cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Färsaaret
Tanskalle
Tanskan kauppamonopoli lakkautettiin 1. tammikuuta 1856. Sen jälkeen Färsaarille syntyi vientiin suuntautunut kalastusteollisuus ja saarten asukasluku alkoi kasvaa. Myös kansallistunne alkoi voimistua 1800-luvun lopussa. Løgtingissä järjestettiin jouluna 1888 keskustelutilaisuus färsaarelaisen kulttuurin suojelemisesta. Tilaisuuden järjestäjiin kuulunut Jóannes Patursson perusti myöhemmin itsehallintopuolueen ajamaan saarten itsenäisyyttä. Poliittisesti saari jakautui kahtia, ja itsenäisyyttä vastustavat tahot säilyttivät valta-asemansa pitkään.
Itsehallinto
thumb|Brittiläinen tykki Färsaarilla vuonna 1941. Toinen maailmansota vaikutti paljon Färsaarten itsehallinnon kehittymiseen. Kun natsi-Saksa oli vallannut nopeasti Tanskan, Britanniassa pelättiin Färsaartenkin joutuvan Saksan haltuun. Siksi Britannia miehitti saaret ja antoi saarelaisille laajan itsehallinnon. Britit antoivat 25. huhtikuuta 1940 färsaarelaisille aluksille luvan käyttää Färsaarten lippua, jonka asema tunnustettiin virallisesti vuoden 1948 itsehallintolaissa.
Sodan jälkeen poliitikot eivät pitäneet paluuta vanhaan enää mahdollisena, ja saarilla järjestettiin vuonna 1946 kansanäänestys itsenäisyydestä. Itsenäisyyden kannattajat voittivat sen täpärästi, mutta Färsaarilla ei päästy sopuun jatkotoimista ja Tanskassa pelättiin perustuslaillisia ongelmia. Kuningas Kristian X hajotti Färsaarten parlamentin, ja uusien vaalien jälkeen itsenäisyyttä vastustavat saivat enemmistön. Tämän jälkeen Tanskan kanssa neuvoteltiin sopimus, jonka mukaan Färsaarille myönnettiin 1. huhtikuuta 1948 laaja itsehallinto.
Kun Tanska liittyi 1973 Euroopan yhteisöön, Färsaaret jäi sen ulkopuolelle kalastuspolitiikan takia, mutta Färsaaret on tehnyt sen jälkeen EY:n kanssa erillisiä kauppasopimuksia. Färsaarilla elettiin 1950-luvulta 1980-luvun loppuun talouskasvun ja modernisaation aikaa. Tanskan antaman taloudellisen tuen avulla julkinen sektori kehittyi muiden Pohjoismaiden tasolle.
Pitkä nousukausi päättyi 1990-luvulla talouden romahtamiseen, kun kalansaaliit pienenivät liikakalastuksen takia ja kalan maailmanhinta laski. Tanska joutui tukemaan Färsaaria lähes kahdella miljardilla kruunulla, ja sen vaatimuksista saarilla tehtiin monia taloudellisia uudistuksia. Kriisin jälkeen talous kääntyi jälleen kasvuun 1990-luvun lopulla. Poliittisesti kriisi herätti uuden itsenäisyysinnostuksen, ja vuoden 1998 parlamenttivaaleissa itsenäisyysmieliset saivatkin enemmistön, vasta toisen kerran parlamentin historiassa. He eivät kuitenkaan pystyneet säilyttämään enemmistöä vuoden 2002 parlamenttivaaleissa.
Pieni Magellanin pilvi
thumb|300px|right|Pieni Magellanin pilvi Pieni Magellanin pilvi (Pieni Magalhãesin pilvi, SMC), josta käytetään myös tunnusta NGC 292, on Linnunradan seuralaisgalaksi. Se sijaitsee Tukaanin tähdistössä, lähellään Suuri Magellanin pilvi. Molemmat galaksit on nimetty portugalilaisen löytöretkeilijän Fernão de Magalhãesin mukaan. Ne ovat osa Linnunradan ja sen suurten naapurigalaksien muodostamaa Paikallista ryhmää. Niiden yhteisnimitys on Magellanin pilvet.
Perustietoa
Pieni Magellanin pilvi sijaitsee 210 000 valovuoden päässä meistä. Se on varsin pieni epäsäännöllinen galaksi, jossa on kuitenkin vähintään 10 miljardia tähteä. Kääpiögalaksin läpimitta on useita tuhansia valovuosia, ja se on Linnunradan kolmanneksi lähin seuralainen. "
Färsaaret
Poliittinen järjestelmä
thumb|[[Färsaarten parlamentti|Färsaarten parlamentin Løgtingin rakennus.]] Färsaaret on Tanskalle kuuluva autonominen alue, jonka valtionpäämies on Tanskan monarkki. Färsaarten aseman Tanskan kuningaskunnassa määrittelevät Tanskan perustuslaki, itsehallintolaki ja vallansiirtolaki. Tanskan monarkkia Färsaarilla edustaa päävaltuutettu, jonka päätehtävänä on olla yhteyshenkilö Tanskan ja Färsaarten hallintojen välillä. Färsaarilla puolestaan on Tanskan parlamentissa, Kansankäräjillä, kaksi vaaleilla valittua edustajaa. Perinteisesti Färsaarten edustajat ovat liittyneet tanskalaisten sisarpuolueidensa parlamenttiryhmiin.
Pieni Magellanin pilvi
Historia
Pienen Magellanin pilven löytöhistoria on samanlainen kuin Suurenkin, ovathan ne toisilleen lähekkäisiä ja helposti erottuvia eteläisen tähtitaivaan kohteita. Eteläisen pallonpuoliskon kansat ovat varmasti tunteneet galaksin jo esihistoriallisina aikoina, mutta eurooppalaisille se oli tuntematon ennen suurten löytöretkien aikaa. Amerigo Vespucci havaitsi ilmeisesti galaksin kolmannella merimatkallaan 1503–1504, mutta vasta vuonna 1519 kohde tuli länsimaiden tietoisuuteen, kun Fernão de Magalhães löysi uudelleen sekä suuren että pienen "pilven", jotka nimettiin hänen mukaansa.
Havaitseminen
Koska Pieni Magellanin pilvi sijaitsee vain 18 asteen päässä eteläisestä taivaannavasta, ei sitä milloinkaan voida havaita Euroopasta eikä muiltakaan pohjoisilta alueilta. Sen sijaan eteläisellä pallonpuoliskolla ja päiväntasaajan molemmin puolin se on suhteellisen hyvä havaintokohde. Se on myös yksi kaukaisimmista kohteista, jotka voi nähdä paljain silmin. Galaksi on kuitenkin Suurta Magellanin pilveä pienempi kooltaan, ja se sijaitsee myös sitä kauempana, joten se on selvästi himmeämpi, kirkkaudeltaan (magnitudiltaan) noin +2,7, eli se näkyy hyvin ilman apuvälineitä valosaasteettomassa ympäristössä. Laajahkon koon takia sen pintakirkkaus on pieni, ja se näyttää todellakin epämääräiseltä pilveltä.
Färsaaret
Poliittinen järjestelmä
Itsehallintolaissa Färsaaria koskevat asiat on jaettu erityisiin ja yhteisiin. Erityisasioissa Färsaarten parlamentilla on lainsäädäntö- ja hallituksella toimeenpanovalta. Niitä ovat esimerkiksi taloudelliset, kulttuuriset, teolliset ja ulkomaankauppaan liittyvät asiat. Koulutusjärjestelmä siirtyi Färsaarten hallintaan vuonna 2002 ja kansalliskirkko vuonna 2007. Yhteisasioita hoitaa Tanskan hallitus Tanskan lakien mukaan. Itsehallintolain mukaan ne voidaan kuitenkin kokonaan tai osittain siirtää Färsaarten hallitukselle tai hallitusten yhteiseen päätäntävaltaan. Yhteisasioita ovat muun muassa sosiaaliturva ja terveyspalvelut, jotka ovat nykyään lähes täysin Färsaarten hallinnon alaisia.
Itsehallintolain ulkopuolelle jäävät käytännössä vain asiat, jotka voidaan liittää täyteen itsenäisyyteen. Niitä ovat Tanskan sisäiset asiat, perustuslaki, korkein oikeus sekä ulko-, turvallisuus-, puolustus-, valuutta- ja rahapolitiikka.
Ulkopolitiikka
Färsaarten ulkopolitiikkaa hoitaa yleensä Tanska, mutta kalastus- ja kauppasopimuksista Färsaaret on neuvotellut itsenäisesti muiden maiden kanssa. Färsaarten sijainnin ja talousrakenteen takia sillä on harvoin samoja intressejä ja näkökulmia kuin Tanskalla. Siksi Färsaaria koskevat kansainväliset sopimukset, jotka Tanskan parlamentin pitää hyväksyä, lähetetään myös Färsaarten parlamentin arvioitavaksi. Färsaaret saattaa tästä syystä liittyä kansainvälisiin järjestöihin vasta hieman Tanskan jälkeen: esimerkiksi GATT-sopimuksen Färsaaret allekirjoitti vuonna 1954, kun Tanska oli liittynyt siihen jo 1950. Färsaaret ovat kuuluneet Natoon Tanskan mukana vuodesta 1949.
Färsaaret ei kuulu kaikkiin järjestöihin, joihin Tanska kuuluu, kuten Euroopan unioniin. Tanska liittyi EU:ta edeltäneeseen Euroopan yhteisöön 1973, mutta Färsaarten parlamentti äänesti seuraavana vuonna yksimielisesti jäsenyyttä vastaan. Yhteisön ulkopuolelle se jäi lähinnä kalastuspolitiikan takia. Färsaaret neuvottelee kalastuskysymyksistä ja esimerkiksi kauppapolitiikasta itsenäisesti EU:n ja yksittäisten valtioiden kanssa.
Färsaaret on itsenäisenä jäsenenä muun muassa Pohjoismaiden neuvostossa ja Pohjois-Atlantin merinisäkäskomissiossa. Lisäksi se on liitännäisjäsenenä YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestössä, Unescossa ja Kansainvälisessä merenkulkujärjestössä. Färsaaret on tehnyt myös erilaisia taloussopimuksia muun muassa Islannin, Euroopan unionin, Grönlannin, Norjan ja Venäjän kanssa. Islannin kanssa vuonna 2006 solmittu Hoyvíkin sopimus takaa tuotteiden, palveluiden, pääoman ja henkilöiden vapaan liikkuvuuden maiden välillä.
Puolustus- ja turvallisuuspolitiikka
Färsaarten ja Grönlannin puolustuksesta vastaa lokakuussa 2012 perustettu Tanskan asevoimien Arktisk Kommando. Sen päämaja on Nuukissa ja alueellinen yksikkö Tórshavnissa. Aiemmin Färsaarilla oli oma yksikkönsä, Færøernes Kommando. Uudistusten taustalla oli Tanskan, Färsaarten ja Grönlannin viranomaisten tekemä suositus. Färsaarten puolustus on muuttunut muutenkin 2000-luvulla, kun saarten sotilaallinen merkitys on selvästi vähentynyt kylmän sodan jälkeen: Tanskan laivaston asema on muun muassa muutettu sairaskodiksi. Tanskan laivastolla on alueella yleensä yksi Thetis-luokan merivalvonta-alus ja helikopteri, ja Färsaarten paikallishallinnolla on käytössä kaksi partio- ja pelastusalusta. Lisäksi lentoyhtiö Atlantic Airwaysilla on jatkuvassa valmiudessa helikopteri meripelastustehtäviä varten. Tanskan poliisi Rigspolitiet vastaa turvallisuudesta, ja sillä on oma haaraosastonsa Färsaarilla.
Färsaaret oli kylmän sodan aikana Naton kannalta merkittävä alue, sillä saaret sijaitsevat niin sanotulla GIUK gap -alueella, joka oli tarkoitus pystyä sulkemaan, jotta Neuvostoliiton pääsyn Pohjois-Atlantille pystyisi estämään. Tanskan ja Färsaarten hallinnot olivat kuitenkin haluttomia päästämään ulkomaalaisia sotilaita saarille. Tanskan ilmavoimien sotilaat pitivätkin toiminnassa vuonna 2007 lakkautettua Naton tutka-asemaa.
Aluejako
thumb|Färsaarten vuoden 2009 kuntajako. [[Húsar (kunta)|Húsar yhdistettiin 2017 Klaksvíkiin. ]] Färsaaret on jaettu 29 kuntaan. Kunnilla on omat valtuustonsa, jotka valitaan vaaleilla neljäksi vuodeksi kerrallaan. Monia kuntia on yhdistetty, sillä vuosituhannen alussa niitä oli vielä 48.
Kymmenen asukasluvultaan suurinta kuntaa ovat (huhtikuu 2022) :
Talous
thumb|Färsaarelaisia [[Kalankasvatus|kalanviljelyaltaita.]] thumb|Färsaarilla pyydettyjä [[Pitkäeväpallopää|pallopäävalaita.]] Tanska tukee Färsaaria taloudellisesti, minkä ansiosta alueen elintaso vastaa Tanskan ja muiden Pohjoismaiden elintasoa. Vuonna 2020 Färsaarten bruttokansantuote oli 21,2 miljardia Tanskan kruunua. Färsaarten tuloista Tanskan antamilla tuilla on iso merkitys, sillä ne muodostivat vuonna 2017 tuloista 9,9 prosenttia. Färsaarilla käytetään Färsaarten kruunua, joka ei kuitenkaan ole itsenäinen valuutta vaan sidonnainen Tanskan kruunuun. Tanskan keskuspankki laskee liikkeelle Färsaarten kruunua, ja rahasta painetaan vain seteleitä.
Kalastus on ollut 1800-luvun lopulta asti Färsaarten merkittävin elinkeino. Vienti on suureksi osaksi riippuvainen kalatuotteista, joiden osuus kaikesta viennistä oli noin 85 prosenttia vuonna 2011. Tärkeimmät kauppakumppanit ovat Tanska, Norja ja Britannia. Färsaarten kauppatase oli 1980-luvulla enimmäkseen positiivinen, mutta vuosina 2003–2009 se oli negatiivinen öljyn korkean hinnan ja muutamien suurten alusten hankinnan takia. Viennin kokonaissumma vuonna 2016 oli noin 8,0 miljardia Tanskan kruunua. Siitä noin 45 prosenttia koostui pakastetusta kalasta ja 40 prosenttia jäitetystä kalasta. Tuonti oli vuonna 2016 noin 6,6 miljardia kruunua, ja suurimmat tuoteryhmät olivat koneet ja liikennevälineet (noin 35 prosenttia) sekä ruokatuotteet ja elävät eläimet (noin 17 prosenttia).
Färsaarelaisten kalastusalusten kalansaalis vuonna 2018 oli noin 660 000 tonnia, ja saalismäärältään tärkeimmät saaliskalat olivat mustakitaturska, makrilli ja silli. Suuri osa saaliista menee tehtaisiin, joissa tehdään erilaisia tuoreita, jäitettyjä ja pakastettuja tuotteita. Kalafileiden osuus viennistä oli vuonna 2008 noin 30 prosenttia. Kalaa tuottavat myös kalanviljelylaitokset, joista saatiin vuonna 2018 noin 64 732 tonnia lohta. Viljelylaitosten osuus vientituloista on noin 34 prosenttia. Liikakalastuksen takia 1990-luvun alussa romahtaneet kalansaaliit vaikuttivat uudistavasti kalastusalaan, ja 2000-luvulla Färsaarten kalastusta pidetään hyvin hallinnoituna ja kestävänä. Liikakalastus on kuitenkin edelleen kohtuullinen tulevaisuuden uhka.
Vaikka kalastus onkin merkittävin vientiala, bruttokansantuotteesta suurin osuus on palvelusektorilla. Julkishallinnon, koulutuksen, terveyden ja sosiaalityön osuus siitä oli vuonna 2017 noin 20,8 prosenttia. Myös rakennusala on ollut perinteisesti merkittävä, mutta 2000-luvulla maailmanlaajuinen talouskriisi on heikentänyt sitä. Maanviljely on pienimuotoista, ja sen osuus bruttokansantuotteesta on vain noin prosentti. Saarilla tuotetaan kansalliseen tarpeeseen erityisesti maitoa, maitotuotteita ja lampaanlihaa. Saarilla pyydystetään ravinnoksi myös merilintuja ja valaita. Joka vuosi pyydystetään noin 50 000–100 000 lintua ja noin 500–1 000 pallopäävalasta. Valaanpyynti Färsaarilla on perinteinen taloudenala. Pyyntiin liittyy usein useita kyläläisiä, ja valaiden ajo suoritetaan tarkkojen perinteiden mukaan. Lampaista saadaan lihan lisäksi villaa, joka oli ennen kalaa saarten tärkein vientituote. Vaikka villan taloudellinen merkitys on pienentynyt, neulonta on edelleen suosittu harrastus.
Färsaarilla on pyritty 2000-luvulla panostamaan talouden monipuolistamiseksi matkailualaan ja öljyntuotantoon. Matkailun vaikutus on edelleen pieni, mutta 2000-luvulla matkailupalveluja on kehitetty selvästi. Färsaarilla yöpyi vuonna 2006 noin 116 000 matkailijaa, eli 19 prosenttia enemmän kuin edellisenä vuotena. Öljyä on etsitty Färsaarten vesiltä 1990-luvulta, jolloin Britannian aluevesiltä oli löytynyt öljyä. Vielä 2010-luvulla Färsaarilta ei ollut löytynyt taloudellisesti kannattavia lähteitä.
Färsaarten työllisyystilanne on yleensä ollut hyvä, vaikka 2000-luvun taantuma nosti työttömyyden vuoden 2008 alun 1,5 prosentista vuoden 2010 7,4 prosenttiin. Tilanne on sen jälkeen parantunut huomattavasti, ja työttömyysaste toukokuussa 2017 oli 2,0 prosenttia ja tammikuussa 2022 vain 1,0 prosenttia. Saarten kokonaistyövoimaan kuului vuonna 2022 noin 27 200 ihmistä. Eniten ihmisiä on töissä kunnallishallinnossa, seuraavaksi eniten sosiaali- ja terveysalalla, kaupassa, rakennusalalla ja opetuksessa.
Energia ja jätehuolto
thumb|[[Vágarin lentoaseman terminaalirakennus.]] Färsaarten sähköstä yli 50 prosenttia tuotetaan uusiutuvista energiavaroista, ja saarten tärkeimmän energian toimittajan SEV:n tavoitteena on siirtyä kokonaan uusiutuviin energiavaroihin vuoteen 2030 mennessä. Fossiilisia polttoaineita käytetään sähköntuottamiseen, useimpien talojen lämmitykseen ja liikkumiseen. Saarilla tuotettiin vuonna 2021 energiaa 423 813 megawattituntia. Siitä 61,9 prosenttia tuotettiin lämmöllä, 23,7 prosenttia vesivoimalla ja 12,8 prosenttia tuulivoimalla.
Färsaarten jätehuollosta vastaa kaksi yritystä, Kommunala Brennistøðin Torshávnissa ja Interkommunali Renovatiónsfelagsskapurin muualla Färsaarilla. Molemmat yritykset lajittelevat jätteensä monessa luokassa, ja jälkimmäinen yritys kerää lisäksi ongelmajätettä. Kaikki jäteöljy kierrätetään saarilla lämmitykseen.
Liikenne ja tietoliikenne
thumb|left|Färsaarten tieverkossa on useita tunneleita. Färsaarille pääsee joko lentokoneella tai autolautalla. Siellä on yksi lentoasema, Vágarin lentoasema, jota käytti vuonna 2021 yli 235 000 matkustajaa. Färsaarten ainoa lentoyhtiö on Atlantic Airways. Saarilta on säännölliset lentoyhteydet Kööpenhaminaan, Billundiin, Reykjavíkiin, Edinburghiin ja Bergeniin. Färsaarilta liikennöi ulkomaille yksi autolautta, Smyril Linen M/S Norröna, jonka reitti kulkee Tórshavnista Tanskan Hirtshalsiin ja Islannin Seyðisfjörðuriin. Sekä rahti- että matkustajaliikenteen kannalta Färsaarten tärkein satama on Tórshavnin satama, jossa käy joka kesä noin 50 risteilyalusta. Monissa Färsaarten kunnissa on kuitenkin oma satamansa, joihin on sekä kansainvälisiä että kansallisia yhteyksiä.
Färsaarten tiet ovat laadukkaita, pääasiassa kaksikaistaisia asfalttiteitä. Tieverkosto on 960 kilometriä pitkä, ja siihen kuuluu useita tunneleita. Tunnelit ovat pääosin yksikaistaisia ja valaisemattomia. Merenalaisia tunneleita on kolme. Niistä uusin, 11,2 kilometriä pitkä Eysturoyartunnilin valmistui vuonna 2020. Tunnelissa on muun muassa maailman ensimmäinen merenalainen liikenneympyrä. Julkinen liikenneyhtiö Strandfaraskip Landsins hoitaa paikallista bussi- ja autolauttaliikennettä sekä Atlantic Airways helikopteriliikennettä.
Färsaarten ensimmäinen posti avattiin Tórshavnissa vuonna 1870, mutta vasta 1900-luvun alkupuoliskolla lähes jokaiseen kylään avattiin oma posti. Ennen liikenneolojen kehittymistä postia kuljetettiin soutamalla ja kävellen pitkiäkin matkoja. Postitoimistoja on lakkautettu 1960-luvun jälkeen, ja vuonna 2021 niitä oli enää 11. Postiliikennekin on vähentynyt, kun muiden viestintävälineiden suosio on kasvanut. Ensimmäiset puhelinlinjat rakennettiin vuonna 1906, jolloin perustettiin kansallinen puhelinyhtiö. Färsaarten matkapuhelinverkko on kattava, ja kuuluvuus on hyvä pienemmissäkin kylissä. Maassa oli vuonna 2020 noin 59 200 matkapuhelinliittymää ja noin 18 200 laajakaistaliittymää.
Väestöjakauma
thumb|Färsaarten väestönkehitys 1961–2003. Färsaarilla asui huhtikuussa 2022 maan tilastokeskuksen mukaan 53 882 ihmistä. Väkiluku kasvoi lähes koko 1900-luvun ajan, mutta 1990-luvun alussa se pieneni laman takia lähes 10 prosenttia. Färsaarten asukasluku oli vuonna 1801 ollut 5 000, mutta vuonna 1870 jo yli 10 000, vuonna 1933 noin 25 000 ja vuonna 1973 yli 40 000. Taloudelliset ja yhteiskunnalliset seikat ovat vaikuttaneet myös Färsaarilla siten, että asutus on keskittynyt yhä enemmän kaupunkialueille. Suurimmassa kaupungissa Tórshavnissa asuu noin 42 prosenttia färsaarelaisista, ja muita tiheästi asuttuja alueita ovat Klaksvík ja Runavík.
Väestöstä suurin osa on syntyperäisiä färingejä, jotka ovat skandinaavista ja anglosaksista alkuperää. Tanskalaisia on noin 7 prosenttia. Muiden maiden kansalaisia on alle 3 prosenttia, ja he ovat kotoisin yli 80 eri maasta. Saarilla puhutaan skandinaavisiin kieliin kuuluvaa fääriä, jonka lähin sukukieli on islanti. Monet osaavat kuitenkin myös muita skandinaavisia kieliä ja englantia. Fäärin asema tunnustettiin vuoden 1948 itsehallintolaissa, mutta myös tanska on yhä virallinen kieli.
Färsaarten väestöpyramidi on poikkeuksellinen, sillä monet saarelaiset muuttavat sieltä pois opintojen vuoksi ja palaavat saarille opiskelun jälkeen. Siksi erityisesti 20–34-vuotiaita asuu saarilla vähän suhteessa sekä nuorempiin että vanhempiin ikäluokkiin. Vielä 2010-luvun alussa Färsaarilla oltiin huolissa siitä, että nuoret eivät palaa takaisin kotimaahansa, paluumuuttajien määrä on kuitenkin kasvussa. Färsaarten asukaslukuvun tasaiseen kasvuun ovatkin vaikuttaneet paluumuutto, maastamuuton vähentyminen ja lapsiluvun kasvu.
Färsaarelaisten elinajanodote oli vuonna 2018 miehillä 80,5 ja naisilla 84,7 vuotta. Vielä 1980-luvulla se oli miehillä 73 ja naisilla 79 vuotta. Kokonaishedelmällisyysluku on poikkeuksellisen suuri suhteessa muuhun Eurooppaan, vaikka se on laskenut selvästi 1900-luvun lopulla. Vielä vuonna 1970 naiset saivat keskimäärin 3,4 lasta, mutta vuonna 2001 enää 2,3. Kokonaishedelmällisyysluku vuonna 2018 oli 2,5.
Uskonto
alt=|pienoiskuva|[[Tórshavnin tuomiokirkko vuonna 2014.]] Kristinusko saapui Färsaarille vuoden 1000 tienoilla. Saarten ensimmäinen luterilainen piispa oli Jens Gregersøn Riber vuonna 1540. . Färsaarten asukkaista 79,7 prosenttia kuului vuonna 2018 luterilaiseen Färsaarten kansan kirkkoon (Fólkakirkjaniin). Osuus on ollut pienessä laskussa, sillä vuonna 2001 siihen kuului 84,3 prosenttia asukkaista. Kirkko on ollut itsenäinen Tanskan kansankirkosta vuodesta 2007 lähtien. Sen nykyinen päämies on piispa Jógvan Fríðriksson. Seurakuntavaalit pidetään joka neljäs vuosi ja niissä ovat äänioikeutettuja kaikki vähintään 18-vuotiaat seurakuntalaiset.
Noin 13 prosenttia kuuluu Plymouthin veljiin. Saarilla toimii myös useita muita uskonnollisia yhteisöjä, kuten islam, buddhalaisuus, hindulaisuus ja bahá'i. Vuonna 2011 toteutetussa väestönlaskennassa uskonnollinen vakaumus oli vapaaehtoinen kysymys, mutta siihen vastasi peräti 94 % ihmisistä. Muihin uskontokuntiin kuin kristinuskoon kuuluu käytännössä vain alle 50-vuotiaita. Uskontokuntiin kuulumattomia on 4% väestöstä. .
Koulutus ja terveys
Färsaarten peruskoulutus on kunnallisessa päätäntävallassa. Koulutusjärjestelmä kansallistettiin 1979, mutta siinä on paljon vaikutteita Tanskasta. Oppivelvollisuus alkaa seitsemän vuoden iässä ja kestää yhdeksän vuotta. Ammattikoulutusta antavat opettajainkoulutuslaitos, terveydenhuolto-oppilaitos ja kaksi merenkulkualan oppilaitosta, joista voi valmistua merikapteeniksi tai konemestariksi. Färsaarten yliopistossa on noin 1 200 opiskelijaa. Monet färsaarelaiset lähtevät jatko-opiskeluja varten ulkomaille, yleisimmin Tanskaan, mutta myös muihin Skandinavian maihin, sekä Britanniaan ja Yhdysvaltoihin.
Färsaarilla on kolme sairaalaa. Tórshavnissa sijaitsee kansallissairaala, jossa on 200 vuodepaikkaa. Sairaala on erikoistunut 29 lääketieteelliseen alaan, ja muilla aloilla se pyrkii tekemään yhteistyötä muiden Pohjoismaiden sairaaloiden kanssa. Färsaarilla esiintyy muuta maailmaa yleisemmin joitakin geneettisiä sairauksia. Tästä syystä vuonna 2011 maassa käynnistettiin FarGen-projekti, jonka tavoitteena on tarjota jokaiselle asukkaalle mahdollisuus oman genomin sekvensointiin.
Kirjallisuus
thumb|upright|[[William Heinesen oli ensimmäinen färsaarelainen, joka palkittiin Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnolla.]] Vaikka Färsaarilla on pitkät balladiperinteet, moderni kirjallisuus alkoi kehittyä vasta 1800-luvun puolivälissä, kun V. U. Hammershaimb julkaisi vuonna 1846 kolme färsaarelaista kansantarinaa, joissa hän käytti uutta fäärin kielen oikeinkirjoitusta. Ensimmäinen färsaarelainen romaani ilmestyi 1909, ja aluksi romaanit olivat yleensä realistisia ja naturalistisia. Tunnettuja färsaarelaisia kirjailijoita 1900-luvun puolivälin tienoilla olivat tanskaksi kirjoittaneet William Heinesen, joka palkittiin 1965 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnolla, ja Jørgen-Frantz Jacobsen. Fääriksi kirjoittivat Heðin Brú ja Martin Joensen. Färsaarelainen kirjallisuus alkoi nykyaikaistua 1970-luvulla, ja myös runoudessa etäännyttiin perinteisestä romanttisesta muodosta. Tärkeimpiä viime vuosikymmenten runoilijoita ovat Guðrið Helmsdal, Steinbjørn B. Jacobsen, Jóanes Nielsen sekä Rói Patursson, joka sai vuonna 1986 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon. 2000-luvulla fäärirunoutta ovat uudistaneet etenkin Carl Jóhan Jensen ja Tóroddur Poulsen.
Kuvataiteet
thumb|left|[[Listasavn Føroya, Färsaarten taidemuseo]] Kuvataiteet kehittyivät Färsaarilla melko myöhään. Saarilla oli joitakin taiteilijoita jo 1800-luvun lopulla, mutta korkeatasoiseksi taide kehittyi vasta 1930-luvulla. Ensimmäinen ammattimainen taidemaalari oli 1930–1950-luvuilla Sámal Joensen-Mikines, joka on inspiroinut monia myöhempiä taiteilijoita. Vuonna 1989 perustetussa Färsaarten taidemuseossa on laaja färsaarelaisen taiteen kokoelma. Vaikka maalaustaide onkin melko nuori ilmiö, Färsaarilla on tehty vuosisatojen ajan kansantaidetta, kuten erilaisia puuveistoksia ja neulontatöitä.
Musiikki
thumb|left|[[Färsaarelainen ketjutanssi|Färsaarelaista ketjutanssia.]] Färsaarilla on pitkät balladi- ja lauluperinteet. Laulu on ollut keskeisessä asemassa kansanmusiikissa, sillä soittimia ei ollut paljoakaan ennen 1800-luvun puoliväliä. Perinteinen musiikki voidaan jakaa kolmeen kategoriaan: Färsaarelainen ketjutanssi ja kirkkolaulut kehittyivät keskiajalla saarille tulleista lauluista, mutta lapsille lauletut skjaldurit ovat todennäköisesti färsaarelaista perua. Ketjutanssin yhteydessä lauletaan usein pitkiä keskiaikaisia kvæði-balladeja.
Färsaarten kansainvälisesti tunnetuimpia muusikoita ovat Eivør Pálsdóttir ja Teitur, ja viikinkimetalliyhtye Týr on tunnettu Euroopan metallipiireissä. Färsaarilla järjestetään vuosittain myös monia musiikkitapahtumia, joista tunnetuin on G! Festival. Taidemusiikin säveltäjistä eniten mainetta on saanut Sunleif Rasmussen. Saarilla toimii Färsaarten sinfoniaorkesteri.
Ruokakulttuuri
thumb|Kuivattua kalaa. Färsaarten perinteinen ruokakulttuuri perustuu lihan, kalan ja perunan käyttöön. Liha on yleensä lammasta, jota tarjoillaan paistettuna, kuivattuna tai osin kuivattuna ja keitettynä. Kalaa syödään myös usein kuivattuna tai osin kuivattuna ja keitettynä.
Färsaarten ensimmäinen, valtion omistama alkoholimyymälä avattiin 2. marraskuuta 1992. Alkoholin myynnin aloittaminen oli osa alkoholipolitiikan uudistamista, joka alkoi jo saman vuoden keväällä, kun ravintoloille ja hotelleille myönnettiin anniskeluoikeuksia. Saarten tiukkaa, vuonna 1907 järjestettyyn kansanäänestykseen perustunutta alkoholilainsäädäntöä höllennettiin tosin hieman jo vuonna 1980. Silloin asukkaat, joilla ei ollut verorästejä, saivat oikeuden tilata alkoholia ulkomailta, tosin tarkoin kiintiöitynä. Nykyisin alkoholin myynnistä saarilla vastaa Rúsdrekkasøla Landsins, jolla on monopoliasema. Liikkeitä yhtiöllä on yhteensä kymmenen. .
Media
Färsaarten suurimmat ja vanhimmat sanomalehdet ovat vuonna 1878 perustettu Dimmalætting ja hieman nuorempi Sosialurin. Dimmalætting on sekä tanskan- että fäärinkielinen, Sosialurin taas kokonaan fäärinkielinen. Dimmalætting ilmestyy kerran viikossa, ja sen levikki oli vuonna 2016 noin 3 500. Sosialurin ilmestyy kolmena päivänä viikossa, ja sen levikki on noin 6 500.
Kringvarp Føroya (KvF) pitää yllä Färsaarten julkista radio- ja televisiokanavaa, joka rahoitetaan lupamaksuilla. Se aloitti toimintansa 2005, kun televisiokanava Sjóvarp Føroya ja radiokanava Útvarp Føroya yhdistyivät. Sjónvarp Føroyan ohjelmistosta vähintään kolmasosan pitäisi olla fäärinkielistä. Saarilla on lisäksi yksityisiä radioasemia, ja monet färsaarelaiset seuraavat Tanskan televisiota ja satelliittikanavia.
Internetissä toimivia uutispalveluita ovat muun muassa dagur.fo (fäärinkielinen) ja local.fo (englanninkielinen).
Urheilu
Färsaaret kuuluu moniin kansainvälisiin urheiluliittoihin, mutta se ei ole Kansainvälisen olympiakomitean jäsen. Färsaarelaiset urheilijat osallistuvat olympialaisiin Tanskan joukkueessa. Paralympialaisissa Färsaarilla sen sijaan on ollut oma joukkueensa.
Vaikka jalkapallo on suosittua, Färsaarten kansallislaji on soutu, joka liittyy alueen kulttuurihistoriaan. Färsaarilla järjestetään kesäkaudella useita soutukilpailuja, ja niissä käytetään färsaarelaisia veneitä, joissa on 6–10 airoa. Kausi huipentuu 28. heinäkuuta Ólavsøka-nimiseen tapahtumaan. Färsaarelaiset soutajat ovat tunnettuja myös kansainvälisesti: Katrin Olsen oli ensimmäinen färsaarelainen olympiaurheilija, kun hän osallistui Tanskan joukkueessa kesäolympialaisiin 2008, ja Livar Nysted on tehnyt maailmanennätyksiä Atlantin yli soutamisessa. Kansainvälisesti menestynein färsaarelaisurheilija on kuitenkin uimari Pál Joensen.
OPL (ohjelmointikieli)
OPL (Open Programming Language) on BASIC-kielen pohjalta luotu ohjelmointikieli, joka on julkaistu Epoc- ja Symbian-käyttöjärjestelmille (sama käyttöjärjestelmä, mutta eri versioiden nimet). Kieli on yksinkertainen, mutta tehokas. Sitä käyttivät ensin Psionin kämmentietokoneet, mutta nykyään sitä käytetään Nokian kännyköiden ohjelmien kielenäkin. Alun alkaen OPL oli kirjainlyhenne sanoista "Organiser Programming Language." Sana 'Organiser' tuli Psionin Organiser-kämmentietokoneista, jotka käyttivät tätä kieltä.
OPL:n vahvuuksia on se, että sen opettelemiseen ei juuri tarvitse mitään aiempaa ohjelmointikoulutusta ja perusasioita oppii muutaman tunnin lukemisella. OPL:ää voi koodata myös laitteessa itsessään ja tekemänsä ohjelman voi koota ja suorittaa suoraan puhelimessa.
OPL:stä on tehty myös kirja nimeltä Rapid Mobile Enterprise Development for Symbian OS: An Introduction to OPL Application Design and Programming (Ewan Spence).
Hello World! -esimerkki
Komentorivillä: PROC HelloWorld: PRINT "Hello World!" PAUSE 40 ENDP
Esimerkissä PROC on vakiokomento jokaisen ohjelman yhteydessä. Sen eteen tulee ohjelman nimi. PRINT tarkoittaa, että näytölle tulostetaan jotain. ENDP lopettaa ohjelman kääntämisen. PAUSE 40 tarkoittaa, että tuloste jätetään 2 sekunnin ajaksi näytölle ennen poistumista. Yksi PAUSE-yksikkö on 1/20 sekuntia.
Graafisella käyttöliittymällä (Nokian Series 80 -käyttöliittymän alaisuudessa): CONST EnterNappain%=13 PROC HelloWorld: dINIT "Hello" dTEXT "","Hello World!" dBUTTONS "OK",EnterNappain% DIALOG ENDP
Esimerkissä CONST määrittää ohjelmalle Enter-näppäimen vakioarvon, joka on Nokian kommunikaattorimalleilla numero 13. Eri näppäimillä on eri numeroarvot eri puhelimilla. dINIT tarkoittaa, että Hello World -valikkoikkuna ladataan ohjelmalle nimellä "Otsikko." dTEXT määrittää tekstin, joka valikkoikkunassa näytetään. Osa "", dTEXT-komennossa tarkoittaa, että ikkunan vasemmalle puolelle ei kirjoiteta mitään, vaan ikkunassa on vain yksi teksti, joka tulostetaan koko ikkunan leveydelle. dBUTTONS määrittää ikkunalle napin, jota painetaan ja mitä täytyy painaa, jotta ikkunasta pääsee pois. Tässä tapauksessa napissa lukee "OK" ja Enterillä pääsee pois ikkunasta. DIALOG aloittaa ikkunan piirron dINIT-, dTEXT- ja dBUTTONS -komentojen saattelemana.
Intialainen filosofia
Intialainen filosofia voi viitata useisiin Intian niemimaalla syntyneisiin filosofisiin perinteisiin.
Arjalais-vedalaisen kulttuurin pohjalta syntynyt hindulainen filosofia muodostaa keskeisen osan koko eteläisen Aasian kulttuuria. Se on dharmalaisista filosofioista varhaisin, ja se on vaikuttanut filosofiseen ajatteluun ja uskontoihin kautta koko Itä-Aasian. Kuuteen astika- eli oikeaoppiseen intialaisen tai hindulaisen filosofian koulukuntaan kuuluvat Jooga, Nyaya, Purva Mimamsa, Samkhya, Vaisheshika ja Vedanta. Hindulaisen ajattelun moninaisuus on seurausta siihen oleellisena osana kuuluvasta liberaalista universalismista. Hindulaisen filosofian lisäksi myös buddhalainen ja jainalainen filosofia sekä Carvaka ovat peräisin Intiasta.
Vaikka intialainen katsanto- ja ajatustapa eroaa eurooppalaisten ajatustottumuksista, niin intialaisessa filosofiassa on muodostunut pääasiassa samat suuret maailmanselityksen perushypoteesit kuin länsimaissakin. Intialaista filosofiaa voidaan myös itämaisista filosofioista parhaiten verrata länsimaiseen filosofiaan. Esimerkiksi muinainen hindulainen Nyaya-koulukunta tutki logiikkaa nykyaikaista analyyttistä filosofiaa muistuttavalla tavalla. Vastaavasti Carvaka-koulukunta oli avoimesti ateistinen ja empiristinen. Intialainen filosofia painotti kuitenkin kokonaisten koulukuntien ja muinaisten kirjoitusten opetuksia yksittäisten filosofien sijaan. <!-- Chatterjee and Datta give this definition, explaining that a cornerstone of Indian philosophy is a tradition of respect for multiple views:
"Indian philosophy denotes the philosophical speculations of all Indian thinkers, ancient or modern, Hindus or non-Hindus, theists or atheists....
Indian philosophy is marked... by a striking breadth of outlook which only testifies to its unflinching devotion to the search for truth. Though there were many different schools and their views differed sometimes very widely, yet each school took care to learn the views of all the others and did not come to any conclusions before considering thoroughly what others had to say and how their points could be met.... If the openness of mind — the willingness to listen to what others have to say — has been one of the chief causes of the wealth and greatness of Indian philosophy in the past, it has a definite moral for the future."
The Sanskrit term for "philosopher" is ', one who is familiar with the systems of philosophy, or '.
Yleisiä teemoja
Indian thinkers viewed philosophy as a practical necessity that needed to be cultivated in order to understand how life can best be led. It became a custom for Indian writers to explain at the beginning of philosophical works how it serves human ends.
The idea of, translated as "righteousness" or "the cosmic and social order" by Gavin Flood, plays a pervasive role, as Chatterjee and Datta explain:
"A firm faith in 'an eternal moral order' dominates the entire history of Indian philosophy, barring the solitary exception of the Cārvāka materialists. It is the common atmosphere of faith in which all these systems, Vedic and non-Vedic, theistic and atheistic, move and breathe. The faith in an order — a law that makes for regularity and righteousness and works in the gods, the heavenly bodies and all creatures — pervades the imagination of the seers of which calls this inviolable moral order."
Historia
Ancient Indian philosophy has been divided into broad divisions:
The Sutra Period marks the definite beginning of systematic philosophical thinking. A sutra-work consists of a collection of brief statements, aphorisms, or problems, with answers, objections, and possible replies. The Brahma-sūtra of Bādarāyaṇa, for example, sums up and systematizes the philosophical teachings of various Vedic works, chiefly the Upanishads, and also mention and answer of both actual and possible objections to those views. It is the first systematic treatise on the Vedanta literature. Similarly we have for the Mimamsa the sutras of Jaimini, for the Nyaya the sutras of Gotama, for the Vaisheshika the sutras of Kanada, and for the Yoga the sutras of Patanjali.
Because the sutra form is by nature brief, their meanings were not always clear. During the Scholastic Period this gave rise for interpretive commentaries (), which play a major role in philosophical literature. In some cases, different authors wrote major commentaries on the same sutra-work, but with very different interpretations reflecting their own philosophical positions. In time, commentaries arose upon commentaries, and additional independent works were written in defense of particular views. -->
Koulukuntia
Klassinen intialainen filosofia voidaan jakaa pääpiirteittäin "oikeaoppisiin" eli "ortodoksisiin" (āstika) hindulaisen filosofian koulukuntiin, ja "heterodoksisiin" (nāstika) koulukuntiin, jotka eivät hyväksy Veda-kirjojen auktoriteettia.
Clive Owen
Clive Owen (s. 3. lokakuuta 1964 Keresley, Coventry, Warwickshire) on englantilainen näyttelijä. Hän opiskeli Royal Academy of Dramatic Art -koulussa vuodesta 1984 lähtien.
Intialainen filosofia
Koulukuntia
Kolme keskeisintä elämäntietä Intialaisessa filosofiassa:
Clive Owen
Owen sai vuonna 2005 Oscar-ehdokkuuden ja voitti Golden Globen ja BAFTA:n palkinnon roolistaan elokuvassa Iholla. Owenin sanotaan saaneen roolitarjouksen James Bondista elokuvasta Casino Royale (2006), mutta myöhemmin rooliin valittiin Daniel Craig.
Intialainen filosofia
Koulukuntia
1) Tieto (jainalaisuus, buddhalaisuus, advaita vedanta)
Pia Hansen
Pia Hansen on saavuttanut kaksoistrapissa olympialaisissa kultaa Sydneyssä 2000 ja MM-kilpailuissa Tampereella 1999 hopeaa.
Intialainen filosofia
Koulukuntia
2) Teko (Mimamsa)
3) Jumalalle omistautuminen ja rakkaus sitä kohtaan (muut Vedantakoulukunnat)
Oikeaoppiset koulukunnat (Astika)
Monet hindulaisen filosofian perinteet saivat vakiintuneet muotonsa keskiaikaisen brahmanilais-sanskriittilaisen skolastiikan aikana, ja siitä saakka hindulainen filosofia on jaettu kuuteen oikeaoppiseen (astika) koulukuntaan (darshana), "Kuuteen Filosofiaan" (ṣad-darśana). Kaikki nämä kuusi koulukuntaa käyttävät Veda-kirjoja lähteenään:
Nämä koulukunnat ryhmitellään usein kolmeen ryhmään historiallisin ja käsitteellisin perustein: Nyaya-Vaishesika, Samkhya-Jooga, ja Mimamsa-Vedanta.
Mainitut kuusi koulukuntaa eivät ole ainoat oikeaoppiset järjestelmät, mutta kuusi merkittävintä. Muihin oikeaoppisiin koulukuntiin kuuluu mm. "kieliopillinen" koulukunta.
Vedanta-koulukunta jaakantuu edelleen kuuteen alakoulukuntaan: Advaita (monismi/ei-dualismi), Visishtadvaita (monismi), Dvaita (dualismi), Dvaitadvaita (dualismi – ei-dualismi), Suddhadvaita, ja Achintya Bheda Abheda.
Heterodoksiset koulukunnat (Nastika)
Koulukunnat, jotka eivät hyväksy Veda-kirjojen auktoriteettia, ovat määritelmällisesti heterodoksisia (nastika) koulukuntia.
Carvaka
Carvakaa luonnehditaan materialistiseksi ja ateistiseksi koulukunnaksi. Vaikka tätä koulukuntaa ei luetakaan kuuden oikeaoppisen hindulaisen filosofian koulukunnan joukkoon, se on merkittävä osoitus hindulaisen ajattelun sisällä vaikuttavasta ateistis-materialistisesta liikkeestä.
Buddhalainen filosofia
Buddhalaisuus on uskomusjärjestelmä, joka perustuu Siddhartha Gautaman opetuksiin. Buddhalaisuus on ei-teistinen uskonto, joka ei keskity Jumalan ja jumalien olemassaoloon tai olemassaolemattomuuteen. Siinä on vahva filosofinen ainesosa.
Buddhalaisuus jakaa monia filosofisia näkemyksiä hindulaisuuden kanssa, kuten uskon karmaan, syy-ja-seuraussuhteeseen kaiken jo tehdyn ja tulevaisuudessa tapahtuvan välillä. Sekä hindulaisen että buddhalaisen uskonnon harjoittajan lopullisena päämääränä on eliminoida karma (sekä hyvä että paha) sekä jälleensyntymän ja kärsimyksen kierto, ja saavuttaa vapaus (Moksha tai Nirvana). Buddhalaisuus kuitenkin perustuu monien oikeaoppisten hindulaisten ajatusten hylkäämiseen. Buddha kritisoi kaikkia metafyysisen olemassaolon tai olemassaolemattomuuden käsitteitä, ja tämä oli keskeistä koko buddhalaisuuden synnylle.
Jainalainen filosofia
Jainalaisuuden perusti Mahavira (599–527 BCE). Jainalaisuuden perusperiaate on anekantavada, jonka mukaan todellisuus havaitaan eri tavalla eri näkökulmista eikä mikään näkökulma ole täysin tosi. Jainalaisen ajattelun mukaan ainoastaan Kevalit, ne joilla on äärettömät tiedot, voivat tietää oikean vastauksen, ja kaikki muut tuntisivat vain osan vastauksesta. Anekantavadaa voi verrata länsimaiseen ajatukseen subjektiivisuudesta.
Clive Owen
Owen avioitui Sarah-Jane Fentonin kanssa vuonna 1995 ja heillä on kaksi lasta. Perhe asui aikaisemmin Lontoossa ennen muuttoaan Essexiin.
Naantalin maalaiskunta
Naantalin maalaiskunta (lyh. Naantalin mlk, ) oli Varsinais-Suomessa sijainnut Suomen kunta. Nykyisin maalaiskunta on osa Naantalin kaupunkia. Kuntaan kuuluivat kaupunkia ympäröivät alueet, pääasiassa Luonnonmaan saari ja kaupungin pohjoispuoliset alueet.
Naantalin maalaiskunnan naapurikunnat olivat Naantalin kaupungin lisäksi Masku, Merimasku, Raisio, Rymättylä ja Turku.
1960-luvulle tultaessa kaupunkimainen asutus oli levinnyt kauas maalaiskunnan rajojen sisäpuolelle, ja maalaiskunnan väkiluku oli ylittänyt kaupungin väkiluvun. Vuonna 1964 talousvaikeuksista kärsinyt Naantalin maalaiskunta ja huomattavasti väkimäärältään ja pinta-alaltaan pienempi kaupunki yhdistyivät Naantalin kaupungiksi.
thumb|right|250px|Luonnonmaan ja [[Merimaskun väliseen liikenteeseen Särkänsalmeen saatiin moottorilossi vuonna 1935. Lossiliikenne jatkui aina Särkänsalmen sillan valmistumiseen asti ja loppuaikoina kahdella lossilla. Virallisesti silta avattiin 14. heinäkuuta 1970. ]]
Kylät
Ajonpää, Asikko, Haijainen, Herttula, Immanen, Inttilä, Isokylä, Jaakkola, Kaivola, Karvetti, Keitilä, Kirstilä, Kuivalahti, Kultaranta, Kunnainen, Kuostano, Käkölä, Ladvo, Lapila, Latonpää, Lietsala, Luikkio, Luolala, Löytäne, Metsä-Jukola, Miekkula, Nuhjala, Porhonkallio, Pyöli, Ruona, Ruuhimäki, Saksila, Sammalkallio, Soikallio, Soininen, Taimo, Tammisto, Tupavuori, Vadjo, Viiala, Villa, Vähäkallio
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Naantalin maalaiskunnassa oli kolme taajamaa: Kultaranta (501 asukasta 2,5 neliökilometrillä), Lietsala (701 asukasta 2,0 neliökilometrillä, osa Raision puolella) ja Taimo (629 asukasta 1,9 neliökilometrillä). Lisäksi osa Naantalin keskustasta sekä Satama – Imatran Voima -nimisestä taajamasta sijaitsi maalaiskunnan puolella.
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Naantalin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.
Kalifaatti
[[Kuva:Map of expansion of Caliphate.svg|thumb|400px|Osin myyttinen kuvaus alkuperäisen kalifaatin laajenemisesta
{{legend|#a1584e|Muhammedin valloittamat alueet, 622–632}} {{legend|#ef9070|Oikeaanjohdettujen kalifien valloitukset, 632–661}} {{legend|#fad07d|Umaijadien valloitukset, 661–750}}]] Kalifaatti (arab. خِلَافَة  khilafa) on islamilainen valtio, jonka johdossa on kalifin arvonimeä käyttävä islamilainen hallitsija. Oppi kalifista ja hänen tehtävistään on säädetty shariassa eli Jumalan antamassa laissa ihmiskunnalle. Ylin valta kuuluu Jumalalle, mutta toimeenpanovaltaa käyttää kalifi, joka korkeimpana uskon puolustajana valvoo, että Jumalan laki toteutuu. Kalifin valtaa sharialain mukaan rajoittaa se, että islamilainen papisto eli ulama tulkitsee lain sisältöä, kun taas kalifille jää vain toimeenpanovalta.
Oppi kalifaatista vakiintui 800-luvulla abbasidikalifien valtakunnassa. Siihen kuului, että islamilainen umma oli yhtenäinen ja kalifaatteja on vain yksi. Jos kalifeja oli kaksi, kummankaan valta ei ollut pätevä. Yhtenäinen kalifaatti oli kuitenkin ihanne, joka murtui jo 900-luvulla, kun fatimidit vuonna 909 julistivat Egyptissä oman kalifaattinsa ja Espanjan umaijadit pian sen jälkeen vuonna 929 Córdoban kalifaatin.
Abbasidien arvovalta ainoina laillisina kalifeina oli kuitenkin niin voimakas, että he säilyttivät symbolisen asemansa oikeauskoisten puolustajina vielä satoja vuosia sen jälkeen, kun heidän tosiasiallinen valtansa oli murtunut. Kalifaatin idea nousi uudelleen pinnalle 2000-luvulla ISIS-terroristijärjestössä. Se julistautui kalifaatiksi ja toimi ennen kukistumistaan Syyriassa ja Irakissa vuosina 2014–2019 pyrkien elvyttämään klassisen islamin instituutioita.
Ensimmäinen historiankirjoituksen tunnistama hallitsija, joka käytti nimitystä Khalifat Allah ("Jumalan puolestapuhuja") oli umaijadihallitsija Abd al-Malik ibn Marwan (685–705). Kalifi-nimityksen poimi historiasta uudelleen käyttöönsä sata vuotta myöhemmin abbasidihallitsija al-Mamun (813–833). Nimitys vakiintui sen jälkeen eli vasta 800-luvulla.
John Playfair
John Playfair (10. maaliskuuta 1748 Benvie, Forfarshire, Skotlanti – 20. heinäkuuta 1819 Edinburgh, Skotlanti) oli skotlantilainen matemaatikko ja fyysikko.
Ura
Playfair oli ensin pappi, sitten matematiikan (1785) ja fysiikan (1805) professori Edinburghin yliopistossa.
Matematiikan alalla John Playfair tunnetaan parhaiten työstään geometrian alalla. Hän kirjoitti Eukleideen teosten kommentoidun painoksen, joka oli aikanaan hyvin suosittu.
Geotieteissä Playfair tunnetaan parhaiten siitä, että hän tuki James Huttonia. Playfair oli Huttonin mukana monilla retkillä, esimerkiksi Pohjanmeren rannikolla. Matkalla Alpeille hän todennäköisesti tutki siellä olevia lohkareita. Hän löysi niitä myös Skotlannista ja päätteli vuonna 1802, että jäätiköt olivat kuljettaneet ne nykyisille paikoilleen.
Vuonna 1807 hänet hyväksyttiin Royal Societyn jäseneksi ja vuonna 1783 Edinburghin kuninkaallisen seuran jäseneksi.
Hänen veljensä oli insinööri ja taloustieteilijä William Playfair.
Bioenergia (yhdistys)
Bioenergia ry on bioenergia-alan edunvalvoja. Yhdistys perustettiin 2011 ja siihen kuuluu yli 300 jäsenorganisaatiota ja henkilöjäsentä.
Kajaanin maalaiskunta
Kajaanin maalaiskunta (lyh. Kajaanin mlk, ) oli Kainuussa sijainnut Suomen kunta. Kajaanin maalaiskunta liitettiin pakkoliitoksella Kajaanin kaupunkiin 1977. Liitos vahvisti olennaisesti Kajaanin asemaa Kainuun maakunnan keskuksena. Kajaanin maalaiskunnan naapurikuntia olivat Kajaani, Paltamo, Sotkamo, Sonkajärvi, Vaala ja Vuolijoki.
Bioenergia (yhdistys)
Bioenergia ry on useiden alan kansainvälisten verkostojen jäsen. Sillä on neljä säännöllisesti kokoontuvaa valiokuntaa, joiden aiheina ovat puuenergia, biopolttonesteet, kaasumainen bioenergia ja biojalosteet, hiilensidonta ja CCUS sekä turve ja kasvualustat. valiokuntien johtajat kommentoivat usein alansa uutisia tiedotusvälineissä.
Kajaanin maalaiskunta
Historiaa
pienoiskuva|273x273px|Kajaanin aluemuutokset vuosina 1915–2007. Kartassa näkyvillä Kajaanin maalaiskunnasta Vuolijokeen vuonna 1915 liitetty alue, maalaiskunnan Paltamosta 1954 saamat alueet, sekä maalaiskunnasta kaupunkiin vuonna 1967 liitetyt alueet. Paltamon emäseurakunnasta erotettiin Hyrynsalmen kirkkoherrakunta 1786. Samalla lakkautettiin pieni ja kitulias Kajaanin kaupunkiseurakunta.
Bioenergia (yhdistys)
Keväällä 2017 yhdistys toteutti mainostoimisto Hasan & Partnersin avulla laajan kampanjan, jossa puolustettiin kotimaista turvetuotantoa. Kampanjan räväkkä tyyli herätti huomiota, mutta siitä paljastui pian lukuisia vakavia asiavirheitä.
Kajaanin maalaiskunta
Historiaa
Kajaanin maalaiskunnan voidaan perustellusti sanoa kuuluneen Paltamon emäpitäjään ainakin vuoteen 1786. Tällöin Paltamon emäseurakunnasta erotettiin yhteinen Kajaanin kaupunki- ja maaseurakunta. Siihen kuuluivat Kajaanin kaupungin alueen lisäksi Jormuan, Kuluntalahden, Kivimäen, Mainuan, Lehtovaaran, Murtomäen ja Vuottolahden kylät.
Vuonna 1835 Kajaanin maaseurakuntaan liitettiin aiemmin Sotkamoon kuuluneet Lahnasjärven ja Raudanveden kylät.
Vuonna 1865 säädettiin uusi kunnallisasetus. Yhteisestä kunnallishallinnosta Kajaanin maaseurakunta ja Paltamo erotettiin 1870. Jotkut katsovat eron tapahtuneen 1869.
Maalaiskunnasta liitettiin Vuottolahden kylä 1897 samana vuonna perustettuun Säräisniemestä erotettuun Vuolijoen kappeliseurakuntaan. Vuolijoen kunta toimi vuosina 1915–2006.
Aiemmin Paltamoon kuuluneet Paltaniemen, Uudenkylän (myöhemmin Nakertaja) ja Kirkkoahon (Linnantaus) kylät liitettiin Kajaanin maalaiskuntaan 1954.
Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin kaupunkiin Kylmä ja Parkinniemi 1967.
Kunnan keskus muodostui kaupungin keskustaajaman osaksi Kajaaninjoen pohjoisrannalle Teppanaan, minne muutti ihmisiä myös Kajaanin kaupungista. Myöhemmin taajama-asutus laajeni itään Kuurnaan ja pohjoiseen Komiaholle.
Vuoden 1970 taajamarajauksen mukaan Kajaanin maalaiskunnan taajamat olivat Heinisuo (501 asukasta), osa Kajaanin keskustaajamasta (2 544 asukasta), Linnantaus (228 asukasta), Nakertaja (1 428 asukasta) ja Paltaniemi (220 asukasta). Näistä Kajaanin keskustaajama sijaitsi pääosin Kajaanin kaupungin puolella.
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Kajaanin maalaiskunnan väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1970 ja lisäksi vuoden 1975 väkiluku.
Vuonna 1915 Kajaanin maalaiskunnasta liitettiin Vuolijokeen alue, jossa oli 578 asukasta. Vuonna 1954 Kajaanin maalaiskuntaan liitettiin Paltamosta alue, jossa oli 1 653 asukasta.
On-line paperikonelinja
On-line paperikonelinjalla tarkoitetaan paperikonetta, jossa perälaatikolta tuleva paperirata kulkee katkeamattomana päällystyskoneen ja kalantereiden läpi kiinnirullaimelle. Vain pituusleikkuri on erotettu muusta konelinjasta.
Rebecca Piekkari
Rebecca Piekkari (s. 1967 ) on suomalainen tutkija ja professori. Hän on Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun varadekaani, joka vastaa tutkimuksesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä. Hän on toiminut Kauppakorkeakoulussa kansainvälisen liiketoiminnan professorina vuodesta 2004. Piekkari väitteli vuonna 1996 tutkimuksellaan New Structural Forms and Inter-Unit Communications in Multinationals, jossa hän analysoi muun muassa horisontaalista viestintää monikansallisissa yrityksissä. Hän on tutkinut suomalaisten yritysten kansainvälistymistä.