cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ranska Eurovision laulukilpailussa
Suomenkieliset käännökset
Useat suomalaisartistit levyttivät varsinkin 60- ja 70-luvulla Ranskan menestyksekkäitä edustuskappaleita suomen kielellä. Seija Karpiomaa levytti tuoreeltaan Ranskan ensimmäisen voittokappaleen vuodelta 1958, Dors, mon amour. Laulu sai nimen Nukkuos rakas, jonka Leif Wager puolestaan levytti vuotta myöhemmin. Lea Laven teki hitin laululla Niin se käy, joka alun perin edusti Ranskaa vuonna 1976. Kyseinen laulu, Un, deux, trois, sijoittui kilpailussa toiseksi. Kaikista tunnetuin suomennos lienee kuitenkin Katri Helenan levyttämä Lintu ja lapsi (alk. L’oiseau et l’enfant), jonka Marie Myriam lauloi vuonna 1977 edustaessaan Ranskaa. Kyseinen laulu voitti kilpailun ja siitä on tehty huomattava määrä versioita lukuisilla kielillä.
Kapellimestarit
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Ranskan kappale esitettiin ilman orkesterisäestystä vuonna 1998.
Karl Nehammer
Karl Nehammer (s. 18. lokakuuta 1972) on itävaltalainen poliitikko, joka on toiminut Itävallan liittokanslerina 6. joulukuuta 2021 lähtien. Hän on Itävallan kansanpuolueen (ÖVP) jäsen ja aiemmin toimi Itävallan sisäministerinä vuosina 2020–2021, ÖVP:n pääsihteerinä 2018–2020 ja kansallisneuvoston kansanedustaja vuodesta 2017 vuoteen 2020.
Sarjatunnus
thumb|250px|Dv12-veturin n:o 2750 kylkeen on maalattu sekä VR:n kalustosarjatunnus (Dv12) että standardin mukainen EVN-numero (92 10 2107 050-0). Kalustosarjatunnuksella tarkoitetaan veturille, vaunulle tai muulle rautatiekalustolle annettavaa tunnusta, joka erottaa eri kalustotyyppit ja niiden mallit toisistaan. Kalustosarjatunnus voi olla joko rautatieyhtiön itse antama, tai rautatieyhtiö voi käyttää kalustolle jo tehtaalla annettua kaupallista nimeä. Lisäksi on käytössä standartoidut UIC- ja EVN-tunnukset.
Veturit
8.10.1942 alkaen iso kirjain merkitsi veturin liikennetarkoitusta (H = henkilöliikenneveturi, T = tavaraliikenneveturi, P = paikallisliikenneveturi, S = sekajunaveturi ja V = vaihtoveturi), mutta vuonna 1976 käytäntöä muutettiin niin, että iso kirjain merkitsee veturin käyttövoimaa (D = diesel, S = sähkö). Höyryvetureiden tunnuksia ei tässä yhteydessä muutettu, vaan ne jäivät ennalleen. Pienestä kirjaimesta käy ilmi veturin akselipaino (kevyt (k), väliraskas (v), raskas (r)).
Esimerkiksi Dv12-veturin kalustosarjatunnuksessa D = veturin käyttövoima on diesel, v = veturin akselipaino on väliraskas ja 12 = veturin sarjatunnus (mallinumero).
Nykyinen merkintätapa on seuraavanlainen:
Vaunut
Vaunujen kalustosarjamerkinnässä iso kirjain on perinteisesti tarkoittanut matkustusluokkaa tai käyttötarkoitusta. Pienellä kirjaimella merkitään esimerkiksi, onko vaunu avo-osastollinen vai onko siinä hyttejä. Toisin kuin vetureissa, vaunujen tunnusten perässä ei käytetä numeroa erottelemaan sitä muista vastaavan kaluston vaunumalleista ('vuosimalleista').
Jouni Palosaari
Jouni Palosaari (s. 25. lokakuuta 1961 Kittilä) on Levin rinteitä ja hissejä hoitavan Oy Levi Ski Resort Ltd toimitusjohtaja vuodesta 1988. Palosaari on ravintola-alan yrittäjä Päivikki Palosaaren veli.
Sarjatunnus
EVN- ja UIC-standarditunnukset
EVN-sarjatunnus on eurooppalaisen standardin mukainen kalustosarjatunnus. EVN-sarjatunnus koostuu pelkistä numeroista. Numerosarjojen antamisen perusteet on määritellyt Euroopan unioni. UIC-tunnus on käytännössä samanlainen kuin EVN-tunnus. Myös suomalaisiin vetureihin on alettu maalata EVN-numerosarjoja.
Jouni Palosaari
Levin matkailukeskus alkoi kasvaa voimakkaasti 1990-luvun alussa, kun Oy Levi Ski Resort Ltd osti kolmen tappiollisen laskettelukeskuksen (Muurlan, Juupavaaran ja Kivesvaaran) kaluston hisseineen ja siirsi ne Leville.
Sarjatunnus
EVN- ja UIC-standarditunnukset
Numerosarjassa on aina 11 numeroa sekä tarkistusnumero. Numerosarja voisi olla esimerkiksi 92 10 2105 001-5. Sarjan kaksi ensimmäistä numeroa 92 ilmaisevat kaluston tyypin (esim. dieselveturi, sähköveturi, moottorivaunu jne...), seuraavat kaksi numeroa 10 ovat maatunnus (jokaisella Euroopan maalla on oma maatunnuksensa). Seuraavat neljä numeroa 2105 ilmaisevat, mihin sarjaan kalusto kuuluu, ja viimeiset kolme numeroa 001 ovat kaluston yksilökohtainen numero. Numerosarjan perään saatetaan laittaa myös tarkistusnumero -5, joka lasketaan muista numeroista tietyn kaavan mukaan.
Tarkka ja selkeä esitys numeroiden merkityksestä löytyy esimerkiksi Railfaneurope.netistä.
Jouni Palosaari
Väärinkäytösepäilyt
Joulukuussa 2013 Levi Ski Resortin hallitus vapautti Palosaaren toimitusjohtajan tehtävästä ja hän siirtyi projektitehtäviin. Taustalla olivat lehtitietojen mukaan investointihankkeisiin liittyvät asiat. Palosaaren toimista investointihankkeen yhteydessä tehtiin tutkintapyyntö poliisille. Myöhemmin rinnekeskuksen toisen pääomistajan, Kittilän kunnan, valtuutetut toivoivat Palosaaren paluuta uudelleen johtotehtäviin.
Maaliskuussa 2014 yhtiön vaihdettu hallitus palautti Palosaaren tehtävään ja tutkintapyynnöt peruttiin. Toinen pääomistaja, Levin Matkailukeskus Oy kuitenkin kanteli asiasta valtakunnansyyttäjänvirastoon, joka jatkoi poliisitutkintaa ja asia siirtyi Ouluun keskusrikospoliisille.
Reenstiernan palatsi
thumb|250px|Reenstiernan palatsi Reenstiernan palatsi on historiallinen rakennus Tukholman Södermalmin kaupunginosassa.
Se rakennettiin vuoden 1670 tietämillä yksityispalatsiksi kauppias Jakob Mommalle (aateloituna Reenstierna). Hollantilaista palladiolaistyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti J. T. Albinus. 1600-luvun lopussa palatsin omisti kreivi Rudolph Horn von Rantzlen, ja tämän vuoksi rakennuksesta käytetään joskus nimitystä Hornin palatsi (Hornska palatset).
Vandana Shiva
Vandana Shiva (s. 5. marraskuuta 1952 Dehradun, Intia) on intialainen filosofi, tutkija, ympäristöaktivisti, ekofeministi ja kirjailija. Shiva painottaa muun muassa luonnon monimuotoisuuden säilyttämistä, sosiaalista ja ekologista tasa-arvoa sekä luonnon huomioon ottamista erityisesti maataloudessa (esimerkkinään Intian omavaraiset viljelijät, jotka usein ovat naisia) visionaan sosiaalisesti ja ekologisesti kestävä yhteiskunta.
Shiva on arvostellut muun muassa länsimaista tiedettä, globalisaatiokehitystä ja monikansallisia yhtiöitä. Hän kannustaa aktiiviseen protestiin monikansallisia yhtiöitä ja vapaakauppaa vastaan, paitsi kirjoitetulla sanalla ja tutkimuksilla, myös väkivallattomien mielenosoitusten avulla. Shivalle myönnettiin Right Livelihood -palkinto vuonna 1993 ("for placing women and ecology at the heart of modern development discourse"). Hän on Espanjan sosialistipuolueen ajatushautomon Fundacion IDEAS jäsen.
Geenimuuntelun vastustaja
Shiva on vastustanut voimakkaasti geenimuuntelua ja varoittaa suuryhtiöiden tavoitteista patentoida ruokakasvien siemenet ja tätä kautta omistaa koko ruokatuotannon pohja. Hänen kriitikkonsa ovat huomauttaneet tämän teorian epäloogisuudesta, koska patentointi voisi koskea vain muuntogeenisiä siemeniä, joiden käyttöä hän ei lainkaan hyväksy.
Shiva ilmoitti tukevansa Michiganin valtionyliopistorakennuksen tuhopolttoa geenimuuntelua vastaan ja sanoi, että on rikollista kohdella tuhopolttajaa kuin rikollista.
Kuuluisa ympäristöaktivisti Mark Lynas myönsi kirjassaan olleensa väärässä vastustaessaan geenimuuntelua ja esitti tosiasioiden olevan geenimuuntelun puolella. . Vandana Shiva arvosteli Lynasia: koska näin jalostetut kasvit voivat levitä luomuviljelijöiden peltoihin, Lynasin kanta on kuin vaatisi raiskaajille vapautta raiskata. Seuraajan arvosteltua Shivaa GMO:iden vertaamisesta raiskaukseen Shiva vastasi, että kasveillekin kuuluu koskemattomuus ja ihmiskeskeisestä maailmankuvasta pitää siirtyä maademokratiaan ("Earth Democracy"). Seuraaja vastasi, että Äiti Maa rikkoo jatkuvasti kasvien "koskemattomuutta", viitaten siihen, miten geenejä siirtyy tavallisista villikasveista toisiin. Mark Lynas totesi Shivan vertauksen raiskaajiin loukkaavaksi ja sanoi Shivan olevan huijari ja köyhien vihollinen. Toinen seuraaja huomautti, että Shiva ei verrannut raiskaajiin Lynasia vaan maanviljelijöitä.
"Vandana Shiva antaisi mieluummin intialaisten kuolla nälkään kuin syödä bioteknisesti jalostettua ruokaa", totesi Alabaman Tuskegee Universityn kasvigenetiikan professori C.S. Prakash. Avustusjärjestöt CARE ja Catholic Relief Society olivat tuoneet ravintoarvoiltaan korkealaatuista maissi-soijaseosta miljoonille ihmisille, joilta hirmumyrsky oli tuhonnut kodit, ja Shiva vaati Intian hallitusta vetämään sen pois. Miljoonat yhdysvaltalaiset ovat syöneet geeniruokaa vuosia ilman mitään terveyshaittoja.
Shiva vastustaa myös sveitsiläisen instituutin kehittämää Kultaista riisiä, joka voisi estää miljoonien lasten sokeutumisen joka vuosi ja lievittää 250 miljoonan kehitysmaalaisen A-vitamiininpuutetta. Shiva sanoi, että Bengalin naiset kasvattavat 150 kasvista, joista muka saisi hyvin A-vitamiinia. Kalifornian yliopiston biotekniikkaohjelman johtaja Martina McGloughlin sanoi tämän muistuttavan Marie Antoinettesta, joka kehotti maanviljelijöitä syömään kakkua, jos heillä ei ollut varaa leipään. UNICEFin ravitsemustieteilijät epäilivät, että Shivan tarkoittamista kasviksista ei olisi edes fyysisesti mahdollista saada riittävästi A-vitamiinia. On myös kyseenalaista, voisivatko Kalkutan hökkelien asukkaat kasvattaa noita kasviksia lapsilleen. Tohtori Patrick Mooren mukaan useimmat näistä 250 miljoonasta lapsesta eivät syö juuri muut kuin kulhon riisiä päivässä. Tohtori Adrian Dubockin mukaan kultainen riisi ei olisi sen kalliimpaa kuin tavallinen ja A-vitamiinin puute on suurin sokeuden syy ja aiheuttaa myös 28 % maailman pikkulapsikuolemista.
American Association for the Advancement of Sciencen kokouksessa International Agricultural Researchin johtaja Ismail Serageldin ihmetteli, miksi joku haluaa miljoonan lapsen kuolevan ja 2–3 miljoonan sokeutuvan vain siksi, että tapa jolla kultainen riisi aikanaan kehitettiin ei ole hänen mieleensä.
Samalla kun Shiva kutsui GM-siemeniä "orjuuden siemeniksi", intialaiset viljelijät ottivat luvattomasti käyttöön Monsanton koeviljelmältä levinneitä tuholaisresistentin Bt-puuvillan siemeniä. Seitsemän vuotta myöhemmin viljelijät käyttivät luvatonta lajiketta jo 7 miljoonan hehtaarin alalla.
Shiva väittää GM-tekniikan olevan testaamatonta, todistamatonta ja vaarallista, vaikka kaikki tämä on todistettavasti epätotta, kirjoittaa Stanfordin yliopiston tutkija Henry I. Miller. Shiva ei vain vastusta geenitekniikkaa vaan väittää jopa arviolta miljardi ihmishenkeä pelastaneen 1900-luvun "vihreän vallankumouksen" vahingoittaneen ympäristöä.
Arvostelua
Vuoden 2004 parhaasta tiedekirjasta palkittu tiedetoimittaja Ronald Bailey kirjoitti Vandana Shivan olevan "luddiitti": jos jokin on uutta, hän vastustaa sitä.
C. Jackson on syyttänyt eräitä Shivan kantoja essentialistisiksi, siis Shiva katsoisi tiettyjen ominaisuuksien olevan välttämättömiä jollekin ihmisryhmälle, esimerkiksi miehille tai naisille.
Vuonna 2002 Delhin Liberty Institute myönsi Shivalle "Bullshit Award for Sustaining Poverty" ("paskapuhepalkinto köyhyyden ylläpitämisestä") -palkinnon Johannesburgissa ja nimesi hänet "länsimaisen ekoimperialismin äänitorveksi".
Pilarisaatio
Pilarisaatio tarkoittaa yhteiskunnan poliittis-uskonnollista jakautumista ”vertikaalisin” ryhmiin eli pilareihin. Tunnetuimmat esimerkit tästä ovat Alankomaat ja Belgia.
Pilarisaatio Alankomaissa
Alankomaissa pilareita oli kolme: katoliset, protestantit, ja sosiaalidemokraatit. Näillä kaikilla oli omat puolueensa, radioasemansa, ammattiliittonsa ynnä muut. Jotkut katsovat näiden ryhmien ulkopuolelle jääneiden, etenkin keski- ja yläluokkaisten vapaamielisten protestanttien, muodostaneen oman liberaalien pilarin. Katolinen pilari oli ehkä kiintein näistä kolmesta, mutta protestanttiset konservatiivit ja sosiaalidemokraatit eivät jääneet paljoa jälkeen. Pilarisaatio oli vallitseva 1880-luvulta aina toisen maailmansodan jälkeiseen aikaan. Tämän jälkeen pilarien rajat ovat vähitellen kadonneet, mutta ne ovat jättäneet jälkensä Alankomaiden yhteiskuntaan. Yksi nykypäivään jatkuva jäänne on Alankomaiden jalkapallosarjan Hoofdklassen jakautuminen lauantaisin ja sunnuntaisin pelaaviin joukkueisiin: lauantaisin pelaavat vanhat protestanttiset seurat, joiden jäsenet eivät saaneet pelata sunnuntaisin, kun taas sunnuntaisin pelaavat katoliset ja työläistaustaiset joukkueet.
Pilarisaatio Belgiassa
Belgiassa pilareita oli myös kolme: katoliset, sosialistit, ja liberaalit. 1900-luvun jälkipuoliskon kielikiistojen seurauksena nämä puolestaan jakaantuvat alapilareihin kielen mukaan, niin että flaameilla, valloneilla ja saksankielisillä on kullakin omat puolueensa, lehdistönsä, nuorisojärjestönsä, yliopistonsa ynnä muut.
Osittain kielikiistojen takia pilarisaatio jatkui Belgiassa selvästi pidempään kuin Alankomaissa, ja alkoi murtua vasta kylmän sodan loppuvuosina.
Anne Mattila
Ura
Ensimmäisen levytyksensä Mattila teki vuonna 1998. Vuonna 2000 hän solmi levytyssopimuksen BMG-levy-yhtiöön ja kesällä 2001 julkaistiin Jori Sivosen säveltämät ja Vexi Salmen sanoittamat singlet Asfalttiviidakko ja Pienen hetken. Singlet nousivat Suomen soittolistojen kärkeen. Singlejä seurasi huhtikuussa 2002 julkaistu albumi Anne Mattila, joka myi loppukesästä kultaa, ja seuraavana vuonna platinaa. Mattilan seuraava albumi Enkeleitä, onko heitä julkaistiin lokakuussa 2003, ja levy saavutti kultalevyrajan parissa viikossa. Annelta on ilmestynyt 15 omaa albumia, ja ne ovat saavuttaneet seitsemän platina- ja kymmenen kultalevyä. Annen elokuussa 2009 ilmestyneellä albumilla Kaikki muu voi mennä oli ensimmäistä kertaa Annen omia sävellyksiä ja sanoituksia. Albumi Kuivaa koivua julkaistiin 2016.
Rami Virtanen
Hänen tähänastisen näyttelijäuransa ainoa elokuvarooli on elokuvassa FC Venus. Hän on esiintynyt myös Kotikatu-sarjassa kahdeksan vuoden aikana yli kahdessakymmenessä jaksossa.
Anne Mattila
Ura
thumb|255px|Anne Mattila [[Vihreät Niityt -musiikkitapahtumassa heinäkuussa 2005.]] Mattilan siskokset ovat levyttäneet yhteisen joululaululevyn ja esiintyneet useissa yhteiskonserteissa. Syksyllä 2008 he tekivät ensimmäisen yhteisen laajamittaisen konserttikiertueen, joka käsitti kymmenen konserttia eri paikkakunnilla. Kiertueen jatkoksi sisarukset esiintyivät viikon Iskelmän -risteilyllä Punaisella merellä Egyptissä sekä Jordaniassa.
Rami Virtanen
Virtanen on toiminut mainosäänenä lukuisissa televisio- ja radiomainoksissa. Parhaillaan hän toimii toisena kanavaäänenä Radio Novalla ja aikaisemmin toimi myös SuomiTV:llä kanavaäänenä.
Anne Mattila
Ura
Mattilan taustalla soittaa Anne Mattilan orkesteri. Hän oli ehdokkaana Iskelmä Finlandia -palkinnon saajaksi vuodelle 2007.
Keväällä 2011 Mattila lupautui mukaan syksyllä järjestettävän Tanssii tähtien kanssa -ohjelman kuudennelle kaudelle. Kesällä hän kuitenkin perui osallistumisensa liian tiiviin aikataulutuksen vuoksi. Mattila oli yksi The Voice of Finlandin kolmannen tuotantokauden tähtivalmentajista.
Mattila on nykyään myös kuvataiteilija. Hän on avannut oman taidekahvilan, joka toimii myös keikkapaikkana. Annen Taidekahvila on yksi Kammista Skantziin Taiteiden reitin kohteista. Anne Mattila on pitänyt myös taidenäyttelyitä, muun muassa Ten Art -taidekeskuksessa Lempäälän Ideaparkissa.
Lauluntekijänä hän tekee kappaleita muillekin artisteille, ja on julkaissut omia kappaleita muutamilla soololevyillään. Esimerkiksi Rakkauden roinaa -levyllä on neljä hänen tekemäänsä kappaletta.
AM Musiikkipalvelut Oy ja Studio Musa-Lato
Mattila perusti Karviassa toimivan artistivuokrausta harjoittavan AM-Musiikkipalvelut Oy -yrityksen vuonna 2003. Hän on yrityksen toimitusjohtaja. AM-Musiikkipalvelut Oy omistaa Mattilan taidekahvilan ja Musa-Lato-nimisen äänitysstudion, jossa on äänitetty joitakin Mattilan levyjä.
Yksityiselämä
Anne Mattila on ollut kihloissa vuodesta 2012 yhtyeensä rumpalin Kari Tenkulan kanssa ja heille syntyi elokuussa 2022 poika.
Puuhanhi
pienoiskuva|Anseranas semipalmata Puuhanhi (Anseranas semipalmata) kuuluu sorsalintuihin. Se luettiin aiemmin sorsien (Anatidae) heimoon, mutta nykyisin sen katsotaan olevan oman puuhanhien (Anseranatidae) heimonsa ainoa laji.
Puuhanhia elää maailmassa noin 1 000 000 yksilöä. Niitä elää luonnonvaraisena eniten pohjoisessa Australiassa ja eteläisessä Uudessa-Guineassa. Lajin elinympäristöä ovat avoimet ja märät paikat, kuten tulvaviljelmät ja suot. Puuhanhi on pääasiassa paikkalintu, kuivina aikoina se saattaa kuitenkin muuttaa pienen matkan päähän.
Puuhanhen pesä on maassa ja siinä on usein 5–14 munaa. Jotkut koiraat saattavat paritella kahdenkin naaraan kanssa.
Puuhanhi on helppo tunnistaa mustavalkoisen höyhenpeitteensä ja kellertävien jalkojensa perusteella. Puuhanhen jalat näyttävät enemmän kahlaajan kuin sorsan jaloilta, sillä niissä ei ole juuri lainkaan räpylöitä. Puuhanhi ruokkii itsensä vihanneksilla, joten räpylöitä ei vihannespelloilla juuri tarvitakaan. Koiraat ovat naaraita suurempia.
Puuhanhet pesivät ryhmissä ja ovat laumaeläimiä pesimäajan ulkopuolellakin. Ne voivat kokoontua muutaman tuhannen yksilön meluaviksi parviksi. Puuhanhen ääni on kovaääninen törähdys.
Miehikkälän lahjoitusmaa
Miehikkälän lahjoitusmaa oli yksi Vanhan Suomen lahjoitusmaista, jonka nykyisen Miehikkälän kunnan, silloisen Virolahden alueelta keisarinna Katariina II 1790 lahjoitti "ikuiseksi ja perinnölliseksi omaisuudeksi" majuri Matvei Olsujeville.
Lahjoitusmaa käsitti 16 taloa nykyisen Miehikkälän kunnan Miehikkälän ja Kylmälän kylissä, yhteensä 4 5/6 manttaalia, noin 25,700 tynnyrinalaa. Lahjoitukseen kuului lisäksi 6 taloa nykyisen Virolahden alueella Säkäjärvellä ja Tiilikkalan kylässä.
Olsujev myi jo 1793 koko lahjoitusmaan kapteeni Kilchenille. 1800-luvulla oli lahjoitusmaa, sitten kuin Virolahden puoleiset alueet 1799 oston kautta olivat joutuneet toisiin käsiin, kauppaneuvos Carl Bruunilla ja hänen leskellään, sittemmin kapteeni Apollon Alfthanin hallussa. Kalliokosken lasitehtaan perustaessaan Alfthan kiristi sen rahoituksen tähden tuntuvasti lahjoitusmaatalonpoikien veroja ja nämä laativat valituskirjelmän keisarille. Talonpoikien asiamiehiksi oli valittu "Jakop Toikka, Antti Kurvi ja Anttoon Jokimies". Korotetuista veroista huolimatta Alfthan teki lopulta konkurssin ja maat joutuivat uusiin käsiin.
Viimeinen pitkäaikainen lajoitusmaan haltija oli venäläinen kenraalimajuri, kreivi Georg Mengden, jolta valtio lunasti sen 1877. Omistaja sai kauppahinnan kohoamaan 275,000 markkaan antamalla yhtä aikaa muuttokäskyn kaikille alustalaisilleen ja siten pakottaen valtion pikaiseen lunastukseen.
Kinetokori
Kinetokori on useasta proteiinista koostuva kaksikerroksinen proteiinikompleksi, joka rakentuu sentromeerin päälle, ja johon tumasukkulan mikrotubulukset kiinnittyvät. Kinetokori koostuu sisemmästä ja ulommasta proteiinikerroksesta, ja niitä rakentuu kaksi kutakin kromosomia kohti, sentromeerin molemmille puolille. Kinetokorin toinen päätehtävä on mitoosin oikeaoppisen kulun varmistamisessa. Se sisältää proteiineja, jotka liittyvät tumasukkulan oikean rakentumisen varmistamiseen (kts. mitoosi). Jo yksinkertaiset kinetokorit koostuvat jopa 45 eri proteiinista, joista moni on konservoitunut eukaryoottien välillä.
Kinetokorin muut proteiinit pitävät huolen, että se pysyy yhteydessä mikrotubuluksiin. Ne myös organisoivat mikrotubulusten polymerisaatiota sekä depolymerisaatiota, jotka johtavat kromosomin liikkeeseen. Kinetokori sisältää myös moottoriproteiineja, jotka pystyvät liikkumaan mikrotubuluksilla (dyneiinejä sekä kinesiinejä).
Telemark
Telemark voi tarkoittaa:
Vaimennin
pienoiskuva|Vaimennin pienoiskuva|Analogitelevisiovastaanottimia varten 60-70 -luvuilla myyty vaimennin: laitteen tarkoitus oli vähentää kaksoiskuvia televisio-ohjelmissa.
Vaimennin on elektroninen laite, joka pienentää signaalin amplitudia tai tehoa vääristämättä merkittävästi aaltomuotoa. Vaimennin on yleensä passiivinen, vastuksista koottu laite. Vaimennus ilmaistaan tavallisesti desibeleinä. Vaimennuksen määrä voi olla kiinteä tai sitä voidaan säätää joko portaattomasti tai askeleittain.
Charles McAvoy
Charles McAvoy (s. 21. joulukuuta 1997 Long Beach, New York) on yhdysvaltalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-liigassa pelaavaa Boston Bruinsia. Syyskuussa 2019 McAvoy teki kolmen vuoden jatkosopimuksen Bruinsin kanssa.
Live at the Turku Rock Festival
Live at the Turku Rock Festival on blues rock yhtye Canned Heatin livelevy vuodelta 1971. Levy nauhoitettiin 21. elokuuta, Ruisrockin toisena päivänä. Levy julkaistiin vasta vuonna 1990.
Walterin ilmastoluokitus
Walterin ilmastoluokitus on ilmastoluokitusjärjestelmä, joka jakaa ilmastot lämpötilan mukaisiin vyöhykkeisiin ja ottaa myös kosteuden huomioon. Tämä luokitus on melko karkea ja tuo esiin maapallon suuret kasvillisuusvyöhykkeet.
NRP Dão (1934)
NRP Dão oli Portugalin laivaston vuonna 1934 vesillelaskettu Douro-luokan hävittäjä.
Valmistus
Alus tilattiin Lissabonin laivastontelakalta. Alus laskettiin vesille 30. heinäkuuta 1934 ja otettiin palvelukseen 5. tammikuuta 1935.
Palvelus
Alus poistettiin laivastoluettelosta 29. marraskuuta 1960.
Jerzy Skolimowski
thumb|Jerzy Skolimowski vuonna 2010. Jerzy Skolimowski [jɛʐɨ skɔliˈmɔfskʲi] (s. 5. toukokuuta 1938 Łódź, Puola) on puolalainen elokuvaohjaaja, näytelmäkirjailija, käsikirjoittaja ja näyttelijä.
Skolimowskin isä kuului toisen maailmansodan aikana Puolan vastarintaliikkeeseen ja joutui natsien teloittamaksi. Hänen äitinsä piilotteli juutalaisperhettä. Sota leimasi Skolimowskin lapsuutta voimakkaasti.
Skolimowski on valmistunut Varsovan yliopistosta 1959, ja sen jälkeen hän on käynyt Łódźin elokuva-akatemian, josta hän valmistui ohjaajaksi 1964.
Läpimurtona elokuva-alalle toimivat Skolimowskin mukanaolo Roman Polanskin elokuvan Veitsi vedessä ja Andrzej Wajdan elokuvan Yön leikit (1960) käsikirjoitustiimissä. Hän ohjasi Puolassa aluksi kolme elokuvaa, joissa jokaisessa sivulliseksi jäävä hahmo etsii itseään: Irrallinen (1964), Walkower (1965) ja Muuri (1966). Godard-tyylisen elokuvan Lähtö (1967) hän ohjasi belgialaisella rahoituksella ja elokuvan Kädet ylös (1967) taas Puolassa. Se kiellettiin rienaavana, ja Skolimowski päätti muuttaa pysyvästi ulkomaille.
Töiden saanti lännessä oli aluksi vaikeata, mutta sitten Skolimowski sai ohjattavakseen brittituotannon Hyväilysi kosketus (1970), josta tuli hänen kansainvälinen läpimurtonsa. Sen jälkeen tehty, Vladimir Nabokovin tarinaan perustuva Kuningas, rouva, sotamies (1971) epäonnistui kaupallisesti, ja seuraavan tilaisuutensa hän sai vasta vuosikymmenen lopussa elokuvalla Huuto (1978), surrealistisella tarinalla miehestä joka kykenee tappamaan huutamalla. Skolimowskin 1980-luvun elokuvista Kuutamokeikka kuvaa Britanniaan laittomasti saapuvaa puolalaista rakennustyömiesporukkaa. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. Vuoden 1984 Menestys on paras kosto on omakohtainen tarina Lontoossa asuvasta puolalaisohjaajasta ja tämän kapinoivasta teinipojasta. Siegfried Lenzin tarinaan perustuva, Yhdysvalloissa tuotettu Majakkalaiva (1985) sai parhaan elokuvan palkinnon Venetsian elokuvajuhlilla, mutta sitä levitettiin heikosti.
Skolimowski on ollut naimisissa puolalaisen näyttelijän Elżbieta Czyzewskan kanssa.
Pietarinkala
Pietarinkala (Zeus faber) on viuhkaeväisiin kuuluva kalalaji. Sitä tavataan lauhkean vyöhykkeen rannikkovesissä eri puolilla maailmaa: Välimeressä, Mustassameressä, Atlantin itäosissa, Pohjanmeressä, Intian valtameressä sekä Tyynessämeressä. Se pysyttelee lähellä merenpohjaa eikä nouse pintaan usein.
Pietarinkalan ruokavalio on laaja ja siihen kuuluvat muun muassa pienikokoiset parvikalat, äyriäiset ja mustekalat. Saalistuksessa se käyttää hyväkseen ulkonäköään, sillä heijastavan ihon johdosta sitä ei huomaa helposti tietyiltä suunnilta. Se on myös hidas uimari, joten naamioitumisesta onkin kalalle paljon hyötyä.
Pietarinkala on saanut nimensä kylkilaikkuihinsa liittyneen uskomuksen mukaan. Tarinan mukaan Jeesus kehotti apostoli Pietaria pyydystämään yhden kalan verojen maksamista varten. Pietari pyydysti kalan ja sen suussa oli hopeakolikko, jolla verot pystyttiin maksamaan. Samalla Pietarin sormenjäljistä jäivät merkit kalan kylkiin.
Armi Toivanen
Armi Toivanen (s. 19. kesäkuuta 1980 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Tampereen Työväen Teatterissa ja Helsingin kaupunginteatterissa ja saanut kuuluisuutta koomisista rooleistaan television viihdeohjelmissa.
Ura
Toivanen pääsi opiskelemaan teatterikorkeakouluun viidennellä yrittämällä. Hänet oli nähty Tampereen Työväen Teatterin lavalla jo 2001: hänellä oli sivurooli klassisessa komediassa Tulitikkuja lainaamassa. Tuonnempana Toivanen on näytellyt muun muassa teoksissa Miksi naiset aina rakastuvat Ernestiin (2007), Ihmisen osa (2011) ja Kauheat lapset (2017).
Valkokankailla Toivanen debytoi 2009. Hän teki sivuosan Kristana Aleksi Mäkelän ohjaamassa rikoselokuvassa Rööperi. Vuonna 2012 Toivanen oli mukana Putous-viihdesarjan kolmannella tuotantokaudella ja voitti sketsihahmokilpailun hahmollaan Leena Hefner o.s. Herppeenluoma.
Toivasen huomattavia valkokangastehtäviä ovat Sannan osa Johanna Vuoksenmaan suositussa komediassa 21 tapaa pilata avioliitto (2013) ja Essin osa Antti Heikki Pesosen draamakomediassa Päin seinää (2014).
Toivanen voitti huhtikuussa 2012 Potsdamissa, Saksassa Sehsüchte-lyhytelokuvafestivaaleilla parhaan näyttelijän palkinnon roolistaan elokuvassa Korsoteoria. Hän voitti myös vuonna 2014 Kultaisen Venlan vuoden parhaana naisnäyttelijänä roolistaan Nuoret nerot tv-draamassa.
Kesästä 2017 alkaen Toivanen juonsi aamuohjelmaa Radio Helsingissä lokakuuhun saakka, jolloin hän lopetti elokuvan kuvausten takia.
Perhe
Toivasen identtinen kaksoissisko on muusikko Alina Toivanen, joka on soittanut rumpuja muun muassa yhtyeissä Risto ja Minä ja Ville Ahonen. Heillä on myös isosisko.
Taitoluistelu talviolympialaisissa 1960
VIII talviolympialaisissa Squaw Valleyssa vuonna 1960 järjestettiin taitoluistelussa kolme kilpailua.
Miesten yksinluistelu
<br style="clear:both;"/>
Naisten yksinluistelu
<br style="clear:both;"/>
Pariluistelu
<br style="clear:both;"/>
Chris Hani
Chris Hani, alkujaan Martin Thembisile Hani, (28. kesäkuuta 1942 – 10. huhtikuuta 1993) oli Etelä-Afrikan kommunistisen puolueen johtaja (1991–1993), joka johti myös ANCn aseellista siipeä Umkhonto we Sizweä.
Hani liittyi ANCin nuoriso-osastoon 15-vuotiaana. Hän sai sotilaskoulutusta Neuvostoliitossa ja osallistui sotatoimiin silloisen Rhodesian maaperällä. Hän oli maanpaossa Lusakassa Sambiasa, kunnes ANC laillistettiin 1990.
Tuomiot muutettiin vuonna 1995 elinkautisiksi vankeusrangaistuksiksi. Vuonna 1996 Waluś ja Derby-Lewis hakivat armahdusta Totuuskomissiolta ja tunnustivat murhan. Totuuskomissio ei kuitenkaan myöntänyt armahdusta.
Luettelo bassokitaristeista
Tämä on luettelo bassokitaristeista.
Linköpingin keskusrautatieasema
Linköpingin keskusrautatieasema on Linköpingin kaupungissa, Itä-Götanmaalla, Ruotsissa sijaitseva rautatieasema. Keltainen asemarakennus rakennettiin vuosina 1871–1872, ja sen suunnittelijana toimi arkkitehti Adolf W. Edelsvärd.
Walther GSP
Ase toimitetaan laukussa kahdella lippaalla varustettuna.
Eri versiot
thumb|left|250px|Walther GSP, .32 S&W-osat kiinnitettynä), .22 LR-sarja irrallaan ylempänä Ase on ns. vaihtokaliiperiase, joka Waltherin tapauksessa tarkoittaa sitä että osia vaihtamalla aseen kaliiperi on joko .22 LR tai .32 S&W Long. Aseen voi ostaa myös joko pelkällä .22 LR-sarjalla tai pelkällä .32 S&W-sarjalla varustettuna.
Aseesta on saatavilla myös tarkempi GSP Expert-versio, jossa on mm. pidempi piippu, säädettävä rekyylinvaimennin ja aseen piipun heilahtelua ja tärähtelyä vähentävä piippurakenne suuremman tarkkuuden saavuttamiseksi. Pidemmästä piipusta johtuen GSP Expert on myös hieman painavampi kuin perusversio.
Expert-versiossa on myös nitrokarbonoitu lukko. Valmistajan mukaan tämä vähentää kitkaa ja lisää kestävyyttä.
Aseen voi tilata useilla erityyppisillä ja kokoisilla kahvoilla. Myös vasenkätisiä ja nuorille ampujille ja naisille sopivia pienempiä kahvoja valmistetaan.
Muuta
Suomalaisten aseen hallussapitolupaehtojen mukaisesti Walther GSP:hen täytyy olla omat hallussapitolupansa sekä perusaseelle että mahdolliselle vaihtosarjalle. Perusase vaatii aseen hallussapitoluvan ja vaihtosarja aseen osan hallussapitoluvan. Tämä johtuu siitä, että vaihtosarjan kaliiperi on toinen kuin perusaseessa.
Aseeseen saa myös vaihtosarjan .22 Short-patruunoille, jolloin aseen mallimerkintä on Walther OSP.
Sosiaaliturva
Sosiaaliturva (Suomessa yleinen lyhenne sotu ) koostuu palveluista ja rahallisista etuuksista, joiden tarkoituksena on turvata riittävä toimeentulo ja huolenpito kaikissa elämäntilanteissa. Riittävä sosiaaliturva on osa ihmisoikeuksia. Sosiaaliturvaetuuksien pitäisi olla niin suuria, ettei kellään olisi puutetta välttämättömistä resursseista, kuten terveydenhuolto, ruoka, koulutus tai asuminen. Jokaisen pitäisi lisäksi kyetä elämään ihmisarvoista elämää aktiivisena yhteisön ja yhteiskunnan jäsenenä.
Yhdistyneiden kansakuntien Ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 22. artiklan mukaan: Jokaisella on yhteiskunnan jäsenenä oikeus sosiaaliturvaan sekä oikeus kansallisten toimenpiteiden ja kansainvälisen yhteistyön kautta kunkin maan järjestelmä ja voimavarat huomioonottaen, nauttia hänen ihmisarvolleen ja hänen yksilöllisen olemuksensa vapaalle kehittymiselle välttämättömiä taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia.
Sosiaaliturva Suomessa
Sosiaaliturva liittyy Suomessa asumiseen ja työskentelyyn, eli pelkkä Suomen kansalaisuus ei automaattisesti oikeuta Suomen sosiaaliturvaan.
Suomalainen sosiaaliturva on kahden eri sosiaaliturvamallin eli syyperusteisen ja niin sanotun universaalin sosiaaliturvan yhdistelmä. Syyperusteisen sosiaaliturvan tarkoituksena on taata jokaiselle Suomen asukkaalle tai Suomessa työskentelevälle riittävä toimeentulo ja ihmisarvoinen elämä sekä tasoittaa eri yhteiskuntaryhmien välisiä tulo- ja hyvinvointieroja. Jokaiselle, joka ei kykene hankkimaan ihmisarvoisen elämän edellyttämää turvaa, on oikeus välttämättömään toimeentuloon ja huolenpitoon. Perustuslaki takaa lisäksi työttömille, sairaille, työkyvyttömille, vanhuksille, synnyttäjille ja lapsen syntymän jälkeen lasta hoitaville vanhemmille oikeuden perustoimeentuloon, mikä tarkoittaa eduskunnan perustuslakivaliokunnan mukaan suurempaa taloudellisen turvan tasoa kuin välttämätön toimeentulo ja huolenpito.
Universaalin sosiaaliturvan tarkoituksena on tasata eri elämänvaiheisiin liittyviä hyvinvointieroja yksittäisen ihmisen elinkaaren aikana. Suomalaisen sosiaaliturvajärjestelmän painopistettä on siirretty viime vuosikymmenten aikana yhä enemmän universaalimallin suuntaan, sillä suurituloisille maksetaan nykyisin suurin piirtein yhtä paljon sosiaalietuuksia kuin pienituloisille.
Perustoimeentulon lisäksi valtion on huolehdittava Suomen perustuslain mukaan siitä, että jokaisella on mahdollisuus saada riittäviä sosiaali- ja terveyspalveluita. Myös lasten elättämisen tukeminen ja lastensuojelun järjestäminen ovat osa perustuslaissa säädettyä sosiaaliturvaa.
Sosiaaliturvan menot
Eurostatin tilaston mukaan Suomi käytti Euroopan unionin maista eniten rahaa sosiaalimehoihin suhteessa bruttokansantuotteeseen (24,1 %) vuonna 2018. Vuonna 2020 sosiaaliturvamenot Suomessa olivat 75,9 miljardia euroa eli 31,9 % bruttokansantuotteesta ja 13 714 euroa asukasta kohden. Menoista 42 % oli vanhuuteen liittyviä menoja, pääosin vanhuuseläkkeitä. Sosiaaliturvamenot ovat nousseet vuosien saatossa: vuonna 1980 menot olivat 18,8 % bruttokansantuotteesta.
Sosiaaliturvan taso
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkimusprofessori Sakari Karvonen on esittänyt, että toimeentuloa edistävän sosiaaliturvan taso on niin matala, ettei se turvaa käytännössä enää ihmisten perustoimeentuloa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2020 julkaisemasta selvityksestä kävi ilmi, että lähes viidennes vastaajista oli joutunut tinkimään rahapulan vuoksi ruuasta, lääkkeistä tai lääkärikäynneistä. Vuonna 2021 julkaistun arviointiraportin mukaan perusturva ei riittänyt monella kohtuulliseksi katsottuun minimikulutukseen, minkä vuoksi he tarvitsivat pitkäaikaista toimeentulotukea. Kansainväliset ihmisoikeuselimet ovat kehottaneet Suomea pitämään huolta haavoittuvimmassa asemassa olevien ihmisten asianmukaisesta perusturvasta. Myös suomalaiset ihmisoikeusjärjestöt katsovat, ettei perusturvan taso turvaa riittävää toimeentuloa eikä taloudellisten ja sosiaalisten oikeuksien toteutumista kaikille.
Asumistuki kattaa keskimäärin vain puolet vuokrasta tai yhtiövastikkeesta.
Työmarkkinatuen ostovoimaa heikentää se, että siitä perittävä vero on noin kaksi ja puoli kertaa suurempi kuin vastaavankokoisesta palkasta perittävä vero. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos on todennut lisäksi, etteivät työmarkkinatuki ja sitä täydentävät asumis- ja toimeentulotuki riitä kattamaan kohtuulliseksi katsottavaa minimikulutusta. Lisäksi joka neljäs työmarkkinatuella elävä saa työmarkkinatuen lisäksi pelkkää asumistukea. Vain joka kolmannelle maksetaan toimeentulotukea tai toimeentulotuen ja asumistuen yhdistelmää, eli 40 prosentin on tultava toimeen pelkällä työmarkkinatuella.
Työkyvyttömyys- ja perhe-eläkkeiden taso on Suomessa Euroopan alhaisin. Ilman työhistoriaa olleet eläkkeen saaneet yksinasuvat saivat vuonna 2007 verojen jälkeen keskimäärin ostovoimakorjattuna 660 euroa, mutta Tanskassa 851 euroa ja Ruotsissa 900 euroa. Lisäksi hyvin suuri osa työkyvyttömistä jätetään Suomessa kokonaan ilman työkyvyttömyyseläkettä, ja ilman eläkettä jätettyjen joukko on kasvanut jokaisen vuosikymmenen aikana. Kansaneläkelaitos hylkäsi vuonna 2021 jo 45 prosenttia hakemuksista.
Ne, jotka saavat Suomessa toimeentulotukea ovat puolestaan selvästi paremmassa asemassa kuin eurooppalaiset köyhät keskimäärin. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tutkijat laskivat vuonna 2019, että toimeentulotukeen oikeutettujen suomalaisten tuet sijoittuvat EU:n parhaaseen neljännekseen. Esimerkkilaskelmien perusteella on arvioitu, että heidän tukiensa keskiarvo on suurempi vain Tanskassa, Saksassa, Belgiassa, Itävallassa ja Luxemburgissa. Työmarkkinatuen, asumistuen ja toimeentulotuen yhdistelmä ei riitä tästä huolimatta kohtuullisena pidettyyn vähimmäiskulutukseen, jona pidetään yksin asuvalla työikäisellä 646 euroa asumiskustannusten jälkeen. Suomessa on myös paljon eläkeläisiä, joiden tulot eivät riitä terveydenhuoltomenoihin.
Työkykyisten työikäisten sosiaaliturva Ruotsissa on toimittaja Katja Boxbergin mukaan ainakin 20 prosenttia alempi kuin Suomessa. Keskituloisen ansiosidonnainen työttömyysturva on lyhyempi ja niukempi. Asumistukea saavat vain nuoret, lapsiperheet ja eläkeläiset. Toimeentulotukea saadakseen pitää myydä auto, mökki ja muu myytävissä oleva omaisuus ja käyttää rahansa, kuten Suomessakin. Toimeentulotuen ehtona on lisäksi, että työtön ottaa vastaan mitä työtä tahansa ja päihdeongelmainen suostuu hoitoon. Työttömät myös osallistuvat velvoitetöihin, kuten Tanskassa ja Britanniassakin. Ruotsissa työllisyys on kuitenkin selvästi parempi kuin Suomessa.
Professori Juho Saaren mukaan leipäjonot eivät ole köyhyyden tai sosiaaliturvan tason riittävyyden mitta, koska niiden tarjonta luo kysyntää. Osa ihmisistä ei halua kuluttaa säästöjään loppuun saadakseen myöhemmin toimeentulotukea, vaan käyvät mieluummin leipäjonoissa.
Työttömyysturvan taso
Kansainvälinen Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö (OECD) ehdotti vuonna 2010 julkaisemassa raportissaan, että Suomi heikentäisi etenkin pitkäaikaistyöttömien työttömyysturvaa, koska se oli OECD-maiden parhaita. Järjestön mukaan oli todennäköistä, että korkeiden etuuksien yhdistyminen liian myöhäiseen aktivointiin lisää työttömyyttä ja riippuvuutta tukijärjestelmästä. OECD:n raporttia on kuitenkin kritisoitu siitä, että sen johtopäätökset perustuivat osin virheelliseen tietoon. Raportin mukaan pienipalkkaisen työntekijän ansiosidonnainen työttömyyskorvaus olisi 79 prosenttia nettopalkasta vaikka se on todellisuudessa vain 59 prosenttia. Raportissa väitettiin lisäksi, että työttömyysturvan taso olisi Suomessa muita Pohjoismaita korkeampi, vaikka se on SAK:n mukaan alhaisempi.
Adolf Ehrnrooth
Adolf Erik Ehrnrooth (9. helmikuuta 1905 Helsinki – 26. helmikuuta 2004 Turku) oli suomalainen jalkaväenkenraali ja Mannerheim-ristin ritari numero 162, josta muodostui viimeisinä vuosikymmeninään sotaveteraanien näkyvä kärkihahmo ja puolestapuhuja.
Ura
Ehrnrooth kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin ruotsinkielisestä normaalilyseosta Svenska Normallyceum i Helsingforsista vuonna 1922. Tämän jälkeen hän suuntasi, vastoin vanhempiensa toiveita, sotilasuralle. Hän aloitti Kadettikoulun samana vuonna ja palveli Uudenmaan rakuunarykmentissä eri tehtävissä, muun muassa ratsumestarin virassa päällikkötehtävissä ja myöhemmin Ratsuväkiprikaatissa toimistoupseerina ja toimistopäällikkönä. Sotien aikana ja niiden jälkeen hän toimi eri tehtävissä puolustusvoimissa. Hän haavoittui vaikeasti heinäkuussa 1941 Uukuniemen Selänteenmäessä ja joutui läpikäymään pitkän leikkausten sarjan. Ehrnrooth oli taitava ratsastaja ja hän edusti Suomea muun muassa Lontoon olympialaisissa vuonna 1948. Ehrnrooth on yksi harvoja henkilöitä, luultavasti ainoa, joka tapasi henkilökohtaisesti Suomen kaikki yksitoista ensimmäistä presidenttiä heidän jokaisen omana hallintoaikanaan.
Sosiaaliturva
Työttömyysturvan taso
Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitean mukaan (2017) Suomen työmarkkinatuki on liian pieni, vaikka se yhdistettäisiin muihin tukiin, kuten asumistukeen. Riittävä perusturvan taso olisi 50 prosenttia mediaanitulosta, mutta työmarkkinatuki on alle kolmanneksen mediaanitulosta.
Adolf Ehrnrooth
Sotien aikainen toiminta
thumb|Adolf Ehrnrooth tarkastamassa joukkoja muutama päivä ennen [[Neuvostoliitto|Neuvostoliiton suurhyökkäystä kesäkuussa 1944.]] Ehrnrooth aloitti talvisodan sotatoimet Ratsuväkiprikaatin esikuntapäällikön viransijaisena 26. joulukuuta 1939, missä tehtävässä hän toimi 9. tammikuuta 1940 saakka. Seuraavana päivänä hän aloitti Kannaksen armeijan III armeijakunnan 7. divisioonan esikuntapäällikkönä, missä tehtävässä hän oli sodan päättymiseen 13. maaliskuuta 1940 saakka. Hänet ylennettiin tehtävässä ollessaan majuriksi 14. tammikuuta. Jorma Gallen-Kallela pelasti sodassa Adolf Ehrnroothin hengen heittäytymällä tämän päälle ja kuolemalla itse luotiin.
Heti sotatoimien päätyttyä ja niin sanotun välirauhan alettua Ehrnrooth aloitti 7. divisioonan esikuntapäällikkönä, missä tehtävässä hän oli 8. syyskuuta 1940 saakka. Hänet nimitettiin samana päivänä puolustuslaitoksen majurin virkaan, johon liittyi siirto uuteen tehtävään Itä-Suomen sotilasläänin esikuntapäälliköksi. Tehtävää hän hoiti 8. syyskuuta 1940 alkaen seuraavan vuoden 15. kesäkuuta saakka.
Jatkosodan alkaessa Ehrnrooth toimi II armeijakunnan 2. divisioonan esikuntapäällikkönä Karjalankannaksella 15. kesäkuuta 1941 – 12. toukokuuta 1942. Täältä hänet siirrettiin taisteluosaston E komentajaksi, missä palvellessaan Ehrnrooth haavoittui vaikeasti Kurkelanjärvellä.
Ehrnrooth ylennettiin everstiluutnantiksi 20. joulukuuta ja hänet määrättiin IV armeijakunnan esikunnan erityistehtäviin Karjalankannaksella 13. tammikuuta – 20. tammikuuta 1942, kunnes hänet määrättiin 2. divisioonan Jalkaväkirykmentti 28:n komentajan sijaiseksi ajalle 10. maaliskuuta – 30. maaliskuuta.
Ehrnrooth antoi 7. heinäkuuta 1944 käskyn ampua tykistökeskityksen omiin asemiin Äyräpään kirkonmäellä, kun suomalaiset puolustajat antautuivat neuvostoliittolaisille hyökkääjille. Hän perusteli jälkeenpäin käskyä vihollisen etenemisen pysäyttämisellä. Varmaa tietoa ei ole, kuoliko suomalaisia keskityksessä.
Ehrnroothin Jalkaväkirykmentti 7:n valitusupseerina toimineen Matti Kuusen mukaan Ehrnrooth oli sodan aikana riippuvainen unilääkkeistä ja pervitiinistä.
Sodan jälkeen
Jatkosodan jälkeen Ehrnrooth palveli Uudenmaan Rakuunarykmentin komentajana 27. marraskuuta 1944 – 12. maaliskuuta 1947, missä tehtävässä ollessaan hänet nimitettiin puolustuslaitoksen everstiluutnantin virkaan 30. maaliskuuta 1945 ja puolustuslaitoksen everstin virkaan 1. kesäkuuta 1945. Hänet siirrettiin 12. maaliskuuta 1947 Taistelukoulun johtajaksi, mistä tehtävästä hän siirtyi 21. huhtikuuta 1952 Panssarirykmentin komentajaksi. 1. helmikuuta 1956 hänet nimitettiin puolustuslaitoksen kenraalimajurin virkaan ja ylennykseen liittyen hänet siirrettiin Pääesikunnan ilmapuolustuksen tarkastajaksi, missä tehtävässä hän oli 13. marraskuuta 1959 saakka. Samana päivänä hänet nimitettiin puolustuslaitoksen kenraaliluutnantin virkaan ja hänet siirrettiin 1. divisioonan komentajaksi ja edelleen 9. tammikuuta 1960 2. divisioonan komentajaksi.
Muutamat kenraalin yksityiset ihailijat tekivät vielä hänen eläessään virallisen esityksen kenraalin ylentämisestä marsalkan arvoon, mutta esitystä ei hyväksytty.
Merkitys
thumb|Adolf Ehrnroothin hauta Hietaniemen hautausmaalla Helsingissä. Adolf Ehrnrooth tuli kansalaisten silmissä tunnetuksi vasta aktiiviuransa jälkeen. Hän oli suorapuheinen nationalisti, josta tuli 1990-luvulla sotaveteraanien asian tulkki ja sotaveteraaniliikkeen näkyvä keulakuva. Ehrnrooth kannatti Suomen EU-jäsenyyttä. Ehrnrootin sanoman ydin sisältyy hänen usein toistamaansa sanontaan: ”Suomi on hyvä maa. Se on paras meille suomalaisille. Se on puolustamisen arvoinen maa, ja sen ainoa puolustaja on Suomen oma kansa.” Vielä viimeisessä puheessaan hän vaati Tarton rauhan rajojen palauttamista.
Kenraali Jaakko Valtanen sanoi Ehrnroothin hautajaisissa: "”Anekdootiksikin kelpaava oli hänen vastauksensa television haastattelijan johdattelevaan kysymykseen Suomen markan vaihtumisesta uuteen rahayksikköön. ’Ei huolta. Fyrkka kuin fyrkka’, vastasi kenraali stadin slangilla. Tulevaisuuteen tähtäävä oli myös eräs hänen usein toistamansa lause: ’Ei koskaan enää yksin!’”"
Yksityiselämä
Ehrnroothin vanhemmat olivat professori Ernst Hjalmar Ehrnrooth ja Karin Selin. Adolf Ehrnroothin veljiä olivat kenraali Gustaf Ehrnrooth ja everstiluutnantti Lars Ehrnrooth.
Adolf Ehrnroothin vaimo oli tanskalaissyntyinen kreivitär Karin Birgitte Ehrnrooth, jonka kanssa hän avioitui vuonna 1959. Ehrnrootheilla on kolme lasta; tyttäret Karin (s. 1960) ja Eva (s. 1964) sekä poika Hans Adolf (s. 1962), joka niin ikään on luonut sotilasuraa muun muassa Suomen Pariisin-suurlähetystön sotilasasiamiehenä.
Muistamisia
Lappeenrannassa on Adolf Ehrnroothin aukio.
Sosiaaliturva
Sosiaaliturvan kehitys
Toimittaja Marjut Lindbergin mukaan toimeentuloa edistävän sosiaaliturvan taso oli vuonna 2008 yhtä vaatimaton kuin 1970-luvulla, koska 1990-luvun lamassa sitä leikattiin.
Pienituloisten kotitalouksien asema on heikentynyt kahden viimeisen vuosikymmenen aikana sekä suhteellisesti että absoluuttisesti mitattuna. Aluksi syynä olivat sosiaaliturvan leikkaukset ja sittemmin tulonsiirtojen vaatimaton kehitys ansiotuloihin verrattuna. Esimerkiksi toimeentulotuen perusosa on jäänyt 44 prosenttia jälkeen yleisestä palkkakehityksestä. Toimeentulotuen reaalinen ostovoima on laskenut samalla 5 prosenttia.
Palveluja ja tulonsiirtoja kehitettiin 1980- ja 1990-luvuilla. Kehitys taantui kuitenkin lamavuonna 1995, jolloin tukia leikattiin. Tämän jälkeen on ollut 10 vuotta talouskasvua, mutta toimeentuloturvan taso ei ole juuri noussut, vaikka hinnat ja palkat ovat nousseet kymmeniä prosentteja.
Suomalaista sosiaaliturvaa ovat rakentaneet ammattiyhdistysliike ja vasemmistopuolueet. Erityisesti työnantajat ja poliittinen oikeisto ovat vastustaneet uudistuksia tiukasti, joskus vuosikymmeniä.
Toimeentulotuki on Suomessa sidottu indeksiin, mutta opintotuki vasta vuoden 2014 alusta.
Sosiaaliturvan työpaikat
Suomessa toimi vuonna 2013 sosiaaliturvaetuuksien käsittelijöinä 6 080 ihmistä. Elinkeinoelämän tutkimuslaitos arvioi tämän työtehtävän katoavan tietokoneiden ja automatisaation kehityksen seurauksena 39,0 prosentin todennäköisyydellä. Sosiaalialan ohjaajat ja neuvojat ym. vastaavat nimikkeet työllistivät yhteensä 23 995 henkeä. Näiden tehtävien katoamisen todennäköisyys on vain 13,0 prosenttia. Sosiaalityön erityisasiantuntijoina toimi puolestaan 11 475 henkeä. Näiden tehtävien automatisointimahdollisuudeksi annettiin vain 4,3 prosenttia. Sosiaalihuollon johtajia oli 2 280 henkilöä ja heidän tehtäviensä korvaamiselle annettiin vain 0,7 prosentin todennäköisyys.
Eri mallit
Keskustelussa nousi esiin erilaisia malleja, joihin nykyisestä hajanaiseksi ja osittain kannustinongelmia sisältäväksi kritisoidusta mallista siirryttäisiin.
Kaikkia edellä mainittuja tukimalleja yhdisti pyrkimys yksinkertaistaa tukia ja korjata kannustinongelmia, mutta ne erosivat suuruuksiltaan, kannustintoimenpiteiltään ja muilta ominaisuuksiltaan toisistaan. Roger Wessman kävi MustRead-verkkolehden syväluotaavassa artikkelissaan läpi kahden eduskuntavaaleissa 2019 gallupien perusteella parhaiten menestyvän puolueen, SDP:n ja kokoomuksen malleja.
Myös Britannian universal credit -malli nostettiin yhtenä esimerkkinä esiin, muun muassa OECD:n toimesta, mutta siihen on liittynyt myös huonoja yhteiskunnallisia lieveilmiöitä Britanniassa.
Sosiaaliturvan lakisääteisyys, rahoitus ja tavoitteet
Sosiaaliturva on usein lakisääteistä, tai muuten julkisen sektorin ohjaamaa ja edistämää, ja rahoitetaan enimmäkseen veroilla tai veronluonteisilla sosiaaliturvamaksuilla (sosiaalivakuutusmaksut). Sosiaaliturvalla pyritään tasaamaan tuloeroja eri yhteiskuntaluokkien ja ikäkausien välillä sekä lapsettomien ja lapsiperheiden välillä.
Sosiaaliturvan muodot
Universaalin sosiaaliturvan tarkoituksena on kattaa kaikki yhteiskunnan asukkaat. Universaalin sosiaaliturvan lisäksi on myös vain tietyille ihmisryhmille tarkoitettua sosiaaliturvaa. Osa erityisryhmien sosiaaliturvasta on tarveharkintaista. Tarveharkintaan vaikuttavia seikkoja voivat olla esimerkiksi henkilön ikä, terveydentila, siviilisääty ja talouden koko, asema työelämässä, koulutus ja taloudellinen asema. Sosiaaliturvaa alennetaan henkilölle esitettyjen vaatimusten perusteella joita ovat esimerkiksi työ, työharjoittelu tai aktivointisuunnitelman laatiminen toimeentulotukilain hyväksyessä rankaisevuuden.
Euroopan sosiaalisten oikeuksien komitea jakaa sosiaalietuudet sosiaaliturvaan ja sosiaaliapuun. Komitean kantana on ollut, ettei sosiaalietuusjärjestelmä saisi muuttua luonteeltaan sosiaaliapujärjestelmäksi.
Sosiaaliturva voidaan luokitella seuraavasti: