cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tim Duncan
Duncan pelasi olympiapronssia saavuttaneessa Yhdysvaltain joukkueessa Ateenan olympialaisissa 2004.
Duncan ilmoitti heinäkuussa 2016 lopettavansa pelaajauransa.
Diana Tenkorang
Diana Tenkorang (s. 1989) on suomalainen näyttelijä. Hän on kotoisin Ghanasta, josta Tenkorang muutti vanhempiensa kanssa Ouluun kuusivuotiaana. Hän on opiskellut Teatterikorkeakoulussa vuodesta 2012 lähtien ja esiintynyt Ylioppilasteatterissa ja Suomen kansallisteatterissa.
Kravin kanava
Kravin kanava on Huittisten ja Kokemäen alueella Kokemäenjoen eteläpuolella kulkeva kanava. Kanavan tarkoitus oli helpottaa tulvia Kokemäenjoen keskijuoksulla Huittisten yläpuolella ohittamalla joessa olevia koskipaikkoja. Kanava kaivettiin Ruotsin vallan loppuaikoina 1803–1808 ja sitä kaivamassa oli samanaikaisesti yleensä noin 700 sotilasta eri rykmenteistä. Rakennustyötä johti alkuvaiheessa 1803–1804 Henrik Gabriel Porthan. Kanavan rakennustyö keskeytyi Suomen sota alkaessa 1808, eikä sitä enää myöhemmin jatkettu.
Kravin kanavan pituus on 11 kilometriä ja leveys 7 metriä. Kanavan uoma on edelleen nähtävissä.
Lähteet
61.21139°N, 22.46861°W
Maanpuolustusalue
Maanpuolustusalue (lyh. MpA,, ) oli Pääesikunnan alainen itsenäisiin sotatoimiin kykenevä alueellinen johtoporras. Suomi oli jaettu 1993–2007 kolmeen maanpuolustusalueeseen: Läntiseen, Itäiseen ja Pohjoiseen maanpuolustusalueeseen. Maanpuolustusalueet vastasivat alueensa sotilaallisen maanpuolustuksen suunnittelusta, valmisteluista ja johtamisesta sekä puolustusvalmistelujen yhteensovittamisesta eri puolustushaarojen ja viranomaisten kanssa.
Kartiopullistuma
Kartiopullistuma eli keratoconus tai keratokonus (kreikan sanasta keratos ’sarvi’ ja latinan sanasta conus ’kartio’) on hitaasti paheneva silmän sarveiskalvon pullistuma, joka heikentää näkökykyä. Taudin edetessä sarveiskalvo ohenee ja sen kaareva muoto alkaa muistuttaa enemmän kartiota. Näkö voi samentua niin paljon, ettei esimerkiksi näe enää lukea tai ajaa autoa, mutta pitkällekään edennyt kartiopullistuma ei kuitenkaan aiheuta täydellistä sokeutumista, sillä se on silmän pintarakenteen vaurio eikä vaikuta näköhermon toimintaan lainkaan.
Ilmeneminen
Sarveiskalvon pullistuminen keskiosastaan johtuu sen ohenemisesta, mutta lääketiede ei ole yksimielinen siitä, onko kyse perinnöllisestä vammasta vai rappeutumasta. Noin joka 1 500. ihmisellä on kartiopullistuma kansallisuudesta ja ihonväristä riippumatta. Tavallisesti se todetaan myöhäisessä teini-iässä tai vähän yli parikymppisillä. Näkökyky voi huonontua huomattavasti lyhyessäkin ajassa, jolloin voi joutua uusimaan lasejaan useamman kerran vuodessa. Yleensä eteneminen hidastuu noin 40 vuoden iässä, joten jos vaiva todetaan vasta lähempänä keski-ikää, on varsin todennäköistä, että se pysyy lievänä. Kartiopullistuma vaivaa yleensä molempia silmiä mutta voi ilmetä ja edetä hyvinkin eri tahdissa.
Oireet
Yleensä kartiopullistuma ilmenee voimakkaana hajataittona ja näöntarkkuuden heikkenemisenä, johon liittyy useita mahdollisesti hyvinkin voimakkaita varjokuvia tai valoviivoja, jotka johtuvat silmän pinnan epäsymmetrisyyden lisääntymisestä. Valonsäteet eivät enää heijastukaan silmässä yhteen pisteeseen vaan muodostavat sivukuvia kuin huonosti viritetyssä analogisen TV:n kuvassa. Nämä ylimääräiset varjot näkyvät selvimmin katsottaessa pistemäistä valonlähdettä tummaa taustaa vasten. Esimerkiksi täysikuu voi keratokoonikon silmin näyttää epätarkalta ryppäältä (osin soikeitakin) kuita. Näitä varjokuvia voi olla ”oikean” kuun ympärillä jopa useita kymmeniä. Yleinen oire on myös silmän valonarkuus.
Hoito
Lievemmissä tapauksissa hoidoksi riittävät tavalliset silmälasit, jotka korjaavat hajataiton heikentämää näöntarkkuutta. Pidemmälle edennyttä kartiopullistumaa hoidetaan piilolinssillä, joka korjaa sarveiskalvon muotoa säännöllisemmäksi. Kovatkaan piilolinssit eivät välttämättä kuitenkaan estä keratoconusta kehittymästä vakavammaksi. Cross Linking -toimenpiteessä sarveiskalvo kyllästetään riboflaviinilla, jonka jälkeen sarveiskalvoa valotetaan puolen tunnin ajan UV-A-valolla. Lopputuloksena on sarveiskalvon sisäisten ristiliitosten määrän lisääntyminen ja sarveiskalvon jäykistyminen. Toimenpide on turvallinen, ja sen tulokset ovat erittäin hyviä, vaikkakin pidemmän aikavälin tutkimuksia toimenpiteen tehokkuudesta vielä kaivataan. Sarveiskalvon sisäisiin kerroksiin voidaan pienellä kirurgisella toimenpiteellä asettaa puolikaaren muotoiset renkaat, jotka palauttavat silmälle sen luonnollisempaa kaarevuutta. Hoidossa on huomattavasti nopeampi palautuminen kuin sarveiskalvosiirrossa, ja se on myös peruutettavissa renkaat poistamalla. Intacs-renkaiden ja Corneal Cross Linking -hoitojen yhdistämisestä on myös hyviä tuloksia. Intacs-renkaiden käytöstä on jo yli kymmenen vuoden seuranta keratoconuksen hoidossa, hyvin tuloksin. Kartiopullistuma voi edetä niin voimakkaaksi, ettei riittävää näöntarkkuutta saavuteta enää linsseillä tai Intacs-renkailla. Noin 10 prosenttia kartiopullistumista vaatii leikkaushoitoa, jolloin sarveiskalvon vaurioitunut keskiosa korvataan luovuttajalta saadulla siirteellä. Keratokonus on Suomen suurin yksittäinen sarveiskalvosiirtojen aiheuttaja.
Kristinusko Suomessa
Kristinusko Suomessa on maan kannattajamäärältään suurin uskonto. Vuonna 2022 suomalaisista 66,5 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja alle prosentti Suomen ortodoksiseen kirkkoon. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee,
Historia
Kristillinen vaikutus ulottui Suomeen 1000-luvun alussa samanaikaisesti sekä idästä Novgorodista ja lännestä Ruotsista. Ortodoksinen kirkko juurtui Karjalan alueelle. Lännestä alueelle kohdistunut roomalaiskatolinen lähetystyö sai jalansijaa ensin Ahvenanmaalta. Pähkinäsaaren rauhan yhteydessä Ruotsin ja Novgorodin välille syntyneen rajan myötä valtaosa Suomesta siirtyi katolisen kirkon yhteyteen.
Katolisen kirkon myötä Suomi liittyi eurooppalaiseen kulttuuriin ja järjesti suurelta osin Suomen alueen hallinnon. Suomen hiippakunnan keskus oli Turussa. Valtion ja paikallistason hallinto pohjautui seurakuntien verkostoon. Kirkko piti keskiajalta lähtien yllä myös sairaaloita ja köyhäintaloja. Kirkon vastuulla oli myös tieteen ja taiteen levittäminen, kasvatus ja korkeampi opetus aina Turun akatemian perustamiseen 1640 saakka.
Luterilainen uskonpuhdistus ulottui Ruotsin valtakuntaan kuuluneeseen Suomeen 1520-luvulla. Luterilaisuudesta tuli pian valtakunnan virallinen uskonto. Turun arkkipiispana toimineesta Mikael Agricolasta tuli Suomen kirjakielen kehittäjä. Kristinuskon oppia opeteltiin ulkoa ja opetettiin lukemaan 1700-luvulta lähtien. Taidot tarkastettiin kinkereillä.
Vuonna 1900 ennen uskonnonvapauslain säätämistä Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon kuului 98,1 prosenttia väestöstä. Vuonna 1950 luterilaiseen kirkkoon kuului 95 prosenttia väestöstä ja 85,1 prosenttia vuonna 2000. Vuonna 2018 suomalaisista 69,8 prosenttia kuului Suomen evankelis-luterilainen kirkkoon ja 1,1 prosenttia ortodoksisiin kirkkoihin. Ortodoksisten kirkkojen osuus oli vuosina 1900–1950 1,7 prosenttia, ja vuodesta 2000 alkaen 1,1 prosenttia. Vuonna 2050 kirkkoon kuuluvien osuuden ennustetaan olevan Suomessa 37 prosenttia. Määrää vähentää se, että suuret kirkolle uskolliset ikäluokat kuolevat pois ja kirkossa kastaminen vähenee,
Floyd Henry Allport
Floyd Henry Allport (22. elokuuta 1890 Wisconsin – 15. lokakuuta 1978 Los Altos, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen sosiaali- ja poliittisen psykologian professori.
Allport toimi vuosina 1924–1956 New Yorkin osavaltiossa sijaitsevan Syracusen yliopiston professorina, ja oli myös vierailevana professorina Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä.
Allport oli ensimmäisiä, jotka edellyttivät tieteellisten kriteereiden soveltamista sosiaalipsykologiaan.
Allportin pääteos on Social Psychology, ISBN 0-384-00890-9
Allportin veli Gordon W. Allport oli tunnettu persoonallisuuspsykologi.
Kadetti
thumb|250 px|Kadetti [[Kadetin_juhlaunivormu|juhlapuvussa m/22]]
Kadetti (lyhenne kad. ; ransk. cadet, nuorempi) on Maanpuolustuskorkeakoulun Kadettikoulussa sotatieteiden kandidaatintutkintoa suorittavien henkilöiden palvelusarvo.
Yleistä
Koulutus on uudistunut vuonna 2006 Bologna-prosessin seurauksena. Upseerien perustutkintoja ovat sotatieteiden kandidaatin tutkinto ja sotatieteiden maisterin tutkinto. Aiempi upseerin tutkinto oli 4-vuotinen. Viimeinen vanhamuotoinen 4-vuotinen kadettikurssi valmistui huhtikuussa vuonna 2009 yliluutnantteina. Tutkintorakenneuudistuksen mukaiset kadettikurssit valmistuvat kolmen vuoden opiskelun jälkeen upseerin määräaikaiseen virkaan ja heidät ylennetään luutnanteiksi. Ensimmäinen tutkintorakenneuudistuksen jälkeinen kurssi (kadettikurssi 93/76. merikadettikurssi) valmistui syksyllä 2009.
Kaikilla sotatieteiden kandidaateilla on mahdollisuus myöhemmin jatkaa opintojaan sotatieteiden maisterin opinnoissa. Kandidaatit hakeutuvat maisteriopintoihin työelämästä 4-10 vuoden jälkeen suorittamaan palkallisia maisteriopintoja. Maisteriopintojen jälkeen heidät nimitetään vakinaiseen virkaan.
Haku Kadettikouluun tapahtuu vuosittain. Hakuohje julkistetaan vuosittain joulukuussa ja haku päättyy maaliskuussa.
Kadettikoulun sisäiset sotilasarvot
Kadettikoulussa käytetään sisäisiä sotilasarvoja. Oppilaitoksen ulkopuoliset kuitenkin puhuttelevat heitä kadeteiksi. Kadettien palvelusarvot ovat:
Kadettivääpeleitä on kullakin hetkellä vain kaksi (maa- ja ilmavoimien kadettivääpelit). Vastaavasti merivoimien kadettipursimiehiä on vain yksi. Kadettivääpelit ja kadettipursimies palvelevat viimeisellä vuosikurssilla. Maavoimien kadettivääpeli on kuitenkin kaikkien kadettien esimies.
Sotilaallisessa arvojärjestyksessä kadetti rinnastetaan palvelusarvostaan riippumatta vänrikkiin tai aliluutnanttiin.
Sarkajuhla
Sarkajuhla on vanhimpia Kadettikoulun perinteitä. Nuorin kurssi antaa edeltävänä aamuna kadettilupauksen, jonka jälkeen se juhlii pääsyä Kadettitoverikuntaan ja esiintyy ensimmäistä kertaa juhlapuvuissaan. Juhla on saanut nimensä 1920-luvulla, jolloin nuorin kurssi sai vaihtaa ylleen diagonaalista tehdyt asetakkinsa ja pääsi eroon sarkapuvuistaan. Nimi on vaihtunut Diagonaalijuhlasta Sarkatanssiaisten kautta Sarkajuhlaksi.
Sarkajuhlaan osallistuu kadettien ja heidän aveciensa lisäksi lukuisia kutsuvieraita. Juhlien järjestämisestä vastaa sarkajuhlatoimikunta. Sarkajuhlan yhteydessä vietetään nykyisin myös kadettikoulun perinnepäivää.
Valmistujaisjuhla
Toinen suuri juhla on valmistujaisjuhla, jossa juhlitaan vanhimman kurssin kadettien nimittämistä ensimmäisiin upseerin virkoihin. Tasavallan presidentti ylentää upseerit presidentinlinnassa. Nuoret kadettiupseerit aloittavat varsinaisen uransa alkutaipaleet ja liittyvät osaksi Suomen puolustusvoimien upseeristoa.
Au (tiedostomuoto)
AU (Audio file format) on Sun Microsystemsin kehittämä äänitiedostomuoto. Tiedostomuoto käyttää big endian -tavujärjestystä riippumatta tiedostoa käyttävästä alustasta. Tiedostomuodossa voi käyttää erilaisia koodausmenetelmiä äänelle mukaan lukien 8- ja 16-bittinen pulssikoodimodulaatio (PCM), ulaw ja alaw.
Tiedostomuotoa on käytetty Sunin alustan lisäksi NeXTissä.
Tiedostomuoto
Tiedoston alussa on 24 tavun otsikko, jota seuraa muuttuvapituinen kommentointilohko sekä jatkuva osuus äänidataa. Tiedoston alussa on 32-bittinen vakio tunniste (heksadesimaalisena 0x2e736e64, ASCII-merkkeinä ), joka kertoo tiedostomuodon. Otsikossa on 32-bittiset kentät pituudelle ja offsetille äänidatan alkukohtaan, käytetylle äänidatan koodausmenetelmälle, näytteenottotaajuudelle sekä kanavien lukumäärälle.
Elementtimenetelmä
pienoiskuva|Elementtiverkko, jota käytetään magneettikentän mallintamiseen. Eri värit kuvaavat eri materiaaleja: oranssi on käämi, vaaleansininen on [[Ferromagnetismi|ferromagneettinen kappale (esimerkiksi rautaa) ja harmaa on ilmaa.]] Elementtimenetelmä (FEM, engl. Finite Element Method) on numeerinen menetelmä differentiaaliyhtälöiden, erityisesti osittaisdifferentiaaliyhtälöiden, ratkaisemiseen tietokoneella. Differentiaaliyhtälöt ovat hyvin yleisiä esimerkiksi fysiikassa, mutta vähänkään monimutkaisemmissa ongelmissa differentiaaliyhtälöä ei voida ratkaista tarkasti niin kutsutussa suljetussa muodossa, eli tavallisten matemaattisten operaatioiden avulla. Niinpä joudutaan tyytymään elementtimenetelmän antamaan likimääräiseen vastaukseen.
Sovellukset
pienoiskuva|Elementtimenetelmäverkko ihmisen [[Polvinivel|polvinivelestä.]] Käytännössä elementtimenetelmää käytetään lähinnä kaksi- ja kolmiulotteisten ongelmien ratkaisuun, sillä yksiulotteisiin ongelmiin on usein helppo löytää ratkaisu analyyttisesti. Menetelmä on hyvin monikäyttöinen, sillä se soveltuu kaikenlaisten osittaisdifferentiaaliyhtälöiden numeeriseen ratkaisemiseen. Elementtimenetelmällä voidaan mallintaa muun muassa rakenteiden taipumista ja niiden kokemia jännityksiä, kappaleen sisäistä sähkönjohtavuutta sekä nesteen tai kaasun käyttäytymistä. Menetelmä luotiin alun perin erityisesti kone- ja rakennustekniikan alalle erilaisten rakenteiden statiikan ja dynamiikan käsittelyyn, mutta nykyään sitä käytetään laajasti eri aloilla, muun muassa lujuusopissa, virtausmekaniikassa, geofysiikassa, sähkötekniikassa, akustiikassa ja bioteknologiassa.
Yksiulotteinen esimerkki
Tutkitaan esimerkkinä seuraavaa reunaehto-ongelmaa: etsi funktio, joka toteuttaa seuraavat ehdot:
.
Tässä C^2(0, 1) tarkoittaa sellaisten funktioiden joukkoa, jotka ovat kahdesti derivoituvia välillä (0,1) ja funktio f tunnetaan.
Heikko muoto
Elementtimenetelmää varten ongelma on kirjoitettava niin sanottuun heikkoon muotoon eli variaatiomuotoon. Tämä tapahtuu kertomalla yhtälö molemmin puolin jollakin reunaehdot täyttävällä funktiolla v(x) ja integroimalla saadun yhtälön molemmat puolet.
Tämän yhtälön vasen puoli voidaan osittaisintegroida, jolloin osittaisintegroinnin toinen termi katoaa sen vuoksi, että v(0)=v(1)=0. Saatu ongelma heikossa muodossa on tämän jälkeen
.
Yllä oleva yhtälö on tarkoitus ratkaista siten, että pyritään löytämään u, joka toteuttaa yhtälön kaikilla halutuilla tarpeeksi hyvin käyttäytyvillä funktioilla v (sopiva funktioavaruus v:lle on esimerkiksi Sobolevin avaruus). Heikko muoto auttaa ongelman muotoilemisessa lineaarialgebran käsitteiksi. Lisäksi heikon muodon etuna on, että se lieventää hieman ehtoja, joita funktiolta u vaaditaan, jolloin useampi ongelma on ratkaistavissa. Nyt funktion u on oltava vain kerran derivoituva, sen on ratkaistava ongelma vain halutuilla funktioilla v ja lisäksi integraali voidaan määrittää, vaikka u ei olisikaan derivoituva yksittäisissä pisteissä.
Diskretointi
pienoiskuva|Alkuperäinen funktio (sinisellä) ja sen approksimaatio paloittain lineaarisella funktiolla (punaisella). pienoiskuva|Kuvassa on sinisellä kantafunktiot \phi_k, joiden [[lineaarikombinaatio punainen käyrä w_h on.]] Jotta ongelman voisi ratkaista tietokoneella, vastausta pitää etsiä jostakin äärellisulotteisesta funktioavaruudesta. Elementtimenetelmän tapauksessa vastausta approksimoidaan paloittain määritellyllä polynomilla. Käytetään tässä esimerkissä paloittain lineaarisia funktioita. Lineaariset kantafunktiot \phi_k ovat nyt terävän hatun muotoisia ja ne määritellään seuraavasti:
Otetaan esimerkkiin neljä kantafunktiota. Tällöin mikä tahansa elementtiavaruuteen V_h kuuluva funktio voidaan kirjoittaa tässä kannassa muodossa
joillain kertoimilla \alpha_k. Niinpä heikko ongelma elementtiavaruudessa on seuraava: etsi u_h \in V_h, jolle pätee
.
Funktio u_h voidaan kirjoittaa kantafunktioiden avulla muodossa. Sijoitetaan tämä yllä olevaan. Nyt ongelmana on löytää kertoimet \beta_k, joille
Elementtiavaruus V_h on äärellinen ja riittää tarkistaa, että yhtälö toteutuu v_h:n ollessa avaruuden kantafunktio. Siispä ongelma voidaan kirjoittaa seuraavasti: löydä kertoimet \beta_k siten, että
jokaiselle i=1,...,4. Tämän voi nyt kirjoittaa lineaarisena yhtälöryhmänä
,
jossa matriisi A ja vektorit \mathbf{x} sekä \mathbf{f} on määritelty seuraavasti:
Kantafunktiot ja niiden derivaatat sekä funktio f(x) tunnetaan ja matriisin A sekä vektorin \mathbf{f} elementit voidaan laskea näistä numeerisesti integroimalla, joten lineaarisesta yhtälöryhmästä voidaan ratkaista vektori \mathbf{x}. Huomionarvoista on, että matriisi A on symmetrinen, positiividefiniitti ja harva, eli suurin osa sen alkioista on nollia. Saatu lineaarinen yhtälöryhmä on usein niin suuri, ettei sitä kannata ratkaista eksaktisti ja vektori \mathbf{x} ratkaistaankin usein esimerkiksi konjugaattigradienttimenetelmällä.
Moniulotteinen esimerkki
pienoiskuva|Paloittain määritelty lineaarinen funktio kahdessa ulottuvuudessa. Alla näkyy elementtimenetelmässä käytetty verkko ja yllä yksi mahdollinen tätä verkkoa käyttämällä saatu ratkaisu. Elementtimenetelmä soveltuu hyvin esimerkiksi Poissonin yhtälön ratkaisuun sekä kahdessa että kolmessa ulottuvuudessa. Yhtälö voidaan kirjoittaa Laplacen operaattorilla muodossa:
missä \Omega on jokin tarpeeksi mukavan muotoinen kaksi- tai kolmiulotteinen alue, esimerkiksi monikulmio. Tämän yhtälön heikko muoto on
.
Elementtimenetelmä toimii kaksi- ja kolmiulotteisissa tapauksissa hyvin samalla lailla kuin yksiulotteisessakin. Lineaarinen ongelma muodostetaan heikosta muodosta käytännössä analogisesti yksiulotteisen esimerkin kanssa. Kaksiulotteista ratkaisua varten on muodostettava esimerkiksi kolmioista koostuva verkko, jonka kolmioiden kärkipisteissä aina yksi kantafunktioista on arvoltaan yksi ja kaikki muut nollia. Myös esimerkiksi nelikulmioista koostuvaa verkkoa voidaan käyttää. Lineaarisessa tapauksessa näin muodostuvat kantafunktiot ovat ikään kuin pyramidin muotoisia ja elementtimenetelmän antamat ratkaisut ovat paloittain määriteltyjä lineaarisia funktioita kahdessa ulottuvuudessa. Kolmiulotteisessa tapauksessa verkko taas voi koostua esimerkiksi tetraedreistä.
Yeremi Pino
Yeremi Jesús Pino Santos (s. 20. lokakuuta 2002 Las Palmas, Kanariansaaret, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Villarrealia ja on pelipaikaltaan oikea laitalinkki.
Seurajoukkueura
Pino teki ensimmäisen maalinsa ammattilaisurallaan 29. lokakuuta 2020 Eurooppa-liigan lohkovaiheen ottelussa FK Karabahia vastaan. 12. marraskuuta 2020 Pino teki jatkosopimuksen seuran kanssa, joka ulottui vuoteen 2024 asti.
Pino on jouluun 2022 mennessä pelannut Primera Divisiónissa 68 ottelua ja tehnyt kymmenen maalia. Mestarien liigan seitsemässä ottelussa hän on tehnyt yhden maalin, samoin Eurooppa-liigan yhdeksässä ottelussa. Konferenssiliigassa hän on pelannut kuusi ottelua.
Maajoukkueura
Pino pelasi Espanjan kaikki viisi ottelua ja teki yhden maalin alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019. Hän pelasi neljä ottelua alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021. Espanja karsiutui molemmissa turnauksissa välierissä.
Pino valittiin aikuisten maaotteluun ensimmäisen kerran Liettuaa vastaan 8. kesäkuuta 2021. Espanja pelasi tuon ottelun alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanolla, kun aikuisten maajoukkueeseen kuulunut Sergio Busquets antoi positiivisen COVID-19 näytteen ennen ottelua ja sen johdosta osa joukkueesta joutui eristykseen. Pino ei kuitenkaan pelannut ottelussa. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Kansojen liigan välierässä Italiaa vastaan lokakuussa 2021. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki Islantia vastaan maaliskuussa 2022. Hän kuului Espanjan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022, muttei päässyt pelaamaan turnauksessa. Kaikkiaan hän on vuoden 2022 loppuun mennessä pelannut seitsemän A-maaottelua ja tehnyt yhden maalin.
Teemu Asunmaa
Teemu Asunmaa (s. 14. toukokuuta 1987) on suomalainen ralliautoilija ja kolminkertainen SM1-luokan Suomen mestari. Hän on osallistunut viidesti Suomen MM-ralliin, jossa paras sijoitus on yleiskilpailun 13. sija vuonna 2017. Rallin SM-sarjassa Asunmaa on voittanut SM1-luokan mestaruuksien (2017, 2019 ja 2020) lisäksi kahdesti SM2-luokan mestaruuden vuosina 2015 ja 2016.
Alkuvuodet
Ensimmäiset rallinsa Asunmaa ajoi F-Cupissa vuonna 2009 kartturinaan Markus Vartiamäki. Asunmaa jatkoi kilpailemista F-ryhmän BMW:llä vuoteen 2012, ja kartturina toimi Vartiamäen jäätyä pois muun muassa Tomi Ikonen.
Kaudelle 2013 Asunmaa vaihtoi F-ryhmän SM1-luokan Subaruun, jolla ylsi heti ensimmäisellä kaudellaan jokaisessa ajamassaan kilpailussa kymmenen parhaan joukkoon. Kauden kruunasivat Turun SM-rallin yleiskilpailun kakkossija sekä voitot kahdesta SM-sarjan ulkopuolisesta rallista.
SM2-luokassa kaksi Suomen mestaruutta
Kaudella 2014 Asunmaa kilpaili Hannu’s Rally Teamin ajattamalla Subaru Impreza STi R4:llä SM2-luokassa. Kartturi Ikonen jäi pois kolmen kilpailun jälkeen ja hänen tilalleen tuli Tuukka Shemeikka. SM-sarjan lisäksi Asunmaan ohjelmaan kuului myös Jyväskylän MM-ralli, joka kuitenkin päättyi tekniseen vikaan. Kauden lopuksi Asunmaa oli SM2-luokan pisteissä neljäs.
Kaudella 2015 Asunmaa jatkoi SM2-luokassa samalla Subarulla, mutta kartturiksi vaihtui Jonne Halttunen. Asunmaa voitti kaudella Pohjanmaa-rallin sekä Suomen MM-rallin yhteydessä ajetun Nelivetomies-kilpailun. Kauden suoritukset riittivät SM2-luokan mestaruuteen. Kaudella 2016 Asunmaa ja Halttunen uusivat SM2-luokan mestaruutensa.
Gessopalena
Gessopalena on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 1 360 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 1 550 asukasta.
Teemu Asunmaa
SM1-luokassa kolme Suomen mestaruutta
Kaudelle 2017 Subaru vaihtui SM1-luokan Škoda Fabia R5:een. Škodalla Asunmaa ja Halttunen ajoivat SM1-luokassa viidesti palkintokorokkeelle. Kouvolan O.K. Auto -ralli päättyi keskeytykseen, ja Uudenkaupungin Oili Jalonen -rallissa he jäivät neljänsiksi. Suomen MM-rallista tuloksena oli yleiskilpailun 13. sija ja kolmas sija RC2-luokassa. Tämän lisäksi Asunmaa osallistui kauden aikana N-ryhmän Subarulla myös Liettuassa ajettuun Rokiškisin ralliin, josta kotiin tuomisina oli kolmas sija. Kotimaan kausi päättyi uran kolmanteen Suomen mestaruuteen ja ensimmäiseen SM1-luokassa.
Seuraavalle kaudelle kartanlukijaksi vaihtui Ville Mannisenmäki, joka on muun muassa Tommi Mäkisen kartanlukijana tunnetun Risto Mannisenmäen poika. SM1-sarjassa autokunta voitti kauden aikana yhden kilpailun ja oli kahdesti toinen. Se riitti SM1-sarjan kolmanteen sijaan. Suomen MM-rallissa sijoitus oli yleiskilpailun 35. ja RC2-luokan 14.
Yhteistyö niin Hannu’s Rally Teamin kuin kartturi Mannisenmäenkin kanssa päättyi kauteen 2018. Kaudella 2019 Asunmaa ajoi Toni Gardemeisterin TGS Worldwide -tallin ajattamalla Škoda Fabia R5:llä, ja kartanlukijaksi istui Jani Salo. Kokonaisuus tuotti heti uran toisen SM1-luokan (ja yhteensä neljännen) Suomen mestaruuden. Suomen MM-rallista tuloksena oli 16. sija yleiskilpailussa ja 8. sija RC2-luokassa.
Yhteistyö TGS Worldwiden ja kartanlukija Salon kanssa jatkui menetyksekkäästi myös kaudella 2020. Auto tosin vaihtui Škodan uudempaan Fabia Rally2 evo -malliin. Asunmaa voitti kaudella Pohjanmaa-rallin ja oli lopuissa neljässä SM-rallissa toinen, mikä toi kauden päätteeksi uran kolmannen SM1-luokan Suomen mestaruuden.
Kauden 2021 SM-sarjassa talli ja auto pysyivät samoina kuin edelliselläkin kaudella, mutta Salo toimi kartturina vain yhdessä kilpailussa, kun päävastuun kartanluvusta otti Marko Salminen. Asunmaa voitti Arctic Lapland Rallyssa SM1-luokan, vaikka jäikin yleiskilpailussa toiseksi. Muissa SM-ralleissa voittoja ei tullut, ja sarjan kokonaispisteissä lopputulos oli kolmas. Asunmaa osallistui kauden aikana myös kumpaankin Suomessa järjestettyyn MM-ralliin. Asunmaa voitti WRC3-luokan kilpailun Arctic Rally 2021 -kilpailussa ja oli yleiskilpailussa kolmastoista. Jyväskylän MM-ralli päättyi keskeytykseen.
Voimailu
Voimailu on yleisnimitys muun muassa seuraaville urheilulajeille:
Muusat
Muusat voi viitata seuraaviin:
ND Stevenson
pienoiskuva|ND Stevenson vuonna 2015 Nate Diana Stevenson tai ND Stevenson (synt. Noelle Stevenson) on yhdysvaltalainen sarjakuvantekijä ja animaatiotuottaja, joka tunnetaan sarjakuvista Nimona ja Lumberjanes sekä animaatiosarjasta She-Ra: Mahdin prinsessat.
Stevenson aloitti fanitaiteesta ja sai vuonna 2011 verkossa huomiota humoristisilla kuvilla Sormusten herran hahmoista ”hipstereinä”. Seuraavana vuonna hän alkoi julkaista Nimonaa verkkosarjakuvana. Se oli saanut alkunsa kurssityöstä Maryland Institute College of Artissa, vaikka nimihahmo perustui Stevensonin jo high schoolissa kehittelemiin ideoihin. Kohta sen jälkeen häneen otti yhteyttä agentti, jonka kautta hän sai kustannussopimuksen HarperCollins-kustantamon kanssa. Nimona kelpuutettiin Stevensonin opinnäytteeksi ja hän valmistui vuonna 2013.
Stevenson oli ollut kesällä 2012 harjoittelijana losangelesilaisessa Boom! Studios -sarjakuvakustantamossa ja tutustunut siellä Shannon Wattersiin. Valmistuttuaan koulusta Stevenson muutti Los Angelesiin ja jatkoi työskentelyä Boom! Studiosille. Watters esitteli hänelle ideansa Lumberjanesista ja Stevenson lähti mukaan ensin hahmosuunnittelijaksi ja sitten yhdeksi käsikirjoittajista. Sarjakuvaa alettiin julkaista vuonna 2014. Se sai kaksi Eisner-palkintoa vuonna 2015. Samana vuonna HarperCollins julkaisi Nimonan kirjana, ja Stevenson sai siitä National Book Award -ehdokkuuden nuortenkirjallisuuden kategoriassa.
Ensikosketuksena animaatiosarjojen tekoon Stevenson sai käsikirjoittajana Disney XD:n sarjassa Wander Over Yonder. Hän päätyi DreamWorksin Netflixille tuottaman She-Ra: Mahdin prinsessat -sarjan – joka perustuu 1980-luvun animaatiosarjaan She-Ra: Mahdin prinsessa – luojaksi ja showrunneriksi Nimonasta pitäneen DreamWorks-tuottajan Beth Cannonin pyydettyä häntä esittämään oman ”pitchinsä” sarjasta. Stevenson innostui aiheesta, vaikka olikin tutustunut alkuperäiseen She-Raan sekä He-Maniin vasta aikuisena, sillä hänen perheensä oli ollut hyvin uskonnollinen eikä hän ollut lapsena katsonut juurikaan animaatioita. Sarjan tuotanto alkoi keväällä 2016 ja ensimmäinen tuotantokausi julkaistiin marraskuussa 2018.
Stevenson ilmoitti kesäkuussa 2022 uudeksi nimekseen Nate ja taiteilijanimekseen ND.
Muusa
Muusat eli runottaret olivat kreikkalaisessa mytologiassa taiteiden ja tieteiden jumalattaria. Muusa on nykyään taiteellisen innoituksen symbolihahmo.
Mytologia
pienoiskuva|[[Gustave Moreau, Hesiodos ja muusa, 1891.]] Hesiodoksen Jumalten synnyn mukaan muusat olivat ylijumala Zeuksen ja muistin jumalattaren Mnemosynen tyttäriä. Heidän johtajanaan toimi itse Apollon, Apollōn Mūsagetēs (Muusain Apollon). Heidän syntymäpaikkansa oli Pierian lähde tai virta lähellä Olymposvuorta. Muusat olivat nymfejä, jotka elivät alkuaan vuorilla ja puroissa. Myöhemmin heidän asuinpaikkansa tarkentui Parnassos- ja Helikon-vuoriksi sekä Kastalian ja Hippokrenen lähteiksi. Helikonin itäpuolella sijaitsi Muusien laakso, joka oli merkittävä muusille omistettu pyhäkköalue. Siellä vietettiin näiden kunniaksi Museia-juhlaa.
Muusien määräksi vakiintui yhdeksän. He olivat:
Klassisissa kouluissa opeteltiin muusien nimet niiden alkutavuista muodostetun hokeman avulla: “Klio–Me–Ter–Thal / Eu–Er–Ur–Po–Kal”.
Maalaustaiteella, kuvanveistolla ja arkkitehtuurilla ei ollut omaa muusaa. Muusat kuvastavatkin aikansa kulttuuriarvoja.
Museo-sana juontuu kreikkalaisesta sanasta museion, joka tarkoitti yhdeksälle muusalle omistettua paikkaa. Myöhemmin on käytetty sanaa muuso kuvaamaan miespuolista muusaa.
Roland Németh
Roland Németh (s. 19. syyskuuta 1974 Szombathely) on unkarilainen uransa jo päättänyt pikajuoksija. Némethin päämatka oli 100 metriä. Hänen uransa suurin saavutus on pronssi vuoden 2002 EM-kisoista Münchenistä ajalla 10.27. Németh osallistui urallaan yksiin kesäolympialaisiin ja kaksiin MM-kisoihin, mutta jäi aina finaalin ulkopuolelle. Hänen ennätyksensä 100 metrillä on 10.08, joka on myös Unkarin ennätys.
Descent
Descent on Parallax Softwaren kehittämä ja Interplay Entertainmentin vuonna MS-DOS:lle julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli.
Descent poikkeaa jonkin verran muista ensimmäisen persoonan ammuntapeleistä, sillä se on tavallisen ammuntapelin ja lentosimulaattorin yhdistelmä. Peliä pelataan avaruushävittäjän sisällä istuvan lentäjän näkökulmasta, ja sitä on helpompi pelata joystickillä kuin näppäimistöllä ja hiirellä. Descent on aito 3D-peli, toisin kuin useimmat samoihin aikoihin julkaistut ensimmäisen persoonan ammuntapelit, kuten Doom.
Pelillä on edelleen laaja kannattajajoukko, ja peliin tehdään yhä uusia kenttiä.
Tarina
PTMC (Post Terran Minerals Corporation) on aurinkokunnan suurin kaivosyhtiö, jolla on toimintaa kaikkialla aurinkokunnassa ja sen ulkopuolellakin. Mutta eräänä päivänä PTMC:n kaivosrobotit tulivat hulluiksi, ilmeisesti jonkinlaisen tietokoneviruksen takia. Tämän seurauksena PTMC:n kaivokset joutuivat tuntemattomiin käsiin. PTMC epäili, että nämä robotit kerääntyisivät ja aloittaisivat suuren hyökkäyksen Maahan. Sen estääkseen PTMC palkkaa palkkasoturin, joka tunnetaan vain nimellä ”Material Defender” (”Tärkeä puolustaja”). Puolustajan tehtävä on tuhota kaikki tartunnan saaneet kaivokset tuhoamalla niiden reaktorit, jotta robotit eivät kykenisi uhkaamaan Maata.
Parallax Softwaren omistaessa Descentin oikeudet PTMC koostui sanoista Post Terran Minerals Corporation mutta oikeuksien siirtyessä Outrage Entertainmentille PTMC koostui sanoista Post Terran Mining Corporation.
Pelaaminen
200px|thumb|left|Kuvakaappaus Descentistä Descentissä on 27 kenttää, jotka jakaantuvat kaikkiin kahdeksaan planeettaan ja Plutoon aurinkokunnassa. Lisäksi on vielä kolme salakenttää. Aurinkokunnan kaasuplaneetoilla (Jupiter, Saturnus, Uranus ja Neptunus) kentät on rakennettu planeettojen kuihin. Kentissä 7 ja 27 on loppuvastuksina generaattoreiden sijasta ”pomorobotit”, jotka pitää tuhota, jotta kentästä selviää.
Descentissä on viisi vaikeustasoa, jotka ovat seuraavat helpommasta vaikeimpaan: Trainee, Rookie, Hotshot, Ace ja Insane.
Pelissä on tuki lähiverkossa pelaamiseen IPX/SPX-protokollan avulla.
Perintö
Descent-peli sai kaksi virallista jatko-osaa, Descent II sekä Descent 3 -pelit. Descendent Studios -niminen studio ilmoitti tekevänsä pelin nimeltä Descent: Underground maaliskuussa 2015, johon studio sai virallisen Descent-lisenssin käyttöönsä Interplayltä. Pelin nimi on sittemmin muuttunut, eikä se käytä enää Descent-nimeä. Parallax Softwaren perustajat Mike Kulas ja Matt Toschlog perustivat myöhemmin uuden studion nimeltä Revival Productions, jonka ensimmäinen peli on Overload, henkinen seuraaja kahdelle ensimmäiselle Descent-pelille.
Laken piirikunta
Laken piirikunta -nimisiä piirikuntia ovat:
Edward J. Nugent
thumb|Edward J. Nugent Edward J. Nugent (7. helmikuuta 1904 – 3. tammikuuta 1995) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka on tullut tunnetuksi myös nimellä Eddie Nugent. Hän esiintyi 81 elokuvassa vuosien 1928 ja 1937 välillä.
Hän syntyi ja kuoli New York Cityssä.
KF Feronikeli
Klubi Futbollistik Feronikeli on jalkapalloseura Glogovacin kunnasta. Seura pelaa kaudella 2018–2019 Kosovon superliigassa, joka on maan korkein sarjataso. Feronikeli on voittanut kahdesti Kosovon mestaruuden. Mestaruudet ovat kausilta 2014–2015, 2015–2016 ja 2018-19.
Mikko Heikkilä
Mikko Heikkilä voi tarkoittaa useita henkilöitä:
Anttilan koulu (Järvenpää)
Anttilan koulu on Järvenpään Peltolassa toimiva noin 420 oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6).
Erillisrakennuksessa, hallinnollisesti Pehtoorin päiväkotiin kuuluvassa pihakoulussa annetaan koulunkäyntiin valmistavaa esiopetusta.
Risto Nuuros
Risto Nuuros (s. 26. joulukuuta 1950 Suomusjärvi) on suomalainen entinen suunnistaja, joka ylsi neljä kertaa MM-mitaleille 1970-luvulla. Nykyisin hän toimii maanmittausneuvoksena Suomen maa- ja metsätalousministeriön alaisessa Maanmittauslaitoksessa.
Nuuros valittiin ensi kertaa suunnistuksen MM-kisamiehistöön Stare Splavyn kisoihin 1972. Henkilökohtaisessa kisassa hän oli parhaana suomalaisena seitsemäs, mutta viestissä iski epäonni, kun hän kolmannella osuudella leimasi väärällä rastilla. Suomen suoritus hylättiin ja Suomea hitaammin reitin kiertänyt Unkari nousi pronssille. Hylkäyksen koki tosin myös Suomea nopeampi Norjan joukkue. Kaksi vuotta myöhemmin Viborgin MM-kisoissa Nuuros suunnisti jo mitalien tuntumaan neljänneksi, ja viestistä tuli vihdoin uran ensimmäinen arvokisamitali. Hopeajoukkueessa olivat Nuuroksen lisäksi Hannu Mäkirinta, Markku Salminen ja Seppo Väli-Klemelä. Aviemoren MM-kisoissa 1976 Nuuros joutui jälleen henkilökohtaisessa kisassa tyytymään neljänteen sijaan ja viestiin hän ei osallistunut.
Uransa ainoan henkilökohtaisen MM-mitalin Nuuros sai Kongsbergin kisoissa 1978, kun 21 rastin radan kiersi häntä nopeammin vain Norjan Egil Johansen. Viestijoukkueen ankkurina Nuuros toi Suomen pronssille seitsemän sekuntia Sveitsin edellä. Miehen MM-ura päättyi Tampereen kisoissa 1979, jossa hän oli jälleen henkilökohtaisella matkalla paras suomalainen sijoittuessaan seitsemänneksi. Viestissä suosikkina matkaan lähtenyt Norja putosi kyydistä kahdella ensimmäisellä osuudella, ja Seppo Keskinarkauksen, Hannu Kottosen, Risto Nuuroksen ja Ari Anjalan muodostaman joukkueen edellä maaliin saapui vain Ruotsi, joka teki eroa Suomeen yli 15 minuuttia.
PM-kisoissa Risto Nuuros ylsi viestikultaan poikien sarjassa 1970 ja Simo Nurmisen, Tuomo Peltolan ja Seppo Väli-Klemelän kanssa miesten sarjassa 1973. Ainoaksi henkilökohtaiseksi PM-mitaliksi jäi Tanskan Hortensissa 1975 hankittu pronssi.
Risto Nuuros edusti Suomusjärven Sisua, jonka joukkue ei hänen aikanaan yltänyt Jukolan viestissä vuoden 1974 kahdeksatta sijaa korkeammalle. Suomen mestaruuteen Nuuros ylsi kahdesti.
Vuodesta 1974 Risto Nuurosta valmensi Jukka Kalliokoski, joka toimi myös maailmanmestari Outi Borgenströmin valmentajana.
Uudenvuodenkello
pienoiskuva|Alfred Tennyson vuonna 1869. Uudenvuodenkello on englantilaisen runoilijan Alfred Tennysonin vuonna 1850 kirjoittama runo. Ruotsinkielisen käännöksen on tehnyt Edvard Fredin. Se julkaistiin vuonna 1890, vuosi Fredinin kuoleman jälkeen.
1890-luvun puolivälistä lähtien Ruotsissa on ollut perinne, että runo luetaan vuosittain julkisesti Tukholman Skansenilla vuodenvaihteessa. Lukutilaisuus lähetetään usein uudelleen radiossa ja TV:ssä.
Ashanti
Ashanti tai Ašanti voi viitata seuraaviin:
Duncan MacPherson
Duncan MacPherson (3. helmikuuta 1966 Saskatoon, Saskatchewan, Kanada – elokuu 1989 Itävalta) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän katosi elokuussa 1989 Itävallan Alpeilla, ja hänen ruumiinsa löydettiin vasta vuonna 2003.
MacPherson pelasi juniorina jääkiekkoa kotikaupunkinsa Saskatoon Bladesissa WHL:ssa. Vaikka MacPherson ei pelannut koko kautta 1983–1984 loukkaantumisen takia, New York Islanders varasi lupaavan puolustavan puolustajan kesällä 1984 ensimmäisen kierroksen toiseksi viimeisenä pelaajana.
Sotilaslääni
Sotilaslääni (lyh. SL, ) oli Suomen puolustusvoimien alueellinen johtoporras, jonka alaisia olivat sen johdossa olleet joukko-osastot ja sotilaslaitokset sekä aluetoimistot. Sotilasläänejä oli vuosien 1941–2014 välillä yhteensä yli kolmekymmentä. Viimeiset sotilasläänit lakkautettiin vuoden 2014 lopussa osana puolustusvoimauudistusta.
Sotilasläänit 1932–1939
Puolustusvoimat siirtyi 1. toukokuuta 1932 uuteen alueelliseen liikekannallepanojärjestelmään. Suunnitelman järjestelmästä oli laatinut everstiluutnantti Aksel Fredrik Airo. Suunnitelman toteuttamiseksi perustettiin yhdeksän sotilasläänin esikuntaa, joiden tehtävänä oli perustaa liikekannallepanossa divisioonan esikunta ja sotilasläänin komentajan sodan ajan tehtävänä oli johtaa perustettua divisioonaa. Sotilaspiirien esikuntien, joita oli 30, tehtävänä oli perustaa liikekannallepanossa kenttäarmeijan joukkoja. Uudet esikunnat saivat liikekannallepanovalmistelujen lisäksi tehtävikseen operatiiviset valmistelut, liikekannallepanovarastojen luomisen ja hoidon, kutsunta-asiat, kertausharjoitusten järjestämisen, upseerien jatkokoulutuksen järjestämisen ja talouselämän liikekannallepanovalmistelut.
Duncan MacPherson
Elokuussa 1989 MacPherson harkitsi skotlantilaisen Dundee Tigersin tarjoamaa pelaaja-valmentajan paikkaa. Hän matkusti 2. elokuuta Länsi-Saksaan, jossa hän tapasi ystäviään, ennen kuin aikoi jatkaa matkaansa Skotlantiin. MacPherson kuitenkin katosi 12. elokuuta. Myöhemmin hänen käyttämänsä auto löydettiin Itävallasta läheltä Stubain jäätikköä, ja etsijät olettivat hänen joutuneen onnettomuuteen jäätiköllä. Salaperäinen katoaminen selvisi vasta heinäkuussa 2003, kun MacPhersonin ruumis löydettiin jäätikön sulettua.
Skandinavia Cup 2017–2018
Skandinavia Cup 2017–2018 on maastohiihtokilpailu Skandinavia Cupin kilpailukausi, joka alkoi 15. joulukuuta 2017 ja päättyy 25. helmikuuta 2018. Kausi koostuu yhdeksästä osakilpailusta, jotka hiihdetään Suomen Vuokatissa, Ruotsin Piitimessä ja Norjan Trondheimissa.
Sotilaslääni
Sotilasläänit 1940–1941
Talvisodan jälkeen siirryttiin elokuussa 1940 uuteen organisaatioon, jossa maavoimat ryhmitettiin viideksi armeijakunnaksi. Armeijakuntiin kuului 13 prikaatia, jotka muodostettiin supistamalla rajanvartiointiin ryhmitetyt divisioonat prikaateiksi. Alue- ja suojeluskuntajärjestöt yhdistettiin, jolloin muodostettiin 16 sotilaslääniä ja 34 suojeluskuntapiiriä. Sotilaspiirien tehtävät siirrettiin suojeluskuntapiireille. Sotilasläänien komentajat olisivat muodostettavien divisioonien komentajia.
Sotilasläänit ja niihin kuuluneet suojeluskuntapiirit välirauhan aikana:
Sotilasläänit 1944–1966
Jatkosodan jälkeen maavoimiin perustettiin kolme divisioonaa, jotka johtivat joukko-osastojen toimintaa. Aluehallinnosta vastasi seitsemän sotilaslääniä alaisuudessaan 27 sotilaspiiriä yhteistoiminnassa divisioonien esikuntien kanssa, mikä aiheutti päällekkäisyyttä toiminnassa.
Sotilasläänit olivat Uudenmaan, Lounais-Suomen, Hämeen, Kymen, Pohjanmaan, Savo-Karjalan ja Pohjois-Suomen sotilaslääni.
Sotilasläänit 1966–1992
Tasavallan presidentin antamalla asetuksella 18. maaliskuuta 1966 Suomen jakamisesta sotilaslääneihin ja sotilaspiireihin. Asetuksella ja Puolustuslaitosasetuksen muutoksella aiempi aluejärjestö, kolme divisioonan esikuntaa ja seitsemän sotilasläänin esikuntaa lakkautettiin. Vanha aluejärjestelmä korvattiin seitsemällä uudella sotilasläänin esikunnalla: Etelä-Suomen, Kaakkois-Suomen, Lounais-Suomen, Pohjanmaan, Pohjois-Suomen, Savo-Karjalan ja Sisä-Suomen sotilaslääni.
Vuoden 1992 lopulla lakkautettiin olemassa oleva järjestelmä muodostettaessa maanpuolustusalueet.
Sotilasläänit 1993–2007
Vuoden 1993 alussa muodostettu uusi aluejärjestelmä organisoitiin kolmen maanpuolustusalueen alaisuuteen. Maanpuolustusalue johti alueellaan olevia joukko-osastoja ja sotilasläänejä. Alueorganisaation muodosti lakkautetuista sotilaspiireistä muodostetut 12 sotilaslääniä, jotka vastasivat asevelvollisuusasioista, joukkojen perustamisesta ja paikallispuolustuksesta omalla alueellaan.
Sotilasläänit olivat:
Gissi
Gissi on Keski-Italiassa, Abruzzon hallinnollisella alueella Chietin maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnassa asui 2 706 ihmistä vuonna 2017. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 2 935 asukasta.
Sotilaslääni
Sotilasläänit 2008–2014
pienoiskuva|Sotilasläänit 2008 Kun Suomessa vuonna 2008 luovuttiin kolmesta maanpuolustusalueesta ja siirryttiin neljään sotilaslääniin, joka oli operatiivinen johtoporras. Siihen kuului aluksi myös lähinnä suunnitteluun ja aluehallintoon liittyviä alueellisia sotilasläänejä, jotka sodan aikana olisivat olleet operatiivisen sotilasläänin osia. Myöhemmin alueelliset sotilasläänit lakkautettiin.
150px|thumb|Sotilasläänin tunnuksena on ruusu ja miekka -kuvio, jonka yhteydessä on läänin ilmoittava kirjain E, I, L tai P Maavoimien esikunnan alaisuuteen vuosina 2008–2014 kuuluneet neljä operatiivista sotilaslääniä olivat:
Näiden sotilasläänien alaisuudessa oli yhteensä 19 aluetoimistoa.
Tehtävät
Sotilasläänin tehtäviä olivat:
Valmiutta kohotettaessa sotilasläänin komentaja johti vastuualueen taistelua ja sen tukemiseen tarkoitettuja maavoimien joukkoja sekä sille alistettuja muita joukkoja. Sotilasläänille voitiin alistaa muun muassa armeijakunta tai operatiivisia yhtymiä.
Sotilaslääni tuki muita puolustushaaroja ja rajavartiolaitosta perustamalla niille joukkoja sekä muodostamalla ja jakamalla maavoimien tilannekuvaa Maavoimien esikunnan käskemällä tavalla.
Sotilasläänin kokoonpanoon kuului lisäksi operaatiokeskus, jossa työskenteli tilannevalvonta-aliupseereita. Maavoimien Materiaalilaitoksen alainen huoltorykmentti tuki keskitetysti sotilasläänin joukko-osastojen huoltoa.
Puolustusvoimauudistus 2012–2015
Osana puolustusvoimien helmikuussa 2012 julkaisemia säästösuunnitelmia sotilasläänit lakkautetaan vuoden 2014 päättyessä, ja pääosa tehtävistä siirtyy kuudelle isolle maavoimien joukko-osastolle.
Maanpuolustuskorkeakoulu
Maanpuolustuskorkeakoulu (lyh. MPKK, ) on Helsingissä sijaitseva Suomen puolustusvoimiin kuuluva sotatieteellinen korkeakoulu, joka tarjoaa sotatieteellistä koulutusta kandidaatista tohtoriin. Korkeakoulu on Puolustusvoimain komentajan alainen, ja sitä johtaa Maanpuolustuskorkeakoulun rehtori. Heinäkuusta 2021 alkaen rehtorina on toiminut kenraalimajuri Mika Kalliomaa.
Historia
Suomen ensimmäinen maavoimien upseerikoulu oli Georg Magnus Sprengtportenin perustama kadettikoulua vastannut Haapaniemen sotakoulu, joka toimi Kuopiossa vuonna 1780 ja Rantasalmella vuosina 1781–1819.
Suomen kadettikoulu toimi Haminassa (Haminan kadettikoulu) ja koulutti upseereita Venäjän keisarikunnan tarpeisiin. Se lakkautettiin 24. heinäkuuta 1903 erinäisten ensimmäisen sortokauden aikana annettujen käskyjen vaikutuksesta.
Itsenäistymisen jälkeen Suomen upseerikoulutus jakautui aina vuoteen 1992 asti kolmeen kouluun: peruskoulutuksen antaneeseen Kadettikouluun (lyhenne KADK, perustettu 1919), yleisesikuntaupseerin koulutuksen antaneeseen Sotakorkeakouluun (perustettu 1924) ja esiupseeri- sekä jatkokoulutusta antaneeseen Taistelukouluun (perustettu 1927). Kaikki nämä koulut yhdistettiin vuoden 1993 alusta Maanpuolustuskorkeakouluksi, yhdeksi suureksi korkeakoulutason upseerikoulutusta antavaksi oppilaitokseksi.
Maanpuolustuskorkeakoulun historia Maanpuolustuskorkeakoulu 20 vuotta – Sotilasyliopiston ensiaskeleet 1993–2013 ensimmäisiltä 20 vuodelta julkaistiin lukuvuoden avajaisissa 5. syyskuuta 2013.
Opetus
thumb|upright|Maanpuolustuskorkeakoulun lippu. Pääsyvaatimuksena Maanpuolustuskorkeakouluun on muun muassa yleinen korkeakoulukelpoisuus. Upseerin virkaan johtaviin opintoihin otettavalta vaaditaan muun muassa suoritettua reservin upseerin koulutusta. Myös aliupseerikoulutuksen saaneet voivat hakea, mutta heidän tulee suorittaa ennen opintojen alkua täydentävä joukkueenjohtajakurssi, jotta he voivat ottaa opintopaikan vastaan.
Nykyään koulu jakautuu tutkinto-osastoihin ja ainelaitoksiin. Tutkinto-osastot ovat Kadettikoulu, Maisteriosasto ja Jatkotutkinto-osasto. Kadettikoulu vastaa upseerien peruskoulutuksesta. Maisteriosasto maisterikurssien koulutuksesta ja Jatkotutkinto-osasto esiupseerikurssien, yleisesikuntakurssien sekä tohtorikoulutettavien kouluttamisesta. Maanpuolustuskorkeakoulussa siirryttiin vuonna 2006 uuteen Bolognan prosessin mukaiseen kaksiportaiseen tutkintorakenteeseen. Korkeakouluun hyväksytyt saavat maisterin tutkinnon opinto-oikeuden. Alempi korkeakoulututkinto sotatieteiden kandidaatin tutkinto (180 opintopistettä) suoritetaan kolmessa vuodessa ja ylempi korkeakoulututkinto sotatieteiden maisterin tutkinto (120 opintopistettä) suoritetaan kahdessa vuodessa. Tutkinnot jakautuvat maasotalinjalle, merisotalinjalle, ilmasotalinjalle sekä lentoupseerin koulutusohjelmaan, jotka jakautuvat edelleen opintosuuntiin. Maanpuolustuskorkeakoulun lisäksi opintoja suoritetaan eri puolustushaara-, aselaji- ja toimialakouluissa. Sotatieteiden kandidaatin tutkinnon jälkeen opiskelija nimitetään määräaikaiseen Puolustusvoimien virkasuhteeseen tai vakituiseen Rajavartiolaitoksen virkasuhteeseen luutnanttina.
Palveltuaan neljä vuotta (2020 alkaen viisi vuotta) nuoremman upseerin virassa luutnanttina Puolustusvoimien upseerit komennetaan ja Rajavartiolaitoksen upseerit voivat hakea suorittamaan sotatieteiden maisteritutkinnon. Noin kuusikymmentä prosenttia Rajavartiolaitoksen upseereista koulutetaan sotatieteiden maisteriksi. Valmistuttuaan sotatieteiden maistereiksi Puolustusvoimien upseerit nimitetään vakituiseen nuoremman upseerin virkaan. Lentoupseerit suorittavat maisterikoulutuksen kuuden vuoden mittaisena koulutuksena työelämän ohessa ja valmistuvat maistereiksi samaan aikaan kuin oman kadettikurssinsa muut opiskelijat. Maanpuolustuskorkeakoulussa voi opiskella myös sotatieteiden maisteritutkinnon (120 op) viranomaisyhteistyön koulutusohjelmassa. Siviilitaustaiset henkilöt voivat hakea viranomaisyhteistyön koulutusohjelmaan erillishaun kautta.
Jatkotutkinto-osastolla voidaan suorittaa esiupseeri- ja yleisesikuntaupseerikurssit sekä sotatieteiden tohtorin tutkinto. Noin kymmenen palvelusvuoden jälkeen upseeri voi hakea yleensä kapteenin tai kapteeniluutnantin sotilasarvossa kaksivuotiselle yleisesikuntaupseerikurssille (140 opintopistettä). Yleisesikuntakurssille voi hakea enintään kaksi kertaa, ja noin kolmasosa sotatieteiden maistereista koulutetaan yleisesikuntaupseereiksi. Yleisesikuntaupseerin tutkinto on rinnastettavissa lisensiaatin tutkintoon, ja se on edellytys Puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen everstin ja kenraalin virkoihin. Yleisesikuntaupseerikurssilta valmistuvat upseerit nimetään esiupseerin virkaan ja ylennetään majuriksi tai komentajakapteeniksi.
Ne upseerit, jotka eivät hae yleisesikuntaupseerikurssille tai saavuta pääsykokeissa opinto-oikeutta yleisesikuntaupseerikurssille, komennetaan noin viidentoista palvelusvuoden jälkeen noin puolen vuoden mittaiselle esiupseerikurssille. Noin kahden vuoden päästä esiupseerikurssilta valmistumisen jälkeen upseerit ylennetään majureiksi tai komentajakapteeneiksi ja nimetään esiupseerin virkaan.
Maanpuolustuskorkeakoulu on puolustushallinnon alainen yliopisto, ja se rinnastetaan muihin yliopistoihin. Myönnetyt tutkinnot ovat alempia ja ylempiä korkeakoulututkintoja tai tieteellisiä jatkotutkintoja nimensä mukaisesti.
Maanpuolustuskorkeakoulusta valmistuvat upseerit sijoittuvat puolustusvoimien ja Rajavartiolaitoksen tehtäviin. Upseerit työskentelevät kansallisissa ja kansainvälisissä tehtävissä.