cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tulopolitiikka
Tupo, liittokohtainen ja yrityskohtainen sopiminen
Valtio-opin emeritusprofessori Heikki Paloheimon mukaan keskitetyt työmarkkinaratkaisut (tupo) toimivat kohtalaisesti 1960-luvun lopulta 1980-luvulle mutteivät enää avoimessa eurovaluutan taloudessa, jossa ei ole kansallista valuuttakurssi politiikkaa. Tänä aikana moni kehittynyt maa on siirtynyt yrityskohtaiseen sopimiseen (paikallinen sopiminen) ja Suomessa tulisi siirtyä samaan suuntaan. Välimuoto, liittokohtainen sopiminen, on Paloheimon mukaan huonoin vaihtoehto, koska siinä kukin sopimus maksatetaan muilla ja näin heikennetään talouskasvun edellytyksiä. Keskitetyssä sopimisessa sentään sopimuspöydässä on paljon liittoja, joilla sopimusta ei voida maksattaa. Myöskään yrityskohtaisessa ongelmaa ei ole, koska kilpailu pakottaa ottamaan huomioon yrityksen tilanteen ja välttämään kustannuksia liikaa nostavia vaatimuksia.
Ongelmat
Suomen tulopolitiikan tämän hetken ongelmia ovat huono työllisyys, yrityksien toimintamahdollisuuksien turvaaminen sekä solidaarisen palkkamallin yhteen sovittaminen kapitalistisen globaalin talouden ja pääomasijoittajien asettamiin vaatimuksiin.
Keskeisenä ongelmana voidaan myös nähdä keskitetyn ratkaisun aiheuttama tuloerojen kasvu, joka johtuu eri sektoreille sovituista suhteellisista, prosenttimääräisistä korotuksista. Tämä on johtanut varsinkin naisvaltaisten alojen palkkojen jälkeenjäämiseen.
Taistolaiset kommunistit olivat pitkään sillä kannalla, että tulopolitiikka on murskattava, koska se voidaan yhdistää käsitteeseen luokkasopu tai se hillitsee tulopoliittista taistelua.
Työmarkkinat
Elinkeinoelämän keskusliitto (EK) on kritisoinut tupoja siitä, että ne eivät ota huomioon eri alojen ja jopa eri yritysten erilaisia tilanteita. Vapaassa markkinataloudessa - sellaisessa teoreettisessa tilanteessa jossa on täydellinen kilpailu ilman markkinahäiriöitä - kysynnän ja tarjonnan lain mukaisesti työnantajien kilvan houkutellessa työntekijöitä palkat nousevat siellä (tietyt alat, paikkakunnat, yritykset ja työtehtävät), missä työvoimasta on eniten pulaa, ja laskevat siellä, missä on eniten työttömyyttä. Tämä kannustaa työvoimaa siirtymään mahdollisuuksien ja preferenssiensä mukaan sinne, missä heitä tarvitaan enemmän, pakottamatta kuitenkaan ketään toisin kuin konkurssit ja irtisanomiset. Tämän EK katsoo parantavan työllisyyttä ja talouskasvua.
Kolmikanta epädemokraattisena sosiaalipoliitiikan päättäjänä
Kolmikanta tarkoittaa sopimista työnantajajärjestöjen, työntekijäjärjestöjen ja valtion kesken. Professori Heikki Hiilamon mukaan työmarkkinajärjestöjen pitäisi sopia vain keskinäisistä asioistaan ja kansaa laajemmin koskevat asiat pitäisi jättää demokraattisen päätöksenteon piiriin.
Sata-komiteassa sisuuntuneiden kansanedustaja Osmo Soininvaaran ja professori Hiilamon mukaan kolmikanta on eettisesti kestämätön ja kansanvallan vastainen yhteiskunnan vahvimpien etukoneisto, koska kolmikannassa lasten, sairaiden, vanhusten ja syrjäytyneiden asemasta päättävät työmarkkinajärjestöt.
Lainsäädäntö
Suomessa työmarkkinaneuvottelut on rajattu kilpailulakien ulkopuolelle, erään näkökulman mukaan palkoista sopimisessa on kyse laillisesta kartellista.
Luettelo suomalaisista perinneruokalajeista
Luettelo suomalaisista perinneruoista sisältää suomalaisia ruokia, jonka sisältöön, valmistamiseen, tarjoiluun ja syömiseen liittyvä tieto, tapa ja osaaminen on siirtynyt sukupolvelta toiselle. Perinneruoat ovat tärkeä osa monien juhlapyhien, esimerkiksi joulun ja pääsiäisen viettoa. Kaikkia suomalaisia perinneruokia ei ole keksitty Suomen alueella, vaan osa niistä on muunnelmia Suomen ulkopuolelta peräisin olevista ruokalajeista.
Jarl Sarvas
Jarl Cecil William Sarvas (16. toukokuuta 1903 – 30. tammikuuta 1991) oli suomalainen diplomi-insinööri ja tietokirjailija.
Jarl Cecil William Sarvas (Sundvall vuoteen 1924) syntyi Porissa 16. toukokuuta vuonna 1903. Hänen vanhempansa olivat kauppias Fredrik Wilhelm Sundvall ja Selma Eufrosyne Gustafsson. Hänen puolisonsa 1936–1944 oli Hjördis Hedlund ja vuodesta 1946 Marjatta Saraste. Ensimmäisestä avioliitosta hänellä oli kaksi poikaa ja toisesta yksi.
Ylioppilaaksi Sarvas kirjoitti vuonna 1922 ja suoritti diplomi-insinöörin tutkinnon vuonna 1927. Valmistuttuaan insinööriupseeriksi vuonna 1928 Sarvas jatkoi opintojaan Englannissa 1931–1932. Hän suoritti noihin aikoihin myös opintomatkoja Euroopan eri maihin ja Yhdysvaltoihin. Lyhyen aikaa hän työskenteli Imatran Voima Oy:n palveluksessa vuonna 1927. Puolustusvoimien sähkölaboratorion yliassistenttina Sarvas toimi 1928–1935, Oy Yleisradio Ab:n neuvontapäällikkönä 1935–1939, Sähkölaitosyhdistyksen valaistus ja installaatio-osaston insinöörinä 1939–1948 sekä Teollisuuden Työteholiiton (Rastor) toiminnanjohtajana 1948–1950. Vuodesta 1950 lähtien Sarva työskenteli Sähkötarkastuslaitoksen julkaisuosaston päällikkönä.
Sotilasarvoltaan Jarl Sarvas oli insinöörimajuri.
Siirtoapteekki
Siirtoapteekki on Moskovan rauhassa vuosina 1940 ja 1944 menetetyille alueille jäänyt apteekki, joka sai siirtyä Suomen nykyisten rajojen sisäpuolelle. Sodan päätyttyä 57 apteekkaria oli menettänyt apteekkinsa. Valtioneuvosto teki päätöksen, että kaikille näille apteekkareille annettiin apteekkilupa eri puolille Suomea. Kaikki siirrot eivät kuitenkaan toteutuneet.
Kotkanpyytäjän poika
Kotkanpyytäjän poika (Eagle Hunter’s Son) on monikansallisena yhteistyönä syntynyt mongoliankielinen elokuva vuodelta 2009.
Juoni
Mongolian erämaassa elää paimentolaispoika Bazerbai perheineen. Hän haluaisi muuttaa pääkaupunkiin Ulan Batoriin kuten isoveljensäkin. Paimentolaisperinteitä vaaliva isä kuitenkin kaavailee pojastaan kaltaistaan kotkanmetsästäjää. Kun isän kotka karkaa, Bazarbai lähtee sitä etsimään.
Näyttelijät
Lähde:
Asunnanjärvi
Asunnanjärvi on Keski-Suomessa Keuruun Asunnalla sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 270 hehtaaria eli 2,7 neliökilometriä. Se on 3,0 kilometriä pitkä ja 1,8 kilometriä leveä. Järvellä on selkeä järvenselkä, mutta Talasniemi ja Selkäniemi kaventavat sitä. Talasniemi suojaa Rimminlahtea, joka on yli puoli kilometriä pitkä ja lahdenpohjalla sijaitsee järven luusua, mistä alkaa Rimminjoki. Rimminlahden suulla sijaitsee Hemminkisaari (1,2 hehtaaria), joka suojaa viereistä Seiväslahtea. Itäpuolella sijaitsee Selkäniemim jonka itäpuolelle jää Kamppilanlahti. Lahdensuu on nimeltään Uittosalmi ja lahti haarautuu pohjoiseen Halkolahdeksi ja etelään Kalliolahdeksi. Järvenselän luoteispäässä on Hietalahti ja sen eteläpuolella saaristo ja edelleen vielä Myllylahti.
Järvessä on laskettu olevan yhdeksän saarta. Niiden yhteispinta-ala on 4,0 hehtaaria, mikä on noin 1,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista kaksi eli Vasikkasaari (1,7 hehtaaria) ja Hemminkisaari ovat yli hehtaarin suuruisia, kuusi yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Muita nimettyjä saaria ovat Myllysaari (0,8 hehtaaria) ja Valakkasaari. Kalliosaari on nimestään huolimatta niemi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 7,2 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0072 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 8,9 metriä. Syvin kohta sijaitsee aivan Kalliosaaren itäpuolella ja sen edustalla olevasa syvänteessä. Toinen syvänne sijaitsee Hietalahden edustalla, missä on 8,0 metriä syvää.
Järven rantaviivan pituus on 16 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Rannat ovat metsämaata, vaikka rannan tuntumassa on kaksi peltopalstaa. Järven kaakkoispäässä on metsä soistunutta. Asutus on järvellä haja-asutusta, mutta sen pohjoisosassa asutus muodostaa Asunnan kulmakunnan. Rannoille on rakennettu lähes 40 vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet valtatieltä 23 tai Havunkylälle menevältä tieltä. Valtatien ja järven välissä kulkee Haapamäki–Jyväskylä-rautatie. Junat näkyvät järvelle Puutelahdella, Hietalahdella ja Pajalahdella.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Asunnanjärven alueeseen (35.682) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,8 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään Kolonjärven alueelta (35.683), jonka pääjärvi on Kolonjärvi (240 ha). Sen laskujoki on vain 400 metriä pitkä. Myös idästä tulee Vähä-Asunnan (8 ha) laskuoja, johon laskee myös Vähä-Asunnan valuma-alueen (35.687) laskupuro Lempaatpuro. Järvee tulee etelästä Havunjoen valuma-alue (35.688), jonka laskujoki on Havujoki. Havunjoen pääjärvi on Havunjärvi (92 ha).
Järven laskujoki on Myllylänjoki. Joen nimi on yläjuoksulla Rimminjoki, sen jälkeen Myllylänkoski, keskijuoksulla Myllylänjoki ja alajuoksulla Hirvonjoki. Joki laskee Pohjoisjärveen (305 ha), joka on Pohjoisjärven alueen (35.681) pääjärvi. Viimeinen laskuosuus Hoskarinjoki laskee Pohjoisjärven vedet Keurusselkä–Ukonselkään, jonka pinta-ala on molemmat järvenosat yhdessä 11 822 ha.
Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alue
Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alue on yksi Kreikan aluehallinnon seitsemästä hajautetun hallinnon alueesta. Se käsittää Keski-Makedonian sekä Itä-Makedonia ja Traakian alueet ja sen pääkaupunki on Thessaloniki.
Makedonian ja Traakian hajautetun hallinnon alue perustettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä vuoden 2011 alussa.
Andy Johnson
Andrew "Andy" Johnson (s. 10. helmikuuta 1981 Bredfordissa) on englantilainen jalkapalloilija, joka seura on Englannin Valioliigassa pelaava Queens Park Rangers. Hänen pelipaikkansa on hyökkääjä.
Johnsonin ammattilaisuran ensimmäinen seura oli kaudesta 1998 – 1999 alkaen, vanhassa ykkösdivisioonassa silloin pelannut Birmingham City. Johnson edusti Birmingham Cityä neljä kautta ja oli viimeisellä kaudellaan 2001 – 2002 mukana juhlimassa seuran nousua Englannin Valioliigaan.
Johnsonin peli ei kuitenkaan ollut vielä sujunut tarpeeksi hyvin ja hän siirtyikin kaudeksi 2002–2003 toiseen ykkösdivisioonaseuraan, Crystal Palaceen. Ensimmäisellä kaudellaan Johnson teki uudelle seuralleen 21 maalia, 28 ottelussa. Toisella kaudellaan 2003–2004 Crystal Palacessa Johnson sai juhlia nousua Valioliigaan, tehdessään 38 maalia 45 ottelussa. Visiitti korkeimmalla sarjatasolla jäi seuralla kuitenkin lyhyeksi, sillä jo kauden 2004–2005 päätteeksi koitti putoaminen sarjatasoa alemmaksi, huolimatta Johnsonin tekemistä 29 maalista 37 ottelussa. Kauden 2005–2006 Johnson aloitti samassa seurassa. Johnson on viime vuosina alkanut päästä mukaan Englannin maajoukkuerinkiin.
Andy Johnson siirtyi Evertoniin 30.5.2006 8.6 miljoonan punnan (~12.5 milj. euroa) siirtosummalla. Sopimus ulottuu kauteen 2010–2011 saakka. Johnson on yksi englannin tulevaisuuden pelaajista.
Korko
Korko on rahan hinta eli rahalainan antajalle maksettava korvaus ajalta, jolloin lainattu raha ei ole lainan antajan käytössä.
Andy Johnson
Evertonista Johnson siirtyi Fulhamiin 7.8.2008 pitkien neuvotteluiden jälkeen. Siirto oli jo kariutua, kun selvisi lääkärintarkastuksessa, että vanha Crystal Palacen aikainen vamma saattaa vielä vaivata pelaajaa jossain määrin. Joukkueet kuitenkin pääsivät lopulta sopuun neuvoteltuaan siirtosumman uusiksi. Lopullinen summa lienee jossain 10,5 miljoonan punnan tienoilla.
Korko
Rahoitusmarkkinoilla sijoittajalla on pääomaa, jolle sijoittaja etsii tuottavaa sijoituskohdetta. Lainan ottajalla on tuottava sijoituskohde, mutta ei pääomaa. Rahoitusmarkkinoilla lainan antajan ja ottajan tarpeet kohtaavat, ja rahalle syntyy hinta: korko.
Muita perusteluja koron syntymiselle ovat inflaatio (eli makrotaloudellinen rahan ostovoiman aleneminen) ja vaihtoehtoiskustannus (eli rahalla voi tehdä jotain muutakin kuin lainata).
Historia
Historioitsija Paul Johnsonin mukaan hyödykkeiden, kuten siementen tai eläinten, lainaaminen korkoa vastaan oli yleistä Lähi-idän kulttuureissa jo 5000 eaa. Koska siemenet ja eläimet pystyivät lisääntymään, koron periminen katsottiin oikeutetuksi. Muinaisilla juutalaisilla tosin oli uskonnollinen koronkiskonnan kielto (נשך NeSheKh).
Abstrakti kirjoitustaito keksittiin Sumerissa kirjanpitoa varten. Vuoden 3000 eaa. tienoilla nuolenpääkirjoituksella pidettiin kirjaa hyödykkeiden vaihdosta ja pian myös veloista, ensimmäisistä kirjallisista sopimuksista.
Ensimmäinen tunnettu korkoa korolle -velkakirjakin on Sumerin Urukista, noin vuodelta 2400 eaa. Korko oli noin 20 % vuodessa. Koron korko teki maatalouden mahdolliseksi, kun esimerkiksi siemeniä saattoi lainata ja sadon jälkeen palauttaa korkojen kanssa. Rahan kehityttyä viljan sijaan maksu saatettiin suorittaa rahalla. Koron korko auttoi ratkaisevasti kaupungistumistakin.
Määritelmiä
Korkokanta tarkoittaa prosenttilukua, joka ilmoittaa, montako prosenttia pääoma kasvaa korkojakson aikana. Korkokanta ilmoitetaan useimmiten vuosikorkona eli korkojakso on yksi vuosi. Vuosikorkoa merkitään selvyyden vuoksi myös per annum eli p.a.
Korkojakso tarkoittaa ajanjaksoa, jolta korko lasketaan. Korkojakso on tavallisesti yksi vuosi riippumatta siitä, kuinka pitkä on tarkasteltava ajanjakso kuten laina-aika tai talletusaika.
Vaihtuva korko tarkoittaa, että korkokanta riippuu jostain toisesta korosta eli viitekorosta. Vaihtuva korko voi muuttua kesken laina- tai talletusajan.
Korkeasta riskistä korkeampi korko
Korkotaso on sitä korkeampi mitä riskipitoisempi kohde on kyseessä. Pankkitalletuksetkin ovat itse asiassa pankin tallettajalta lainaamaa rahaa, mutta pankki maksaa niille vain pientä korkoa.
Käytännössä rahan lainaaminen (omalle, vakavaraiselle) valtiolle ostamalla valtion obligaatioita edustaa riskitöntä korkoa, ja asettaa siten alarajan korolle, jota vastaan muut kuin pankit voivat saada rahaa lainaksi. Voisi ajatella, että valtion hajotessa menetetty sijoitus on murheista pienin. Koska rahat ovat turvassa obligaatioissa, niistä saa vain muutaman prosentin koron.
Länsimaiden voimakas velkaantuminen ja jatkuvat julkisen talouden vajeet ovat kuitenkin johtaneet siihen, että käsitystä valtion lainojen riskittömyydestä pitäisi tarkistaa. Riskittömyys perustuu oletukselle, että valtioilla on aina veronkanto-oikeus, jonka avulla ne voivat maksaa velkansa takaisin. Valtioita kuitenkin johtavat länsimaissa demokraattisesti valitut poliitikot, ja yleensä verojen korotukset valtion menojen kattamiseksi ovat epäsuosittuja. Menoja katetaan mielellään lisävelalla. On kuitenkin selvää, että edes valtioilla ei ole loputonta velansietokykyä.
Jos sijoittaja haluaa korkeamman koron, hän joutuu sijoittamaan riskialttiimpaan kohteeseen. Sijoittaja ei suostu tällöin yhtä pieneen korkoon kuin obligaatioissa, sillä muuten hän välttäisi riskin ja sijoittaisi turvallisemmin.
Valtion obligaatioiden jälkeen hieman korkeampaa korkoa tuottavat lainat pankeille ja sijoitukset korkoindeksiin. Tätäkin suurempaa korkoa voidaan saada sijoittamalla rahat esimerkiksi yrityksien liikkeeseen laskemiin joukkovelkakirjoihin.
Koron laskeminen
Eri yhteyksissä on käytössä kaksi tapaa korkojen laskemiseksi, yksinkertainen korko ja koronkorko. Lyhyellä aikavälillä nämä eivät juuri eroa toisistaan, mutta tarpeeksi pitkällä aikavälillä ero kasvaa erittäin suureksi. Käytännön velkasuhteisiin sovelletaan Suomessa yksinkertaisen koron laskentaa. Korko maksetaan yleensä vähintään vuosittain. Kun vuotuista korkoa ei suoriteta, käytetään korkoa korolle -laskelmia esim. pitkäaikaisia investointeja arvioitaessa.
Yksinkertainen korko
Yksinkertaista korkoa käytettäessä korkoa kertyy vain jäljellä olevalle lainapääomalle. Tällöin kertyvä korko on suoraan verrannollinen laina-ajan pituuteen. Jos korkokanta on ilmoitettu per annum mutta laina-aika kestää useita vuosia, korkokannan mukaan laskettu yhden vuoden korko kerrotaan laina-ajan pituudella vuosina. Toisin sanoen koron suuruus on pääoman, korkoprosentin ja ajan pituuden tulo jaettuna sadalla, eli kaavana:
missä k on lainan pääoma, p vuotuinen korkokanta prosentteina ja t aika vuosina. Jos aikaväli on vuotta lyhyempi, käytetään eri yhteyksissä hieman toisistaan poikkeavia laskutapoja, joilla päivien lukumäärä muunnetaan vuoden murto-osiksi.
Korkoa korolle
Korkoa korolle -laskelmissa ensimmäisen vuoden jälkeen lasketaan korkoa, paitsi alkuperäiselle pääomalle, myös sen edellisinä vuosina kertyneille koroille. Tällöin korko on joka vuosi hieman edellistä suurempi, ja aikaa myöten pääoma kasvaa eksponentiaalisesti hyvinkin suureksi. Esimerkiksi 100 euron pääoma kasvaa 10 %:n korkokannalla yhdessä vuodessa 110 euroksi, ja kun tälle summalle lasketaan seuraavan vuoden korko, se on 11 euron suuruinen, joten kahdessa vuodessa pääoma kasvaa 121 euroon, kun taas yksinkertaisella korolla se kasvaisi vain 120 euroon. Tässä esimerkkitapauksessa pääoma kasvaa joka vuosi 1,1 -kertaiseksi entisestään, ja t vuodessa näin ollen 1,1t -kertaiseksi. Yleisemmin jos korkokantaa merkitään p:llä, pääoma kasvaa joka vuosi (1 + p/100) -kertaiseksi siitä, mikä se oli edellisen vuoden lopussa, ja t vuoden kuluttua se on
Kymmenessä vuodessa se kasvaa saman korkokannan mukaisella yksinkertaisella korolla kaksinkertaiseksi eli 200 euroksi, mutta korkoa korolle maksettaessa jo 100 ⋅ (1 + 0,1)10 = 259,37 euroksi.
Eratostheneen seula
thumb|450px|Eratostheneen seula tietokoneanimaationa. Animaatiossa seulaa sovelletaan kaikkien [[välillä [2,120] olevien alkulukujen löytämiseen. Aluksi todetaan, että luku 2 on alkuluku ja poistetaan kaikki kakkosen monikerrat, koska ne ovat kaikki jaollisia kahdella. Tämän jälkeen ensimmäinen jäljellä oleva luku, 3, on alkuluku ja poistetaan kaikki luvun 3 monikerrat. Näin jatketaan, kunnes taulukon seuraava jäljellä oleva luku on 11. Tällöin seula on täydellinen, koska 11 on suurempi kuin luvun 120 neliöjuuri. Nyt kaikki jäljellä olevat taulukon luvut ovat alkulukuja.]] Eratostheneen seula on kreikkalaisen filosofi Eratostheneksen kehittämä yksinkertainen algoritmi kaikkien alkulukujen löytämiseen äärellisestä lukujoukosta. Se on tehokkain tapa löytää pienet (alle 10 miljoonaa) alkuluvut.
Korko
Korkoa korolle
Täten jos pääomaa ei lyhennetä, kasvaa se korkoineen ja koronkorkoineen ajan funktiona eksponentiaalisesti.
Eratostheneen seula
Algoritmi
Seulan toimintaperiaate (algoritmi) on seuraava:
Korko
Korkosijoitukset
Sijoittajat tavoittelevat korkosijoituksilla tavallisesti pääoman säilymistä ja kohtuullista tuottoa. Korkotuloa tuottavia sijoituksia ovat muun muassa pankkitalletus (talletuskorko), joukkolaina, pääomalaina, vaihtovelkakirjalaina, optiolaina, hybridilaina, strukturoidut tuotteet kuten indeksilaina, sijoitustodistukset, vertaislaina, korkorahasto, säästövakuutus ja eläkevakuutus.
Eratostheneen seula
Algoritmi
Ilman viidennen kohdan rajoitusta algoritmi olisi aikaa vievä suurilla lukujoukoilla. Todistus väitteelle, ettei lukua suurempia kokonaislukuja tarvitse tarkistaa lainkaan on viitteessä.
Zakspeed 891
Zakspeed 891 on Formula 1 -talli Zakspeedin käyttämä auto kaudella. Autolla kilpailivat Bernd Schneider ja Aguri Suzuki.
Korko
Korkosijoitukset
Korkosijoituksiin liittyy korkoriski. Erityisesti pitkäaikaiset korkosijoitukset, joilla on pitkä duraatio, sisältävät korkoriskiä. Korkoriski liittyy siihen, että yleisen korkotason noustessa sijoituksen korko ei nousekaan. Tällöin sijoituksen arvo laskee. Muita korkosijoituksiin liittyviä riskejä ovat luottoriski ja valuuttariski.
Zakspeed 891
Kaudelle 1989 muutettujen sääntöjen vuoksi Zakspeed joutui tekemään merkittäviä muutoksia autoihinsa. Suunnittelija Gustav Brunner ja komposiittipuolen asiantuntija Nino Frisson tekivät Zakspeed 891 -mallista ketterämmän ja sulavamman korin ja rungon osalta. Pakotettu induktio moottorissa oli kielletty, minkä vuoksi Zakspeed käytti oman nelisylinterisen moottorinsa sijasta Yamahan V8 moottoria.
Kuljettajat karsiutuivat usein kisoista. Bernd Schneider pääsi kahdesti kilpailuihin (molemmissa keskeytys), mutta Aguri Suzuki karsiutui kaikista kisoista.
Korko
Korkojen verotus
Korkotulo on usein veronalaista tuloa. Suomessa yksityishenkilön saamasta korkotulosta peritään tavallisesti lähdevero. Jos lähdeveroa ei ole peritty, korkotulo on pääomatuloa. Eräät korot ovat verovapaita.
Korkomenon voi usein vähentää verotuksessa. Suomessa yksityishenkilön maksamista koroista vain osasta voi tehdä verovähennyksen. Osa koroista on kokonaan vähennyskelvottomia.
Eratostheneen seula
Esimerkki
Kun halutaan tietää kaikki sataa pienemmät alkuluvut, kirjoitetaan listaan luvut 2—100. Aloitetaan pienimmästä luvusta kaksi, joka on alkuluku, ja poistetaan sillä jaolliset luvut 4, 6, 8, ..., 100. Nyt pienin jäljellä oleva luku on kolme, sekin alkuluku, jonka monikerrat 6, 9, 12, ..., 99 poistetaan. Koska neljä on poistettu, se ei ole alkuluku, ja siirrytään viiteen. Kun on poisto-operaatioissa on saavutettu sadan neliöjuuri 10, kaikki muut kuin alkuluvut on poistettu listasta.
Korko
Lyhyt ja pitkä korko
Lyhyt korko tarkoittaa alle vuoden pituista korkoa tai laina-aikaa. Lyhyisiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa korkosijoituksia, joiden laina-aika on enintään vuosi. Lainoissa lyhyellä korolla tarkoitetaan myös sitä, että lainakorko on sidottu lyhyeen viitekorkoon.
Pitkä korko tarkoittaa yli vuoden pituista korkoa tai laina-aikaa. Pitkiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa korkosijoituksia, joiden laina-aika on yli vuoden. Lainoissa pitkällä korolla tarkoitetaan myös sitä, että lainakorko on sidottu pitkään viitekorkoon.
Keskipitkiin korkoihin sijoittaminen tarkoittaa lyhyiden ja pitkien korkojen yhdistelmää.
Koron määräytyminen
Korot jaetaan kahteen luokkaan sen perusteella, kuinka korko määräytyy: hallinnolliset ja markkinoilla määräytyvät korot.
Hallinnollisia korkoja ovat erityisesti keskuspankkien määräämät niin sanotut ohjauskorot. Niillä keskuspankki pyrkii vaikuttamaan markkinoilla määräytyvään korkotasoon, inflaatioon ja ihmisten käyttäytymiseen.
Markkinoilla määräytyviä markkinakorkoja ovat muun muassa pankkien väliset korot kuten Euribor ja LIBOR. Euribor-korot määräytyvät keskiarvona koroista, joilla suurimmat eurooppalaiset pankit ovat valmiita tarjoamaan lainaa toisille vastaaville pankeille.
On olemassa myös puolittain hallinnollisesti määräytyviä korkoja. Niitä ovat esimerkiksi pankkien prime-korot, TEL-takaisinlainauskorko ja peruskorko. Nämä korot määräytyvät hallinnollisesti, mutta määräytymisperiaate on sidottu markkinakorkojen muutoksiin.
Lyhyet, muutaman kuukauden korot määräytyvät pitkälti ohjauskorkojen perusteella. Pidempiin korkoihin vaikuttavat inflaatio-odotus, odotus ohjauskorkojen muutoksista sekä yleinen säästämis- ja lainanottohalukkuus.
Suomessa eläkerahastojen korkotuottovaatimuksen, nk. laskuperustekoron, vahvistaa sosiaali- ja terveysministeriö. Laskuperustekorolla on keskeinen merkitys eläkeyhtiön sijoituspolitiikkaan.
Elsa – vapaana syntynyt
Elsa – vapaana syntynyt (Born Free) on vuoden 1966 elokuva. Se perustuu Joy Adamsonin kirjaan Perheeseemme kuuluu leijona (Born Free), joka alun perin ilmestyi 1960. Elokuvan ohjasi James Hill joka on tullut tunnetuksi dokumenttielokuvistaan.
Elokuvasta
Elokuva perustuu Joy Adamsonin kirjaan Perheeseemme kuuluu leijona (Born Free, 1960) joka on julkaistu Suomessa 1961. Kirjasta käsikirjoituksen sovitti Lester Cole salanimellä Gerald L. C. Copley koska joutui Yhdysvaltain kommunistivainojen aikana Hollywoodin mustalle listalle mikä tuhosi hänet taloudellisesti ja ammatillisesti. Se jäi myös hänen viimeiseksi käsikirjoituksen sovitukseksi.
Elokuva on tosi tapahtumiin perustuva ja kertoo Keniassa asuvasta valkoihoisesta pariskunnasta, George (Bill Travers) ja Joy Adamsonista (Virginia McKenna) jotka ottavat hoiviinsa orvoksi jääneen leijonanpennun ja kasvattavat sen täysikasvuiseksi. Elokuvan pariskuntaa esittävät McKenna ja Travers ovat naimisissa myös todellisesti. Heistä tuli elokuvan myötä eläinten oikeuksien puolestapuhujia Vuonna 1984 McKenna ja Travers perustivat Zoo Checkin jonka nimi vaihdettiin myöhemmin Born Free Foundation nimeksi.
Näyttelijät
Lähde:
Palkintoja
Elsa – vapaana syntynyt toi Oscarin John Barrylle musiikista ja Barry ja Don Blackille teemalaulusta ”Born Free”.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 elokuva saa neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Emmet Reid Blake
Emmet Reid Blake (29. marraskuuta 1908 Abbeville, Etelä-Carolina – 10. tammikuuta 1997 Chicago) oli yhdysvaltalainen lintutieteilijä.
Valmistuttuaan presbyteerisestä collegesta 1928 Blake rullaluisteli 900 mailia Greenwoodista Pittsburghiin, missä hän ryhtyi opiskelemaan osa-aikaisesti Pittsburghin yliopistossa, josta hän valmistui 1933. Täällä ollessaan hän pääsi osallistumaan Brasiliaan ja Venezuelaan suuntautuneelle, National Geographicin kustantamalle lintujen tutkimusretkelle. Vuonna 1931 Blake aloitti työskentelyn Field Museum of Natural History of Chicagossa johtamalla metsästys- ja keräilyretken Venezuelaan. 1935 hän sai museosta assistentin viran ja työskenteli siellä yli 60 vuotta. Hän johti lukuisia mittavia tutkimusretkiä Keski- ja Etelä-Amerikkaan, ja julkaisi suuren määrän artikkeleita ja kirjoja.
Blake nimesi linnuista oranssiotsamuuran (Formicarius rufifrons) 1957.
Ruotsinsuomalaisten Keskusliitto
Ruotsinsuomalaisten Keskusliitto  (RSKL) (ruots. Sverigefinska Riksförbundet (SFRF)) on Ruotsissa toimiva, vuonna 1957 perustettu, kaikille ruotsinsuomalaisille avoin yhdistys. RSKL:llä on noin 90 paikallisyhdistystä eri puolilla Ruotsia, ja liitossa on noin 15 000 – 20 000 jäsentä.
RSKL:n päätehtävä ruotsinsuomalaisten oikeuksien puolustamisen ohella on olla yhteinen vapaa-ajanorganisaatio. Alusta asti RKSL on toiminut yhdistyksen ja kerhojen keskusyhdistyksenä. Paikallisyhdistysten ohella liittoon kuuluu rinnakkaisorganisaatioita, kuten Ruotsinsuomalaiset Eläkeläiset ja Ruotsinsuomalaisten nuorten liitto (RSN), Ruotsinsuomalaisten harrastajateatteriliitto, Ruotsinsuomalainen Liikunta ja Urheilu RSLU ja naisyhdistys Ruotsinsuomalaisten Naisten Foorumi.
RSKL harjoittaa koulutus- ja opiskelutoimintaa mm. järjestämällä jäsen-, toimitsija- sekä johtajakoulutusta ja johtamalla kahta kansanopistoa, Ruotsinsuomalaisten kansankorkeakoulua Haaparannalla sekä Axevallan kansankorkeakoulua.
RSKL julkaisee jäsenlehteä.
Džuna Davitašvili
Džuna, oikealta nimeltään Jevgenija Juvaševna Davitašvili (22. heinäkuuta 1945 Urmija, Krasnodarin aluepiiri, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 8. kesäkuuta 2015 Moskova, Venäjä) oli venäläinen kuuluisa henkiparantaja ja mystikko. Hän kuoli kesäkuussa 2015.
Väitetään jopa Neuvostoliiton viimeisten johtajien Leonid Brežneviä myöten saaneen apua Džunalta, jota on verrattu jopa tsaari Nikolai II:n aikaiseen hoviparantaja Grigori Rasputiniin.
RN Alvise da Mosto
RN Alviso da Mosto oli Italian kuninkaallisen laivaston Navigatori-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Tuomo Ristola
Tuomo Ristola (31. joulukuuta 1930 Helsinki – 9. syyskuuta 2008 Rymättylä ) oli suomalainen koripalloilija.
Elisen (Elannon Isku) kasvatti Ristola pelasi miesten SM-sarjaa Työväen Maila-Pojissa vuosina 1951–1961. Tätä ennen hän pelasi kasvattajaseurassaan SM-sarjassa. Yhteensä Ristola pelasi pääsarjassa 17 kautta. Pääsarjan pelaajakohtainen tilastointi aloitettiin kaudella 1951, joten Ristolan tarkempaa urakuvausta ei tältä ajalta ole. Suomen Koripalloliitto mainitsee kuolinuutisessaan Ristolan saavuttaneen vuosina 1948–1955 kolme SM-hopeaa ja viisi SM-pronssia. Koripalloliiton tietokannan mukaan Ristolalle kertyi kaksi hopeista ja neljä pronssista SM-mitalia.
RN Alvise da Mosto
Valmistus
Alus tilattiin Fiumesta CNQ:lta, missä köli laskettiin 22. elokuuta 1928. Alus laskettiin vesille 1. heinäkuuta 1929 ja liitettiin laivastoon 15. maaliskuuta 1931.
Tuomo Ristola
Suomen maajoukkueessa Ristola pelasi vuonna 1952 neljä ottelua. Maajoukkuedebyytissään, maaottelussa Ranskaa vastaan, Ristola teki kaksi pistettä, jotka jäivät hänen ainoikseen maajoukkuetasolla. Ristola kuului Suomen joukkueeseen Helsingin kotiolympiakisoissa, missä hän pelasi otteluissa Meksikoa ja Bulgariaa vastaan. Elokuussa Ristolan maajoukkueura päättyi maaotteluun Kiinaa vastaan.
RN Alvise da Mosto
Palvelus
Alus upotettiin 1. joulukuuta 1941.
Elohiiri
Elohiiri tai faskikulaatio tai myokymia on yksittäisen lihaksen ei-tahdonalaista supistelua. Useimmin elohiiri esiintyy silmän ympäristössä, kuten toisessa alaluomessa. Elohiiri voi esiintyä myös nenänpielessä tai suun seudulla, ja joskus samanlaista nikutusta esiintyy käsivarressa tai reidessäkin.
Tuomo Ristola
Ristola kuoli Rymättylässä 8. elokuuta 2008 77 vuoden iässä.
Elohiiri
Elohiiri syntyy siitä, kun lihaksissa kulkevat hermosykäykset voimistuvat epätavallisen paljon. Supistelu ja nykiminen voivat kestää muutamasta minuutista muutamaan tuntiin, joskus jopa joitain kuukausia.
Elohiiren syytä ei tunneta, mutta väsymys, stressi, krapula, ruumiillinen rasitus, lukeminen, näytön tuijottaminen, tupakointi tai runsas kahvin tai alkoholin nauttiminen voivat herkistää sille. Elohiirtä esiintyy ajoittain lähes jokaisella, eikä se ole merkki mistään sairaudesta. Tilaan auttaa yleensä mainitun syyn poistaminen, esimerkiksi nukkuminen tai veden nauttiminen.
Pitkään jatkuvaa kasvojen nykimistilaa kutsutaan nimellä tic. Hankalissa tapauksissa ticsiä voidaan hoitaa botuliinipistoksilla.
Sana ”elohiiri” on itäsuomalainen murresana. Se viittaa värähtelevän ihonkohdan salaperäiseen elinvoimaan, joka voi esiintyä hiiren hahmoisena.
Ajastaika
Ajastaika on
Percival McLeach
Percival C. McLeach on fiktiivinen hahmo vuoden 1990 elokuvassa Bernard ja Bianca Australiassa. Percival McLeach on salametsästäjä, jonka tavoitteena on löytää harvinainen kullanvärinen kotkalintu Marahute. Percivalilla on suurikokoinen lemmikkigoanna Jonna, joka toimi hänen apulaisenaan ja joka pitää eläinten munista. Percival asuu hylätyssä opaalikaivoksessa Australiassa. Percivalin kerrotaan päässeen kolmannelle luokalle asti, ennen kuin hänet erotettiin koulusta.
Elokuvassa Percival nähtiin ensimmäisen kerran etsintäkuulutusjulisteessa. Myöhemmin hänet nähtiin Jonnan kanssa tarkastamassa yhtä ansoistaan ja Percival yllättyi kun hän huomasi nuoren pojan Tonin (eng. Cody) joutuneen ansaansa. Percival auttoi Tonin pois ansasta ja Jonna aiheutti Percivalin putoamisen ansakuoppaan hyppäämällä Tonin päälle. Percival suuttui tästä Jonnalle, mutta hän huomasi Tonin tietävän sijainnin Marahute-nimisen kotkalinnun luo löydettyään linnun höyhenen tämän repusta. Toni tiesi Percivalin olevan salametsästäjä ja kieltäytyi kertomasta sijaintia Percivalille, joka heitti Tonin repun krokotiileille revittäväksi huijaamaan viranomaiset luulemaan Tonin kuolleen. Percival vei Tonin muiden nappaamiensa eläinten joukkoon, joihin kuuluivat muun muassa Frank-niminen lisko ja Krebbs-niminen koala. Percival yritti suostutella Tonin kertomaan sijainnin tarjoamalla puolet voitosta, mutta Toni kieltäytyi. Kun Jonna varasti ja söi kaikki munat, Percival sai tästä idean ja valehteli pojalle linnun kuolleen toisen salametsästäjän ampumana ja että hänellä ei ole enää syytä pitää poikaa vankina ja munien paleltuvan ilman emoa. Toni lähtee linnun pesän luokse Percivalin ja Jonnan seuraten häntä salaa ja Tonin huomattua linnun olevan elossa, Percival onnistuu vangitsemaan pojan ja linnun. Percival määräsi Jonnan syömään linnun munat pitääkseen linnun aisoissa, mutta Bernard oli vaihtanut munat kiviin, jotka Jonna heitti pettyneenä pois. Tämän jälkeen Percival yritti tappaa Tonin syöttämällä tämän krokotiileille, mutta Bernard onnistuu pysäyttämään koneen, jolla Percival yritti laskea sidotun Tonin jokeen. Percival yritti ampua köyden poikki haulikolla, mutta Jonna tönäisi hänet vahingossa jokeen jahdatessaan Bernardia. Krokotiilit lähtevät jahtaamaan Percivalia ja Jonnaa, mutta he onnistuvat karistamaan heidät kannoiltaan. Jonna pääsee maihin kalliolle ja vilkuttaa hyvästiksi Percivalille, joka on ajautumassa kohti vesiputousta. Percival ei ehdi uida pakoon virtausta ja hän putoaa alas vesiputouksesta omaan kuolemaansa.
Percival McLeach esiintyi Mikin klubi -sarjan jaksossa "House of Crime", jossa hän riiteli Strombolin kanssa. Percival McLeach on ainoa Disneyn pahis, joka ei esiintynyt Mikin ketkuteatteri -elokuvassa.
On oletettavaa, että Percival McLeach on muiden Disneyn pahisten tavoin herätetty henkiin ja vangittu Isle of the Lostille rangaistuksena teoistaan.
Bubanza (kunta)
thumb|225px|Bubanzan sijainti Burundissa Bubanza on Luoteis-Burundissa sijaitseva kunta ja samannimisen provinssin pääkaupunki. Kaupungin asukasluku oli vuonna 2010 arviolta 15 380.
Kukkulat
Bubanzan kunta on jaettu kymmeneen kukkulaan:
Lähteet
Bubanza
RN Nicoloso da Recco
RN Nicoloso da Recco oli Italian kuninkaallisen laivaston Navigatori-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Anconasta CNR:ltä, missä köli laskettiin 14. joulukuuta 1927. Alus laskettiin vesille 5. tammikuuta 1930 ja liitettiin laivastoon samana vuonna 20. toukokuuta.
Palvelus
Alus poistettiin alusluettelosta 15. heinäkuuta 1954.
ISport International
ISport International oli brittiläinen autourheilutalli, joka kilpaili GP2 ja Aasian GP2-sarjoissa. Talli voitti GP2:ssa kerran kuljettajien ja tallien mestaruuden. Talli voitti mestaruuden myös Aasian GP2-sarjassa kaudella 2009-10 Davide Valsecchin voimin. Talli ei saavuttanut näiden jälkeen suurta menestystä ja vetäytyi lopulta sarjasta vuoden 2013 alkupuolella välttääkseen ajautumista konkurssiin. Tallin korvasi venäläinen Russian Time -talli.
GP2-tulokset
• GP2-finaali 2011 oli GP2-kauden 2011 ulkopuolinen finaali.
RN Antonio da Noli
RN Antonio da Noli oli Italian kuninkaallisen laivaston Navigatori-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Riva Trigososta Cantieri del Tirrenolta, missä köli laskettiin 25. heinäkuuta 1927. Alus laskettiin vesille 21. toukokuuta 1929 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 29. joulukuuta.
Palvelus
Alus upotettiin 9. syyskuuta 1943.
Luettelo uinnin olympiavoittajista
Tämä on luettelo uinnin ja uimahyppyjen olympiavoittajista maittain, lajiteltuna maiden saavuttamien kultamitalien määrän mukaan.
Milwaukee Brewers
Milwaukee Brewers on yhdysvaltalainen Major League Baseball -joukkue. Se perustettiin vuonna 1969 Seattle Pilots -nimellä, mutta jo yhden kauden jälkeen seura siirtyi uuden nimisenä Milwaukeehen. Vuoteen 1997 saakka se pelasi American Leaguessa mutta siirtyi seuraavana vuonna National Leagueen. Joukkueen kotikenttä on American Family Field.
Trelleborgin kunta
thumb|right|262px|Trelleborgin alueella sijainneet entiset pitäjät.
Trelleborgin kunta on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Trelleborg.
Kunnan maapinta-ala on 339,80 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 46 231 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 277,25 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 81,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Trelleborgin epäitsenäinen kauppala erotettiin vuonna 1867 silloisesta Trelleborgin maalaiskunnasta Trelleborgin kaupungiksi. Vuonna 1908 Trelleborgin maalaiskunta yhdistettiin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat": Trelleborgin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut. Vuonna 1955 entinen Simlingen kunta siirrettiin Klagstorpista osaksi Skegrietä.
Kuntaliitokset Trelleborgin kuntablokissa toteutettiin jo vuonna 1967, jolloin Trelleborgin kaupunkiin liitettiin edellä mainitut "suurkunnat". Poikkeuksena on Anderslöv, johon kuulunut Börringe liitettiin Svedalan kauppalaan. Vuonna 1971 Trelleborgin kaupunki muutettiin vielä Trelleborgin kunnaksi.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Trelleborgin kaupungin vaakuna. Myös Alstadin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 382 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 8,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 532 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 142 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 109 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 81,6 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 778 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Beddingestrandin taajaman nimenä on joskus ollut myös Beddinge Läge.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Simremarken ovat sittemmin kasvanut yhteen Gislövslägen Gislövs Läge och Simremarken -nimiseksi taajamaksi, joka on myöhemmin kasvanut yhteen Trelleborgin taajaman kanssa. Lisäksi Kapellvången on kasvanut yhteen Trelleborgin kanssa.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Skateholm och del av Beddingestrand kuuluu osin myös Skurupin kuntaan.
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Trelleborgin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Trelleborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Trelleborgin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Mykerösara
Mykerösara (Carex bohemica) on Euroopassa tavattava sarakasvien heimoon ja sarojen sukuun kuuluva kasvi. Suomessa laji on luokiteltu uhanalaiseksi lajiksi.
Ulkonäkö ja koko
thumb|vasen|200px|Mykerösaran habitus ja kukinto.
Mätästävä mykerösara kasvaa 5–30 cm korkeaksi. Varren tyvitupet ovat vaaleanruskeat. Kellanvihreät lehdet ovat 1,5–2,5 mm leveitä, karheareunaisia, hentoja ja vartta lyhyempiä. Kukinto on 1,5–2,5 cm leveä, hyvin lähekkäin olevien vihreiden tähkien muodostama melkein pallomainen mykerö. Kukinnon alla on 3–5 pitkää tukilehteä, joista alimman pituus on 3–15 cm. Kapean sukkulamaiset, vihreät pullakot ovat 7–10 mm pitkiä. Pullakon suuota on pitkä ja kaksikärkinen. Mykerösara kukkii Suomessa heinäkuussa.
Levinneisyys
Mykerösaraa tavataan suurimmassa osassa Manner-Eurooppaa eteläisimpiä ja pohjoisimpia osia lukuun ottamatta. Pohjoismaissa lajia tavataan ainoastaan Suomessa. Suomessa mykerösaraa tavataan harvinaisena Itä- ja Kaakkois-Suomessa. Vahvin kanta on Pohjois-Karjalassa sekä Keski-Savossa.
Ruotsinsuomalaisten nuorten liitto
Ruotsinsuomalaisten nuorten liitto (RSN) on uskonnollisesti ja puoluepoliittisesti sitoutumaton ruotsinsuomalainen nuorisoyhdistys, joka on perustettu vuonna 1993. Yhdistys toimii ruotsinsuomalaisten lasten ja nuorten vapaa-ajan- ja -etuyhdistyksenä. Liitolla on jäsenyhdistyksiä Ruotsissa pohjoisen Piitimestä etelän Lundiin. Yhdistykset harjoittavat monentyyppistä toimintaa lapsille, nuorille ja opiskelijoille. Sen pääkanslia sijaitsee Tukholman raatihuoneen vieressä.
Tundrakiiltokorento
Tundrakiiltokorento (Somatochlora sahlbergi) on pohjoisen soilla esiintyvä sudenkorento.
Niantaga
Niantaga on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Koloni sijaitsee 60 kilometriä Koutialasta koilliseen. Kunnassa on 6 200 ja keskuskylässä 4 000 asukasta (vuonna 2009).
Niantagan kunta rajoittuu kaakossa Koutialan piirin Koromon, etelässä Songo-Doubacorén, lännessä Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan, pohjoisessa Yangasson ja koillisessa Sanin piirin Diakourounan ja Tourakolomban kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.
Kuntaan kuuluu kolme kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, fulbeja ja bambaroita.
Seudun pääelinkeino on maatalous. Tärkeimmät viljelykasvit ovat puuvilla, maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet ja aasit.
Sippurasti
thumb|100px|Seuran logo Sippurasti ry (SipRa) oli kouvolalainen suunnistusseura. Seurassa harrastettiin suunnistusta, hiihtosuunnistusta, pyöräsuunnistusta ja tarkkuussuunnistusta. Vuonna 2010 Sippurasti, Kouvolan Rasti -72, Kuusankosken Urheiluseura ja Kouvolan Varuskunnan Urheilijat perustivat yhteisen edustusseuran, jonka nimeksi tuli Kouvolan Suunnistajat. Vuoden 2014 alussa kaikki Sippurastin suunnistustoiminta siirtyi Kouvolan Suunnistajiin. Sippurastin toiminta loppui vuonna 2014.
Sippurasti voitti vuonna 1978 Venlojen viestin. Hiihtosuunnistuksen maailmanmestari Mirja Puhakka edusti seuraa.
Raimo Salokangas
Raimo Salokangas tarkoittaa seuraavia henkilöitä:
Luettelo kansallispäivistä
Tämä on luettelo valtioiden kansallispäivistä kansallispäivän mukaan jaoteltuna.
Aiheesta muualla
hr:Dodatak:Popis država po datumu državnosti Stati per data di costituzione Liste over nasjonaldager Список країн за Днем Незалежності
Kari Sipilä
Kari Sipilä (s. 11. helmikuuta 1940 Kangasala ) on rakennus- ja innovaatioaloilla toimiva yritysjohtaja ja asiantuntija, tekniikan lisensiaatti ja tekniikan tohtori h.c. Nykyisin hän asuu Espoossa.
Kari Sipilä on toiminut niin kotimaassa kuin ulkomailla monipuolisissa innovaatiosektorin sekä rakennus- ja yhteiskunta-alan tehtävissä suunnittelijana, urakoitsijana, rakennuttajana ja rahoittajana, myös luottamustehtävissä tuotekehitys- ja innovaatiosektorilla puheenjohtajana tai hallituksessa jäsenenä useissa yrityksissä, kuten RAKLI ry:ssa, LES Scandinaviassa, jonka kunniajäsen hän on, Suomen Rakennusinsinöörien Liitto RIL:ssa, Teknillisten Tieteiden Akatemiassa ja Tekniikan Akateemiset TEK:issa, Euroopan unionin European Environment Award -ohjausryhmässä, Tiedekeskus Heurekassa, Tekniikan Akatemia -säätiössä ja NestorPartners ry:ssa, samoin kuin epäpoliittisissa Asukasfoorumissa ja kaupungin yhteistyöhankkeissa Espoossa. Sipilä on myös toiminut ja esitelmöinyt, sekä kirjoittanut artikkeleja laajasti toimialoillaan kotimaassa ja kansainvälisesti.
Ura
Sipilä valmistui diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun rakennusinsinööriosastolta vuonna 1964. Hän syventyi apurahan turvin jatko-opintoihin Yhdysvalloissa Ohio State Universityssa ja suoritti tekniikan lisensiaatin tutkinnon vuonna 1975. Teknillinen korkeakoulu nimitti hänet tekniikan kunniatohtoriksi (tekn.tri h.c.) vuonna 2000.
1960–1970–
Vuodet 1965–1974 Sipilä toimi Suunnittelukeskus MKR Oy:ssa suunnittelijana, toimisto- sekä osastopäällikkönä suunnitellen ja vastaten useiden kuntien ja kaupunkien kehittämiseen liittyvistä liikenne- ja katusuunnittelutehtävistä, liikenne- ja kuljetusalan tutkimustehtävistä, sekä tie- ja vesirakennushallitukselle moottoritiesuunnitelmaosuuksista Porvoon ja Lahden moottoriteillä.
Hänet kutsuttiin johtajaksi Oy Yleisen Insinööritoimiston palvelukseen, jossa hän toimi ympäristönsuojeluryhmän johtajana vuosina 1975–1978 vastaten useiden kuntien vesihuolto-, vesitorni- ja kunnallistekniikka- ja maanrakennusalan toimeksiannoista. Erityinen oli japanilaisyritysryhmän kanssa solmittu sopimus kallioon rakennettavien öljysäiliöiden tietotaidon myymisestä heille. YIT oli aktiivisesti myös toteuttamassa rajaprojekteja ja rakennettujen teollisuuslaitosten vesi- ja jätevesilaitoksia muun muuassa Svetogorskissa. Vuodet 1979–1980 Sipilä johti YIT:n urakoimaa käänteisosmoosiin perustuvaa vesilaitos- ja kunnallistekniikan rakennusprojektia Saudi-Arabiassa.
1980–
Kari Sipilä siirtyi Postipankin palvelukseen vuonna 1980 koordinoimaan ensin pankkien rahoittamia ja takaamia vientiprojekteja erityisesti Irakissa, missä sota oli vaikeuttanut rakennushankkeita. Sen jälkeen Sipilä huolehti rakennusalan yritysten rahoitushankkeista. Hänet nimitettiin vuonna 1984 apulaisjohtajaksi ja 1988 pankinjohtajaksi johtamaan Postipankin omia ja sijoitustoimintaan liittyviä rakennus- ja kiinteistöprojekteja. Tuolloin pankki, sen toiminnot ja kiinteistöomaisuus laajenivat uusilla kiinteistöillä muun muuassa Espoossa, Helsingissä, Kotkassa, Lappeenrannassa, Mikkelissä, Savonlinnassa ja Turussa, sekä lukuisilla konttoreilla ja niiden saneerauksilla, ottaen huomioon voimakkaasti kehittyvän tietotekniikan ja turvallisuuden vaikutukset pankkitoimintaan. Pankki oli myös osakkaana monissa yhteis- ja liikekeskushankkeissa, joiden hallituksissa Sipilä toimi.
Nihewanin altaan paleoliittiset kohteet
Nihewanin allas
Nihewanin allas on geologinen muodostuma, joka on eri aikakausina ollut erilainen elinympäristö. Se sijaitsee 150 kilometriä Pekingistä länteen. Allasalueen pinta-ala on suuruudeltaan 9 000 km² ja sen pohjalla virtaa Sangganjoki, joka on Haijoen sivuhaara. Alue on kuivaa ja puutonta kumpareikkoa, joka kuuluu Pohjois-Kiinan laajan lössialueen itäreunaan. Osia alueesta on otettu viljelyyn.