cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siviilipalvelus Suomessa
Palvelukseen hakeutuminen
Työpalvelun aikainen palveluspaikka haetaan omatoimisesti, mielellään jo ennen palvelukseen astumista. Mikäli työpalvelupaikkaa ei ole löytynyt, hakua jatketaan koulutusjaksolla. Mikäli paikkaa ei sittenkään löydy, siviilipalvelusmies jää keskukseen palvelukseen niin sanotusti legioonalaiseksi, kunnes paikka löytyy. Keskus saattaa myös määrätä tai suositella palvelusvelvolliselle palveluspaikkaa, mikäli siviilipalvelusmies ei sellaista itse löydä.
Siviilipalvelukseen voi hakeutua kutsunnoissa, milloin vain niiden jälkeen ja myös varusmiespalveluksen aikana tai sen suorittamisen jälkeen. Hakeminen tapahtuu täyttämällä erityinen hakemuslomake ja toimittamalla se kutsunnoissa kutsuntalautakunnalle, varusmiespalveluksen aikana joukko-osaston komentajalle ja aina muulloin joko oman asuinpaikkansa mukaisen sotilasläänin esikuntaan tai Lapinjärven siviilipalveluskeskukseen. Jos hakee siviilipalvelukseen ollessaan varusmiespalveluksessa, hakija kotiutetaan välittömästi. Jo suoritetusta palveluksesta saa todistuksen, jonka nojalla siviilipalveluksesta vähennetään aika, joka on suoritettu varusmiespalveluksessa. Siviilipalvelusajan pituudeksi määrätään aika, joka vastaa jäljellä olevaa osaa varusmiehen palvelusajasta. Myös vapaaehtoista asepalvelusta suorittava nainen voi hakea siviilipalvelukseen varusmiehen tavoin. Naisilla on kuitenkin erityisoikeus keskeyttää ase- tai siviilipalveluksensa ensimmäisen 30 päivän kuluessa ilman seuraamuksia. Tämän jälkeen ase- tai siviilipalvelusta suorittavat naiset rinnastetaan täysin asevelvollisiin miehiin.
Etuudet, työterveyshuolto ja lomat
Siviilipalvelusmiehelle kuuluvat samat sosiaaliset etuudet kuin varusmiehellekin. Hänellä on oikeus ilmaiseen muonitukseen, majoitukseen, työvaatetukseen ja terveydenhoitoon sekä lomamatkoihin. Puolustusministeriön selvityksen mukaan käytännössä nämä edut ovat toteutuneet kuitenkin huonommin kuin varusmiehillä. Työministeriön aiemman lain aikana vuonna 2000 tekemän selvityksen mukaan vain kolmannes siviilipalveluspaikoista selviytyi asumiskustannusten korvaamisesta moitteitta. Tämän vuoksi palveluspaikka voi uuden lain mukaan saada siviilipalvelusmiehen majoituskustannuksiin tukea valtiolta. Suurin valtion korvaama summa on pääkaupunkiseudulla 250 euroa/kk, muualla 150 euroa/kk. Mikäli siviilipalvelusvelvollinen sijoitetaan asumaan vanhempiensa omistamaan tai vuokraamaan asuntoon, korvaus on enintään 100 euroa kuukaudessa.
Siviilipalveluksessa tehtävään työhön sovelletaan työturvallisuuslakia ja työterveyshuoltolakia kuten tavanomaisissakin työsuhteissa.
Siviilipalvelusvelvolliselle kuuluu 18 päivää henkilökohtaista lomaa, jotka tulee myöntää tasaisesti koko työpalvelun aikana. Lomahakemusta ei tarvitse perustella. Palvelusvelvollisella on myös oikeus 12 päivän isyysvapaaseen oman lapsen syntymän yhteydessä. Lisäksi palveluspaikka voi myöntää enintään 20 päivää kuntoisuuslomaa kunnostautuneelle siviilipalvelusmiehelle.
Palveluspaikka voi myöntää enintään 180 päivää henkilökohtaista syylomaa siviilipalvelusvelvollisen perustellusta hakemuksesta. Henkilökohtaista syylomaa ei lasketa palvelusajaksi. Mikäli loman pituus on yhtäjaksoisesti vähintään 14 päivää, palvelus keskeytyy ja siitä tulee ilmoittaa Kelalle.
Palveluspaikka myöntää sairausloman lääkärin tai terveydenhoitajan lausunnon perusteella.
Kurinpito
Siviilipalveluslaissa säädetyt siviilipalvelusvelvollista koskevat kurinpitosäännökset eroavat tuntuvasti varusmiespalvelusta suorittavia koskevista sotilasrangaistussäännöksistä. Siviilipalvelusmies ei ole sotilasrangaistussäännösten alainen, koska ei ole sotilas.
Perusmuotoisena siviilipalvelusrikkomuksena on palvelusrikkomus, josta voidaan määrätä kurinpitorangaistus. Mikäli siviilipalvelusmies laiminlyö palvelustehtäväänsä liittyvän velvollisuuden tai muutoin toimii niitä vastoin, palveluspaikka voi tehdä tästä ilmoituksen siviilipalveluskeskukselle. Tällöin keskus tutkii asian, kuulee asianosaisia ja määrää tarvittaessa kurinpitorangaistukseksi Vain yhtä rangaistuslajia saa käyttää kullakin rangaistuskerralla.
Kurinpitopäätöksestä voi hakea muutosta Helsingin hallinto-oikeudesta. Mikäli siviilipalvelusvelvollinen poistuu palveluspaikastaan luvatta tai jättää saapumatta sinne, palveluspaikan on ilmoitettava tästä poliisille, joka toimittaa siviilipalvelusvelvollisen takaisin palveluspaikkaansa. Jos siviilipalvelusvelvollinen kuitenkin kieltäytyy kirjallisesti siviilipalveluksesta, häntä ei toimiteta enää palvelukseen.
Mikäli siviilipalvelusmies ei ojennu saamistaan kurinpitorangaistuksista vaan jatkaa velvollisuuksiensa laiminlyömistä, hänet tuomitaan siviilipalvelusrikoksesta ehdottomaan vankeuteen ajaksi, joka vastaa puolta hänen jäljellä olevasta palvelusajastaan. Ne, jotka kieltäytyvät palveluksesta, tuomitaan vastaavasti siviilipalveluksesta kieltäytymisestä samanpituiseen vankeusrangaistukseen. Kumpaankin ryhmään kuuluvilla on kuitenkin mahdollisuus päästä milloin hyvänsä ehdonalaiseen vapauteen, mikäli he sitoutuvat suorittamaan siviilipalveluksensa loppuun. Kummastakin rikoksesta rikosilmoituksen tekee aina siviilipalveluskeskus palveluspaikan antaman ilmoituksen perusteella. Muita, vähäisempiä siviilipalvelukseen liittyviä rikoksia, joista rangaistaan sakolla, ovat tiedonantovelvollisuuden rikkominen ja kieltäytyminen täydennyspalveluksesta.
Palvelusrikkomuksen tutkinta
Kun palvelusrikkomusta epäillään, siitä pitää ilmoittaa siviilipalveluskeskukselle palvelusrikkomusilmoituksella, jonka jälkeen siviilipalveluskeskus alkaa selvittää asiaa. Keskus hankkii ensin tutkintaan tarvittavan aineiston ja määrää todistettavasti siviilipalvelusmiehen suulliseen kuulemistilaisuuteen, joka pidetään siviilipalveluskeskuksen määräämänä ajankohtana joko keskuksella tai siviilipalveluspaikalla. Siviilipalvelusmiehelle on tehtävä selväksi, mitä asiaa kuulemistilaisuus koskee.
Kuulemistilaisuudesta laaditaan kuulustelukertomus, joka annetaan siviilipalvelusmiehelle hyväksyttäväksi. Tämä saa tehdä kuulustelukertomukseen huomautuksia. Tästä kaikesta siviilipalveluskeskuksen on laadittava tutkintapöytäkirja, johon siviilipalvelusmiehellä on oikeus tutustua ennen jutun ratkaisemista.
Armeijasta siviilipalvelukseen hakeminen
Kesken asevelvollisuuden siviilipalvelukseen siirtyminen on mahdollista milloin vain. Sotilasvalalla tai sotilasvakuutuksella ei ole käytännön merkitystä asian käsittelyssä. Käytännössä kyseessä on ilmoitusasia, eikä siviilipalveluslain ensimmäisen pykälän mukaista vaadittua vakaumukseen liittyviä kuulusteluja enää ole. Kantahenkilökunta voi kuitenkin kysellä keskeyttämisen syitä (laissa vaadittu vakaumuksellinen syy ) tai Aseistakieltäytyjäliiton mukaan tahallisesti olla käsittelemättä asiaa. Erityisesti pisimmän palvelusajan (347 päivää) määräytymisen yhteydessä tehdyt ilmoitukset voidaan katsoa usein haluttomuudeksi suorittaa vuoden kestävää palvelusta.
Nykyisin Puolustusvoimissa ei ole käytössä erillisiä kuulusteluja vakaumuksen ja syiden tarkastamiseksi. Monille varusmiehille prosessi on ollut kokemuksena nöyryyttävä.
Varusmies ei yleensä pääse kotiutumaan kasarmialueelta Puolustusvoimien vaatteissa, joten henkilön on kotiutuessaan hankittava itselleen siviilivaatteet, mikä voi tarkoittaa seuraaviin viikonloppuvapaisiin asti odottamista, ellei varusmies onnistu saamaan vaatteita muuta kautta.
Naisilla on mahdollisuus lopettaa vapaaehtoinen asepalvelus 30 päivän sisällä, jonka jälkeen hänet rinnastetaan asevelvollisuutta suorittavaan mieheen myös siviilipalveluslain osalta, ja täten myös nainen joutuu suorittamaan siviilipalveluksen jos keskeyttää palveluksen 30. päivän jälkeen. Vuosittain siviilipalveluksen suorittaa muutama nainen.
Henkilöä, joka ei halua asevelvollisuuden alettua suorittaa siviilipalvelusta eikä asevelvollisuutta, tuomitaan vankeuteen nimikkeellä "siviilipalveluksesta kieltäytyminen" siviilipalveluslain 74. pykälän mukaan. Tällaista henkilöä kutsutaan osittaiskieltäytyjäksi.
Siviilipalvelus poikkeusoloissa
Kaikki siviilipalveluksen suorittaneet kuuluvat siviilivarantoon sen vuoden loppuun, jona he täyttävät 50 vuotta. Tämän jälkeen siviilipalvelusvelvollinen kuuluu lisävarantoon, kunnes 60. ikävuosi on päättynyt. Lisävarantoon kuuluvat myös ne siviilipalvelukseen hyväksytyt, jotka eivät vielä ole aloittaneet siviilipalvelusta tai joilla se on keskeytynyt. Siviilipalvelusvelvollinen on siis kullakin hetkellä joko palveluksessa, siviilivarannossa tai lisävarannossa.
Ylimääräinen palvelus ja liikekannallepano
Kun tasavallan presidentti on määrännyt reserviläisiä ylimääräiseen palvelukseen, siviilipalveluskeskus voi määrätä siviilivarantoon kuuluvia ylimääräiseen palvelukseen, jossa siviilipalvelusvelvollisia koulutetaan siviililuonteisiin kriisiajan tehtäviinsä. Liikekannallepanon sattuessa osittainen siviilivarantoon kuuluvia voidaan määrätä näihin tehtäviin. Täydellisen liikekannallepanon sattuessa myös lisävarantoon kuuluvia voidaan määrätä liikekannallepanon aikaiseen palvelukseen. 50 vuotta täyttäneitä voidaan kuitenkin määrätä palvelukseen vain eduskunnan päätöksen nojalla.
Kriisitilanteessa siviilipalvelusvelvolliset palvelevat joko siviilipalveluskeskuksen alaisuudessa tai pelastusviranomaisten tai väestönsuojeluun sekä pelastustoimintaan osallistuvien viranomaisten alaisuudessa. Näitä ovat
Lisäksi palvelus voi tapahtua opetusministeriön hallinnonalan viranomaisten alaisuudessa. Tämän lisäksi siviilipalvelusvelvollisia, kuten kaikkia muitakin kansalaisia, voidaan määrätä valmiuslain ollessa voimassa suorittamaan yleistä työvelvollisuutta. Tämä työvelvollisuus koskee myös totaalikieltäytyjiä. Pelastusviranomaisia avustavat lisäksi Poliisi, Rajavartiolaitos, Puolustusvoimat sekä Hätäkeskuslaitos, mutta näihin viranomaisiin ei voida sijoittaa siviilipalvelusvelvollisia. Siviilipalvelusvelvollinen on velvollinen tarvittaessa saapumaan palvelukseen heti kutsun saatuaan. Jotta siviilipalvelusvelvollinen olisi tavoitettavissa, hänen on pidettävä huoli siitä, että hänen osoitteensa, asuinpaikkansa, muut yhteystietonsa sekä hänen palveluskelpoisuuteensa vaikuttavat seikat ovat aina Siviilipalveluskeskuksen tiedossa.
Hakeutuminen siviilipalvelukseen poikkeusoloissa
Siviilipalvelukseen voi hakeutua milloin tahansa. Jos reserviläisiä on kuitenkin määrätty ylimääräiseen palvelukseen tai on käynnissä liikekannallepano, tätä oikeutta rajoitetaan. Mikäli asevelvollinen hakee siviilipalvelukseen eikä ole ehtinyt aloittaa siviilipalvelusta tai täydennyspalvelusta ennen kuin häiriötilanne on alkanut, hänen hakemuksensa siirtyy vakaumuksentutkintalautakunnan käsiteltäväksi.
Vakaumuksentutkintalautakuntaan kuuluu vähintään lainoppinut puheenjohtaja, esittelijä sekä varapuheenjohtaja, majurin arvoinen sotilasjäsen, psykiatri ja teologi, filosofi tai uskontotieteilijä. Näistä uskonnollisiin tai eettisiin vakaumuksiin perehtyneen jäsenen tai esittelijän tulee edustaa siviilipalveluskeskusta. Puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan tulee olla riippumattomia puolustushallinnosta ja siviilipalveluskeskuksesta. Lautakuntia toimii maassa yksi tai useampia ja sen jäsenet toimivat tuomarinvastuulla.
Mikäli siviilipalvelukseen hakeva osoittaa, että hänellä on pysyvä, todellinen vakaumus, joka estää häntä palvelemasta asevelvollisena, hänet hyväksytään siviilipalvelukseen. Muussa tapauksessa puolustusvoimilla on oikeus määrätä siviilipalvelukseen hakeutumista yrittänyt aseelliseen palvelukseen.
Päätökseen saa hakea muutosta Helsingin hallinto-oikeudelta 14 päivän kuluessa. Hallinto-oikeuden päätöksestä muutosta Korkeimmalta hallinto-oikeudelta, jos tämä myöntää valitusluvan. Valitus ei estä päätöksen täytäntöönpanoa.
Rangaistussäädökset poikkeusoloissa
Jos siviilipalvelusvelvollinen kieltäytyy palveluksesta poikkeusoloissa, hänet tuomitaan ankaramman asteikon mukaan. Poikkeusoloissa sekä siviilipalvelusrikoksen että siviilipalveluksesta kieltäytymisen enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta. Suoritettu rangaistus ei myöskään vapauta myöhemmästä kriisiaikaisesta palvelusvelvollisuudesta. Myös oman terveyden vahingoittaminen on rangaistavaa. Ne, joiden vakaumusta vakaumuksentutkintalautakunta ei ole hyväksynyt, ovat muiden sotilaiden tavoin sotilasrangaistussäännösten alaisia, mikäli heidät määrätään palvelukseen.
Kesto
Siviilipalveluksen varusmiespalvelukseen nähden syrjiväksi todettu kesto ja järjestelyt ovat jo pitkään olleet poliittisen kiistan aiheena. Usean kansainvälisen ihmisoikeuselimen, kuten YK:n ihmisoikeuskomitean kannan mukaan entinen 13 kuukauden palvelusaika oli syrjivä ja rangaistuksenomaisen pitkä varusmiespalvelukseen verrattuna ja siten ristiriidassa yleisesti demokraattisissa maissa tunnustetun ihmisoikeuden kieltäytyä aseista kanssa.
Siviilipalveluksen entinen pituus, joka oli 395 vuorokautta oli yli puolitoistakertainen keskimääräiseen asepalvelusaikaan (8,55 kk) nähden ja noin kuukauden pidempi kuin pisin varusmiespalveluksen palvelusaika. Vuonna 1998 toteutettujen kahdeksan kuukauden varusmiespalvelusajan lyhennyksen ja 11 kuukauden palveluksen pidennyksen jälkeen koskemattomaksi jäänyt siviilipalveluksen kesto oli jyrkentänyt eri palvelusmuotojen palvelusaikojen eroa. Useat kansainväliset ihmisoikeuselimet vaativatkin Suomelta siviilipalveluksen lyhentämistä ja muita lainsäädännöllisiä muutoksia aseistakieltäytyjien asemaan.
Lainsäädännön syrjivyydestä on esitetty YK:n ihmisoikeuskomitean päätöksestä poikkeavia mielipiteitä, jotka usein liittyvät palvelusajan laskemiseen muuten kuin päivissä. Ihmisoikeuskomitea on korkein kp-sopimuksen, josta aseistakieltäytymisoikeus johdetaan, toteutumista tarkkaileva taho. Esimerkiksi viimeaikaisen lainsäädännön uudistamistyön yhteydessä on julkisuudessa jälleen esitetty viittauksia laskelmiin siitä, että palvelustunneissa mitattuna jo lyhyin varusmiespalveluksen palvelusaika olisi pidempikestoisempi kuin siviilipalvelus. Näissä laskelmissa kuitenkin varusmiehen palvelusajaksi on usein laskettu aika, jolloin hän esimerkiksi nukkuu, syö tai viettää vapaa-aikaa kasarmilla tai jopa sen ulkopuolella, kun taas siviilipalvelusta suorittavan palvelusajaksi vastaaviin toimiin kulunutta aikaa ei ole laskettu. Palvelustuntien niin sanottua mekaanista laskemista on sanottu harhaanjohtavaksi, koska laskelmat ovat puutteellisesti dokumentoituja ja julkaistuja sekä kokonaisrasittavuuden erot ovat joka tapauksessa suuret kummankin palvelusmuodon sisällä. Laissa kummankin palvelusmuodon palvelusajat on määritelty vain ja ainoastaan päivissä. Toisin kuin siviilipalvelukselle, varusmiespalvelukselle ei laissa ole säädetty viikoittaisen työajan ala- tai ylärajaa.
Suomen hallitus on katsonut palveluspaikkapulan ja työelämästä poissaoloajan kasvattavan siviilipalveluksen kokonaisrasittavuutta. Euroopan neuvoston Sosiaalisten oikeuksien komitea laskee siviilipalvelusmiesten joutuvan Suomessa olemaan 1–7 kuukautta varusmiehiä pidemmän jakson poissa työelämästä
Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu Alvaro Gil-Robles antoi 29. maaliskuuta 2006 Suomea koskevan seurantaraportin vuosilta 2001–2005. Hän sanoi olevansa pahoillaan siitä, ettei aseistakieltäytyjien ongelmien ratkaisemisessa ole edistytty ja uudistaa näin ollen vuonna 2001 antamansa kritiikin. Korjausta vaativina asioina raportissa mainitaan rangaistuksenluontoinen siviilipalvelusaika, siviilipalvelusmiesten asumistilanne sekä Jehovan todistajia koskevan vapautusmenettelyn laajentamisen toteuttamatta jättäminen koskemaan myös muita aseistakieltäytyjäryhmiä.
Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeuskomitea antoi 4. marraskuuta 2004 Suomelle lausunnon kansalais- ja poliittisten oikeuksien toteutumisesta Suomessa. Ihmisoikeuskomitean tehtävä on valvoa Suomea sitovan YK:n kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toteutumista. Komitea vaati Suomea sopimuksen perusteella tunnustamaan aseistakieltäytymisoikeuden myös sodan aikana, lyhentämään tällä hetkellä syrjivää siviilipalvelusaikaa sekä laajentamaan palveluksesta rauhan aikana vapautettujen Jehovan todistajia suosituimmuuskohtelua koskemaan myös muita aseistakieltäytyjäryhmiä.
Euroopan neuvoston Sosiaalisten oikeuksien komitea kiinnitti vuonna 2004 huomiota siviilipalveluksen kohtuuttomaan kestoon. Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu moitti Suomea aseistakieltäytyjien kohtelusta jo 4.-7.6.2001 antamassaan raportissa. Amnesty International katsoo nykyisen siviilipalveluksen pituuden olevan rangaistuksenomainen ja syrjivä ja on tunnustanut vuodesta 1999 lähtien siviilipalveluksesta kieltäytyvät totaalikieltäytyjät mielipidevangeiksi.
Palvelusaikojen eriävyyden puolesta argumentoidaan usein keskusteluissa, että varusmies on palveluksessa 24 tuntia vuorokaudessa pois lukien erikseen määrättyinä lomina ja muina vapaina. Palveluksen aikana varusmiehen liikkumisen vapautta on rajoitettu, luvatta poistuminen palveluspaikasta tai kasarmilta on rangaistava teko. Siviilipalveluksessa koulutusjakso käytännössä vastaa majoitusolosuhteiltaan kasarmia, mutta ei liikkumisen vapauden osalta. Siviilipalveluksen työpalvelussa olosuhteet vaihtelevat paljon työpalvelupaikan ja työtehtävän mukaan. Vastaavasti myös varusmiespalveluksessa erot eri tehtävissä ovat suuret. Siviilipalvelusta suorittava joutui olemaan poissa normaalielämästä aiemman lain mukaan 13 kuukauden ajan, mikä merkitsi opiskelijan kohdalla häiriötä pahimmillaan kolmena lukukautena. Kuuden kuukauden varusmiespalvelu ulottuu vain yhden lukukauden häiriöksi. Vastaava epätasa-arvo ilmeni myös tarkasteltaessa menetettäviä työpäiviä.
Sodanajan status
Suomen valtiota sitovan kansalais- ja poliittisia oikeuksia koskevan yleissopimuksen toimeenpanoa valvova YK:n ihmisoikeuskomitea pahoitteli 2004 julkaistussa raportissaan sitä, että oikeus kieltäytyä aseista tunnustetaan vain rauhan aikana ja että siviilipalvelus vaihtoehtona asepalvelukselle on rankaisevan pitkä. Komitea vaati Suomea takaamaan oikeuden kieltäytyä aseista sekä sodan että rauhan aikana. Tämä toteutettiin vuonna 2008 voimaanastuneessa uudessa siviilipalveluslaissa.
Nykyisin siviilipalveluksen ja totaalikieltäytymisen suorittaneet ovat vapautettuja aseellisista tehtävistä myös mahdollisissa poikkeusoloissa. uuden siviilipalveluslain asatuttua voimaan 1.1.2008 myös varusmiespalveluksen suorittaneet mutta reservinkieltäytyjiksi ilmoittautuneet täydennyspalveluksen suorittaneet on vapautettu myös mahdollisen kriisin aikana.
Majoitusasiat
Siviilipalveluksen majoitusoloja on kritisoitu. Lain mukaan palveluspaikan tulee tarjota siviilipalvelusmiehelle asunto. Monet palveluspaikat kuitenkin rikkovat kustannussäästöjen vuoksi lain kirjainta tai henkeä vastaan: työministeriön vuonna 1999 tekemän selvityksen mukaan vain kolmannes siviilipalveluspaikoista selviytyy asumiskustannusten korvaamisesta moitteitta. Lakia kierretään esimerkiksi ottamalla palvelukseen vain vanhempiensa luona asuvia siviilipalvelusmiehiä.
Nykyinen laki
1. tammikuuta 2008 voimaan tulleessa siviilipalveluslaissa siviilipalvelusaikaa lyhennettiin kuukaudella ja samalla siviilipalvelukseen lisättiin täydennyspalveluvelvollisuus. Amnesty International pitää myös nykyistä siviilipalveluksen kestoa rangaistuksenomaisena, joten Amnesty jatkaa vankilaan tuomittujen totaalikieltäytyjien luokittelemista mielipidevangeiksi.
Myös YK:n ihmisoikeuskomitea on toistuvasti kritisoinut siviilipalveluksen kestoa, ja kiinnittää siihen huomiota myös tuoreimmassa loppupäätelmässään.
Reserviupseeriliitto on vastustanut siviilipalveluksen keston lyhentämistä alle 12 kuukauteen, koska todellisten palvelustuntien määrä 6 kuukauden asepalveluksella ja entisellä 13 kuukauden siviilipalveluksellakin oli sen mukaan käytännössä sama. Aseistakieltäytyjäliitto puolestaan vaatii siviilipalveluksen palvelusajan lyhentämistä 6 kuukauteen.
Kajaani (täsmennyssivu)
Kajaani tarkoittaa seuraavia asioita:
Suomen puolustuspolitiikka
Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.
On huomattava, että eri maat määrittelevät puolustuspolitiikan eri tavoin johtuen pääasiallisesti erilaisista historiallisista kokemuksista. Esimerkiksi yhdysvaltalainen tai englantilainen käsitteistö ei noudata mannereurooppalaista tai pohjoismaista käytäntöä, koska tarvetta oman maa-alan konkreettiseen puolustamiseen ei siellä ole ollut pitkään aikaan. Englanninkielessä puolustuspolitiikka (defence policy) onkin jo kauan tarkoittanut yleisesti sotilaspolitiikkaa ja puolustus on voitu suorittaa kaukana kotimaasta ja myös hyökkäyksellisin keinoin "kansallisten etujen puolustamisena".
2014
2014 (MMXIV) oli gregoriaanisen kalenterin (ei karkausvuosi) vuosi, joka alkoi keskiviikosta.
Suomen puolustuspolitiikka
Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa
Sodanjälkeisessä Suomessa puolustuspoliittinen päätöksenteko on ollut vahvasti hallituksen ja eduskunnan käsissä. Perusratkaisuja valmisteltiin ensin vuosina 1945–1949 toimineessa puolustusrevisiokomiteassa, johon kuului kansanedustajia, upseereita ja eräitä vasemmistopuolueiden yliedustusta tasapainottaneita jäseniä. Puolustusneuvosto aloitti toimintansa vuonna 1958 ja sai merkittävän roolin kokonaismaanpuolustuksen toimintojen johdossa. Sen jäseninä oli keskeisiä ministereitä, upseereita ja muutamia muita puolustusvalmistelujen kannalta tärkeitä henkilöitä.
2014
Helmikuu
thumb|[[Talviolympialaiset 2014|Sotšin talviolympialaisten avajaiset.]] thumb|[[Euromaidan-mielenosoituksia Ukrainan Kiovassa 21. helmikuuta 2014. Mielenosoittajat vaativat Ukrainan tekemään taloudellista yhteistyötä enemmän EU-maiden ja vähemmän Venäjän kanssa. Tilanne yltyi aseelliseksi konflikstiksi.]] pienoiskuva|[[Kouvolan yhteiskoulu tulipalon jälkeen.]]
Suomen puolustuspolitiikka
Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa
Puolustusvoimien rahoitusongelmat ja voimistunut puolustuskritiikki antoivat aiheen parlamentaaristen puolustuskomiteoiden käytölle maanpuolustuksen kehittämisohjelmien linjaukseen. Lähes kaikkien puolueiden edustus takasi valmistelutyön laajapohjaisuuden, ja sen tarkoituksena oli eduskunnan sitouttaminen komiteoiden esityksiin. Komiteoiden suosittelemat rahoitusohjelmat eivät kuitenkaan toteutuneet täysimääräisinä, eivätkä kaikki osapuolet olleet tyytyväisiä puolustuskomiteoiden taipumukseen puuttua turvallisuuspoliittisiin linjauksiin.
2014
Huhtikuu
thumb|Kampanjointia [[Chibokin lapsikaappaus 2014|Chibokissa kaapattujen koulutyttöjen vapauttamisen puolesta.]]
Suomen puolustuspolitiikka
Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa
Kolmas parlamentaarinen puolustuskomitea vuonna 1981 jäi sarjan viimeiseksi. Sitten kokeiltiin puolustuspoliittisia toimikuntia, joilla ei ollut parlamentaaristen puolustuskomiteoiden kaltaista poliittista painoa. Vuonna 1995 valtaan noussut laajapohjainen hallituskokoonpano ei enää antanut puolustuspoliittista valmistelua pois käsistään. Kaksi turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa (1997 ja 2001) valmisteltiin hyvin hallituskeskeisesti. Puolustusneuvoston lakkauttaminen ja korvaaminen ministerivaliokunnalla ja puolustusministeriöön keskitetyllä valmisteluorganisaatiolla liittyi omaksuttuun hallituskeskeiseen linjaan. Vuosien 2005 ja 2009 selonteot jatkoivat samalla linjalla.
2014
Toukokuu
thumb|Itävaltalainen [[Conchita Wurst voitti vuoden 2014 Euroviisut kappaleellaan "Rise Like a Phoenix".]]
Kesäkuu
thumb|[[Espanjan kuningas|Espanjan kuninkuus siirtyi Juan Carlos I:ltä Felipe VI:lle.]]
Heinäkuu
thumb|[[Saksan jalkapallomaajoukkue|Saksa voitti jalkapallon maailmanmestaruuden 2014.]]
Elokuu
thumb|[[Länsi-Afrikan ebolaepidemia 2014: Kolmipyöräinen ambulanssi kuljettaa Sierra Leonessa henkilöitä, joiden seulonnan perusteella epäillään sairastuneen ebolaan.]]
Syyskuu
thumb|Kampanjointia [[Skotlanti|Skotlannin itsenäistymisen puolesta ennen kansanäänestystä 13. syyskuuta 2014.]]
Lokakuu
thumb|Pakistanilaiselle [[Malala Yousafzaille myönnettiin Nobelin rauhanpalkinto hänen ollessaan vasta 17-vuotias. Hän on siten kaikkien aikojen nuorin Nobel-palkinnon saaja.]]
Joulukuu
thumb|Kynttilöitä ja kukkia [[Lontoossa Peshawarin kouluhyökkäyksen uhrien muistoksi.]]
Michael Wagener
Michael Wagener (s. 1949) on saksalaissyntyinen äänilevytuottaja ja -miksaaja, joka asuu nykyään Nashville ssa, Yhdysvalloissa.
Wagener aloitti uransa musiikkialalla Accept-yhtyeessä. Tutustuttuaan laulaja Don Dokkeniin hän lähti vuonna 1979 Los Angelesiin ja tuotti Dokkenin debyyttialbumin. Lisäksi hän tuotti mm. Skid Row'n debyytin sekä Ozzy Osbournen albumin No More Tears.
Kenties parhaiten Wagener muistetaan yhteistyöstä 1980-luvun lopun rock- ja metalliyhtyeiden kanssa. Hänen tuottamiinsa esiintyjiin kuuluvat mm. Mötley Crüe, Accept, Great White, Stryper, Poison, Keel, Alice Cooper, Extreme, Megadeth, Janet Jackson, Ozzy Osbourne, Dokken, Metallica, Megadeth, White Lion ja Skid Row.
Michael Wagener on miksannut The Rasmuksen vuonna 2008 julkaistun seitsemännen albumin Black Roses omalla studiollaan Nashvillessa. Samalla studiolla Wagener on tuottanut Lordin studioalbumit Babez For Breakfast vuonna 2010 ja To Beast Or Not To Beast vuonna 2012.
Danilo (Montenegron kruununprinssi)
Hänen isänsä oli Nikola I Petrović Njegoš. Hän oli Montenegron pakolaishallituksen sijaishallitsija Ranskassa. Daniloa seurasi hänen veljenpoikansa Mihail Petrović-Njegoš.
Suomi talviolympialaisissa 2002
Suomi saavutti Salt Lake Cityn talviolympialaisista 2002 seitsemän mitalia, joista neljä oli kultaa, kaksi hopeaa ja yksi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui kahdeksanneksi. Avajaisissa lippua kantoi Toni Nieminen.
Yhdistetyn hiihtäjä Samppa Lajunen voitti kaikki kolme lajin kultamitalia. Edellisvuoden tapahtumista heikentynyt maan maastohiihto jäi ensimmäisen kerran olympiamitalitta sitten vuoden 1928. Paras sijoitus maastohiihdossa oli Kaisa Variksen neljäs sija naisten 15 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa. Tämä oli myöskin ainoa kerta kun miesten jääkiekkomaajoukkue jäi ilman mitalia NHL-pelaajien ollessa mukana olympiaturnauksessa, eli vuosien 1998–2014 välisenä aikana. Ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1948 Suomen kaikki mitalistit olivat miehiä.
René van Eck
René van Eck (s. 18. helmikuuta 1966) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Ura pelaajana
Pelaajana van Eck pelasi muun muassa kotimaassaan Excelsiorissa, FC Den Boschissa, Sveitsissä FC Luzernissa ja FC Winterthurissa sekä Saksassa Nürnbergissä 38 ottelua, joista 16 Bundesliigassa.
Oliver ja kumppanit
Oliver ja kumppanit on Disneyn vuonna 1988 julkaisema animaatioelokuva. Eläinsaduksi muunnetun tarinan juoni perustuu löyhästi Charles Dickensin kirjaan Oliver Twist.
René van Eck
Ura valmentajana
Neuvotteluista huolimatta van Eck ei tehnyt jatkosopimusta FC Interin kanssa vaan siirtyi taas Sveitsin kakkosliigaan, tällä kertaa putoamiskurimuksessa olleeseen FC Wohleniin. Hän onnistui taas putoamistaistelussa ja Wohlen pelastui. Kaudeksi 2007/08 van Eck siirtyi FC Thunin valmentajaksi.
Oliver ja kumppanit
Elokuvan suomenkielisissä äänirooleissa ovat muun muassa Arto Koskelo, Matti Olavi Ranin, Matti Ranin, Irina Milan, Elli Kuneinen ja Esa Saario.
René van Eck
Ura valmentajana
Seuraajaksi palkattu Mark Fascher ei kuitenkaan onnistunut kääntäämään seuran kelkkaa riittävästi ja sarjapaikan säilyttyä Carl Zeiss Jena palkkasi van Eckin uudelleen päävalmentajaksi toukokuun lopussa 2009. Toinen yritys Carl Zeissin peräsimessä päättyi 3. Ligan sijalle viisi. Van Eckin sopimusta ei kuitenkaan jatkettu kauden jälkeen.
Oliver ja kumppanit
Juoni
Tarina kertoo New Yorkissa kadulla asuvasta pienestä oranssinvärisestä kissanpennusta Oliveristä. Kissapentueelle etsitään omistajia, mutta kun kukaan ei huoli Oliveria omakseen, omistaja hylkää hänet pahvilaatikossa kadulle. Ruokaa etsiessään Oliver sekaantuu kulkukoirien muodostamaan jengiin ja sisukkuudellaan lunastaa paikkansa porukassa. Jengi pitää Oliverin hengissä New Yorkin kaduilla ja opettaa tälle retostelevan ja varastelevan elämäntyylinsä. Oliver ei kuitenkaan koskaan sopeudu täysin kulkukoirien elämään, vaikka ystävystyykin heihin.
Sattuman kautta Oliver löytää itselleen rakastavan omistajan, Jenni-nimisen tytön, jolla on miljonäärivanhemmat. Jennillä on jo entuudestaan Rusetti-niminen koira, joka ei hyväksy Oliveriä perheeseen ja yrittää savustaa tämän ulos. Lopulta Rusetti pyytää kulkukoiria hakemaan Oliverin takaisin kaduille pois Jennin luota. Itsenäisyyteen tottuneet kulkukoirat pitävät kaikkia lemmikkien omistajia orjuuttajina ja luulevat tekevänsä Oliverille palveluksen pelastaessaan tämän takaisin vapauteen Jennin kynsistä. Yllättäen Oliver ei kuitenkaan ole teosta mielissään vaan jää kaipaamaan takaisin omistajansa luo. Myös Jenni alkaa etsiä kissaansa.
René van Eck
Ura valmentajana
Helmikuussa 2015 van Eck sai ensimmäisen valmentajapestinsä kotimaassaan, kun Eerste Divisiessä pelannut FC Den Bosch teki hänen kanssaan sopimuksen. Seura sijoittui van Eckin johdolla sijalle 16 ja pelastui putoamiselta. Kaudella 2015/16 Den Boscin menestys ei ollut olennaisesti parempaa, vaikkei joukkue ajautunutkaan putoamisuhan alle. Alemman keskikastin sijoitukset eivät seurajohtoa tyydyttäneet ja van Eck sai helmikuussa 2016 potkut.
Oliver ja kumppanit
Juoni
Kulkukoirilla on yhteinen koditon isäntä Pultsi joka on köyhä, eikä hänellä ole juurikaan rahaa mutta sitäkin enemmän velkaa. Sarjan pahis on Jysky, jolta Pultsi on lainannut rahansa. Tapahtumat kärjistyvät kun Jysky alkaa vaatia rahojaan takaisin Pultsilta. Rahan toivossa Pultsi ilmoittaa Jennille löytäneensä Oliverin ja pyytää tältä rahaa. Pultsi toivoo saavansa Oliverista löytöpalkkion, jolla voisi kuitata velkansa Jyskylle. Pultsin suunnitelma eteneekin odotetusti ja Jenni on aikeissa toimittaa tarvittavat rahat sovittuna aikana New Yorkin satamaan. Jysky on kuitenkin jo kyllästynyt velan odotteluun ja Jennin satamassa tavatessaan kidnappaa hänet tietäen saavansa miljonäärivanhempien lapsesta paremmat rahat kiristämällä kuin koskaan Pultsilta.
Oliver, Pultsi, kulkukoirat sekä Rusetti motivoituvat kaikki etsimään yhdessä kidnapattua Jenniä ja luovat yhdessä suunnitelman tämän pelastamiseksi. Yhteinen missio kärjistyy seikkailuksi, josta kukaan ei pääse helpolla. Vaarallisten käänteiden jälkeen Jenni saadaan kuitenkin palautettua vanhemmilleen ja hän saa Oliverin takaisin. Rusetti ei muista enää kantaa kaunaa Jennin huomiosta kissalle, sillä on ihastunut yhteen kulkukoirista, nokkelaan pikkukoiraan Titoon, ja päästää Oliverin perheeseen. Tito on ensin viehättynyt hurmaavan ja rikkaan Rusetin huomiosta, mutta toteaa nopeasti, ettei herraselämä ole häntä varten. Titon ja Rusetin suhde katkeaa Titon karatessa takaisin kaduille. Alkuperäinen kulkukoirien jengi jatkaa elämäänsä samanlaisena kuin ennenkin. Pultsi ei joudu koskaan maksamaan velkojaan takaisin, sillä ilmeisesti Jysky kuolee taistelun temmellyksessä junan törmätessä  hänen autoonsa. Jyskyn koirat putoavat radalle joten mahdollisesti hekin menehtyivät.
Ääninäyttelijät
Kirka Babitzin lauloi elokuvan alussa soivan kappaleen "Olipa kerran New Yorkissa". Alkuperäisen version kappaleesta lauloi Huey Lewis.
Abdullah (Saudi-Arabian kuningas)
Abdullah syntyi Riadissa vuonna 1924. Hänen vanhempansa olivat Saudi-Arabian perustaja kuningas Ibn Sa’ud ja hänen kahdeksas vaimonsa Fahda. Hänellä oli yli 40 veljeä ja velipuolta, jotka olivat hänen isänsä monien vaimojen poikia.
Vuonna 1963 Abdullah nimitettiin Saudi-Arabian kansalliskaartin johtajaksi. Vuodesta 1963 hän toimi ensimmäisenä apulaispääministerinä. Abdullah oli naimisissa 13 naisen kanssa ja hänellä oli ainakin 25 lasta.
Abdullahin sanottiin muodostaneen liittoja muiden sukulaistensa kanssa vähentääkseen seitsemän velipuolensa ryhmittymän valtaa. Häntä pidettiin myös suhteellisen vähän korruptoituneena arabijohtajana.
Abdullah kuoli 23. tammikuuta 2015. Uudeksi kuninkaaksi nousi hänen velipuolensa, kruununprinssi Salman.
Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus
Euroopan ammatillisen koulutuksen kehittämiskeskus on Euroopan unionin erillisvirasto, jonka päämaja sijaitsee Thessalonikissa, Kreikassa. Sen tavoitteena on edistämällä ammatillista koulutusta, ja sitä johtaa kerran vuodessa kokoontuva, 89-jäseninen johtokunta.
Tehtävät ja toiminta
Kehittämiskeskuksen tavoitteena on edistää elinikäistä oppimista tuottamalla tietoa ammattikoulutuksesta. Se tukee ammatillisen koulutuksen kehittämistä ja tutkimusta. Lisäksi se välittää tietoa ammatillisesta koulutuksesta ja koulutuspolitiikasta Euroopan unionin jäsenmaiden, ETA-maiden ja Euroopan komission kesken. Keskus kokoaa ammatillisen koulutuksen jatkokoulutukseen liittyvää tietoa, tarjoaa tutkimustyötä varten erilaisia tutkimus- ja tilastotietoja ja tukee päätöksentekoa erilaisilla poliittisilla analyyseilla. Se levittää asiakirjoja ja tietoja verkkosivustojen, julkaisujen, verkostoiden, opintokäyntien, konferenssien ja seminaarien avulla. Keskus kannustaa eurooppalaista politiikkaa tekemään yhteisiä lähestymistapoja ja tarjoaa kohtauspaikkoja ammatillisen koulutuksen eturyhmille.
Keskus laatii tehtäviensä tueksi ensisijaisia tavoitteita ja vuotuisia työohjelmia. Keskuksen strategista päämäärää tukemaan se on luonut neljä ensisijaista tavoitetta. Niihin kuuluvat tiedotus EU:n ammattikoulutusta koskevasta politiikasta, eurooppalaisten suuntausten ja haasteiden tulkinta, ammatillisen koulutuksen hyötyjen arviointi ja ammatillisen koulutuksen profiilin nosto.
Organisaatio
Keskusta johtaa kerran vuodessa kokoontuva johtokunta, joka hyväksyy kaikki strategiset päätökset. Johtokunnassa on 89 jäsentä. Kolme jäsenistä edustaa komissiota ja loput kolmesta eri ryhmästä, eli jäsenvaltioiden hallituksista, työnantajajärjestöistä ja työntekijöiden ammattijärjestöistä. Johtokunnan asettamista ehdokkaista valittu johtaja panee täytäntöön johtokunnan päätökset, johtaa keskusta, toimii sen laillisena edustajana ja valmistelee johtokunnan sekä puheenjohtajiston kokoukset. Hänen tehtävänään on myös laatia lopullinen tilinpäätös. Puheenjohtajisto puolestaan valvoo päätösten täytäntöönpanoa ja keskuksen johtamista tehtävänjaon ja perustamiskirjan mukaisesti. Puheenjohtajistoon kuuluu johtokunnan puheenjohtaja, kolme varapuheenjohtajaa, komission edustajasta ja jokaisen johtokunnan ryhmän nimeämästä koordinaattorista. Maltalainen James Calleja aloitti lokakuussa 2013 keskuksen johtajana.
Kupletti
Kupletti on useita säkeistöjä sisältävä huumoripitoinen laulu, jossa käytetään tehokeinona osuvia ja sävellettyjä riimejä. Siksi kupletti toimiikin usein paremmin laulettuna kuin saneltuna tai luettuna. Kupletti voidaan jäljittää ilmeisesti vanhaan laulutanssiin. Kupletteja esiintyy myös vaudevillessa, opereteissa, varieteessa ja revyyssä. Suomessa kupletti tuli suosituksi 1900-luvun alkupuolella ja se myös käsitettiin hyvin väljästi. Kupletti saattoi olla esimerkiksi arkkiveisu, rekilaulu, romanssi tai balladi. Tärkeintä oli ajankohtaiset, osuvat sanat sekä humoristinen esitys. Ennen 1930-lukua kupletin melodia oli yleensä lainasävelmä, usein sävelmä, jonka alkuperäisten sanojen tilalle oli sepitetty uudet suomenkieliset sanat. Kupletin alkutaipaleella laulun välissä saattoi olla pitkiäkin puhejaksoja, mutta 1900-luvun edetessä puheosuudet vähitellen lyhenivät ja jäivät kokonaan pois. Myös esityspuoli alkoi äänilevyjen yleistyessä hävitä kuplettiesityksistä. Matti Hakon mukaan kupletissa oli lyhyt kertosäe, mikä soi yleisölle helpon mahdollisuuden yhtyä lauluun. Alkuvaiheessa kupletteja esitettiin väliaikaohjelmina esimerkiksi elokuvateattereissa kelojen vaihdon yhteydessä, mutta vähitellen kupleteista muodostui päänumero. Yleinen piirre kupletille on se, että kupletistit olivat vailla kunnollista musiikkikoulutusta ja olivat ennen kupletistiuraansa pääsääntöisesti töissä muilla aloilla.
Taustaa
thumb|right|Tanssikupletin pioneeri [[Matti Jurva.]] Laura Henriksson on tutkinut suomalaista kuplettia ja liittänyt Mihail Bahtinin karnevalismin ajatuksen kuplettiin. Henrikssonin mukaan kupleteissa esiintyy myös vakiintuneita tyylikeinoja karnevaalinaurun esittämiseksi: 1) nasaaliääni, 2) tiettyä sanaa painottava laulutapa tai 3) lyhyet tehostetauot tietyn sanan edellä.
Merkittävimpiä kupletisteja Suomessa ovat olleet kupletin isä Pasi Jääskeläinen, kupletin uranuurtaja Johan Alfred Tanner, ensimmäinen maalaiskoomikko Iivari Kainulainen sekä Tannerin ruotsinkieliset aikalaiset Theodor Weissman ja Rafael Ramstedt. Amerikansuomalaisista kupletisteista mainittakoon Hiski Salomaa, Antti Syrjäniemi ja Arthur Kylander. Tanssikupletin pioneeri Matti Jurva astui estradille 1930-luvulla, ja sota-aikana ja sen jälkeen kuplettitaivaalle syttyi muun muassa sellaisia tähtiä kuin Reino Palmroth (alias Reino Hirviseppä), jolta on ilmestynyt tällä hetkellä ainoa kupletin historiaa käsittelevä kirja, Veikko Lavi, Reino Helismaa, Juha Vainio ja Irwin Goodman. Muita merkittäviä nimiä ovat esimerkiksi Tatu Pekkarinen ja Toivo Kärki.
Suomen ensimmäiset kupletti- ja iskelmälaulajien kuninkuuskilpailut järjestettiin Helsingin työväentalossa vuonna 1950. Yleisö äänesti kuplettikuninkaaksi teatterinjohtaja Yrjö Syllbergin Helsingistä ja iskelmäkuninkaaksi Erkki Junkkarisen Lauritsalasta.
1900-luvun alku kupletissa
Saavuttaessa 1900-luvulle Suomessa eli jo varsin vahvana klassinen musiikki. Suomalaista populaarimusiikkia ei vielä oikeastaan ollut, vaikka merkkejä kevyemmästä ja viihteellisemmästä musiikista saatiin kokea Suomessakin vierailevien varietee-esitysten kautta. Kuplettilaulajia voidaankin pitää eräänlaisina populaarimusiikin pioneereina Suomessa, sillä aihetta tutkineen Matti Hakon mukaan kupletti täytti kansan- ja taidemusiikin väliin jääneen tyhjiön.
Pasi Jääskeläistä voidaankin pitää suomalaisen kupletin synnyttäjänä, vaikka hänen ohjelmistonsa ei ollutkaan mitään uutta ja omaperäistä: kanteleen säestyksellä laulettuja humoristisia kansanlauluja. Jääskeläinen oli Helsinkiin tultuaan työskennellyt Suomalaisessa teatterissa. Vuonna 1900 Jääskeläinen piti ensimmäisen konserttinsa, jonka jälkeen hän lähti kiertämään Suomen maaseutua. Kahden vuoden päästä hän teki kiertueen amerikansuomalaisten pariin ja vuonna 1904, kun ensimmäisiä levytyksiä tehtiin Suomessa, Pasi Jääskeläinen oli etunenässä.
Helikon-teatterista Suomen viihdetaivaalle ponnistanutta J. Alfred Tanneria voidaan pitää suomalaisen kupletin varsinaisena kehittäjänä, joskin Tanneria ennen kuplettien tekoa oli jo yrittänyt Aatto Lumme (Liljeström). Lumme oli mm. julkaissut 1897 Humoristillisia Kuplettia nuottijulkaisun sekä hänen sävellyksistään on julkaistu savikiekolle kuplettikappaleista 1915. Jos Jääskeläisen ohjelmisto koostui lähinnä suomalaisista kansanlauluista, oli Tannerin lainasävelmistö todella kansainvälistä. Tannerin kuplettien melodia olivat peräisen milloin Saksasta, milloin Amerikasta. Suomalaiset kansansävelmät olivat selkeässä vähemmistössä, ja nekin erityisesti savolaisia polkkasävelmiä. Yksi kupletin humoristisen piirteen lähtökohdista olikin vanhojen sävelmien ironisointi uusilla sanoilla.
Vaikka Tannerin esittämiä kupletteja pidettiinkin tuohon aikaan roskana ja rahvaan huvina, sai Tanner usein esiintyä kabinettien suljettujen ovien takana myös korkeampiarvoisille herroille. Tanner myös levytti varsin ahkerasti ja vuosien 1911–1926 välillä syntyi seitsemisenkymmentä levytystä. Pekka Gronowin ja Jukka Lindforsin mielestä Tanner olisi saanut kultalevyn, mikäli sellaisia olisi 1900-luvun alkupuolella jaettu. Hakon mukaan levytykset eivät kuitenkaan luo oikeanlaista kuvaa Tannerista, sillä hänellä oli aikalaiskertomusten mukaan täydellinen plastiikka ja rytmivaisto. Tanner esiintyi paljon Ramstedtin kanssa ja tämä käänsikin Tannerin parhaimpia hengentuotoksia ruotsiksi. Tannerin lauluja esitysohjeiden kera myös julkaistiin Tanner esiintyi myös uudella mantereella, mutta varsinkin vuoden 1922 kiertue meni mönkään, sillä Tanneria pidettiin valkoisen Suomen edustajana.
Kohti uudenlaista kuplettia
1920-luvulla kuopiolainen Tatu Pekkarinen alkoi esittää kupletteja Helsingin elokuvateattereissa ja kahviloissa. Vuonna 1927 Pekkarinen teki yhdessä Matti Jurvan kanssa Amerikan kiertueen, jonka aikana molemmat myös levyttivät Victor-levy-yhtiölle. Pekkarinen teki levyjä myös Suomessa 1928–1930 välisenä aikana.
Vaikka Pekkarinen olikin aluksi esittänyt itsekin kupletteja, oli hänellä suuremmat lahjat nimenomaan sanoittajana ja kirjailijana. Niinpä vähitellen muovautui työnjako, jossa Pekkarinen sanoitti ja Jurva sävelsi ja esitti kupletteja. Monet parivaljakon yhdessä tekemistä lauluista on kuitenkin julkaistu E. Salaman nimimerkillä. Pekkarisen ja Jurvan välisestä yhteistyöstä alkoi myös kupletin uusi aikakausi, sillä nyt kuplettien melodiat eivät enää olleet lainattuja sävelmiä vaan melodiat oli varta vasten sävelletty kuplettien sanoituksia ajatellen. Vuonna 1931 Jurva levytti huumoripitoisia tansseja, polkkia ja jenkkoja, tanssiorkesterin säestyksellä. Aikaisemminhan kupletistien säestäjinä olivat toimineet pianistit tahi pienet teatteriorkesterit. Näin siis niin sanottu tanssi- tai iskelmäkupletti sai muotonsa.
Jurva lauloi ja levytti kuuluisien suomalaisten tanssiorkestereiden Dallapén, Rytmi-Poikien ja Ramblersin solistina. Gronow tosin toteaa, ettei kuplettien esittäminen ollut Jurvan yksinoikeus, vaan Dallapén muutkin solistit levyttivät Pekkarisen kirjoittamia huumoripitoisia lauluja. Jurva kuitenkin levytti kenties kaikkein eniten: 15 vuoden aikana yli 400 kappaletta.
Pallen radiorevyyt
Jurvan ainoa kilpakumppani lienee ollut Sotamuseon intendenttinäkin toiminut Reino Palmroth, joka kansan keskuudessa tunnettiin Palle-nimellä tekemistään radiorevyistään. Palmroth oli aloittanut kuplettiuransa jo 1930-luvun alkupuolella. Koska Palmroth työskenteli intedenttinä, pääsi hän ulkomaanmatkoillaan tutustumaan kabareehen ja revyyseen, joiden pohjalta hän kehittelikin suositut, vuodesta 1935 lähtien esitetyt radiorevyynsä. Palmrothin revyitä esitettiin läpi sota-ajan aina vuoteen 1944 saakka, yhteensä 66 kappaletta. Revyyt olivat tärkeä viihdyke sota-ajan kansalle ja niiden vuoksi saatettiin keskeyttää esimerkiksi heinätyöt. Revyyt olivat ilmeisen kärkeviä, sillä Palmroth sai Yleisradiolta useita huomautuksia vihollisen halventamisesta revyissään. Osansa saivat niin natsi-Saksa, fasistinen Italia kuin Neuvostoliittokin.
Palmrothin elämän taivalta sodan jälkeen Jalkanen kuvaa varsin kiviseksi, sillä Palmroth erotettiin armeijan palveluksesta rauhansopimukseen vedoten: oli ilmeistä, ettei näkyvää propagandaa tehnyttä upseeria halutta ja voitu hyödyntää enää Puolustusvoimien palveluksessa. Hella Wuolijoen aloittaessa Yleisradion johtajana myös radiorevyiden esittäminen loppui. Palmroth perusti sodan jälkeen yhdessä Ossi Elstelän ja Paavo Päiviön kanssa Iloisen teatterin, jonka toiminta kuitenkin loppui keväällä 1946, kun Yrjö Leino, tuolloinen kommunistinen sisäministeri, määräri teatterin esitykset esityskieltoon. Teatteri kuitenkin aloitti toimintansa jälleen syksyllä Punaisen myllyn nimellä. Palmroth oli suosiolla jäänyt uuden teatterin toiminnasta pois varmistaakseen sen toiminnan jatkumisen. Kupletin historiaan liittyen Palmroth julkaisi Reino Hirvisepän nimellä kirjan Hupilaulun taitajia (1969) sekä J. Alfred Tannerin Kuolemattomat kupletit (1947).
Rillumarei ja kupletti
Sodan jälkeen kupletin pariin liittyi uusia henkilöitä, esimerkiksi Toivo Kärki, Reino Helismaa ja Tapio Rautavaara. Yhteistä uusille nimille oli se, että he kaikki olivat viihdemaailmassa jo sota-aikana radiokuuluttajina, säveltäjinä ja muina vastaavina. Helismaa ja Kärki loivat Punaiselle myllylle revyitä kymmenen vuoden ajan vuosien 1951–1961 välillä. Kärjen ja Helismaan yhteistyö kesti aina Helismaan kuolemaan vuonna 1965.
Sana rillumarei juontaa Kärjen ja Helismaan Rovaniemen markkinoilla -jenkasta, josta se levisi tarkoittamaan 1950-luvun elokuva-, radiohupsuttelu- ja iltamakulttuuria. Niiniluodon mukaan rillumarein alkupisteenä oli Kärjen ja Helismaan jenkka Suutarin tyttären pihalla vuodelta 1948. Esa Pakarisen Severi Suhosta voidaan pitää rillumarein ruumiillistumana. Kuten Niiniluoto osuvasti kuvaa, rillumarei oli kansanomaista, nokkelaa ja ärsyttävää, suorastaan runollista. Kulttuuriväen mielestä koko suuntaus oli luonnollisesti häpeällistä roskaa, ja Wuolijoen johtama Yleisradio suhtautui varsin nuivasti rillumarei-kulttuuria kohtaan.
Rienaava kupletti
Hammarbergin vuonna 1966 ilmestyneen ensimmäisen albumin nimi oli Irwinismi, joka viittasi artistin laulujen sisältämään ideologiaan. Hammarbergin mukaan ”Irwinismi on jotakin välinpitämätöntä realismia. Nykykupletteja, satiirisesti esitettynä. Ei mitään hienostelua, vaan asioiden julkituomista sellaisina kuin ne olivat”. Vainion alkuvuosien tuotannon aiheet olivat melko yhtenäisiä Hammarbergin kappaleiden kanssa. Artistien välillä oli myös eroavaisuuksia, sillä Hammarbergin laulut kertoivat yleensä jotenkin artistin omasta elämästä, kun taas Vainio pyrki olemaan paljastamatta syvintä itseään.
Jo 1950-luvulla kupletin alalla vaikuttanut Veikko Lavi, joka siis oli samaa ikäluokkaa Kärjen ja Helismaan kanssa, nousi uudelleen parrasvaloihin 1970-luvulla ja jatkoikin kuplettiuraansa aina kuolemaansa vuoteen 1996 saakka. Lavin uutta kautta kuvaa hyvin syvällisempi ote kupleteissa, tai kuten Niiniluoto kuvaa: sosiaalipoliittinen. Uudessa tuotannossaan Lavi tarkasteli suomalaisen yhteiskunnan muuttumista ja Suomen historian tapahtumia aina vuoden 1918 sisällissodasta lähtien.
Barbro Smeds
Barbro Christina Smeds (s. 18. kesäkuuta 1950 Helsingissä) on suomenruotsalainen kirjailija, dramaturgi ja teatteriohjaaja. Hän on työskennellyt Ruotsissa vuosina 1969–1975 ja 1984–. Smeds opiskeli ohjaajaksi Suomen Teatterikorkeakoulussa. Hän työskentelee freelance-näytelmäkirjailijana, viime vuosikymmenen aikana enimmäkseen Tukholman kaupunginteatterissa, jossa on esitetty viisi hänen teostaan. Hänen näytelmiään on myös esitetty Moderna Dansteaternissa Tukholman Skeppsholmenilla. Hän on myös ollut teatterinjohtajana Norrköpingin Östgötateaternissa.