cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aspergerin oireyhtymän ilmeneminen käytännössä
Persoonallisuus ja sukupuoli-identiteetti
Cambridgen yliopiston autismitutkimuskeskuksen johtajan Simon Baron-Cohenin mukaan huolellinen ja syvällinen paneutuminen asioihin on tyypillistä aspergereille.
Asperger-henkilöillä on yleensä voimakas tunne-elämä, vaikka suurimmalla osalla tunteet eivät näykään ulospäin. Vahva tunne-elämä saattaa johtua tavallista herkemmistä aisteista, sillä tunteisiin liittyy autonomisen hermoston aktivoitumisesta johtuvia kehossa tuntuvia fysiologisia muutoksia.
Monet aspergerit kokevat tavanomaiset sukupuoliroolit itselleen epäluonteviksi ja keinotekoisiksi. Kaksikymmentä prosenttia vuonna 2012 suoritetun kansainvälisen kyselyn naiseksi määritellyistä vastaajista ilmoittikin kokevansa itsensä muuksi kuin syntymässä annetun sukupuolensa edustajaksi. Lisäksi havaittiin, että epätyypillinen sukupuoli-identiteetti korreloi positiivisesti henkilön autististen piirteiden kanssa etenkin naisilla. Edellä mainittuja löydöksiä selittänee osaksi se, että autisminkirjon naisten aivot ovat rakenteeltaan miehisempiä kuin neurotyypillisten naisten aivot.
Yleinen suuntautuminen ja lahjakkuusrakenne
Aspergerit ovat valtaväestöön verrattuna enemmän asiakeskeisiä ja vähemmän ihmiskeskeisiä. Aspergerit ovat tähän liittyen usein hyviä systeemiajattelussa. Systeemiajattelulla viitataan taipumukseen suunnitella systeemejä eli vuorovaikutusjärjestelmiä taikka analysoida, ennustaa tai säädellä niiden toimintaa. Aspergereille on tyypillistä etsiä asioista säännönmukaisuuksia ja ennustettavaa järjestelmällisyyttä. AS-lasten on havaittu esimerkiksi suoriutuvan muita lapsia paremmin mekaniikan tajua ja yksityiskohtien havainnointia mittaavista testeistä.
On viitteitä siitä, että AS-henkilöt saavat psykologisesta älykkyystestistä ryhmänä saman keskituloksen kuin valtaväestön edustajat. AS-henkilöiden testitulosten yläpäässä on kuitenkin tavallista enemmän hajontaa.
Asperger-lapsilla on usein tavallista parempi mekaaninen lukutaito ja laaja sanavarasto, vaikka sanojen etsimiseen saattaakin mennä aikaa. Myös ulkolukumuisti on hyvä, mutta työmuisti on usein keskivertoa huonompi.
Aspergereilla on tyypillisesti kyky ajatella omaperäisesti. Monilla on lisäksi hyvä mielikuvitus ja ainutlaatuinen kyky ajatella visuaalisesti.
Saksalaisessa tietotekniikka-alalla toimivassa Auticon-yhtiössä on havaittu, että aspergereilla on hyvä keskittymiskyky ja kyky työskennellä huolellisesti.
Erityiskiinnostuksen kohteet
AS-henkilöillä on yleensä yksi tai useampi harrastus tai erityiskiinnostuksen kohde, jolle he pyrkivät omistamaan aikaansa. Tähän erityisharrastukseen liittyy tyypillisesti laajaa tiedonhankintaa kiinnostavaksi tai tärkeäksi koetusta aiheesta tai aihepiiristä. Usein nämä mielenkiinnonkohteet liittyvät luonnontieteisiin tai humanistisiin aloihin. Erityismielenkiinnonkohde voi ilmetä myös keräily- tai muuna harrastuksena. Erityiskiinnostuksen kohteet saattavat vaihdella pidemmällä aikavälillä, mutta intensiivisyys on aina huomattavan voimakasta.
Erityiskiinnostuksen kohteisiin liittyvä toiminta saa tyypillisesti aikaan mielihyvän sävyttämän keskittyneen flow-tilan, jonka aikana ympäröivä maailma saattaa jopa unohtua kokonaan. Monet aspergerit kertovat, että tämän tilan saavuttaminen on tärkeää heidän henkisen hyvinvointinsa kannalta. Erityiskiinnostuksen kohteiden parissa toimiminen auttaa palautumaan stressistä ja tuo AS-henkilöiden elämään samantyyppistä sisältöä ja merkitystä kuin sosiaalinen kanssakäyminen valtaväestölle. Erityiskiinnostuksen kohteet koetaan yleensä elämää suuresti rikastuttaviksi, mutta joissain tapauksissa ne saattavat kehittyä jopa pakkomielteisiksi.
Etenkin nuoret Asperger-pojat saattavat esitelmöidä turhankin laveasti erityiskiinnostuksensa kohteista ilman, että huomaavat pitkästyttävänsä muita.
Ihmissuhteet ja seksuaalisuus
Asperger-aikuisella on usein ongelmia lähisuhteissaan ja vuorovaikutustaitoja korostavissa ammateissa. Vaikeus tunnistaa toisten tunnetiloja vaikeuttaa kommunikointia, jolloin syntyy väärinkäsityksiin perustuvia riitoja.
Iän ja sukupuolen kaltaisilla seikoilla on aspergereille vähemmän merkitystä kuin ihmisille yleensä, koska aspergerit eivät omaksu automaattisesti oman ikäryhmänsä ja sukupuolensa käyttäytymismalleja. Ystävien ikähaarukka onkin AS-henkilöillä monesti laajempi kuin valtaväestöllä. Tämä johtunee osaksi myös siitä, että aspergereiden on erilaisuutensa vuoksi usein vaikea löytää sielunkumppaneita omasta ikäluokastaan. Poikkeavat kiinnostuksenkohteet ja muu outous vaikeuttavat usein myös kumppanin löytämistä. Myös seurustelukumppanin etsintä on usein as-ihmisille vaikeaa, ja monet ovat parisuhteen ulkopuolella toiveistaan huolimatta. Heta Pukin mukaan ongelmia aiheuttavat kumppanin löytämisen lisäksi ennakkoluulot omaa seksuaalista suuntautumista kohtaan ja tavanomaiseksi mielletyn kosketuksen ja romanttisen ilmaisun epämiellyttäväksi kokeminen.
Vuonna 2012 suoritettuun kansainväliseen tutkimukseen osallistuneista autismin kirjon naisista noin 80 prosenttia ja miehistä noin kolmannes tunsi seksuaalista kiinnostusta useampaa kuin yhtä sukupuolta kohtaan. Muissa tutkimuksissa on saatu tuloksia, joiden mukaan vain noin 70–75 prosenttia autismin kirjon naisista ilmoittaa olevansa heteroseksuaaleja. Myös äärimmäisyydet seksuaalisessa aktiivisuudessa, tavanomaista hitaampi kehittyminen tai pragmaattinen asennoituminen seksuaalisuuteen ovat asioita, jotka nousevat usein esiin aspergerien keskuudessa. Seksuaalinen ja romanttinen kontaktinotto voi olla estynyttä tai puutteellisten sosiaalisten taitojen vuoksi liiankin estotonta.
Vuorovaikutus ja sosiaalisuus
Katsekontakti aiheuttaa ihmisen autonomisessa hermostossa voimakkaan vireystilan nousun. Asperger-henkilöt kokevat usein, että katsekontakti häiritsee heidän keskittymistään puheen kuunteluun tai sen tuottamiseen. Monille AS-henkilöille on siksi tyypillistä vältellä katsekontaktia tai katsella sivuun puhekumppanistaan. Monet aspergerit kokevat silmiin katsomisen myös epämiellyttäväksi. Asperger-henkilöt katselevat silmien sijaan usein puhujan suuta. Aspergereille on tyypillistä jatkaa yksityiskohtaista, monotonista tai nopeaa puhumista huomaamatta, että keskustelukumppani ei enää kuuntele tai että tämä haluaisi vaihtaa aihetta.
Vaikeudet huomata ilmeitä ja äänensävyjä saattavat johtaa siihen, ettei henkilö aina huomaa muiden viljelemää sarkasmia ja ironiaa. Jos henkilö puhuu itse tasaisella nuotilla ja ilmeettömästi, muut eivät myöskään välttämättä huomaa hänen sarkasmiaan. Vaikeus tunnistaa toisten tunteita ja vaikeus ilmaista omia tunteitaan saattaa johtaa vaikeuksiin sosiaalisessa vuorovaikutuksessa.
Aspergereilla saattaa esiintyä myös eriasteisia kielellisiä erityisvaikeuksia eli puheen tuottamiseen tai havaitsemiseen liittyviä ongelmia. Dysfasia saattaa oireilla aspergereilla esimerkiksi siten, että asioiden ja ihmisten nimet eivät muistu mieleen puhetilanteissa. Aspergerit eivät voi kuitenkaan saada dysfasia-diagnoosia, koska dysfasiaoireiden katsotaan sisältyvän AS-diagnoosiin, vaikka ne eivät olekaan Aspergerin oireyhtymän diagnostisia kriteereitä. Puheen rytmi, painotukset ja sointi voivat vaikuttaa oudoilta.
Aspergereilla saattaa olla myös vaikeuksia erotella puheesta äänteitä etenkin silloin, kun tilanteessa on taustahälyä tai keskustelukumppani artikuloi huonosti. Jotkut tukeutuvatkin puheen lukemiseen keskustelukumppanin huulilta. Puhelimessa puhuminen saattaa tällöin muodostua ongelmaksi, koska keskustelukumppanin huulet ovat näkymättömissä. Puhelimessa puhuminen saattaa tuntua vaikealta myös siksi, että on vaikea tietää, milloin on oma vuoro puhua tai milloin puhelu tulisi päättää. Monet aspergerit viestivätkin mieluiten kirjallisesti, kuten sähköpostin ja internetin välityksellä.
Puhekumppanin ohi tai "lävitse" katselu sekä niukka tai ylikorostunut ilme- ja elekieli saattavat johtaa siihen, että kanssakommunikoijat tekevät aspergereiden persoonaa tai mielentilaa koskevia virhetulkintoja. Aspergereita saatetaan luulla esimerkiksi epäempaattisiksi edellä mainittujen ominaisuuksien sekä asiakeskeisen viestintätyylinsä johdosta. Autisminkirjon henkilöt eri maissa ja kulttuureissa ovat kuitenkin päätyneet toisistaan riippumatta siihen, että empatian puute ei ole autismin kirjolle tyypillinen ominaisuus, vaan autismin kirjolla esiintyy samassa suhteessa empaattisia ja epäempaattisia persoonallisuuksia kuin valtaväestössäkin. Tutkimusten mukaan aspergerit kokevatkin yhtä paljon empatiaa kuin valtaväestö, vaikka lukevat hieman huonommin muiden ihmisten ilmeitä.
Aspergereilla on usein vaikea samastua omaan ns. ”luontaiseen” viiteryhmäänsä. Tämä saattaa johtaa siihen, että he omaksuvat puhetapansa, elekielensä tai muun ulkoisen olemuksensa oman viiteryhmänsä ulkopuolelta. AS-henkilö voi puhua esimerkiksi muodollista ja huoliteltua kirjakieltä tai sellaista murretta, jota muut paikalliset eivät puhu. AS-henkilön puhe voi olla poikkeavaa etenkin lapsuudessa myös esimerkiksi intonaatioltaan, rytmiltään tai äänensävyltään. Aspergereiden puheessa voivat korostua myös yksityiskohtainen täsmällisyys, vanhahtavat ilmaukset tai ulkoisesti robottimainen vaikutelma.
Monilla aspergereilla on valtaväestön edustajia pienempi luontainen tarve ylläpitää tiheään toistuvia sosiaalisia kontakteja. Aspergerin oireyhtymälle tyypillinen omiin oloihinsa vetäytyminen ei kuitenkaan johdu kaikissa tapauksissa siitä, että yksilö olisi introvertti, vaan taustalla on usein myös kommunikaatiotilanteiden neurologinen kuormittavuus tai muut kommunikaatioon liittyvät ongelmat. Kasvokkain tapahtuva kommunikointi aiheuttaa aspergereille yleensä huomattavasti enemmän kuormitusta kuin valtaväestön edustajille. Monet välttelevät sosiaalisia tilanteita, joissa he eivät hallitse ryhmätilanteiden herättämiä ärsykkeitä.
Aspergerit ovat tyypillisesti valtaväestöä asiakeskeisempiä ja vähemmän ihmiskeskeisiä. Tämän vuoksi kommunikaatio palvelee aspergereiden kohdalla usein toisenlaisia tarpeita kuin valtaväestön keskuudessa. Onnistunut keskustelutilanne merkitsee aspergereille tyypillisesti asiapitoista mielenkiintoisten tietojen tai henkilökohtaisten näkemysten vaihtoa. Aspergereiden lähestymiskulma on tietyssä mielessä älyllisempi tai analyyttisempi kuin valtaväestöllä, jolla hyväksynnän ja arvostuksen kaltaisten tunteiden viestintä on merkittävämmässä asemassa. Tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että aspergerit olisivat muita ihmisiä tunteettomampia. Monet aspergerit kokevat että heidän tunteensa ovat päinvastoin hyvinkin voimakkaita, vaikka ne eivät suurimmalla osalla näykään muille esimerkiksi ilmeiden välityksellä. Kyseinen havainto on linjassa Kamila ja Henry Markramin esittämän intensiivisen kokemisen teorian kanssa (Intense World theory).
Mielenkiintoisiin aihepiireihin tutustuminen ja mielenkiintoisten elämänilmiöiden pohtiminen näyttelee yleensä aspergereiden elämässä huomattavasti suurempaa roolia kuin itsetarkoituksellinen oleilu muiden ihmisten kanssa. Aspergerit ovat usein kiinnostuneempia laajemmista tai monimutkaisemmista elämänilmiöistä kuin samoina toistuvien jokapäiväisten arkiaskareiden kuvailusta tai ajankohtaisen uutistarjonnan kertaamisesta. Aspergerit kokevatkin usein vaikeaksi osallistua small talk -jutusteluun, jossa keskustelun asiasisältö on toisarvoisessa roolissa. Aspergereille on lisäksi tavallista vaikeampi palauttaa spontaanisti mieleen heille sattuneita tapahtumia. Esimerkiksi viikonlopun viettoa koskevaan keskusteluun osallistuminen on hankalaa, jos viikonlopun tapahtumat eivät palaudu helposti mieleen.
Aspergerien on tavallista vaikeampaa ymmärtää huumoria tai jakaa iloa muiden kanssa. Tosikkomaisuuden sanotaan usein liittyvän Aspergerin oireyhtymään. Aspergeriin saattaa liittyä huumorintajuttomuutta, jossa henkilö ei välttämättä ymmärrä, mikä vitsissä on hauskaa tai vastaavasti muut eivät ymmärrä hänen vitsejään. Ulospäin tämä saattaa näyttäytyä tosikkomaisuutena. Usein Aspergeriin liittyy huumoria, jota ymmärtää vain toinen AS-henkilö.
Motorinen kömpelyys
Motorinen kömpelyys on tavallista aspergereilla. Hienomotoriikan hitaan kehityksen vuoksi esimerkiksi kirjoittamaan opettelu saattaa olla vaikeaa ja käsialasta voi olla lähes mahdoton saada selvää. Yleistä on myös vaikeus silmän ja käden koordinaatiossa, mikä vaikeuttaa esimerkiksi pallopelien pelaamista.
Koulutus ja työelämä
Opiskelun ja koulutuksen tutkimussäätiön vuosina 2014 ja 2015 toteuttamassa Erityisiä urapolkuja -tutkimushankkeessa todettiin, että viidellä kuudesta Aspergerin oireyhtymän omaavasta haastateltavasta oli ollut suuria tai ylitsepääsemättömiä ongelmia opiskelussa tai työelämässä. Haastateltavat miehet olivat pärjänneet opiskeluissa selvästi naisia heikommin.
Asperger-piirteistä on usein hyötyä opinnoissa ja työelämässä. Kykyä keskittyä pitkäjännitteisesti itsenäiseen tiedonhankintaan ja omaksua laajat määrät tietoa itseä kiinnostavista aiheista voi hyödyntää esimerkiksi kouluttautumalla asiantuntija-ammattiin. Kyky yksityiskohtien ja sävyjen hyvään hahmottamiseen on eduksi muun muassa tietotekniikassa, arkistoinnissa, kielellisessä työskentelyssä, teknisessä suunnittelussa ja taiteellisessa toiminnassa. Aspergerit saattavat yltää tarkkuutensa ja systemaattisuutensa ansiosta huippusuorituksiin myös tieteellisessä työskentelyssä. Erään teorian mukaan Asperger-ihmisiä työskentelee paljon tutkijoina myös siitä syystä, että akateemiset yhteisöt sietävät erilaisuutta paremmin kuin monet muut työyhteisöt. Muutkin oppilaitokset voivat olla sosiaalisesti helppoja ja mielekkäitä työpaikkoja AS-henkilöille ja osalle AS-henkilöitä sopii ura armeijassa muun muassa samanlaisina toistuvien rutiinien ja selkeiden pelisääntöjen vuoksi.
Tanskassa toimii vuonna 2004 perustettu insinöörialan henkilöstöyritys Specialisterne, jonka toimintaperiaatteena on tarjota rauhallisessa aistiympäristössä suoritettavaa työtä aspergereille ja muille lievästi autistisille henkilöille. Varsinkin yrityksen ohjelmistotestaajat ovat hyvässä maineessa, koska he ovat tuottavampia ja tekevät 90 prosenttia vähemmän virheitä kuin muut samoissa tehtävissä toimivat. Suurin osa yrityksen henkilökunnasta kykenee työskentelemään vain 20–25 tuntia viikossa, mutta kunnat kustantavat Tanskassa osa- ja kokopäivätyön välisen palkkaeron henkilöille, jotka eivät kykene työskentelemään kokopäiväisesti.
Aleksandrovskojen piiri
Aleksandrovskojen piiri on paikallinen itsehallintoalue Tomskin alueen luoteisosassa Venäjällä. Vuonna 1923 perustetun piirin pinta-ala on 29 900 neliökilometriä ja asukkaita on 10 000 henkeä (vuonna 2008).
Piirin halki virtaa Objoki, joka toimii tärkeimpänä liikenneväylänä. Sen rannalla sijaitsevat kaikki asutuskeskukset. Pinta-alasta 47 % on metsää ja loput etupäässä suota. Seudulla on huomattavat öljy-, kaasu- ja turvevarat.
Hallinnollinen keskus on Aleksandrovskojen kylä, josta on 941 kilometriä matkaa alueen pääkaupunkiin Tomskiin. Piiriin kuuluu 6 maalaiskuntaa: Aleksandrovskoje, Lukaškin Jar, Nazino, Novonikolskoje, Oktjabrski ja Severnyi. Alueella sijaitseva Streževoin kaupunki muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan.
Asukkaista 80 % on venäläisiä, 9 % saksalaisia ja 4,8 % hanteja ja selkuppeja.
Seudun kanta-asukkaita ovat selkupit. Hantit ja venäläiset kasakat saapuivat alueelle 1500-luvun lopulla. Ortodoksisia seurakuntia alettiin perustaa paikallista väestöä varten 1700-luvulla. Vakituista venäläisasutusta syntyi vasta 1800-luvulla. Aleksandrovskojen kylän nimenä oli vuoteen 1924 saakka Nižne-Lumpokolskoje. Suomalainen kielitieteilijä M. A. Castrén kuvasi sitä vuonna 1845 seuraavaan tapaan: ”Nižni-Lumpokolsk on surkea pieni kyläpahanen, joka koostuu puoliksi hajonneesta kirkosta, kolmesta hatarasta venäläispirtistä ja kolmesta venäläistyyliin rakennetusta ostjakkijurtasta.” 1900-luvun vaihteessa väestöstä puolet oli venäläisiä ja puolet hanteja. Tärkeimmät elinkeinot olivat metsästys ja kalastus.
1930-luvun alussa seudulle siirrettiin maatalouden kollektivisoinnin yhteydessä karkotettuja talonpoikia. Toukokuussa 1933 Nazinon kylän lähellä sijaitsevalle saarelle jätettiin yli 6 000 Euroopan-puoleisista suurkaupungeista karkotettua, joista suurin osa menehtyi. Toisen maailmansodan aikana alueelle siirrettiin saksalaisia, puolalaisia ja virolaisia. 1960-luvulla alkoi öljyvarojen hyödyntäminen, jonka yhteydessä rakennettiin Streževoin kaupunki. Vuonna 1969 valmistui Aleksandrovskojen ja Nižnevartovskin välinen öljyjohto ja vuonna 1972 Tomskiin ja Anžero-Sudženskiin johtava öljyputki.
Tärkeimmät tuotannonalat ovat öljy-, metsä- ja elintarviketeollisuus. Perinteinen elinkeino on kalastus.
Streževoi
thumb|125px|Streževoin vaakuna. Streževoi on kaupunki Tomskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Obin rannalla 931 kilometriä Tomskista luoteeseen. Streževoi muodostaa erillisen kaupunkipiirikunnan, joka ei kuulu sitä ympäröivän Aleksandrovskojen piirin yhteyteen. Asukkaita on 44 500 henkeä (vuonna 2008).
Kyle Cumiskey
Kyle Cumiskey (s. 2. joulukuuta 1986 Abbotsford, Brittiläinen Kolumbia) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa DEL-seura Düsseldorfer EG:ssa. Suhteellisen pienikokoisen Cumiskeyn vahvuuksiin kuuluu liike ja syöttötaito.
Ura
Cumiskey pelasi ennen ammattilaisuraansa kolme kautta WHL:ssä. Hän voitti siellä Memorial Cupin heti tulokaskaudellaan 2003–2004. Vuotta myöhemmin Cumiskey voitti WHL:n mestaruuden. Colorado Avalanche varasi hänet 222. vuorolla NHL:n varaustilaisuudessa 2005.
Kaudeksi 2006–2007 Cumiskey siirtyi Avalanchen organisaatioon ja pelasi kauden aikana yhdeksän NHL-ottelua tehoin 1+1=2. Ensimmäisen NHL-ottelunsa hän pelasi 1. tammikuuta 2007. Seuraavalla kaudella hän pelasi 38 ottelua tehoin 0+5=5 ja kaudella 2008–2009 tilille tuli kuusi ottelua ilman tehopisteitä. Samalla kaudella Cumiskey pelasi AHL:n tähdistöottelussa.
Cumiskey teki jatkosopimuksen kaudeksi 2009–2010 ja murtautui Avalanchen NHL-kokoonpanoon. Hän teki 61 ottelussa tehot 7+13=20. Cumiskey on kärsinyt viime kausina loukkaantumisista. Kaudella 2007–2008 hän kärsi 17 ottelun ajan nivusvammasta ja kausi 2008–2009 päättyi olkapäävammaan helmikuussa 2009. Cumiskey tienasi kauden 2009–2010 aikana 600 000 dollaria.
Cumiskey murtautui Avalanchen kokoonpanoon kaudella 2009–2010 pelasi joukkueessa 63 ottelua ja teki niissä 20 pistettä. Seuraavalla kaudella hän kärsi kuitenkin aivotärähdyksestä ja pystyi pelaamaan vain 18 ottelua. Samalla monet nuoret lupaukset menivät Cumiskeyn ohi puolustajien hierarkiassa. Avalanche teki hänen kanssaan jatkosopimuksen vasta aivan kauden 2011–2012 kynnyksellä ja lähetti hänet lopulta farmiin. Pian tämän jälkeen Anaheim Ducks hankki Cumiskeyn vaihdossa Jake Newtoniin ja 7. kierroksen varausoikeuteen. Ducks lähetti hänet heti farmijoukkue Syracuse Crunchiin, jossa hän pelasi 57 runkosarjaottelua ja teki niissä 29 pistettä.
Kaudeksi 2012–2013 Cumiskey teki sopimuksen Elitserien-seura MODOn kanssa.
Maajoukkue
Cumiskey edusti Kanadaa vuoden 2010 MM-kilpailuissa.
Muuta
Pikkuveli Clayton Cumiskey on pelannut jääkiekkoa hyökkääjänä Pohjois-Amerikan alasarjoissa.
Aasianmedestäjät
Aasianmedestäjät (Leptocoma) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintusuku. Aasianmedestäjien sukuun kuuluu BirdLifen mukaan viisi lajia. Joissain lähteissä suvun lajit luetaan kuuluvaksi medestäjien (Nectarinia) sukuun.
Appelsiini
Appelsiini (Citrus sinensis) on sitruspuihin (Citrus) kuuluva ainavihreä pieni puu, jota viljellään sen mehukkaan hedelmän vuoksi. Appelsiini lienee pomelon (Citrus maxima) ja mandariinin (Citrus reticulata) risteymä. Appelsiinit ovat peräisin Kaakkois-Aasiasta.
Kasvitieteessä appelsiinin hedelmä määritellään marjaksi, koska se on pehmeäkuorinen, mehevä hedelmä. Hedelmä on pyöreä, ja muiden sitrushedelmien tavoin se on jakautunut useampaan lohkoon.
Historia
Etelä-Kiinassa ja muualla Kaakkois-Aasiassa appelsiinia on viljelty jo tuhansia vuosia. Portugalilaiset toivat appelsiinin makean muunnoksen Eurooppaan 1400-luvulla, jolloin sitä alettiin viljellä heti innokkaasti. Linnoihin ja kartanoihin rakennettiin tyylikkäitä kasvihuoneita, "orangerioita", joissa viljeltiin appelsiinia ja muita ainavihantia kasveja.
Etymologia
Suomen kielen sana appelsiini on tullut ruotsin kautta saksan (Apfelsine) tai hollannin (Sinaasappel) "Kiinan hedelmää" tarkoittavasta sanasta (omenaa tarkoittavat sanat monissa Euroopan kielissä tarkoittivat aiemmin hedelmää yleisellä tasolla).
Käyttö
Appelsiinin hedelmää käytetään ruoaksi.
Appelsiinin kuorta ei yleensä syödä, vaikka kuoressa itsessään ei ole mitään ihmiselle myrkyllistä. Appelsiiniin käytettyä kasvinsuojeluainetta ei myöskään ole ihmisen kokonaissaannin kannalta mitenkään merkityksellisiä tai haitallisia määriä. Appelsiinin voi turvallisesti syödä kokonaan, sekä hedelmän että kuoren, kunhan pesee mahdolliset kasvinsuojeluainejäämät pois. Kuoren ohutta oranssia osaa useimmiten käytetäänkin esimerkiksi mausteena ruoanlaitossa.
Appelsiinin kukista uutetaan appelsiininkukkavettä, jota käytetään muun muassa mausteena ja hajusteena.
Puutarhaviljely Pohjoismaissa
Appelsiini ei siedä pakkasia, mutta kesäisin se on oiva eksoottinen lisä puutarhaan kukkaruukussa. Voi kestää jopa 8-10 vuotta ennen kuin puu tuottaa hedelmää.
Idätys
Hanki mieluiten luomuviljeltyjä appelsiineja, sillä ne itävät parhaiten. Kylvä sisällä, mieluiten keväällä, kukkaruukkuun, jossa on hiekansekaista kylvömultaa, ja peitä esimerkiksi halkaistulla muovipullolla tai muovipussilla jatkuvan kosteuden säilyttämiseksi. Taimien ilmaantuminen kestää muutamasta viikosta jopa 2–3 kuukauteen. Kun taimet ovat 6–8 cm korkeita, ne voidaan kukin istuttaa omiin ruukkuihinsa, joissa on voimakasta ja humuspitoista huonekasvimultaa, jota on jatkettu 10 % kevytsoralla. Multaan on myös hyvä lisätä vähän karkeaa hiekkaa.
Kasvattaminen
Kesäisin sijoita mieluiten ulos lämpimään ja avaraan paikkaan. Tuo puu aina sisään ennen pakkasia. Talvella se tarvitsee valoisan, mutta mieluisasti viileän paikan sekä aktiivista suihkutusta. Appelsiini sietää voimakasta leikkausta.
Steve McQueen (ohjaaja)
Aluksi McQueen teki kokeellisia elokuvia, jotka olivat mykkiä ja mustavalkoisia: Bear (1993), Deadpan (1997), Drumroll (1998).
McQueenin ensimmäinen näytelmäelokuva Hunger (2008) kertoi irlantilaisten nälkälakosta vuonna 1981. Ohjaaja sai Caméra d'Or -palkinnon Cannesin elokuvajuhlilla ynnä muita palkintoja. Hänen toinen elokuvansa Shame (2011) sijoittui New Yorkiin ja käsitteli seksiriippuvuutta. Hänen kolmas elokuvansa 12 Years a Slave (2013) perustuu Solomon Northupin omaelämäkertaan. Sen pääosissa ovat Chiwetel Ejiofor, Michael Fassbender ja Brad Pitt. Elokuva sai yhteensä yhdeksän Oscar-ehdokkuutta muun muassa parhaasta elokuvasta ja ohjauksesta, ja palkintoja elokuva sai kolme, muun muassa parhaan elokuvan palkinnon.
Newtonin summat
Newtonin summia voidaan käyttää polynomiyhtälön juurten potenssien summien laskemiseen.
Olkoon P(x) n-asteen polynomi
Olkoon yhtälön P(x)=0 juuret. Määritellään seuraavat summat:
Keukenhof
Keukenhof on puisto Lissen kunnassa Alankomaissa. Se on 32 hehtaarin suuruinen, ja siellä on 15 kilometriä polkuja. Puisto on erikoistunut tulppaaneihin ja muihin sipulikukkiin, joita siellä onkin seitsemän miljoonaa yli 1 600 lajikkeesta. Puisto on avoinna kahdeksan viikon ajan maaliskuulta toukokuuhun. Vuonna 2016 puistossa vieraili noin 1,1 miljoonaa matkailijaa.
Historiaa
Nykyisen kukkapuiston historia juontaa 1400-luvulle, jolloin kreivitär Jacoba viljeli alueella hedelmiä ja vihanneksia. Keukenhofin linna rakennettiin 1600-luvulla. Alueen englantilaispuistot rakennettiin 1800-luvulla. Kukkapuiston perustivat vuonna 1949 tulppaanisipuleiden maahantuojat kukkanäyttelyalueeksi. Kukkapuisto avattiin vuonna 1950.
Newtonin summat
Newtonin summien mukaan,
\vdots
Aiheesta muualla
AOPS-wikin artikkeli
Macgregor Kilpatrick Trophy
Macgregor Kilpatrick Trophy on American Hockey Leaguessa vuosittain runkosarjan eniten pisteitä keränneelle joukkueelle annettava palkinto. Palkinto on nimetty AHL:n hallituksen entisen jäsenen Macgregor Kilpatrickin mukaan.
Palkintoa on myönnetty kaudesta 1997-1998 lähtien. Vuosina 1952-1961 ja 1976-1977 ensimmäiseksi sijoittuneelle annettiin F. G. "Teddy" Oke Trophy.
Voittajat
Calder Cupin voittaneet joukkueet tummennettu.
Sakari Kiuru (valokuvaaja)
Antti Sakari Kiuru (s. 18. syyskuuta 1961 Jämsänkoski) on suomalainen valokuvataiteilija ja kirjailija. Vuonna 1989 Kiuru voitti ensimmäisen, vuoden 1988 Fotofinlandia-kilpailun pääpalkinnon. Hän on erikoistunut museovalokuvaukseen ja ollut mukana useissa valokuvanäyttelyissä sekä Suomessa että ulkomailla.
Kiurun dokumenttivalokuvia on Helsingin kaupunginmuseon kuvakokoelmassa, Museoviraston kuvakokoelmassa ja Raahen museon kuvakokoelmissa. Hänen valokuvataidettaan on muun muassa Raahen kaupungin, Suomen valokuvataiteen museon, Suomen valtion ja Suomen taideyhdistyksen kokoelmissa sekä Kuntsin modernin taiteen museossa, Lars Swanljungin kokoelmassa.
Vuonna 2014 Kiuru julkaisi jännitysromaanin Kuoleman sukua, vuonna 2020 jännitysromaanin Murheiden maa ja vuonna 2023 jännitysromaanin Putoamisen pelko.
Quantico (televisiosarja)
Quantico on yhdysvaltalainen draamasarja, jonka on luonut Joshua Safran. Se alkoi Yhdysvalloissa ABC-kanavalla 27. syyskuuta 2015 ja Suomessa Nelosella 6. tammikuuta 2016. Sarjan päähenkilö on Alex Parrish (Priyanka Chopra), jota epäillään terrori-iskun suunnittelusta. Hänen ja muiden FBI-kokelaiden tarinat selviävät takaumissa.
ABC ilmoitti toukokuussa 2018 lopettavansa sarjan tuottamisen kolmannen tuotantokauden jälkeen.
Susanne Klatten
Susanne Klatten (s. Susanne Hanna Ursula Quandt 28. huhtikuuta 1962 Bad Homburg, Länsi-Saksa) on Saksan rikkain nainen. Hänen vanhempansa ovat Herbert ja Johanna Quandt. Klatten on opiskellut liikealaa, ja hän työskenteli Young Rudicam mainostoimistossa Frankfurtissa vuosina 1981–1983
Sijoitukset
Isänsä kuoltua Klatten peri 50,1 % osuuden lääketeollisuusfirma Altanan omistuksesta sekä 12,5 prosentin osuuden BMW-yhtiöstä. Altana on listattu Saksan 30 huippuyrityksen joukkoon. Vuonna 2006 Altana AG myi farmaseuttisen toimintansa Nycomed-yhtiölle 4,5 miljardilla eurolla.
Kiristysjuttu
Sveitsiläinen 44-vuotias Helg Sgarpi tuomittiin petoksesta kuuden vuoden vankeusrangaistukseen Saksassa 9.3. 2009 . Sgarpi kiristi Klattenia uhaten levittää videoimaansa itsensä ja Klattenin välistä intiimiä kohtausta, kun Klatten ei suostunut jättämään aviomiestään ja menemään kiristäjänsä kanssa naimisiin. Ennen Sgarpin kiinni ottamista Klatten oli jo maksanut tälle lunnaita 14 miljoonaa euroa.
Porin vanha hautausmaa
thumb|Valurautaisia risteja vanhalla hautausmaalla.
Porin vanha hautausmaa sijaitsee Porin ydinkeskustan länsipuolella Maantiekadun varrella. Se on järjestyksessään kaupungin toinen hautausmaa, joka rakennettiin 1809. Hautausmaa jäi pois käytöstä vuoteen 1890 mennessä ja sen korvasi vajaan kilometrin päähän vuonna 1884 valmistunut Käppärän hautausmaa. Vanhoihin sukuhautoihin haudattiin kuitenkin satunnaisesti vielä 1950-luvulle saakka. Hautausmaa otettiin uudelleen käyttöön vuonna 2008, kun paikalle avattiin uurnahauta-alue. Pääosa hautausmaasta on kuitenkin nykyään puistona, historiallisia hautamuistomerkkejä alueella on nähtävissä noin 300.
Vanha hautausmaa kuuluu yhdessä sen kupeessa sijaitsevan Porin vesitornin kanssa Museoviraston luokittelemiin Valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin. Se on myös osa Porin kansallista kaupunkipuistoa. Hautausmaan vierestä kulki Turusta Tukholmaan johtanut Pohjanlahden rantatie eli Vanha Turuntie. Alkuperäistä kivettyä tietä on vielä jäljellä lyhyt pätkä vesitornin ja hautausmaan välissä. Paikalla on lisäksi siitä kertova muistomerkki.
thumb|Hautamuistomerkki 1800-luvun puolivälistä.
Historia
Vuoden 1852 Porin palon johdosta kaupungin varoja suunnattiin pääosin jälleenrakentamiseen ja hautausmaa jäi käytännössä kokonaan hoitamattomaksi. 1860-luvulle tultaessa paikallinen lehdistö kiinnitti huomiota rappeutuneeseen hautausmaahan ja alkoi vaatimaan sen kunnostamista. Vuonna 1865 aloitettiin hautausmaan kunnostustyöt. Samana vuonna valmistui maineikkaalta ruotsalaiselta puutarha-arkkitehdilta Knut Forsbergilta tilattu istutussuunnitelma. Sitä ei kuitenkaan taloudellisista syistä johtuen toteutettu kuin osittain. Kunnostustöiden vaikutus jäi kuitenkin vain väliaikaiseksi, sillä jo vuonna 1882 Björneborgs Tidning kertoi hautausmaan olevan jälleen surkeassa kunnossa. Se kärsi myös jatkuvasta ilkivallasta; portteja ja aitaa rikottiin, istutuksia sekä haudoilla olevia kukkia ja seppeleitä revittiin ja puiden oksia katkottiin.
thumb|Yksi hautausmaan porteista.
Aiheesta muualla
61.48528°N, 21.77833°W
Yksin kotona 4
Yksin kotona 4 on vuoden 2002 alkupuolella valmistunut TV-elokuva, joka on jatkoa aiemmille Yksin kotona -elokuville. Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 3. marraskuuta 2002.
Michael Weinberg esittää elokuvan päähenkilöä Kevin McCallisteria. French Stewart näyttelee Marv Merchantsia, joka oli toinen rikoskaksikosta kahdessa ensimmäisessä elokuvassa.
Yksin Kotona -sarjan viides osa Yksin kotona: The Holiday Heist valmistui vuonna 2012 ja sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 25. marraskuuta 2012.
Tarina
Kevin McCallisterin vanhemmat ovat eronneet ja Kevinin isä asuu miljonäärinaisystävänsä Natalien kanssa, jolla on suuri kartano. Joulu on pian ja Kevinistä on vaikeaa viettää joulua avioeron vuoksi. Hän lähtee isänsä naisystävän kartanolle jouluksi ja saa pian selville, että murtovarkaat Marv ja tämän tyttöystävä Vera aikovat murtautua kartanoon. Kevin uskoo kartanon hovimestari Prescottin olevan juonessa mukana, mutta rikoskumppaniksi osoittautuukin sisäkkö Molly. Prescott sanoo itsensä irti ja Kevinin isä jättää Natalien ja palaa perheensä luokse. Konnat ja Molly joutuvat vankilaan.
Kritiikki ja kiistat
Elokuva sai negatiivista palautetta ja joutui kriitikoiden haukkumaksi niin paljon, että kaikki elokuvaan liittyvä jätettiin julkaisematta (paitsi VHS- ja DVD-julkaisut). Dallas Morning News- ja Los Angeles Times -lehtien mukaan elokuva oli huono useista syistä. Yksi syy oli mm. se, että Yksin kotona 4:ssa näyttelijät ovat erinäköisiä kuin alkuperäisissä osissa, lisäksi Kevinin laaja perhe on tiivistynyt kolmeen lapseen Kevin mukaan lukien.
William Howard Stein
William Howard Stein (25. kesäkuuta 1911 New York − 2. helmikuuta 1980 New York) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1972 ribonukleaasin ja deoksiribonukleaasin rakenteen selvittämisestä. Stein jakoi palkinnon Christian Anfinsenin ja Stanford Mooren kanssa.
Stein suoritti perustutkinstonsa kemiasta Harvardissa vuonna 1933, ja aloitti siellä jatko-opiskelijana. Kokemus oli hänelle huono, mutta onneksi häntä rohkaistiin vaihtamaan alaa. Biokemian opinnot Columbian yliopistossa olivat motovoivia, opettavaisia ja menestyksekkäitä.
Stein väitteli tohtoriksi vuonna 1938 ja aloitti samana vuonna työnsä Rockefeller-instituutissa. Työtoverinsa Standford Mooren kanssa hän selvitti vuosien 1949 ja 1963 välillä, miten ribonukleaasi toimii ruoansulatuksen katalyyttinä. He kehittivät menetelmiä, joilla proteiineista voidaan analysoida aminohappoja ja peptideitä, ja käyttivät noita menetelmiä ribonukleaasin rakenteen määrittämiseen. He selvittivät myös kaksi kertaa monimutkaisemman molekyylin, deoksiribonukleaasin, rakenteen. Tästä työstä he saivat Nobelin palkinnon vuonna 1972.
Goodbye Again
Goodbye Again on vuonna 1933 ensi-iltansa saanut Michael Curtizin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva, jonka pääosissa ovat Warren William ja Joan Blondell. Goodbye Again -elokuvan tuotantoyhtiönä oli First National Pictures ja levittäjäyhtiönä Warner Brothers.
Goodbye Again perustuu George Haightin ja Allan Scottin Broadway-näytelmään Goodbye Again (1932), jonka pohjalta Ben Markson laati elokuvan käsikirjoituksen. Alkuperäinen näytelmä oli saanut ensi-iltansa New Yorkin Theatre Masquessa 28. joulukuuta 1932, ja sitä esitettiin 216 kertaa heinäkuuhun 1933 asti. Elokuvan tuottajana oli Henry Blanke, ja Goodbye Again kuvattiin Warner Brothersin studioilla Kalifornian Burbankissa.
Goodbye Again sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 2. syyskuuta 1933, minkä jälkeen elokuva pääsi maanlaajuiseen teatterilevitykseen 9. syyskuuta. Warner Bros. uudelleenfilmatisoi Goodbye Again -elokuvan nimellä Kuherruskuukausi kolmelle (Honeymoon for Three, 1941), jonka ohjasi Lloyd Bacon, ja jonka pääosissa ovat George Brent, Osa Massen ja Ann Sheridan.
Juoni
Goodbye Again kertoo kirjailijan Ken Bixbyn (Warren William) Anne Rogers -nimisestä sihteeristä (Joan Blondell), joka on rakastanut Keniä jo vuosia. Anne vihastuu, kun Ken ja hänen vanha rakkautensa Julie (Genevieve Tobin) palaavat yhteen.
Angel Haze
Angel Haze (oik. Raykeea Angel Wilson, s. 10. heinäkuuta 1992 Detroit) on yhdysvaltalainen rap-artisti, jonka levyjä on julkaistu Republic Records- ja Island-levymerkeillä.
Hän syntyi Detroitissa ja eli lapsuutensa helluntailaisessa yhteisössä. Muutettuaan perheensä mukana New Yorkiin 16-vuotiaana hän alkoi harrastaa rap-musiikkia.
Vuonna 2013 Angel Haze oli kolmantena BBC:n Sound of 2013 -listalla ja ehdolla O Music Awards -tapahtuman Best Web-Born Artist -sarjassa.
25 (Adelen albumi)
25 on englantilaisen laulaja-lauluntekijä Adelen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin XL Recordingsin kautta 20. marraskuuta 2015. Albumin ensimmäinen single ”Hello” julkaistiin 23. lokakuuta 2015.
Angel Haze
Angel Haze esiintyi Helsingissä Tavastia-klubilla heinäkuussa 2014 ja Flow-festivaalilla elokuussa 2013.
25 (Adelen albumi)
Myynti
Albumi oli kaupallinen menestys, ja sitä myytiin esimerkiksi Yhdysvalloissa 2,3 miljoonaa kappaletta kolmessa päivässä. Ensimmäisen viikon aikana sitä myytiin Yhdysvalloissa 3,38 miljoonaa albumia ja yhteensä 3,48 miljoonaa albumiyksikköä, johon on laskettu 96 000 yksittäistä kappalelatausta sekä 8 000 suoratoistoyksikköä. Kaikki suoratoistoyksiköt tulivat kappaleen ”Hello” kuuntelusta. Kyseessä on suurin viikkomyynti albumille sen jälkeen, kun Nielsen Music aloitti musiikkiostojen tilastoinnin vuonna 1991. Edellisen ennätyksen tehnyttä levyä, ’N Syncin No Strings Attached -albumia (2000) myytiin viikossa 2,42 miljoonaa kappaletta. Suomessa albumi nousi virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle, ja pysyi listaykkösenä 7 viikkoa.
Angel Haze
Angel Haze on sosiaaliselta sukupuoleltaan agender ja seksuaalisuudeltaan panseksuaali.
25 (Adelen albumi)
Plagiointisyyte
Kappaleen ”Million Years Ago” on väitetty olevan plagiaatti kurdilaulaja Külten Kayan kappaleesta ”Acılara Tutunmak”. Adelen edustaja ei vastannut syytöksiin.
Urpo Wainio
Urpo Olavi Wainio (7. huhtikuuta 1910 Helsinki – 16. kesäkuuta 1975 ) oli suomalainen taidemaalari.
Wainio opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1934-1937 ja Pariisissa 1949 opettajanaan André Lhote. Hän erikoistui lasimaalauksiin ja teki niitä esimerkiksi Pielaveden (1956) ja Kokkolan kirkkoihin (1960) sekä Otanmäen seurakuntasaliin (1960). Hän teki silti myös öljymaalauksen Kristus vierailee kolarilaisessa kodissa (1965) alttaritauluksi Kolarin kirkkoon.
Wainio opetti Taideteollisessa oppilaitoksessa vuodesta 1952.
Hatayn maakunta
Hatayn maakunta on yksi Turkin 81 maakunnasta. Se sijaitsee Välimeren rannikolla ja sillä on maaraja Syyrian kanssa. Maakunnan pinta-ala on 5 524 km² ja vuonna 2014 sen väkiluku oli 1 519 836. Hatayn pääkaupunki on Antakya.
Piirikunnat
thumb|left|290px|Hatayn piirikunnat. Hatayn maakunta jakautuu 15 piirikuntaan seuraavasti (väkilukuarvio 31.12.2014):
Brasilian osavaltioiden vaakunat
Tämä on luettelo Brasilian osavaltioiden vaakunoista.
Korpisotaa
Korpisotaa on Pentti Haanpään vuonna 1940 ilmestynyt omaelämäkerrallinen sotaromaani, joka kuvaa tavallisten sotilaiden elämää rintamalla talvisodassa. Haanpää käytti teoksen pohjana omia sota-aikaisia kokemuksiaan Jalkaväkirykmentti 40:ssä. Alkuperäisversio Talvisia tarinoita sensuroitiin ennen julkaisua 1940.
Kirjalle ominaista on varsinaisen kantavan juonen puuttuminen. Kirja kertoo enemmän rivimiehen kokemuksista talvisodassa kuin juonellista tarinaa. Haanpää jatkaa kritisoivaa kirjoittamistaan Korpisodassa, mutta ei yhtä näkyvästi kuin aikaisemmin Noitaympyrässä ja Kentässä ja kasarmissa.
Juoni
Sodan uhka kasvaa ja huhut sodan syttymisestä käyvät toteen, ja pian ovat junien vaunut täynnä sekä nuoria että vanhoja miehiä ympäri Suomen matkalla kohti itärajaa. Tunnelma on epävarma ja puheet vastapuolen suunnattomasta ylivoimasta pelottavat. Rintamalle päästyään huomaavat sotamiehet sodan todellisuuden poikkeavan rutiininomaisista kertausharjoituksista. Miehet oppivat nopeasti sodassa selviytymisen ensimmäisen säännön: hyökkäyksen tullessa on oltava nopea syöksymään maahan ja etsimään suojaa. Pitkät oleskelut juoksuhaudassa odottaen vastapuolen mahdollista hyökkäystä muokkaavat sotilaiden ajattelutapoja elämästä ja saavat heidät pohtimaan kuoleman merkitystä sekä kaipaamaan huolettomia aikoja ennen sotaa. Sotilaat kohtaavat myös vihollisen pelottavia sotakoneita, joihin ei kuula tehoa ja suojan etsiminen on niitä vastaan ainoa mahdollinen tapa selvitä.
Vihollisen sotatoimia häiritäkseen perustetaan sissiryhmä, jonka tarkoituksena on matkata rintamalinjan taakse. Ryhmän ottaa johtoonsa nuori vänrikki, jonka isänmaallisuus välittyy jokaiselle ryhmän jäsenelle varsin nopeasti. Vänrikin halut olla sotasankari vievät ryhmän tarpeettoman lähelle vaaroja, mutta riuskalla otteellaan hallitsee vänrikki joukkoa vaaran uhatessa. Yrittäessään tuhota vihollisen hallitsemaa maalaistaloa huomaa vastapuoli sissiryhmän ja seurauksena on taistelu ja pako elämästä ja kuolemasta. Sotamies Loimi saa surmansa tässä taistelussa.
Paetessaan henkensä edestä vihollista karkuun jää sotamies Puumi joukosta jälkeen. Puumi harhailee päiväkausia yksin armottomassa Pohjois-Karjalan luonnossa viidenkymmenen asteen pakkasessa. Ilman ruokaa, juomaa ja unta kamppailee Puumi elämästään paeten vihollisen lentäviä sotakoneita etsien samalla reittiä takaisin rintamalinjalle.
Henkilöhahmot
Kirja esittelee tarkemmin vain kaksi henkilöhahmoa, sotamies Puumin sekä nuoren vänrikin. Näiden kahden henkilöhahmon lisäksi kirjassa mainitaan nimeltä vain sotilas Loimi. Muut kirjailijan esittelemät henkilöt jäävät nimettömiksi, yksittäisiksi sotilaiksi. Kirja tekee henkilöhahmoissa hyvin selkeän, stereotyyppisen jaon suomalaisiin ja venäläisiin.
Sotamies Puumi on jo keski-iän ohittanut Suomen sotaväkeen kuuluva sotilas. Hän kuuluu nuoren vänrikin sotajoukkoon ja matkaa joukon kanssa vihollislinjojen taakse häiritsemään vastapuolta. Paluumatkalla Puumi kuitenkin jää joukosta jälkeen ja eksyy. Harharetkellään hän joutuu pakenemaan vihollisten sotakoneita ja kamppailemaan monenlaisten vaarojen kuten nälän ja kylmyyden kanssa. Puumia voidaan pitää Saarijärven Paavon kaltaisena stereotyyppisenä ihannemiehenä. Hän jatkaa eteenpäin sisulla ja määrätietoisuudella, osaa nauttia pienistä iloista ja pärjää naisväen kanssa. Mitään sen suurempaa uskonnollista tai isänmaallista paloa ei kuitenkaan Puumista välity.
Nuori vänrikki on kunnianhimoinen ja isänmaallinen. Hän toimii vihollislinjojen taakse suuntaavan joukon johtajana. Vänrikillä on kalpeat, omituisesti supistuvat kasvot sekä tuimistuvat, kissaa muistuttavat silmät. Nuori vänrikki aikoo kunnianhimonsa siivillä menestyä sodassa ja nousta sotasankariksi päihittämällä vihollisen ja kirkastamalla Suomen tulevaisuuden. Huolimatta itsekeskeisyydestään hän on kuitenkin ylpeä ryhmästään ja sen ponnistuksista.
Loimi on nuoren vänrikin sotajoukkoon kuuluva sotilas, joka matkaa rintamalinjan taakse aiheuttamaan vihollisille kaaosta. Loimi on hieman itsekäs, omaa parastaan ajatteleva sotilas.
Miljöö
Huolimatta yksinomaan vallitsevasta sodankuvauksestaan, on Korpisodalla rikas miljöö. Kirjailija käyttää taitavasti eri kerronnan keinoja ja onnistuu luomaan uskottavan ympäristöön tapahtumille. Lukijan on helppo eläytyä vallitsevaan ilmapiiriin ja tarkastella tapahtumia ikään kuin paikan päältä. Korpisotaa on pidettykin ensimmäisenä suomalaisena realistisena sotaromaanina.
"Oli kuin räsähtelevä kulo olisi kulkenut hänen mielessään. Hän katseli ympärilleen, tutki juurakoita ja latvuksia, jotka pistivät esiin hangesta. Tässä oli hyvät piilopaikat, juuri tässä. -- Hän tasoitteli jälkiään, paineli suksenpohjalla latua ja nousi sitten tuulenkaadon rungolle, tuon saman puun, joka oli aiheuttanut hänen onnettomuutensa. Rungon ja latvuksen alla oli onttoa, oli jonkinlainen lumiluola. -- Sitten hän pujahti sinne itsekin, ryömi lumen alle kuin riekko uutuun..."
Kirjassa liikutaan hyvin monenlaisissa paikoissa. Kirjailijan vaihtaessa kuvauksen kohdetta myös miljöö muuttuu, ja runsas vaihtelu aikaansaa variaabelin miljöön. Kirjan tapahtumat sijoittuvat Pohjois-Karjalaan ja miljöötä värittävät alueelle tyypillinen luonto: joet, järvet, kuusimetsiköt ja vaarat. Varsinkin vaarojen luontoa kirjailija kuvaa hyvinkin tarkasti, välittäen viestin sekä sen kauneudesta että karuudesta.
Ajankulku on kirjassa epätarkasti määritelty. Kirjailija määrittelee sodan alkamisen ajankohdan epätarkasti, kertomalla vain että sota alkoi talvella. Sen sijaan sodan päättyminen on määritelty jopa kuukauden tarkkuudella. Ainoaksi tarkaksi päivämääräksi jää sotamies Puumin antama tieto, että hän on ollut sodassa 77 päivää.
Kerronta ja teemat
Kirjailija suosii kerronnassaan lyhyitä, yksinkertaisia lauseita, jotka koostuvat lähes poikkeuksetta yhdestä deskriptiivisestä verbistä. Kuvailu tapahtuukin näiden kuvaannollisten verbien avulla yhdessä monien kuvailevien substantiivien kanssa. Kirjailija suosii myös runsaasti sanapäätteitä eli postpositioita.
Sodan julmuus ja armottomuus muodostuu kirjan pääteemaksi. Kuoleman kohtaaminen, ihmisen pelot, yksinäinen kohtalo ja sodan aiheuttama fyysinen ja psyykkinen erikoistila ovat teemoja, joita käy läpi erityisesti sotamies Puumi.
Paikka kirjailijan tuotannossa
Talvisodan syttyessä Haanpää oli 34-vuotias. Hän aloitti Korpisodan kirjoittamisen vielä palveluksessa ollessaan. Haanpää ei ollut innokas isänmaan puolustaja, vaan pikemminkin kriittinen sotamies. Korpisodan iva on kuitenkin hyvin peiteltyä. Korpisotaa perustuu pitkälti Haanpään omiin sotakokemuksiin. Hän on kuitenkin jättänyt pois yksityisen minänsä, samoin kuin taistelupaikkojen ja henkilöiden nimet. Tuntemukset ovat tärkeässä osassa, mutta niitä kertoo nimetön sotamies. Veijo Meri onkin luonnehtinut Korpisotaa matkaksi Haanpään helvettiin.
Korpisotaa aloitti uuden nousukauden Haanpään tuotannossa. Menestyttyään Otavan kirjoituskilpailussa hän pääsi taas suurten kustannusyhtiöiden tietoisuuteen. Kentän ja kasarmin jälkeen Haanpää oli leimattu sosialistiseksi, mutta Korpisotaa teki hänestä kansan kirjailijan. Korpisodasta löydettiin se arvomaailman muutos ja käännös oikeaan, jota Haanpäältä oli odotettu.
Korpisotaa aloittaa sotaa käsittelevien teosten sarjan Haanpään tuotannossa.
Vastaanotto
Korpisotaa oli Haanpään paluu takaisin parrasvaloihin. Pentti Haanpää lähetti alkuperäisen version ”Talvista tarinaa” Otavan kirjoituskilpailuun 1940. Aloitteen kilpailusta oli tehnyt amerikkalainen Prentice-Hall. Kirja sijoittui 3:nneksi, mutta sitä ei julkaistu ennen kuin nimi oli vaihdettu ja osa sisällöstä sensuroitu. Esimerkiksi kaikki 25 ”ryssä” – sanaa piti muuttaa. Samoin kaatuneiden kuvausta, ja evakkotietä on siistitty.
Korpisodan vastaanotto ei ollut kuitenkaan pelkkää suitsutusta ja esimerkiksi Ajan Suunta epäili Haanpään jälleen halventavan armeijaa niin kuin Kentässä ja kasarmissa. Muuten oikeiston kritiikki oli myönteistä. Jopa Uusi Suomi, joka oli vain vuotta aikaisemmin haukkunut Haanpäätä kyitä ampuvaksi märkähatuksi, hyväksyi hänet nyt. Toisaalta taas kirja herätti kritiikkiä erityisesti äärivasemmistossa. Vaikka Korpisotaa lopetti Haanpään uran suvannon, ei hän silti luopunut kokonaan vasemmistolaisuudestaan.
Ennen kuin Korpisodasta ehdittiin ottaa toinen painos, Suomen Moskovan-lähettiläänä toiminut J. K. Paasikivi sai marraskuun alussa 1940 kutsun Kremliin Neuvostoliiton ulkoministerin Vjatšeslav Molotovin puheille. Viitaten Suomessa ilmestyneeseen, talvisotaa käsittelevään kirjallisuuteen, jonka Molotov sanoi sisältävän kiihotusta ja vihan lietsontaa Neuvostoliittoa kohtaan, hän kysyi vihaiseen äänensävyyn Paasikiveltä: ”Näinkö te aiotte parantaa Suomen ja Neuvostoliiton suhteita?” Keskustelun yksi seuraus oli, että Korpisotaan oli tehtävä lukuisia poistoja, muun muassa sana ”ryssä” oli poistettava kokonaan. Poiston kohteeksi joutuivat myös maininta ”muukalaisten hyökkäysvaunuista”, jotka ”vyöryvät rajoja kohti hyökkäysaikeissa” ja huomautus, että hyökkäävät joukot ”eivät tienneet, mitä tekevät, mitä heillä teetetään ja mitä heille tapahtuu”.
Ulkomailla
Korpisotaa on käännetty vain ranskaksi nimellä Guerre dans le désert blanc. Haanpään kirjoissa ranskalaisia on kiehtonut objektiivinen, neutraali sodankuvaus. Haanpään kirjallinen tyyli muuttui yhteiskuntakriittisemmäksi uransa loppua kohti. Haanpään kerrontatyylin sekä aiheiden realistisuuden ja maanläheisyyden takia ranskalaiset pitävät Haanpäätä äärivasemmistolaisena kirjailijana.
Aiheesta muualla
Tarkka P. 1980. Otavan historia. Keuruu: Otava
Louis A. R. Pieri Memorial Award
Louis A. R. Pieri Memorial Award on vuosittain American Hockey Leaguessa parhaalle valmentajalle annettava palkinto. Palkinnon saajan valitsee lehdistö. Palkinto on nimetty Providence Redsin pitkäaikaisen omistajan Louis Pierin mukaan.
Dragon Trophy
Dragon Trophy on jokavuotinen, kansainvälinen taitoluistelukilpailu. Se on yleensä pidetty helmikuussa Ljubljanassa, Sloveniassa. Palkinnot jaetaan miesten ja naisten yksinluistelussa senior, junior ja noviisisarjoissa. Seniorsarja lisättiin kilpailuun vuonna 2012. Vuoden 2014 kilpailut käytiin 6.-9. helmikuuta.