cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alavus
Musiikki ja esittävät taiteet
Alavuden kaupunginteatteri on vuonna 2020 perustettu ammattilaisjohtoinen harrastajateatteri, joka tuottaa teatteriesityksiä ja esittävän taiteen kokonaisuuksia.
Taide
Alavudella sijaitsee Taidekeskus Harri, jossa järjestetään muun muassa taidenäyttelyitä. Seudulla toimii myös vuonna 1946 perustettu kotiseutuyhdistys Alavus-seura.
Ruoka
Alavuden pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla maitoperunat, keitetyt perunat ja sipulit maitoliemessä, lisukkeina ruisleipä ja suolasilakka.
Urheilu
Alavuden Peli-Veikot, APV, pelasi aluksi jalkapalloa jääkiekon tullessa myöhemmin saman nimen alle. Naisten jääkiekkojoukkue pelaa Suomen korkeimmalla sarjatasolla SM-sarjassa ja miehet taas jääkiekon II-divisioonassa. Nuorten joukkueet ovat viime vuosina saavuttaneet mitaleja eri ikäluokkien maakunnallisissa sarjoissa. Alavudelle rakennettiin vuonna 2008 jäähalli, jossa voidaan pelien lisäksi järjestää erilaisia tapahtumia.
SC Alavus on vuonna 1996 perustettu salibandyseura. Tällä hetkellä seuran väreissä on pelaajia viiden kunnan alueelta. Seuraan kuuluu miesten joukkue V-divisioonassa, naisten joukkue II-divisioonassa ja lisäksi C2-poikien joukkue.
Alavudella on myös hyvät mahdollisuudet uintiin, yleisurheiluun ja eri sisäliikuntamuotoihin Alavuden Kirkkokankaalla sijaitsevan Kunto-Lutran ja Urheilukeskuksen ansiosta. Urheilukeskuksessa sijaitsevat yleisurheilukenttä ja jäähalli. Seuratoimintaa Alavudella pitää yllä Alavuden Urheilijat, jonka lajeihin kuuluvat paini, uinti, yleisurheilu, painonnosto, voimistelu ja hiihto.
Alavudella on myös paljon motocross-harrastajia, ja Alavudella sijaitseekin yksi Suomen hienoimmista motocrossradoista. Alavudella järjestetään motocrossin SM-osakilpailuja.
Politiikka
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa. Lähde: Oikeusministeriö
Vatunki
Vatunki voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kveenin kieli
Kveenin kieli on yksi Norjan virallisista vähemmistökielistä. Sitä puhuvat kveenit Ruijassa Tromssan ja Finnmarkin läänissä. Kveenin puhujia oli vuonna 2013 noin 1 500 henkilöä. Kielitieteellisesti kveeni muodostuu suomen kielen peräpohjalaisiin murteisiin lukeutuvista Ruijan murteista. Kveeniä pidetään itsenäisenä kielenä kielisosiologisista ja kielipoliittisista syistä. Kveenin kielen päivää vietetään 26. päivänä huhtikuuta.
Norjan ja pohjoissaamen kielet ovat vaikuttaneet kveeniin sanastollisesti. Esimerkiksi kveenin sana tyskäläinen tarkoittaa norjan tavoin saksalaista. Kveenissä on đ-äänne, jota ei esiinny suomen yleiskielessä.
Historia
Suomen kieltä arvostettiin Pohjois-Norjassa vielä 1800-luvun alussa. Alueella vallitsi luonnollinen kolmikielisyys norjan, suomen ja pohjoissaamen välillä ja kieltä vaihdettiin sen mukaan millä kysyttiin. Se, että norjalaiset, suomalaiset ja saamelaiset harjoittivat eri alojen elinkeinoja, mahdollisti kullekin kielelle oman erikoisalueensa. Kalastuksesta puhuttiin norjaksi, maanviljelystä suomeksi ja poronhoidosta pohjoissaameksi. Norjan kirkko ja koulu järjestivät suomen- ja pohjoissaamenkielistä opetusta lapsille. Tromssan seminaarissa suomen ja pohjoissaamen kielet olivat oppiaineina.
Suomen kielen opetus sekä puhuminen kiellettiin koulujen asuntoloissa ja välitunneilla 1800-luvun lopulla. Myös kielen käytöstä rangaistiin oppilaita. Opetuskielto oli voimassa vuoteen 1940, vaikka joissakin kouluissa suomea käytettiinkin apukielenä vuoteen 1936. Kielen ja kveenien aseman jyrkkä heikkeneminen johtui 1800-luvun lopun äärikansallisuuden ja sosiaalidarvinismin vaikutteista sekä Suomen itsenäistymisen alkuvuosikymmenien Suur-Suomi -aatteen aiheuttamasta suomalaisesta vaarasta Norjassa.
Omakielisen opetuksen puute ja yhteiskunnalliset muutokset aiheuttivat sen, että kveenien puhuma kieli alkoi eriytyä Suomessa puhutusta suomesta. Yhteiskunnan erikoisalojen sanasto siirtyi norjan kielestä. Koska omakielistä opetusta ei saatu, kirjoitus- ja lukutaito kehittyivät norjaksi. Vapaaehtoisena kielenä suomea oli mahdollisuus opettaa vuodesta 1969. Suomen kielen opetus aloitettiin uudelleen Tromssan yliopistossa ja Ruijan korkeakoulussa 1977.
Nykytilanne
Tromssan yliopiston kveenin opetus jakaantuu kveenin kieleen ja kveenien kulttuurihistoriaan. Tavoitteena on myös luoda kveenille oma kirjakieli ja elvyttää puhuttua kieltä sekä tehdä yhteistyötä Ruotsin meänkielisten kanssa.
Vuonna 1987 perustetun Ruijan Kveeniliiton tavoitteena on kveenien kielen ja kulttuurin säilyttäminen ja kehittäminen.
Kveenin kielen ja kulttuurin kansallisena keskuksena on Kainun instituutti, joka avattiin Pyssyjoella 2007. Instituutin työtehtäviin kuuluvat kveenin kieliraadin hallinnointi sekä kielestä ja kulttuurista tiedottaminen. Keskeisinä päämäärinä on kehittää, dokumentoida ja tehdä tunnetuksi kveenin kieltä ja kulttuuria sekä edistää kielen käyttöä yhteiskunnassa.
Vuonna 2011 Agnes Eriksen julkaisi ensimmäiset kveeninkieliset lastenkirjat Kummitus ja Tähtipoika 1 sekä Kummitus ja Tähtipoika 2. Ensimmäisen kveenin kielen kieliopin on laatinut Eira Söderholm Tromssan yliopistosta, ja se julkaistiin Suomessa vuonna 2014.
Totuus- ja sovintokomissio
Norjan viranomaiset toteuttivat 1900-luvun loppupuolelle asti toistuvaa kveeneihin ja norjansuomalaisiin kohdistuvaa politiikkaa, jonka vaikutukset näiden kulttuurille, kielelle, identiteetille ja elinoloille ovat olleet erittäin kielteisiä. Politiikkaa kutsutaan usein norjalaistamispolitiikaksi, ja sitä asetettiin vuonna 2017 tutkimaan norjalaistamispolitiikkaa ja saamelaisten, kveenien ja norjansuomalaisten epäoikeudenmukaista kohtelua tutkiva komissio (totuus- ja sovintokomissio). Sen tavoitteena on saavuttaa yhteinen käsitys siitä, miten viranomaiset ja Norjan yhteiskunta ovat kohdelleet kveeniväestöä ja heidän kulttuuriaan.
Murteet
Murrealueita on kaksi: Itä-Ruijan murteet ja Länsi-Ruijan murteet, jälkimmäisten aluetta on myös Tromssan fylken pohjoisosa. Alueiden erojen taustalla on eri aikoihin tapahtunut muutto Ruijaan ja yhteydet Suomen alueelle. Länsi-Ruijassa, jonne ensimmäiset suomenkieliset asukkaat saapuivat jo keskiajalla, kielen kehitys suomesta omaksi kielekseen oli paljon pidemmällä kuin Itä-Ruijassa, jonne muutti ihmisiä Suomen alueelta huomattavasti myöhemmin. Itä-Ruijan kveeneillä on ollut tiiviimmät yhteydet Suomeen kuin lännessä. Idässä useimmat mieltävät kielensä suomeksi eivätkä kveeniksi.
Menapit
Menapit olivat belgeihin kuulunut heimo, joka eli Gallian pohjoisosissa. Strabonin mukaan he asuivat Reinin suulla ja sieltä etelään. Menapien tärkein asutuskeskus oli Cassel. Julius Caesar löi heidät valloittaessaan Gallian.
Sivu
Sivu voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Anastasios (Albanian arkkipiispa)
Anastasios Yannoulatos eli Tiranan, Durrësin ja koko Albanian arkkipiispa Anastasios (s. 4. marraskuuta 1929 Pireus, Kreikka) on Albanian ortodoksisen kirkon johtaja. Hänet nimitettiin kommunistihallituksen kaaduttua vuonna 1992.
Anastasios on myös ollut yksi Kirkkojen maailmanneuvoston puheenjohtajista.
Patariinit
Patariinit eli potariinit olivat 1000-vuosisadalla Pohjois-Italian Milanossa ollut uskonnollinen reformistiryhmä, joka vastusti paavin valtaa, korruptiota ja piispojen avioliittoa. Myöhemmin kataarit omaksuivat pataarien nimen. Jotkut pitävät patariineja protestantismin edeltäjinä.
Armeniansahrami
Armeniansahrami (Crocus angustifolius) on sahramien sukuun kuuluva laji. Sitä tavataan luonnonvaraisena Krimin niemimaalla ja Kaukasuksen vuoriston alueella. Yhdestä mukulasta kehittyy kolme kukkavartta ja 3-6 lehteä. Kukka on enimmäkseen keltainen ja sen ulkopinnalla on violetteja raitoja. Kehälehdet ovat taaksepäin kiertyneitä. Lehdet ovat kapeat ja niissä on valkoinen pitkittäinen raita. Armeniansahrami kukkii maaliskuulla. Kasvi menestyy aurinkoisella, lämpimällä, suojaisella ja kuivalla kasvupaikalla. Istutussyvyys on 10 cm ja istutustiheys 5–10 cm. Kasvia voi lisätä myös jakamalla syksyllä. Syksyllä lehdet jätetään paikoilleen lakastumiseen saakka.
Tallennusformaatti
Tallennusformaatti on se tekninen muoto, jolla esimerkiksi video tai ääni tallennetaan myöhemmin käytettäväksi. Esimerkiksi videota voidaan tallentaa DVD:lle, ääntä taas vaikkapa CD:lle. Formaattimäärittelyyn voi tallennusmedian lisäksi kuulua koodausmenetelmä (johon voi sisältyä esimerkiksi tiedonpakkausta) sekä signaalin salaus.
Kun tallennusformaatti on digitaalisessa tietokoneella käsiteltävässä muodossa siihen kuuluu tyypillisesti tiedostojärjestelmä, jossa olevilla tiedostoilla on jokin tiedostomuoto. Kaikissa digitaalisissa muodoissa näitä ei ole, esimerkiksi audio-CD:llä näitä ei ole (sisältää PCM-ääntä).
Marnes-la-Coquette
Marnes-la-Coquette ([maʁn la kokɛt̪], ) on Ranskan kunta Pariisin läntisellä esikaupunkivyöhykkeellä, noin 13 kilometrin päässä Pariisin keskustasta. Marnes on Hauts-de-Seinen pienin kunta: kun departementin muiden kuntien asukasluku liikkuu kymmenissä tuhansissa, Marnesin kunnassa on arviolta vain 1 712 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 3,48 neliökilometriä.
Vuonna 1852 tuolloin presidenttinä toiminut Charles Louis Napoleon Bonaparte osti Marnesista Saint-Cloud-nimisen maatilan, joka oli aikoinaan kuulunut marsalkka Jean-de-Dieu Soult’lle. Tultuaan keisariksi Napoleon rakennutti maatilalle linnan ja Marnesin keskustaan Sainte-Eugénie-kirkon. Linna tuhoutui 1880-luvulla.
Vuonna 1885 Marnes-la-Coquetten alueelta lahjoitettiin tontti Louis Pasteurille, jotta tämä voisi jatkaa vesikauhurokotteen kehittämistä koe-eläinten avulla. Hänen laboratorionsa siihenastisessa sijaintipaikassa, Rue d’Ulmilla Pariisin viidennessä arrondissementissa oli kyllästytty häkissä pidettyjen koirien haukuntaan. Pasteur työskentelikin jonkin aikaa Marnesissa, mutta hänen kansainvälinen suosionsa vaikutti siihen, että varsinainen Pasteur-instituutti rakennettiin Pariisin Rue Dutot’lle.
Herra 47
thumb|Sketsissä Herra 47 (Pirkka-Pekka Petelius) ja ravintolan portieeri (Aake Kalliala) Herra 47 on Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä ja luoma roolihahmo, joka teki ensiesiintymisensä 6. kesäkuuta 1986 Yleisradion Yömyöhä-lähetyksessä, jossa Petelius esiintyi Pedro Hietasen kanssa. Tämän jälkeen hahmo siirtyi televisioon Peteliuksen ja Hietasen ohjelmiin.
Hahmo tuli tunnetuksi erityisesti Peteliuksen ja Aake Kallialan Pulttibois-sarjassa, ja siitä tuli yksi sarjan tunnetuimmista hahmoista. Herra 47 esiintyi Pulttiboisin lisäksi monissa muissakin Peteliuksen sketsiohjelmissa, kuten sarjoissa Hei hulinaa, Manitbois ja Viihdeohjelma Tukholma. Hahmo esiintyy myös Spede Pasasen elokuvassa Uuno Turhapuron veli jossa Pirkka-Pekka Peteliuksen esittämä hahmo Purkka-Pekka Putelius esiintyy Herra 47:nä. Hahmo sai oman nimikkosarjansa vuonna 1994.
Hahmo
Herra 47 (oikealta nimeltään Naama Velli, esiintynyt myös nimellä Kaino Velli ent. Lind) on 47-vuotias mieshenkilö, joka yrittää epätoivoisesti saada itselleen naista. Hänen lukuisat iskemisyrityksensä ovat menneet lähes aina pieleen, koska Herra 47 on luonteeltaan äärimmäisen ylimielinen ja huonokäytöksinen. Hän yrittää hurmata naisia muun muassa runsailla rintakarvoillaan. Hän sanoo usein olevansa ”miesten mies”.
Usein Herra 47 esittää aluksi kohtuuttomia vaatimuksia naisen suhteen, mutta lopulta hän antaa periksi ja sanoo kelpuuttavan itsellensä minkä tapaisen naisen tahansa. Yleensä Herra 47 jatkaa iskuyritystään, kunnes sen kohteena oleva nainen lyö häntä. Silloin Herra 47 tokaisee yleensä: ”Sissos saatana!”
Hermann Baumann (painija)
Hermann Baumann (s. 23. tammikuuta 1921) on sveitsiläinen kilpauransa päättänyt vapaapainija ja olympiamitalisti.
67 kilogramman painoluokassa kilpaillut Baumann voitti olympiapronssia Lontoossa 1948.
Nollatutkimus
Nollatutkimus on puhekielisana tieteelliselle tutkimukselle, jota pidetään arvottomana.
On sanottu, että nollatutkimus voi olla kuitenkin hyödyllistä, jos sen tarkoituksena on opettaa tutkimuksen tekijälle tieteellistä menetelmää ja tieteellistä kirjoittamista. Tohtorin opinnäytetyöllä täytyy olla jotain tieteellistä arvoa.
Käsitteenä nollatutkimus esiintyi ensi kerran Seppo Sisätön vuonna 1974 julkaisemassa tiedepoliittisessa pamfletissa Operaatio nollatutkimus. Siinä esitetyn määritelmän mukaan nollatutkimus ei tuota tieteellistä perustietoa, eikä myöskään yhteiskuntaa ja sen päätöksentekijöitä hyödyttävää tietoa. Pamfletti sai aikaan eduskuntakyselyn tuolloin noudatetusta tiedepolitiikasta. Kirjoittajan tukena oli taustaryhmä, johon kuuluivat muun muassa Klaus Waris, Pertti Pesonen, Osmo A. Wiio, Jaakko Numminen ja Oiva Ketonen.
Ville Turja
Ville Turja (s. 1. maaliskuuta 1983) on suomalainen koripallovalmentaja ja koripalloilija, pelipaikaltaan laituri. Hän edustaa Korisliigassa pelaavaa Kobria, joka on myös hänen kasvattajaseuransa. Liigadebyyttinsä Turja teki lokakuussa 2012 pelatussa ottelussa Tampereen Pyrintöä vastaan.
Nollatutkimus
Pilapiirtäjä Kari Suomalaisen piirroksissa nolla- ja norsunluutornitutkimuksen henkilöitymäksi tuli risupartainen erikoistutkija Rauno Murju.
Ville Turja
Heinäkuussa 2016 Kobrien päävalmentajaksi siirtyi Damion Dantzler, ja Turja jatkoi joukkueen apuvalmentajana.
Ammatikseen Turja tekee pelaamisen ja valmentamisen ohella urheiluhierojan töitä oman toiminimensä kautta.
Orchestre de Paris
Orchestre de Paris on ranskalainen orkesteri, joka on perustettu 1967 ja toimii Pariisissa. Sen taiteellinen johtaja ja ylikapellimestari on Christoph Eschenbach. Konsertit pidetään useimmiten Salle Pleyelissa.
Aiheesta muualla
Orchestre de Paris'n verkkosivut
Puffin Island (Anglesey)
Puffin Island on saari Pohjois-Walesissä Angleseyn saaren pohjoisosassa. Saaresta alkaa Menainsalmen koillinen pää. Viikingit käyttivät saaresta nimeä Priestholm.
pienoiskuva|vasen|Saaren kartta Pyhä Seiriol perusti Penmonin luostarin 600-luvulla saaren läheisyyteen. Samalla hän perusti saarelle uskonnollisen yhteisön. Siitä juontuu saaren kymriläinen nimi Ynys Seiriol eli Seiriolin saari. Sanotaan, että Pyhä Seiriol oli haudattu saarelle, samoin kun hänen suojelijansa Gwyneddin kuningas Maelgwn Gwynedd. Saarella on useita keskiaikaisia luostareiden raunioita sekä 1100-luvulta peräisin oleva kirkon torni. Giraldus Cambrensis mainitsee saaren matkallaan Walesissa vuonna 1188.
pienoiskuva|vasen|Saari vuonna 1815 Saaren englanninkielinen nimi Puffin Island on suomeksi Lunnisaari. Nimensä mukaan saarella oli suuri lunnipopulaatio. Myös ruokkeja oli saarella runsaasti. 1890-luvulla saarelle kuitenkin pääsi isorottia, jotka romahduttivat saaren pesivät lintukannat. Vuonna 1998 aloitettiin rottien poistaminen saarelta, toivoen että linnut palaisivat pesimään saarelle.
pienoiskuva|vasen|Trwyn Dun majakka Puffin Islandin ja Angleseyn saaressa olevan niemen Penmon Pointin (kymriksi Trwyn Du) välinen salmi on vaarallinen purjehtia. Vuonna 1831 Liverpoolista tullut laiva Rothesay Castle upposi salmeen. Pian tämän haverin jälkeen rakennettiin Trwyn Dun majakka.
Korpisoturi (romaani)
Korpisoturi on suomalaisen kirjailijan Laura Gustafssonin vuonna 2016 julkaisema romaani. Kirja kertoo Ahma-nimisestä miehestä, joka varautuu maailmanloppuun ja katastrofiin erakoitumalla Itä-Suomeen.
Kirja oli ehdolla vuoden 2017 Tulenkantaja-palkinnon saajaksi.
Idän pikajunan arvoitus (vuoden 2017 elokuva)
Idän pikajunan arvoitus on vuonna 2017 ensi-iltansa saanut Kenneth Branaghin ohjaama ja Michael Greenin käsikirjoittama mysteerielokuva. Elokuva perustuu Agatha Christien vuonna 1934 julkaistuun samannimiseen romaaniin. Elokuvan levittäjä on 20th Century Fox. Branagh esittää pääosassa etsivä Hercule Poirot’a. Muissa keskeisissä rooleissa ovat Penélope Cruz, Willem Dafoe, Judi Dench, Johnny Depp, Josh Gad, Derek Jacobi, Leslie Odom Jr., Michelle Pfeiffer ja Daisy Ridley.
Elokuvan maailmanensi-ilta oli Royal Albert Hallissa, Lontoossa 2. marraskuuta 2017. Elokuvateattereihin se ilmestyi Yhdysvalloissa 10. marraskuuta 2017 ja Suomessa 24. marraskuuta 2017.
Juoni
Vuonna 1934 kuuluisa salapoliisi Hercule Poirot ratkaisee Jerusalemissa Pyhän haudan kirkossa tapahtuneen varkauden. Hän haluaisi jäädä tapauksen selvitettyään Istanbuliin lomalle, mutta joutuu palaamaan Lontooseen erään toisen tapauksen vuoksi. Hänen ystävänsä Bouc järjestää hänelle paikan Idän pikajunasta. Muita matkustajia ovat leskirouva Caroline Hubbard, liikemies Edward Ratchett, Ratchettin hovimestari Edward Madsterman, Ratchettin sihteeri Hector MacQueen, venäläisruhtinatar Natalia Dragomiroff, Dragomiroffin palvelija Hildegarde Schmidt, unkarilaisdiplomaatti kreivi Rudolf Andrenyi, hänen vaimonsa Elena Andrenyi, kotiopettajatar Mary Debenham, lähetyssaarnaaja Pilar Estravados, autokauppias Biniamino Marquez sekä itävaltalaisprofessori Gerhard Hardman.
Muita johtolankoja löytyy: veren tahrima nenäliina sekä konduktöörin univormun nappi. Univormu ja kimono löytyvät Poirotin omasta matkalaukusta. Joku iskee Hubbardia veitsellä, mutta hän ei ehtinyt nähdä syyllistä. Poirotin kuulustellessa Debenhamia, Arbuthnot ampuu Poirotia olkapäähän ja väittää olevansa murhaaja. Poirot kokoaa epäillyt junan ulkopuolelle ja kertoo kaksi teoriaa siitä kuinka Ratchett kuoli. Ensimmäisen teorian mukaan murhaaja astui junaan konduktööriksi naamioituneena ja pakeni junasta murhattuaan Ratchettin. Toisen teorian mukaan kaikki epäillyt toteuttivat murhan yhdessä, koska heillä kaikilla oli yhteys Armstrongin perheeseen, Susanneen tai hänen oikeudenkäyntiinsä liittyviin henkilöihin:
Hubbard tunnustaa toisen teorian todeksi ja kertoo koonneensa muut epäillyt junaan murhan toteuttamista varten. Kukin epäilty oli vuorotellen iskenyt Ratchettia veitsellä, Debenmham oli käyttänyt kimonoa ja Arbuthnot oli iskenyt veitsellä Hubbardia uskotellakseen Poirotille, että murhaajia olisi vain yksi. Poirot antaa aseensa epäillyille ja antaa näille mahdollisuuden tappaa hänet, koska hän ei itse voisi valehdella epäiltyjen puolesta toisin kuin Bouc. Hubbard yrittää käyttää asetta tappaakseen itsensä, mutta aseessa ei ole ammuksia. Kun veturi saadaan kiskoille, Poirot uskoo, etteivät Ratchettin tappajat ansaitse tulla syytetyksi, joten hän väittää Jugoslavian poliiseille tuntemattoman murhaajan teorian olevan totta ja päättää elää valheen kanssa. Heti poistuttuaan junasta, hän saa kutsun tulla tutkimaan Niilillä tapahtunutta murhaa. Huolimatta halustaan lomailla, Poirot suostuu ottamaan tapauksen.
Henning Jensen
pienoiskuva|Henning Jensen vuonna 1979 Ajaxin paidassa.Henning Jensen (17. elokuuta 1949 – 4. joulukuuta 2017 ) oli tanskalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän pelasi ammattilaisena Saksassa, Espanjassa ja Alankomaissa. Hän oli yksi kahdeksasta ehdokkaasta Tanskan Jalkapalloliiton valitessa vuonna 2006 Tanskan kaikkien aikojen parasta jalkapalloilijaa.
Jensen siirtyi kotimaansa Nørresundbystä saksalaiseen Borussia Mönchengladbachiin vuonna 1972. Neljän vuoden aikana hän voitti UEFA-cupin sekä kaksi Saksan mestaruutta. Vuonna 1976 hän siirtyi ensimmäisenä tanskalaispelaajana espanjalaisseura Real Madridiin, jossa hän vuosina 1976–1979 pelatessaan voitti kaksi Espanjan mestaruutta. Alankomaissa hän pelasi Ajaxissa vuodet 1979–1981 ja voitti yhden Alankomaiden mestaruuden. Palattuaan kotimaahansa hän edusti Aarhus GF:ää vuodet 1981–1983 sekä vielä Nørresundbytä vuonna 1984.
Tanskan maajoukkueessa Jensen pelasi 21 maaottelua, joissa hän teki yhdeksän maalia.
1540 Kevola
1540 Kevola on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1938 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty tähtitieteen tutkimusaseman Kevolan mukaan.
Kevolan likimääräinen läpimitta on 29 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,85 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 10 kuukautta.
Anjalankoski
Anjalankoski on entinen Suomen kaupunki, joka sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Anjalankoskesta tuli osa Kouvolaa vuonna 2009. Kaupungin maapinta-ala oli 0 km² ja asukasluku 0. Kaupungin tärkeimmät taajamat olivat Myllykosken ja Inkeroisten teollisuustaajamat sekä Anjalan kirkonkylä ja Ummeljoki, jotka kaikki sijaitsevat Kymijoen varrella. Kaupungin hallinnollinen keskus oli Keltakangas Myllykosken eteläpuolella. Anjalankosken naapurikunnat olivat Elimäki, Hamina, Kotka, Luumäki, Ruotsinpyhtää ja Valkeala. Anjalankoski oli väkiluvultaan Suomen 65. suurin ja Kymenlaakson viidenneksi suurin kunta 31. joulukuuta 2008 eli kaupungin lakkautushetkellä.
Nykyään Anjalankoski on yksi Kouvolan kuudesta suuralueesta. Vuonna 2015 siellä oli 15 000 asukasta.
Väestönkehitys
Vuoden 2015 väkiluku koskee nykyistä Anjalankosken suuraluetta, joka kattaa kokonaan entisen Anjalankosken kaupungin alueen.
Taajamat
Vuoden 2000 lopussa Anjalankoskella oli 17 631 asukasta, joista 13 618 asui taajamissa, 3 933 haja-asutusalueilla ja 80:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Anjalankosken taajama-aste oli 77,6 %. Anjalankosken taajamaväestö jakautui neljän eri taajaman kesken:
Historia
pienoiskuva|Anjala ja Sippola kyläjakoineen Maanmittaushallituksen laatimassa kartassa vuodelta 1914. Vuoden 1743 Turun rauhassa Venäjän ja Ruotsin raja siirtyi Anjalankoskea halkovaan Kymijokeen. Anjalan liitto oli Ruotsin armeijan upseerien kapina vuonna 1788 kuningas Kustaa III:ta vastaan Kustaan sodan aikana. Anjalan liitto sai nimensä upseerien kokouspaikkana olleesta Anjalan kartanosta.
Anjalankoski perustettiin vuonna 1975 yhdistämällä Kymijoen länsipuolinen Anjalan ja itäpuolinen Sippolan kunta Anjalankosken kauppalaksi. Kauppala sai kaupunkioikeudet 1977. Anjalankoski, Elimäki, Jaala, Kouvola, Kuusankoski ja Valkeala yhdistettiin yhdeksi kaupungiksi 1.1.2009. Kaupungin nimeksi tuli Kouvola.
Kaupunginosat ja kylät
Anjalankoskella oli seitsemän asemakaavassa kaavoitettua kaupunginosaa.
Kyliin kuuluu muun muassa Ahvio, Enäjärvi, Haapala, Hirvelä, Junkkari, Kaukasuo, Liikkala, Muhniemi, Saaramaa ja Takamaa.
Liikenne
Kaupungin alueella kulkee Kotkan rata, josta erkani ennen myös Haminan rata Inkeroisten rautatieasemalta. Koillisosaa halkoo Riihimäki–Pietari-rata. Entisestä hallinnollisesta keskuksesta Keltakankaalta on matkaa Helsinkiin 142 kilometriä, Kouvolaan 17 kilometriä, Haminaan 33 kilometriä, Kotkaan 38 kilometriä, Lahteen 80 kilometriä ja Lappeenrantaan 98 kilometriä.
Talous
Myllykoskella ja Inkeroisissa on paperiteollisuutta sekä metalli- ja kemianteollisuutta. Tärkeimmät tuotantolaitokset ovat Inkeroisissa sijaitsevat Stora Enson Anjalan paperitehdas, Inkeroisten kartonkitehdas sekä vesivoimala. Myllykoski-yhtiön Myllykoski Paper suljettiin vuoden 2011 lopussa.
Lisäksi Kaipiaisissa on Raision tehtaiden rehutehdas. Suurimmat työnantajat olivat Stora Enso, Anjalankosken kaupunki, Myllykoski Paper, S-ryhmään kuuluva Ympäristö Yhtymä ja Metso Oyj. Kaupungin veroprosentti oli 19,0 (2006). Vapaa-ajan asuntoja kaupungin alueella oli 738.
Kulttuurinähtävyydet
Kun Anjalankoski oli vuonna 2009 yhdistynyt muiden kuntien kanssa uuteen Kouvolan kaupunkiin, se luetteloi seuraavat asuinpaikat muinaismuistoalueiksi: Ahvionkoski (754010001), Wredeby, Penttilä, Vähä-Korhonen, Stålström, Taipale, Koivuoja, Peltonen, Sippolan koulukoti, Pajari, Savi-Mäkelä, Puistola, Peltola, Pateri, Vakkari, Puhakka, Tillolankallio, Kuusela ja Savilamminpelto (754010024) sekä Tuomela (754010027) ja Riuksila (1000010326). Puolustusvarustuksista oli luetteloitu Kuoppalan Linnavuori (754010025), Liikkalan linnoitus (1000002101), Liikkala Alapää 1 (1000007695) ja Alapää 2 (1000007696). Kultti- ja tarinapaikoiksi oli luetteloitu Hirsimäki 1 (1000002514) ja 2 (1000002514). Kivirakenteiden muinaismuistotyyppiin kuului Anjalankoskella Kaupinmäki.
ALTIUS
ALTIUS (Atmospheric Limb Tracker for Investigation of the Upcoming Stratosphere) on ESA:n ja Belgian kehittämä ilmakehää tutkiva kaukokartoitussatelliitti , joka tutkii Maan ilmakehän stratosfäärin otsonin jakaumaa ja muutoksia. Satelliitin pääurakoitsija on QinetiQ Space (Belgia). Satelliitti perustuu belgialaisen PROBA-satelliitin tekniikkaan. Sen optisen hyötykuorman päätoteuttaja on OIP Sensor Systems; laite on UV-, näkyvän valon ja lähi-infrapunan alueella toimiva spektrometri.
Anjalankoski
Ruokakulttuuri
Anjalankosken pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla tuuvinki eli imelletty perunalaatikko, uuniliha, klimppisoppa, kaalinlehden päällä paistetut lehtokaiset sekä uunissa kypsennetty ruispuolukkapuuro, jolla on monta nimeä: pirana, marjaretsikka, marjaretsi ja marjaretsu.
Urheilu- ja harrastustoiminta
Anjalankosken tunnetuin urheiluseura oli eittämättä menestyksekäs jalkapalloseura Myllykosken Pallo, joka pelaa kotiottelunsa Myllykosken Saviniemessä sijaitsevalla Saviniemen jalkapallostadionilla. Luonnonratakelkkailua on harrastettu Junkkarinvuorella.
Vihreä säde (elokuva)
Elokuvan nimi tulee auringonnousun ja -laskun yhteydessä joskus nähtävästä valoilmiöstä nimeltä vihreä välähdys, jota päähenkilöt tarinassa yrittävät nähdä.
Anjalankoski
Urheilu- ja harrastustoiminta
Muita alueella toimivia yhdistyksiä ovat:
Vihreä säde (elokuva)
Vastaanotto
Vihreä säde voitti Venetsian elokuvajuhlilla 1986 Kultaisen leijonan.
Anjalankoski
Ystävyys- ja kummikunnat
Anjanlankosken ystävyys- ja kummikunnat olivat:
Vihreä säde (elokuva)
Vastaanotto
Helsingin Sanomien Helena Yläsen mielestä Vihreä säde on apein ”Komedioita ja sananlaskuja” -sarjan elokuvista. Sen teemoina ovat itseinho, toivottomuus ja yllättävä toivo. ”Vihreä säde ei puutu muissa sarjan filmeissä keskeiseen nykyelämän ulkonaiseen väliaikaisuuteen. Se tyytyy vain toteamaan ihmisten lomanviettotavat hyvin ilottomiksi.”
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Hiljaisuuden huone
Hiljaisuuden huone on huone hiljentymistä varten. Se voi olla uskonnollinen, rukoushuoneen kaltainen tai arvopohjaltaan neutraali. Niitä voi olla luonnossa, mutta myös oppilaitoksissa, esimerkiksi ammattikorkeakouluissa. Hiljaisuuden huoneesta voidaan käyttää suomen kielessä myös hiljentymisen huoneen nimeä.
Lynx (moottorikelkka)
pienoiskuva|Lynx GLX 5900 moottorikelkka
Lynx on Suomessa suunniteltu moottorikelkkamerkki, jonka valmistajia ovat olleet vuorotellen Velsa, Valmet, Nordtrack, Bombardier ja Bombardier Recreational Products eli BRP. Nykyisin Lynx-kelkat valmistetaan Rovaniemellä, jossa kanadalaisen BRP:n vuonna 2003 perustettu suomalainen tytäryhtiö BRP Finland valmistaa myös Ski-Doo- ja BoonDocker-moottorikelkkoja sekä 6-pyöräisiä Can-Am-mönkijöitä. Tehdas on Euroopan ainoa kelkkatehdas.
Lynx-kelkat ovat markkinajohtajien joukossa Pohjois-Euroopassa, esimerkiksi vuonna 2018 Lynx oli markkinajohtaja Suomessa ja viennin osuus sen tuotannosta oli noin 85 prosenttia.
1980- ja 1990-luvuilla valmistettu työkelkka Lynx GLX 5900 oli vuonna 2015 Euroopan rekisteröidyin moottorikelkka. Nimensä Lynx-malli on saanut ilveksen latinankielisestä nimestä.
1968–1987
Vuonna 1936 perustettu Velsa Oy alkoi valmistaa moottorikelkkoja Kurikassa vuonna 1968. Yritys oli joutunut selvitystilaan ja pankin otettua yrityksen haltuunsa se päätti panostaa moottorikelkkailuun. Ensimmäisen prototyypin suunnitteli insinööritoimisto Järvinen, mutta se ei menestynyt ja yritys suunnitteli seuraavan mallin itse. Lynx AS 50 -mallia tehtiin 200 kappaletta talvikaudeksi 1968-1969. Kelkassa oli 20-hevosvoiman yksisylinterinen kaksitahtimoottori Sachsilta. Ensimmäisen mallin lisäksi tehtiin myös prototyypit Lynx 20, 30 ja 40, jotka pääsivät tuotantoon seuraavana vuonna. Tärkeänä yhteistyökumppanina toimi Hankkija, jonka tilauksen ansiosta voitiin aloittaa tuotanto.
Vuonna 1970 kelkkaan lisättiin joustava jatkoperä.
Vuonna 1974 Velsa myytiin Valmetille. Aiemmin Jyväskylässä valmistettuja Terhi 10-kelkkoja alettiin valmistaa Kurikassa.
Kelkan moottoreina käytettiin Sachsia, Kohleria, Soloa ja Valmetia. Ensimmäinen Rotax-moottori esiteltiin vuonna 1979.
Vuonna 1969 Wihuri-yhtymä alkoi valmistaa Teijossa Winha-moottorikelkkoja. Winhan tehdaskuljettajaksi pyydettiin motocross-moottoripyörää ajanut Pauli Piippolaa, joka voitti kaikki kilpailunsa ensimmäisenä kisakauden aikana. Myöhemmin Winha-kelkkoja valmistettiin Rovaniemellä, kunnes Winha- ja Trapper-moottorikelkkoja valmistanut Polar Metal Plast Oy ajautui vuonna 1978 konkurssiin.
Vuonna 1980 Valmet Oy siirsi Lynx-kelkkojen valmistuksen Rovaniemelle Polar Metal Plastin entisiin tiloihin ja Trapper-kelkat Kurikkaan. Rovaniemellä valmistus tapahtui uuden Nordtrack Oy:n nimissä, joka myi Winhoja Keskolle Lynx-Winha-brändillä ja Hankkijalle Lynxeinä.
Rovaniemen Lynx-kelkkatehtaalla Piippola aloitti vuonna 1983 tuotekehittäjänä ja testikuljettajana. Hän alkoi kehittää kahdenistuttavasta, työkelkkana tunnetusta Lynxistä urheilukelkkaa. Ensitöikseen hän kiinnitti huomionsa kelkan alustaan, jonka pitäisi joustaa koko mitaltaan ja jonka voisi säätää olosuhteiden mukaan. Ensimmäisellä kaudellaan Piippola voitti Lynxillä Suomen mestaruuden sekä vakio- että kilpakelkkojen sarjassa.
1988–2002 (Bombardier)
Valmet luopui moottorikelkkojen valmistuksesta vuonna 1988 ja myi Nordtrac Oy:n tasaosuuksin kanadalaiselle Bombardier Incille ja tämän Ski-Doo-kelkkojen suomalaiselle maahantuojalle Oy Starckjohann & Co:lle.
Vuonna 1991 kelkoissa esiteltiin Lynx Telescopic Suspension eli LTS-jousitus.
Vuonna 1992 Bombardier-Nordtrac Oy työllisti 170 henkilöä Rovaniemellä, jossa valmistettiin vuosittain noin 5000 kelkkaa. Nordtrac oli Euroopassa markkinajohtaja 30 prosentin osuudellaan. Marraskuussa Bombardier osti Auto Starkjohann Oy:n osuuden yhtiöstä. Starckjohann ei ollut halunnut sijoittaa tehtaaseen niin paljon, kuin Bombardier oli vaatinut. Bombardier sulki Kurikan sekä Valmetilta ostetun ruotsalaisen Ocelbon tehtaan, mutta säilytti Rovaniemen tehtaan.
Kesällä 1994 valmistui tehtaan uudistus, joka kaksinkertaisti Nordtracin tuotannon yli 10 000 kelkkaan.
Vuonna 2002 Bombardier-Nordtrack valmisti vuosittain Rovaniemellä yli kymmenen tuhatta Lynx ja Skidoo -kelkkaa.
2003– (BRP)
Vuonna 2003 Bombardier-yhtymä myi vapaa-ajantuotteensa päättäessään keskittyä juna- ja lentokoneteollisuuteen. Ostajaksi löytyi Armand Bombardierin suvun ja kanadalaisten sijoittajien ryhmä, joka perusti BRP:n eli Bombardier Recreational Producer&Vehicle -yhtiön. BRP Finland Oy perustettiin.
Vuoden 2006 Torinon talviolympialaisten järjestelytehtävissä käytettiin vain Lynx-kelkkoja.
Vuonna 2009 Rovaniemellä otettiin käyttöön uusi tehdas.
Talvikaudella 2021-2022 Lynx-kelkkoja aletaan myydä Pohjois-Amerikan markkinoilla.
Tuotekehitys ja teknisiä tietoja
pienoiskuva|Bombardier Lynx YETI Pro V-800 Mayrhofen Vuonna 2016 tuotekehityksessä työskenteli 40 henkilöä. He toimivat muun muassa testiajajina. Kesäaikaan kelkkojen suksien alle laitetaan pyörät ja niitä testataan asfaltilla.
Kelkkojen moottoreina käytetään itävaltalaisia Rotaxin moottoreita. Kaksitahtimoottoreissa käytetään E-Tech-järjestelmää, joka on kehitetty alun perin Evinrude-perämoottoreihin. Nelitahtimoottorit esiteltiin 2010-luvun alussa.
Moottorikelkkojen mukana toimitetaan vihreä opetteluavain, jonka avulla voidaan rajoittaa ajoneuvon kiihtyvyyttä ja huippunopeutta.
Moottorikelkat voidaan jakaa erilaisiin ryhmiin:
Malleja
pienoiskuva|Lynx-kelkka
Kuuluisia kilpa-ajajia
Lynxillä ovat ajaneet muun muassa Janne Tapio ja ruotsalainen Emil Öhman, jotka ovat voittaneet maailmanmestaruuden moottorikelkkailussa. Janne Tapio testasi kilpailuissa uutta PPS-jousitusta, jota kehittivät BRP Finlandissa hänen isänsä Jussi Tapio sekä Pauli Piippola, joka on myös voittanut Lynxillä Suomen mestaruuksia.
Hyadit
Hyadit viittaavat seuraaviin asioihin:
Donetskin rautatieasema
Donetskin rautatieasema on Ukrainan viidenneksi suurimman kaupungin Donetskin päärautatieasema.
Asema toimii sekä Ukrainan rautateiden kaukojunien, että lähiliikenteen keskusasemana Donetskin alueella.
Kaupunkiin suuntautuvan matkustajaliikenteen sujuvuutta pyrittiin parantamaan kesän 2012 jalkapallon Euroopan-mestaruuskisoihin liittyvän infrastruktuurin kehittämisen yhteydessä. Junayhteyttä nopeutettiin tuolloin muun muassa Harkovan ja Kiovan suuntaan.
Toukokuussa 2014 kranaatti-isku surmasi kaksi rautatieasemalla.
Härkäletto
Härkäletto on kallioluoto Perämerellä Simon kunnassa, noin kahdenkymmenen kilometrin päässä Simonkylän luoteispuolella ja noin 14 kilometrin päässä Iin Vatungista länsilounaaseen.
Yöpymispaikkana suositulla saarella on betoninen loistotorni sekä retkisatama. Saarella on myös tulentekopaikka sekä kuivakäymälä. Saaren pohjoispuolella sijaitsee Saapaskarin kallioluoto.
José Bezerra Coutinho
Bezerra Coutinho sai 28. tammikuuta 1961 nimityksen Estâncian hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 1. kesäkuuta 1985. Hänen seuraajakseen nimitettiin Hildebrando Mendes Costa.
Bezerra Coutinho osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Marjaana Koskinen
Koskinen herätti huomiota ilmoittautumalla Vasemmistoliiton eurovaaliehdokkaan tukijaksi vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa.
Vuonna 2010 Koskinen muutti Raisiosta Naantalin Rymättylään Ampuminmaan saarelle. Koskisen mies Jari Koskinen on isännöinyt Merilän tilaa Ampuminmaassa lähes kymmenen vuotta.
Lahden Mailaveikot
thumb|right|Lahden Mailaveikkojen alkuperäinen logo. Lahden Mailaveikot on kaikkien aikojen menestyksekkäimpiä suomalaisia pesäpalloseuroja. Se on voittanut miesten Suomen mestaruuden kahdeksan kertaa ja naisten Suomen mestaruuden yhden kerran.
Historia
Toisen maailmansodan jälkeen LMV nousi uudelleen huipulle. Vuonna 1948 se sijoittui miesten SM-sarjassa hopealle tasapistein mestaruuden voittaneen Haminan Palloilijoiden kanssa, ja vuosina 1949–1952 se voitti Suomen mestaruuden jälleen neljästi peräkkäin. Neljän mestaruuden putkeen ovat miesten SM-sarjassa yltäneet LMV:n lisäksi vain Kouvolan Pallonlyöjät ja Sotkamon Jymy, molemmat yhden kerran. Kaikkia neljää mestaruutta olivat voittamassa lukkarina pelannut Vilho Kokkonen, ykkösvahti Leo Hannula, kakkos- ja kolmosvahtina pelannut Juha Broman, kakkosvaravahti Pertti Ahonen, kolmosvaravahti Jarmo Suokas, polttaja Antti Elomaa ja koppari Taisto Lehto.
Kunnallisvaalit 2008
Vuoden 2008 kunnallisvaalit järjestettiin sunnuntaina 26. lokakuuta. Ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 15.–21. lokakuuta ja ulkomailla 15.–18. lokakuuta. Ehdokashakemukset tuli jättää viimeistään 16. syyskuuta.
Lahden Mailaveikot
Historia
LMV putosi sarjasta 1956, mutta palasi yhden Suomensarjakauden jälkeen vielä mitalikamppailuihin 1958 ja 1959 jääden molemmilla kerroilla neljänneksi. 1960-luvun alku ei enää suurta menestystä tarjonnut.
Solea (arkkitehtuuri)
Solea (, kasa, kumpu;, valtaistuin; ; ) on pieni koroke  kirkon etuosassa ikonostaasin edessä.
Kunnallisvaalit 2008
Vaaleissa valittiin 10 412 valtuutettua 332 kunnanvaltuustoon 38 509 ehdokkaan joukosta. Pääasiassa lukuisten kuntaliitosten vuoksi valtuutettuja valittiin 1 554 vähemmän kuin edellisvaaleissa.
Lahden Mailaveikot
Historia
Naispesäpalloilijat perustivat vuonna 1970 uuden seuran, PP-70:n, ja LMV:n naisten toiminta lakkasi lähes 20 vuodeksi. Vuonna 2007 LMV:n naisjoukkue voitti Suomensarjassa lohkonsa ja nousi vuodeksi 2008 toiseksi korkeimmalle sarjatasolle Ykköspesikseen.
Palkitut
Lyöjäkuningas:
Kunnallisvaalit 2008
Sähköisen äänestyksen kokeilu
Karkkilassa, Kauniaisissa ja Vihdissä kokeiltiin sähköistä äänestystä, jossa hävisi 232 annettua ääntä. Tämän vuoksi näiden kuntien vaalituloksesta tehtiin Helsingin hallinto-oikeuteen viisi valitusta, muun muassa Effi ry:n avustama ryhmävalitus. Hallinto-oikeudessa valitukset hylättiin, mutta korkein hallinto-oikeus määräsi näiden kuntien vaalit uusittaviksi. Kolmessa kokeilukunnassa järjestettiin uudet vaalit sunnuntaina 6. syyskuuta 2009.
Meerssen
thumb|right|250px|Kartta Meerssenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Lahden Mailaveikot
Palkitut
Vuoden lukkari:
Meerssen
Meerssen on kunta Limburgin provinssissa, Alankomaiden kaakkoisosassa. Asukkaita kunnassa on 19 776 (1.2.2008) ja pinta-alaa 27,71 neliökilometriä, josta vettä on 0,56 km².
Kunnallisvaalit 2008
Tulokset
Suurpuolueista parhaiten menestyi Kansallinen Kokoomus, joka oli äänimäärältään maan suurin puolue. Kokoomus lisäsi äänimääräänsä edellisiin vaaleihin verrattuna monia kymmeniätuhansia. Suomen Sosialidemokraattinen Puolue menetti taas äänimääräänsä ja valtuutettujen määrää, mutta oli valtuutettujen määrällä mitattuna kokoomusta suurempi. SDP sai vaaleissa yli 541 000 ääntä. Suomen Keskusta oli ylivoimaisesti valtuutettumääräisesti mitattuna vieläkin suurin puolue: valtuutettujen määrä oli liki puolitoistakertainen kokoomukseen ja SDP:hen verrattuna, vaikka saikin näitä vähemmän ääniä. Kokoomuksen lisäksi Vihreä liitto pärjäsi vaaleissa hyvin ja kasvatti äänimääränsä 52 000 äänellä. Valtuutettuja ei silti ole kuin 370, mikä on melko pieni määrä vieläkin vasemmistoliittoon verrattuna. Perussuomalaiset moninkertaistivat äänimääränsä. Valtuutettuja tuli 443. RKP:n valtuutettujen määrä väheni, ja äänimäärä pieneni yli 4 000:lla äänellä. Kristillisdemokraattien äänimäärä lisääntyi 11 000:lla, mutta valtuutettujen määrä silti väheni.
Luettelo pikkuplaneetoista: 63001–64000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 63001:stä ja päättyen 64000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Kunnallisvaalit 2008
Absoluuttisesti eniten henkilökohtaisia ääniä saaneet
=== Suhteellisesti eniten henkilökohtaisia ääniä saaneet ===
Meerssen
Meerssenin sopimus allekirjoitettiin täällä vuonna 870.
Kunnallisvaalit 2008
Muuta
Nuorin valittu kunnanvaltuutettu oli jalasjärveläinen Kaisa Pihlaja. Hän täytti 18 vuotta 26. lokakuuta 2008 eli vaalipäivänä.
Meerssen
Asutuskeskukset ja niiden väkiluvut
Meerssenin asutuskeskukset ja niiden väkiluvut 1. tammikuuta 2005:
Aiheesta muualla
thumb|left|Meerssenin [[Basilika (arkkitehtuuri)|basilika]]
Union pour un Mouvement Populaire
Union pour un Mouvement Populaire (UMP, suom. Kansanliikkeen Unioni.) (alk. Union pour la Majorité Présidentielle, ) oli ranskalainen keskusta-oikeistolainen puolue, joka perustettiin vuonna 2002 tukemaan Jacques Chiracia presidentinvaaleissa. UMP:n muodostivat Rassemblement pour la République, Démocratie Libérale, suuri osa Ranskan demokratian unionista, Parti radical ja Parti populaire pour la démocratie française. UMP:llä oli noin 300 000 jäsentä. Puolue muuttui Les Républicains -nimiseksi puolueeksi toukokuussa 2015.
Historia
Puolue tuki pääasiassa Chiracia, mutta osoitti myös riippumattomuutta. Chiracin ja Jean-Pierre Raffarinin hallituksen epäsuosio sai suuren osa sen jäsenistä kannattamaan Chiracin kilpailija Nicolas Sarkozya. Puolue on myös vastustanut Turkin EU-jäsenyyttä, mitä Chirac ilmoitti kannattavansa.
UMP:n ensimmäinen johtaja Alain Juppé, Chiracin läheinen kumppani, erosi 15. heinäkuuta 2004 tultuaan tuomituksi korruptiosta Pariisin alueella. 29. marraskuuta 2004 Nicolas Sarkozy ilmoitti eroavansa valtiovarainministerin tehtävistä ja ottavansa puolueen johdon. Sarkozy voitti vuoden 2007 presidentinvaalit UMP:n ehdokkaana. Suurin osa puolueesta tuki häntä, mutta merkittäviä poikkeuksia olivat presidentti Chirac, pääministeri Dominique de Villepin, puolustusministeri Michèle Alliot-Marie ja kansalliskokouksen puhemies Jean-Louis Debre.
Egyptin jalkapallomaajoukkue
Egyptin jalkapallomaajoukkue on Egyptin kansallinen edustusjoukkue jalkapallossa. Joukkuetta hallinnoi Egyptin jalkapalloliitto. Egyptistä tuli vuonna 1934 ensimmäinen jalkapallon MM-kilpailuissa pelannut afrikkalaisjoukkue. Se ei kuitenkaan päässyt ensimmäistä kierrosta pidemmälle, kuten ei myöskään toisella yrityksellään vuonna 1990. Egypti pääsi kolmatta kertaa MM-turnaukseen vuonna 2018.
Sen sijaan Afrikan-mestaruuskilpailuissa Egypti on menestynyt hyvin, sillä se on saalistanut enemmän mestaruuksia kuin muut Afrikan jalkapalloliiton maat. Seitsemästä mestaruudesta ensimmäinen tuli vuonna 1957, viimeisin ja samalla historiallinen kolmas perättäinen 2010.
Aiheesta muualla
🇨🇫
Absorptiospektri
Absorptiospektri on valon tai muun sähkö­magneettisen säteilyn spektri, joka on muuten jatkuva, mutta jossa säteilyn absorption vuoksi tietyt aallon­pituudet omaavaa säteilyä on tavallista vähemmän.
Absorptiospektrejä käytetään hyväksi kemiallisessa analyysissa tiettyjen aineiden esiintymisen toteamiseen ja usein niiden pitoisuuk­sienkin mittaamiseen. Niillä on käyttöä myös molekyyli- ja atomi­fysiikan tutkimuksessa. Spektrit voidaan havaita spektro­skoopin avulla.
Absorptiospektri saadaan aikaan, jos tutkittavan näytteen lämpötila on alempi kuin sen takana olevan säteilylähteen, joka lähettää kaikkia taajuuksia sisältävää valkoista valoa.
Säteilyn absorboituminen
thumb|right|320px|Auringon spektri, jossa näkyvät [[Fraunhoferin viivat.]] Väliaineen absorptio­spektri osoittaa, mikä osa sen läpi kulkeneesta säteilystä milläkin taajuudella tai aallon­pituudella on absorboitunut. Spektri riippuu siitä, mitä atomeja ja molekyylejä väliaine sisältää. Enimmäkseen absorboituu säteily, jonka taajuus vastaa atomin tai molekyylin kahden mahdollisen energiatason välistä kvantti­mekaanista energia­erotusta. Kutakin tällaista energia­eroa vastaa tietty spektriviiva, ja absorptio­spektrissä on tyypillisesti useita tällaisia viivoja.
Taajuudet, joiden kohdalla on absorptio­viiva, sekä niiden suhteelliset voimakkuudet, riippuvat pää­asiassa atomin tai molekyylin rakenteesta ja elektroni­rakenteesta. Jonkin verran niihin vaikuttavat myös molekyylien väliset vuoro­vaikutukset, kiinteissä aineissa niiden kiderakenne sekä eräät ympäristö­tekijät kuten lämpötila, paine ja ulkoinen sähkökenttä.
Absorptio- ja emissiospektri
thumb|400px|[[Rauta|Raudan emissio­spektri]] Säteilyn emissio on ilmiö, jossa aine lähettää sähkö­magneettista säteilyä. Atomi voi lähettää säteilyä samoilla taajuuksilla kuin vastaan­ottaakin sitä, ja sen vuoksi saman aineen absorptio- ja emissiospektrien spektri­viivat vastaavat samoja taajuuksia. Niiden voimakkuudet emissio- ja absorptio­spektrissä voivat kuitenkin suuresti poiketa toisistaan.
Analyyttinen kemia
Absorptiospektrejä käytetään paljon hyväksi kemiallisessa analyysissä, koska niiden avulla voidaan tarkoin tunnistaa aineet ja niiden määrät seoksessa. Esimerkiksi infrapunasäteilyn absorption avulla voidaan mitata ilmansaasteiden pitoisuudet ilmasta, sillä niiden absorptio­spektrit eroavat selvästi typen, hapen ja vesihöyryn absorptiospektreistä.
Absorptiospektrien avulla voidaan tunnistaa näytteet vertaamalla spektriä tunnettujen aineiden taulukoituihin spektri­viivoihin. Monissa tapauksissa kemiallinen yhdiste voidaan tunnistaa, vaikka sen spektriä ei olisikaan taulukoitu. Infra­puna­säteilyn alueella on olemassa tyypillisiä absorptioviivoja, jotka osoittavat aineessa olevan esimerkiksi hiilen ja vedyn taikka hiilen ja hapen välisiä sidoksia.
Absorptiota aiheuttavan aineen määrä voidaan mitata Beerin ja Lambertin lain avulla. Tällöin on tunnettava kunkin aineen absorptiokerroin, jotka on taulukoitu.
Kaukokartoitus
Yksi spektroskopian erityinen etu on, että sen avulla aineiden läsnäolo näytteessä voidaan tunnistaa ilman, että näytteen ja havainto­laitteen on oltava kosketuksissa toisiinsa. Säteily, joka on kulkenut näytteen läpi, kuljettaa mukanaan spektri­viivoihin liittyvän informaation, mihin perustuu kaukokartoitus. Jos tutkittava aine on esimerkiksi myrkyllistä tai syövyttävää, mittaukset voidaan suorittaa väli­matkan päästä ilman, että niistä aiheutuu vahinkoa mittauksen suorittajalle tai laitteille.
Kaukokartoituksessa on kuitenkin otettava huomioon, että myös tutkittavan näytteen ja laitteen välissä oleva aine, esimerkiksi ilma, absorboi säteilyä joillakin taajuuksilla. Nämä absorptio­viivat saattavat olla vaikeasti erotettavissa tutkittavan näytteen aiheuttamista. Koska lisäksi kauko­kartoituksessa käytettävän säteilyn lähde usein on auringon valo tai jonkin lämpimän kappaleen lämpösäteily, on myös pystyttävä erottamaan toisistaan absorptio­spektri ja alku­peräisen säteilyn spektrin vaihtelut.
Tähtitiede
thumb|[[Hubble-avaruusteleskooppi|Hubble-avaruusteleskoopin havaitsema absorptiospekti|400px|right]]
Absorptiospektreillä on erityisen suuri merkitys tähti­tieteessä, jossa niitä käytetään taivaankappaleiden koostumuksen selvittämiseen. Tällöin kohteen suuren etäisyyden vuoksi niiden lähettämä sähkö­magneettinen säteily onkin ainoa keino, jolla niiden koostumuksesta saadaan tietoa. Taivaan­kappaleiden säteily sisältää sekä absorptio- että emissio­spektreihin perustuvaa informaatiota.
Absorptiospektrien avulla on tutkittu myös tähtien­välistä ainetta ja ekso­planeettoja.
Atomi- ja molekyylifysiikka
Teoreettisten, varsinkin kvantti­mekaanisten mallien perusteella atomien ja molekyylien absorptio­spektrit voidaan liittää niiden muihin fysikaalisiin ominaisuuksiin kuten elektroni­rakenteeseen, atomi- tai molekyylimassaan ja molekyylin geometriseen rakenteeseen. Näin ollen nämä voidaan selvittää mittaamalla absorptio­spektrejä. Esimerkiksi mikroaaltospektroskopian avulla voidaan atomien välisten sidosten pituudet ja niiden väliset kulmat mitata hyvin tarkasti.
Spektrimittauksien avulla on myös voitu selvittää, kuinka tarkkoja teoreettiset ennusteet ovat. Esimerkiksi vetyatomin absorptio­spektrissä esiintyvää Lambin siirtymää ei sen havaitsemisen aikaan tunnettu teoria voinut selittää. Sen löytyminen johtikin kvantti­elektro­dynamiikan kehittämiseen, ja sen avulla voidaan varsin tarkasti mitata myös hienorakennevakio.
Lähteet
Apsorpciona spektroskopija Absorption spectroscopy Spectrométrie d'absorption Espectroscopia de absorção atômica Absorbsiyon spektroskopisi
Muovimies
Muovimies siviilinimeltään Patrick "Eel" O'Brian on Quality Comicsin vuonna 1941 luoma sarjakuvahahmo ja supersankari. Hahmon ensiesiintyminen oli Police Comics -lehden numerossa #1. Hahmo pystyy venyttämään itseään mihin suuntaan haluaa lähes rajattomasti ja hallitsee jokaista ruumiinsa molekyyliä. Hahmon luoja ja ensimmäinen tekijä oli Jack Cole.
Hahmon kehittäminen
Hahmon ensimmäinen tekijä Jack Cole teki itsemurhan vuonna 1958, ja sarjakuva päättyi. DC Comics oli hankkinut Muovimiehen oikeudet, kun Quality oli lopettanut toimintansa, ja uuden supersankarimuodin myötä Muovimies sai oman nimikkolehtensä joksikin aikaa. Muovimies on ollut parhaimmillaan humoristisissa sarjoissa, joissa on mukana usein tämän apulainen Woozy Winks.