata ei valuma-alueeseen kuulu. Valuma-alueen suurimmat järvet ovat Laitilassa sijaitseva 100 hehtaarin Vallijärvi ja 57 hehtaarin Pehtjärvi. Valuma-alueeseen ei kuulu säännösteltyjä järviä. Valuma-alueen korkeus on suurimmaksi osaksi alle 30 metriä merenpinnasta, mutta valuma-alueen koillisosassa maa nousee yli 40 metriin. Korkein kohta 56 metriä sijaitsee Tulejärven lähellä. Velluanjoen valuma-alueen tunnus on 82.068.
Vesistön tila
Velluanjoen vesi on käyttökelpoisuudeltaan tyydyttävä ja joella ei ole merkittäviä pistekuormittajia.
Resultantti
Yhdensuuntaiset voimat ja voimapari
Kun voimat ovat yhden­suuntaisia, voidaan valita jokin niitä vastaan kohti­suora taso, johon vaikutus­pisteet sijoitetaan. Jos voimia on vain kaksi, F1 ja F2, voidaan koordinaatisto valita niin, että nämä molemmat ovat x-akselilla, pisteissä x1 ja x2. Tällöin voimien resultantin vaikutus­piste on
Tämä lauseke pätee myös, jos voimat ovat vastakkais­suuntaisia. Tällöin on kuitenkin jompi­kumpi voimista ajateltava negatiiviseksi. Jos vastakkais­suuntaiset voimat kuitenkin ovat itseis­arvoltaan yhtä suuria, ei näin voida menetellä, koska lausekkeen nimittäjä saa arvon nolla. Tällöin on kyseessä voimapari, jolle ei voida määrittää resultanttia.
Resultanttia ei aina ole
Jos voimien vaikutus­­suorat eivät leikkaa toisiaan eivätkä ole yhden­­suuntaisia, toisin sanoen ne eivät ole samassa tasossa, voimien yhteis­vaikutusta ei myöskään yleensä voida ollenkaan kuvata yhdellä resultantantti­voimalla.
Vaikka resultantti­voimaa ei kaikissa tapauksissa voida määrittää, jäykkään kappaleeseen vaikuttavat voimat voidaan aina ajatella korvattavaksi yhdellä voimalla sekä yhdellä "puhtaalla" momentilla. Tällöin tämä voima saadaan vektorien yhteen­laskuna, mutta momentin laskemiseksi tämä summa­voima on sijoitettava tietylle vaikutussuoralle. Tämä vaikutus­suora voidaan valita mieli­valtaisesti, mutta "puhdas" momentti riippuu sen vaikutuksesta. Jos on mahdollista valita sellainen vaikutus­suora, että tästä aiheutuva ylimääräinen momentti tulee nollaksi, voimat voidaan ajatella korvattavaksi resultantti­voimalla, joka saadaan voima­­vektorien summana.
Käytäntö
thumb|279px|Vektorikaavio muiden kuin yhdensuuntaisten voimien yhteenlaskemiseksi thumb|185px|Vektorikaavio yhdensuuntaisten voimien yhteenlaskemiseksi Vaikka resultantti­voimaa ei voida määrittää läheskään kaikille voima­systeemeille, se on käsitteellisesti merkittävä ja myös monissa käytännön sovelluksissa käyttö­kelpoinen käsite. Kun voimat voidaan korvata yhdellä resultantti­voimalla, kuten on laita monissa tasomaisissa systeemeissä, tämä yksin­kertaistaa suuresti käytännön laskuja. Toisaalta resultantin käsite on osoitus siitä, että voimien yhteis­vaikutusta ei aina voida kuvata yksin­kertaisesti laskemalla ne vektoreina yhteen, sillä ne eivät välttämättä vaikuta samassa pisteessä.
Koulukirjasto
thumb|Näkymä koulukirjastosta. (Karkun evankelinen opisto) Koulukirjasto on peruskoulun tai lukion yhteydessä toimiva kirjasto, joka lainaa kirjoja sekä muuta materiaalia oppilaille. Koulukirjastojen materiaali on usein tarkoitettu vain koulun oppilaita, opiskelijoita ja henkilökuntaa varten. Koulukirjastojen tavoitteena on tukea oppilaan oppimista ja opintoja ja opettaa hakemaan, arvioimaan ja esittämään tietoa, mutta myös ylläpitää lukuharrastusta sekä yleistä viihtyvyyttä kouluissa.
Yleisesti
Koulukirjastojen koko voi vaihdella hyvinkin paljon, pienessä peruskoulussa koulukirjastosta vastaa yleensä opettaja, isommissa kouluissa tai lukioissa on yleensä oma kirjastonhoitaja. Lähes jokaisessa Suomen peruskoulussa tai lukiossa on jonkinlainen koulukirjasto, joka on oppilaiden käytössä.
Koulukirjastojen aineisto voi vaihdella todella paljon kouluista riippuen, peruskouluissa aineistona on yleensä lapsille suunnattua kirjallisuutta, kirjoja, sarjakuvia sekä elokuvia. Lukioissa ja yläkouluissa aineistoa on monesti laajemmin, sisältäen myös oppikirjoja, tieteellisiä julkaisuja ja muuta vastaavaa materiaalia.
Kopiosto on kampanjoinut koulukirjastojen kehittämistä varten. Kampanjassa parhaat ideat palkittiin. Kopiosto järjestää oppilaitosten kopiointiluvat ja on järjestänyt jo 30 vuoden ajan. Opetusministeriö hankkii Kopiostolta luvat koulujen valokopiointiin ja maksaa korvaukset.
Peruskoulut
Peruskoulujen koulukirjastot ovat perinteisesti olleet kirjalainaamoja, jotka tarjoavat erilaisia aineistoja kuten satu- ja kuvakirjoja, lasten ja nuorten aineistoa sekä tietokirjoja oppilaiden käytettäväksi, tukien lasten ja nuorten lukuharrastusta.
Perinteisen kirja-aineiston lainaamisen ja lukuharrastuksen tukemisen lisäksi koulukirjaston toiminnalla on muitakin tavoitteita, kuten luoda esteettisesti miellyttävä ja käytännöllinen oppimisympäristö, mahdollistaa oppilaiden ja opettajien pääsy monipuolisen, ajankohtaisen ja tarpeellisen tiedon lähteille, sekä järjestää mahdollisuus tiedonhallintataitojen opiskeluun. Nämä muut tavoitteet korostuvat erityisesti vuonna 2016 uudistuneen opetussuunnitelman myötä, johon sisältyy laaja-alaisen osaamisen tukeminen.
Laaja-alaisen osaamisen tavoitteisiin kuuluvat ajattelun ja oppimisen taidot, vuorovaikutus- ja ilmaisutaidot sekä monilukutaito, jolla tarkoitetaan taitoa tuottaa ja tulkita erilaisia tekstejä. Laaja-alaiseen osaamiseen kuuluvat myös itsestä huolehtiminen ja arjen taidot. Lisäksi laaja-alaisen osaamisen tavoitteisiin sisältyvät kulttuurinen osaaminen, vuorovaikutus ja ilmaisu, tieto- ja viestintäteknologinen osaaminen, työelämätaidot ja yrittäjyys sekä osallistuminen, vaikuttaminen ja kestävän tulevaisuuden rakentaminen.
Pääsääntöisesti koulukirjastojen kokoelmista ja toiminnasta vastaa tehtävään nimetty vastuuopettaja, mutta koulukirjastoja voidaan ylläpitää myös yhteistyössä kunnan yleisen kirjaston kanssa. Joissain koulukirjastoissa kirjastosta vastaa tehtävään palkattu koulukirjastonhoitaja.
Koulukirjastojen etuna yleisiin kirjastoihin verrattuna voidaan nähdä se, että kokoelma on laadittu nimenomaan vastaamaan asiakkaiden tarpeita sekä se, että aineistoa ei lainata koulun ulkopuolelle, joten aineisto on saatavissa silloin kuin sitä tarvitaan.
Lukiot
Lukioiden koulukirjastot on usein tarkoitettu lukiolaisten työtilaksi ja materiaalin tarjoajaksi. Näissä koulukirjastoissa on useimmiten varattu tilaa opiskelulle ja koulutehtävien tekoa varten, tästä syystä käyttösäännöt ovat tarkat. Kirjasto käsitetään yleisesti tärkeäksi tueksi lukion opiskelijoille.
Lukion koulukirjaston materiaalissa on oppikirjoja, tieteellisiä julkaisuja ja muuta lukiolaisen tarvitsemaa materiaalia. Tieteellistä materiaalia päivitetään ja ylläpidetään, koulukirjastosta riippuen, jopa paremmin kuin kaunokirjallista materiaalia. Myös kaunokirjallisuutta löytyy, mutta usein vähemmän suhteessa muuhun materiaaliin. Sanoma- ja aikakauslehtiä hankitaan lukioiden kirjastoihin luettavaksi.
Suomen koulukirjastoyhdistys
Suomen koulukirjastoyhdistys ry (perustettu vuonna 1991) välitti tietoa koulukirjastojen tarpeellisuudesta nykykouluissa ja vaikutti osaltaan kansalliseen koulutuspolitiikkaan vahvistaakseen koulukirjastojen asemaa. Yhdistys osallistui myös koulukirjastotoimintaan sekä Suomessa että kansainvälisesti. Suomen koulukirjastoyhdistys ry:n toiminta päättyi vuonna 2019.
Unescon koulukirjastojulistus
Unescon koulukirjastojulistus on hyväksytty joulukuussa 1998. Koulukirjastojulistuksessa määritellään koulukirjaston tavoitteet ja tehtävät. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi ko. julistuksessa käsitellään koulukirjastojen henkilöstöä, toimintaa ja johtamista sekä rahoitusta, lainsäädäntöä ja verkostoja.
Lainsäädäntö
Suomen laki ei velvoita oppilaitoksia kirjastotoiminnan järjestämiseen.
Koulukirjastotoiminta on kuitenkin mainittu seuraavissa yhteyksissä:
Perusopetuslaki 47§: Perusopetusta tukeva muu toiminta
Perusopetuksen yhteydessä voidaan oppilaille järjestää kirjastotoimintaa, kerhotoimintaa ja muuta opetukseen läheisesti liittyvää toimintaa.
Lukiolaki 38 §: Lukiokoulutuksen yhteydessä järjestettävä muu toiminta
Lukiokoulutuksen yhteydessä voidaan opiskelijoille järjestää koulutukseen läheisesti liittyvää muuta toimintaa.
Lukioasetus 18 §: Lukiokoulutuksen yhteydessä järjestettävä muu toiminta
Lukiolain 38 §:ssä tarkoitettua toimintaa on oppilaskerho- ja koulukirjastotoiminta sekä muu lukiokoulutukseen läheisesti liittyvä toiminta.
Päättäessään koulutusta koskevasta lainsäädännöstä v. 1998 Suomen eduskunta antoi lausuman (n:o 6):
Eduskunta edellyttää, että opetusministeriö painottaa lähivuosien toiminnassaan koulujen kirjasto- ja tietopalvelutoiminnan kehittämistä riittävän monipuolisesti opetuksen pedagogisen kehittämisen osana.
Koulukirjastot Pohjoismaissa
Ruotsin koululaki (2010:800) edellyttää kirjastotoiminnan järjestämistä kaikissa peruskouluissa ja lukioissa. Tanskassa koulukirjastojen käyttö on sisällytetty opetussuunnitelmaan, minkä on arvioitu aktivoivan koulukirjastojen käyttöä. Norjassa koulukirjastot voivat oman harkintansa mukaan tulkita lakia niin henkilöstön, aineiston, budjetin, tilan ja välineiden kannalta.
Dent Blanche
Dent Blanche on Valais'n Alpeilla, Sveitsin Wallisissa sijaitseva 4 357 metriä korkea vuorenhuippu.
Yhdystie 9204
Yhdystie 9204 on Kemissä kulkeva yhdystie. Tie on nelikaistainen ja kolme kilometriä pitkä. Tien nimi on Sauvonväylä, tien alussa Hahtisaarenkatu. Tiellä on neljä liikennevaloristeystä. Tie alkaa Pohjolan Sanomat -rakennuksen vierestä ja päättyy Kivikon kiertoliittymään, josta pääsee Ouluun. Tien nopeusrajoitus on 50–60 kilometriä tunnissa. Tietä on muutettu siten että kauppakeskus Coronaan mentäessä ei tarvitse pysähtyä liikennevaloissa eli kääntyä oikeaan. Lisäksi valtatien 4 eritasoliittymään on rakennettu liikennevalot. Kemin ohikulkutien parannustöiden aikana muutettiin siten että eritasoliittymästä pääsee vain Rovaniemen suuntaan ja Oulun suuntaan pääsee vain Eteläväylän eritasoliittymästä. Yhdystie 9204 ylittää Oulu-Tornion radan ja ratapihan siltana. Yhdystie 9204 ei ole merkitty opasteisiin lähinnä keskustassa.
Inkubaatio (rituaali)
pienoiskuva|Asklepios Inkubaatio (, makaaminen) eli temppeliuni tarkoittaa nukkumista parantavan jumalan temppelissä tai muussa pyhäkössä. Uskomusten mukaan inkubaation avulla pääsee unessa suoraan yhteyteen jumalan kanssa. Esimerkiksi muinaisten kreikkalaisten lääkinnän jumalan Asklepioksen temppeli-alueilla oli erityisiä makuusaleja inkubaatiota varten.
Jasherin kirja
Historia
Vanhin tunnettu versio versio Jasherin kirjasta on painettu vuonna 1625 Venetsiassa. Sen johdannossa viitataan aiempaan Napolissa painettuun laitokseen, josta tosin ei ole olemassa mainintaa muualla. Vuoden 1652 käsikirjoitusta pidettiin heti tuoreeltaan väärennöksenä ja johdannossa esitettyä tarinaa alkuperästä, eli että kirja olisi alun perin löydetty Rooman rauniosta vuonna 70, ainakin liioiteltuna.
Sisältö
Kirja sisältää raamatullisen historian maailman luomisesta aina Tuomarien kirjan tapahtumiin. Kirjassa käytetyt paikannimet ovat kuitenkin tuoreempia ja teksti etenkin 10. luvussa noudattaa 900-luvun jälkeen rabiinisessa kirjallisuudessa käytettyjä nimityksiä.
Moses Samuelin englanninkielinen käännös
Ensimmäisen englanninkielisen käännöksen Jasherin kirjasta julkaisivat Mordecai Manuel Noah ja A.S.Gould vuonna 1840. Kääntäjä Moses Samuel uskoi itse, että kyseessä on Vanhassa Testamentissa mainittu ja sittemmin kadonnut teos. Käännöstä markkinoitaessa väitettiin, että kyseinen teos on mainittu historioitsija Josefuksen tekstissä. Näin ei todellisuudessa ole vaan viittaus koskee Joosuan kirjaa.
Jasherin kirja mormonismissa
Joseph Smith, Myöhempien aikojen pyhien liikkeen perustaja piti Jasherin kirjaa aitona. Smithin ns. Innoitettu raamatunkäännös sisältää kohtia, jotka ovat yhteneviä Jasherin kirjan kanssa. Nykyään mormonismin pääsuuntaus eli Myöhempien aikojen pyhien Jeesuksen Kristuksen kirkko tunnustaa käännöksen innoitetuksi mutta pitää lisäyksiä selittävinä. Myöskään Jasherin kirjaa ei pääsuuntauksessa pidetä aitona.
Kitron pesäpallostadion
Kitron pesäpallostadion on Alajärven kaupungissa sijaitseva pesäpallostadion, joka on valmistunut vuonna 1990. Kitron Stadion toimii Superpesis-seura Alajärven Ankkureiden kotikenttänä. Stadionin katsojakapasiteetti on 4000 katsojaa. Stadionin yleisöennätys on 6 822 katsojaa miesten Itä–Länsi-ottelussa vuonna 1995.
Stadionin hiekkatekonurmi vaihdettiin kesällä 2012, Ankkurien noustua edellisenä keväänä takaisin korkeimmalle sarjatasolle Superpesikseen.
VLIW
VLIW on suoritinarkkitehtuuri, joka on suunniteltu hyödyntämään tehokkaasti käskytason rinnakkaisuutta. VLIW-tekniikkaa hyödyntäviä suorittimia ovat mm. Transmetan suorittimet, Fujitsun FR-V sekä monet signaaliprosessorit (DSP). Myös Intelin IA-64-käskykannassa, jota käyttävät Itanium-perheen suorittimet, on VLIW-piirteitä.
VLIW:n kantava ajatus on useiden konekielikäskyjen niputtaminen yhteen jo ohjelmointikielen kääntäjän toimesta. Tällöin suoritin saa aina suorittaa yhden nipun käskyt rinnakkain eikä sen tarvitse tarkastaa näiden käskyjen välisiä riippuvuuksia. Käskyjen välisten rinnakkaisuuksien tarkastaminen jätetään kääntäjän tehtäväksi.
Perinteisillä suoritinarkkitehtuureilla (CISC, RISC) suorittimen suorittama konekieli on täysin peräkkäistä (sarjamuotoista), ja suorittimet tarkastavat itse, mitkä käskyt voidaan ajaa rinnakkain laskennan tulosta muuttamatta. Näiden tarkastusten tekeminen on kuitenkin monimutkainen operaatio, ja sen tekeminen suorittimella monimutkaistaa suoritinta eikä käytännössä mahdollista kaikkien periaatteessa rinnakkaistuvien käskyjen rinnakkaista suoritusta. VLIW mahdollistaa näin paremman rinnakkaisuuden hyödyntämisen ja potentiaalisesti yksinkertaisemmat suorittimet.
Belgian Grand Prix
thumb|300px|Paikkakunnat, joissa Belgian Grand Prix on järjestetty. Belgian Grand Prix on vuonna 1925 ensimmäistä kertaa järjestetty autokilpailu Belgiassa, joka on ollut vuodesta 1950 lähtien muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta (usein radan vaarallisuuden tai turvallisuustekijöiden johdosta) joka vuosi osana Formula 1 -luokan maailmanmestaruussarjaa.
Belgian Grand Prix jäi kuitenkin pois vuosien 1957, 1959, 1969, 1971, 2003 ja 2006 kilpailukalentereista. Seitsemän kilometriä pitkä Circuit de Spa-Francorchamps’n moottorirata on pisin Formula 1 -sarjassa 2000-luvulla mukana oleva rata.
Eniten voittoja on saksalaisella Michael Schumacherilla, kaikkiaan kuusi vuosilta 1992, 1995–1997 sekä 2001–2002. Viidesti voittajaksi on ajanut Ayrton Senna, neljästi Kimi Räikkönen, Lewis Hamilton ja Jim Clark.
Suomen kansalaisista kilpailun ovat voittaneet Mika Häkkinen vuonna 2000, Kimi Räikkönen neljästi vuosina 2004, 2005, 2007 ja 2009, sekä Nico Rosberg vuonna 2016.
20 Canum Venaticorum
20 Canum Venaticorum on Ajokoirien tähdistössä sijaitseva keltavalkoinen F-tyypin jättiläinen, jonka magnitudi on +4.72. Se on noin 286 valovuotta Maapallosta.
Filosofinen huumori
Filosofinen huumori on huumorin muoto, jossa vitsi liittyy esimerkiksi johonkin filosofiseen näkemykseen tai stereotypioihin filosofeista. Yleensä vitsin tajuaminen edellyttää jonkinlaista filosofista osaamista.
Filosofian ja huumorin suhde
Jean Paulin mukaan huumori voidaan nähdä keskeisenä esteettisenä tekijänä, subliimin vastakohtana: se nöyryyttää suuruuden ja nostaa vähäisen, ja tekee ne tyhjiksi toisaalta tekemällä niistä saman arvoisia, toisaalta tasa-arvoisuuden kautta, toisaalta asettamalla ne äärettömyyden eteen. Ludvig Wittgenstein on sanonut, että kokonainen filosofinen teos voitaisiin koostaa pelkistä vitseistä.
Esimerkkejä
Huumori oli läsnä jo filosofian alkuvaiheissa. Platonin dialogeissa ja niissä ilmenevässä sokraattisessa ironiassa on paljon humoristista. Filosofit pyrkivät jo antiikin aikana myös satirisoimaan toistensa näkemyksiä. Eräs varhainen esimerkki on Timonin Pilkkarunot (Silloi).
Filosofinen huumori voi pilailla esimerkiksi eri filosofien ajattelu- tai argumentointitapojen kustannuksella. Eräs esimerkki ovat todistukset, että p (missä p on jokin propositio eli väittämä):
Ensimmäisessä "todistuksessa" vitsi on siinä, että Paul Churchland kannattaa eliminatiivista materialismia, jonka mukaan sellaiset arkipsykologiset käsitteet kuten "ajattelu" eivät vastaa todellisuutta. Toisessa pilaillaan Alvin Plantingan mahdollisten maailmojen sovellusten kustannuksella.
Filosofiaa on myös mahdollista opettaa huumorin avulla. Tätä lähestymistapaa on käytetty Thomas Cathcartin ja Daniel Kleinin bestsellerissä Plato and a platypus walk into a bar (2007). Seuraava on vapaasti suomennettu esimerkki teoksesta:
Tietyt filosofiset kannat voivat olla enemmän parodisia kuin tarkoitettu vakavasti otettaviksi. Esimerkiksi ’patafysiikka on surrealistinen näennäisfilosofia, joka parodioi metafysiikkaa tutkimalla sen tuolla puolen olevia asioita. Myös joissakin uskontojen parodioissa on filosofista huumoria: muun muassa ajatus näkymättömästä vaaleanpunaisesta yksisarvisesta parodioi uskonnonfilosofisia ontologisia jumalatodistuksia.
Daniel Dennett toimittaa The Philosophical Lexicon -nimistä sanakirjaa. Se sisältää humoristisia filosofisia uudissanoja, jotka on johdettu nykyaikaisten filosofien nimistä.
Filosofia on esiintynyt keskeisenä tekijänä myös populaarimmassa huumorissa. Eräs tunnettu esimerkki on Monty Pythonin sketsi nimeltä "Filosofien jalkapallo-ottelu" ("The Philosophers' Football Match").
Fernande Chiocchio
Fernande Chiocchio (29. toukokuuta 1929 Montreal – 27. syyskuuta 2021 ) oli kanadalainen mezzosopraano, pianisti ja pedagogi. Hän sai musiikin kandidaatin arvon pianonsoitossa Montrealissa vuonna 1950. Hän opiskeli pianonsoittoa myös École supérieure de musique de Lachinessa sekä laulamista vuosina 1950–55 Pauline Donaldan ja sisar Rolande Ouimet'n johdolla. Hänen muita opettajiaan olivat laulamisessa Rachele Maragliano-Mori ja Philon Ktsanes; näyttämötaitoja hänelle opetti Jan Doat. Vuonna 1951 Chiocchiolle myönnettiin Archambault-palkinto.
Chiocchio teki debyyttinsä Opera Guildin kanssa vuonna 1952 Her Majesty's Theatressa osallistumalla Sergei Prokofjevin Rakkaus kolmeen appelsiiniin -oopperan esitykseen. Sittemmin hän esiintyi saman yhtiön kanssa myös muissa rooleissa, joihin lukeutuivat huomattavina esimerkkeinä Mercédès (Carmen, 1960), Flora (La traviata, 1962), Dame Marthe (Faust, 1963) ja Suzuki (Madama Butterfly, 1965 ja 1969). Lisäksi Chiocchio esiintyi muun muassa Canadian Opera Companyn kanssa.
SOA
Lyhenne Soa tai SOA voi tarkoittaa: