cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Roberto Mancini
Roberto Mancini (s. 27. marraskuuta 1964 Jesi, Italia) on italialainen entinen jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Kauden 2017–2018 hän toimi venäläisen FK Zenitin päävalmentajana, ja toukokuussa 2018 hänet nimitettiin Italian maajoukkueen päävalmentajaksi.
Patikointi
Varusteet
Patikointivarusteet voidaan ryhmitellä käytön mukaan esimerkiksi:
Roberto Mancini
Ura pelaajana
Mancini aloitti uransa Bolognan joukkueessa 1981, mutta siirtyi jo 1982 Sampdoriaan. Genovalaisseurassa Mancini muodosti tehokkaan hyökkäyskaksikon yhdessä Gianluca Viallin kanssa. Mancini edusti Sampdoriaa 15 vuotta voittaen seurahistorian toistaiseksi ainoan Italian mestaruuden 1991. Lisäksi Mancini voitti Coppa Italian neljään kertaan ja oli mukana myös Cup-voittajien Cupin finaalissa 1990, kun Sampdoria kaatoi Anderlechtin. Euroopan Cupissakin Mancini pääsi aina finaaliin asti, mutta Sampdoria hävisi 1992 Barcelonalle.
Kaikkiaan Mancini pelasi Sampdoriassa 424 liigaottelua ja teki 132 maalia. Hän siirtyi 1997 roomalaisseura Lazioon, jonka paidassa voitti Italian mestaruuden lisäksi Coppa Italian kaksi kertaa ja Cup-voittajien Cupin 1999. Laziossa pelatessaan valmentaja Sven-Göran Eriksson istutti Mancinin hyökkääjästä, hyökkääväksi keskikenttäpelaajaksi. Mancini sai Erikssonilta tärkeää oppia, joka motivoi häntä pian myös valmennustehtäviin.
Vuonna 2001 Mancini pelasi vielä neljä ottelua Leicester Cityn paidassa ennen uransa lopettamista.
Mancini sai kunnian olla ensimmäinen pelaaja, joka sai Serie A:n parhaan pelaajan palkinnon ja Parhaan italialaisen Serie A -pelaajan palkinnon.
Huolimatta menestyksestään seuratasolla Mancini ei onnistunut vakiinnuttamaan paikkaansa Italian maajoukkueessa. Enzo Bearzot'n, Azeglio Vicinin ja Arrigo Sacchin alaisuudessa Mancini pelasi 36 ottelua ja teki niissä neljä maalia. Hän edusti Italiaa vuoden 1988 EM-kisoissa ja vuoden 1990 MM-kotikisoissa, joista tuloksena oli MM-pronssia.
Ura valmentajana
Mancini aloitti valmennusuransa Sven-Göran Erikssonin apuvalmentajana Laziossa 2000. Helmikuussa 2001 Mancini siirtyi erotetun Fatih Terimin seuraajaksi Fiorentinan päävalmentajaksi. Mancini luotsasi firenzeläiset Coppa Italian voittoon 2001, mutta sai potkut huonojen esitysten vuoksi tammikuussa 2002.
Syksyllä 2002 Mancini palasi Roomaan ja Lazioon, kun Alberto Zaccheroni sai potkut huonosti alkaneen kauden 2002–2003 vuoksi. Mancini johdatti Lazion Coppa Italian voittoon 2004. Menestyksekkään kauden jälkeen Mancini siirtyi Internazionale Milanoon Alberto Zaccheronin seuraajaksi. Internazionalessa Mancinista tuli seurahistorian menestyksekkäin valmentaja viimeisen kymmenen vuoden aikana. Mancinin johdolla Nerazzurri voitti kaksi tuplamestaruutta, tosin kaudella 2005–2006 sopupelisotkujen vuoksi.
Menestys eurokentillä antoi kuitenkin odottaa itseään myös Mancinin johtamassa Internazionalessa. Kausina 2004–2005 ja 2005–2006 Internazionalen tie Mestarien liigassa päättyi puolivälieriin. Seuraavilla kausilla Nerazzurri putosi jo ensimmäisellä pudotuspelikierroksella. Kehno euromenestys johti maaliskuussa 2008 Mancinin yllättävään ilmoitukseen, että hän jättää tehtävänsä kauden 2007–2008 päätteeksi. Mancini kertoi asiasta Internazionalen hävittyä Mestarien liigan ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Liverpoolille ensin vieraissa 2–0 ja sitten kotikentällä 0–1.
Kausi 2007–2008 päättyi Mancinin ja Interin osalta kolmanteen perättäiseen Italian mestaruuteen, joka ratkesi vasta päätöskierroksella. Coppa Italian finaalissa Mancini ja Inter kohtasivat neljännen kerran peräkkäin AS Roman. Toistamiseen cup-kannu matkasi Roomaan maalein 2–1.
Toukokuun lopulla 2008 Inter erotti Mancinin. Interistä lähdön jälkeen Mancinia veikkailtiin muun muassa Chelsean uudeksi päävalmentajaksi. Joulukuussa 2009 kerrottiin, että MM-kisoihin selvinnyt Nigeria havittelisi Mancinia päävalmentajakseen. Pestistä ei kuitenkaan tullut mitään, sillä 19. joulukuuta 2009 Manchester City kertoi, että Mancini ottaa seuran valmennusvastuun yhdessä apuvalmentaja Brian Kiddin kanssa. Debyyttikaudellaan Mancini nosti uusien arabiomistajien riemuksi Cityn Valioliigassa viidenneksi, mikä oli seuran paras Valioliigasijoitus. City selvisi sijoituksensa turvin eurokentille ensi kerran sitten vuoden 1978. Kaudella 2010–2011 City jatkoi edelliskauden kaltaisia esityksiään taistellen paikasta Mestarien liigaan. FA Cupissa Mancini luotsasi Cityn loppuotteluun, jossa se kukisti Stoken 1–0. Pokaali oli Cityn ensimmäinen 35 vuoteen.
Kausi 2012–2013 ei sujunut Cityltä odotusten mukaisesti. Valioliigassa mestaruus karkasi jo hyvissä ajoin Manchester Unitedille ja Mestarien liigasta seura putosi jo lohkovaiheessa. Kausi päättyi pettymykseen myös FA Cupissa, kun Wigan kaatoi Cityn loppuottelussa 1–0. Mancinin ura Cityssä päättyi 13. toukokuuta potkuihin, joiden viralliseksi perusteluksi kerrottiin huonot välit seurajohtoon ja pelaajiin.
Lokakuun alussa 2013 Mancini siirtyi turkkilaisen Galatasarayn päävalmentajaksi kolmivuotisella sopimuksella. Mancini johdatti Galatasarayn Turkin cupin mestariksi ja liigassa toiseksi. Mestarien liigassa joukkue pelasi Mancinin alaisuudessa hyvin ja selvisi pudotuspeleihin jättäen lohkossaan taakseen Juventuksen ja FC Kööpenhaminan. Pudotuspeleissä joukkue kuitenkin putosi Chelsealle pelaten ensimmäisen osan tasan 1–1, mutta häviten Stamford Bridgellä 3–0. Mancini jätti yllättäen Galatasarayn kauden 2013–2014 jälkeen.
Kesäkuussa 2017 Mancini allekirjoitti kolmivuotisen sopimuksen FK Zenitin kanssa. Mancininin johdolla Zenit aloitti kautensa Venäjän liigassa vahvasti ja pelasi 12 ensimmäistä ottelua tappioitta. Kauden edetessä tappiot ja erityisesti tasapelit verottivat Zenitin pistesaalista. Tuloksena oli lopulta viides sija, mikä oli seuran huonoin saavutus kymmeneen vuoteen. Kauden jälkeen Mancini jätti Zenitin ja siirtyi Italian jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Mancini tuli Italian päävalmentajaksi tilanteessa, jossa maajoukkue oli jäänyt ulos MM-kisoista 2018. Mancinin johdolla Italia aloitti ottelunsa voitokkaasti kukistamalla debyyttiottelussa Saudi-Arabian. Italia esiintyi vahvasti EM2020-karsinnoissa ja huhtikuussa 2019 Mancini palkittiin Italian parhaan valmentajan Enzo Bearzot -palkinnolla. Mancinin johdolla Italia varmisti paikkansa EM-lopputurnaukseen lokakuussa 2019. Mancinin johdolla Italia venytti tappiottomien otteluidensa putken maajoukkueen uuteen ennätykseen. Aiempi Vittorio Pozzon joukkueen ennätys oli 30 tappiotonta ottelua, Mancinin Italia pelasi EM-neljännesvälierissä Itävaltaa vastaan 31. perättäisen ottelunsa ilman tappiota. Lopputurnaus huipentui lopulta 34. perättäiseen otteluun ilman tappiota, kun Italia voitti loppuottelussa Englannin rangaistuspotkukilpailun jälkeen.
Irene Usvasalo
Irene Usvasalo oli Mainostelevision televisiokuuluttaja vuosina 1983–1992. Nykyään hän työskentelee Brysselissä pankkialalla, jota hän opiskeli kuuluttajatyön ohella Svenska handelshögskolanissa. Usvasalo palasi televisioon vuonna 2021 juontamaan MTV:n Pöllötöllö-sarjaa.
Katwijk
Katwijk on kaupunki Alankomaissa. Vuoden 2016 alussa sen asukasluku oli 64 000.
Katwijk sijaitsee Pohjanmeren rannalla. Oude Rijn -niminen joki, joka on osa Reinin suistoa, virtaa kaupungin halki.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Katwijkin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Tutteli Hammermann
Tutteli Victoria Hammermann (ent. Marja Tutteli Tiivola, ent. Mensonen ent. Helminen ) oli Yleisradion televisiokuuluttaja vuosina 1974–1995. Sen jälkeen hän valmistui kiinalaisen lääketieteen terapeutiksi, jona hän toimi vuoden 2020 koronakevääseen saakka, jolloin jäi eläkkeelle. Hammermann kouluttautui alun perin sihteeriksi.
Tutteli Hammermann on venäjänjuutalaista sukua isänsä puolelta.
Lumivalko ja Ruusunpuna
pienoiskuva|H.J. Ford kuvitusta kirjasta The Blue Fairy Book vuodelta 1889. pienoiskuva|H.J. Ford kuvitusta kirjasta The Blue Fairy Book vuodelta 1889.
Lumivalko ja Ruusunpuna on yksi Grimmin saduista.
Juoni
Lumivalko ja Ruusunpuna ovat köyhän lesken tyttäriä. Eräänä yönä, kun sataa lunta ja äiti lukee satua kirjastaan, tulee talolle karhu, joka oli niin kiltti, että tytöt uskaltavat koskettaa. Karhu tulee joka ilta takaisin. Kun kevät saapuu, karhu ei voi palata iltaisin, sillä kääpiöt ovat tekemässä pahoja.
Eräänä päivänä Lumivalko ja Ruusunpuna tapaavat kääpiön, jolla on parta kiinni puunrungossa. He leikkaavat parran poikki, mutta kääpiö ei ole silti kiitollinen. Ongella kääpiön parta sotkeutuu ongen siimaan, kun kala koittaa vetää kääpiön veteen. Taas he leikkaavat parran poikki niin, että onki lentää veteen, mutta silti kääpiö suuttuu. Lopussa kääpiö huomaa tytöt. Samaan aikaan karhu ilmestyy paikalle ja iskee käpälällään kääpiön kuoliaaksi niin, ettei kääpiö liikahda. Sitten karhu muuttuu prinssiksi. Kääpiö oli varastanut aarteen ja muuttanut prinssin karhuksi.
Achéron-luokka
Achéron-luokka oli Ranskan laivaston neljän aluksen muodostama tykkiveneluokka.
Lehtokotilo
Lehtokotilo (Arianta arbustorum) on eurooppalainen, 15–25 millimetrin pituinen, maalla elävä tarhakotiloiden heimon nilviäislaji.
Koko ja ulkonäkö
Lehtokotilo on helposti tunnistettavissa, sillä samannäköinen laji on oikeastaan vain pensaskotilo (Fruticicola fruticum). Aikuisen kotilon kuori on noin kahden senttimetrin läpimittainen, tumman- tai punertavanruskea ja siinä on vaalean kellertäviä epäsäännöllisiä laikkuja. Joskus harvoin kuori voi olla kokonaan kellertävä tai täplättömän tumma. Yksilöiden väritys voi vaihdella suurestikin saman populaation sisällä. Lehtokotilon kuoressa on 5–6 kierrettä, kartiomainen kärki ja himmeä, vain hennosti uurteinen pinta. Kuoressa ei ole ns. napaa ja kuoren suuaukkoa reunustava huuli on aina kaareva. Sukukypsän lehtikotilon tunnistaa kuoren suun valkoisesta huulesta.
Levinneisyys
Lehtokotiloa tavataan Luoteis- ja Keski-Euroopassa, etelässä Alpeille ja Karpaateille asti. Kaakossa sen levinneisyys ulottuu Pyreneiden itäosaan, idässä Ukrainaan asti. Se on levinnyt myös vieraslajina Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on ollut joskus laajalle levinnyt, mutta elää nykyisin lähinnä maan eteläosassa, etupäässä rannikkoseudulla lehtomaisissa metsissä ja puutarhoissa. Sisä-Suomen esiintymät ovat ihmisen toiminnan mukana levinneitä ja tulleet ulkomailta. Lehtokotiloesiintymät Pisavaaran luonnonpuiston alueella sekä Saanatunturilla ovat kuitenkin reliktejä lajin muinaisesta laajasta levinneisyydestä.
Lajilla oli 1960-luvulla paikallinen massaesiintymä Porvoossa, mikä antoi lehtokotilolle lisänimen ”porvoonkotilo”.
Elinympäristö ja elintavat
Alun perin lehtometsissä elänyt kotilolaji on nykyisin lähes ainoastaan kulttuuriympäristöjen asukki. Alkuperäisessä ympäristössään sitä tapaa Suomessa lähinnä etelärannikolta, Turun saaristosta, Ahvenanmaalta sekä Lapin erillisesiintymistä. Lehtokotilo viihtyy kosteassa kasvillisuudessa ja etenkin pehmeälehtiset kasvit ovat sen herkkua. Ne voivat syödä päivässä kasviravintoa jopa kolmasosan painostaan ja 100 kotiloa voi syödä kuukaudessa jopa 2 kg kasveja. Kotilon tekemät vioitukset näkyvät reikinä lehdissä. Se kiipeilee taitavasti kookkaissa kasveissa ja pensaissa syöden kasvien lehtiä. Kotilolle kelpaavat ravinnoksi myös sienet sekä kuolleiden lajitoverien raadot. Laji on esiintymispaikallaan usein tavattoman runsaslukuinen. Suomessa on laskettu joistakin esiintymistä jopa 500 yksilöä neliömetrillä.
Aikuinen kotilo munii noin 40 munaa kahden viikon välein. Pitkä kuiva kausi voi pysäyttää munimisen.
Viime vuosien säät ovat suosineet lehtokotiloiden lisääntymistä Suomessa ja nyt niitä on runsaasti lähes koko Etelä-Suomessa. Esimerkiksi talvi 2014 oli kuitenkin Etelä- ja Keski-Suomessa lähes lumeton ja verotti lehtokotilokantaa. Kotilot ovat vaarattomia ihmisille, mutta puutarhojen kannalta ikäviä runsastuttuaan. Lisäksi murskaantuneista kuorista voi aiheutua viiltohaavoja paljain jaloin liikkuville.
Kun lehtokotilot ovat kerran päässeet puutarhaan, niin niistä ei käytännössä pääse lopullisesti enää eroon. Kotiloiden torjumiseksi suositellaan mm. keräämistä, nurmikon pitämistä lyhyenä ja lehtokotiloiden luontaisten vihollisten suosimista. Näitä ovat esimerkiksi siili, sammakot ja linnuista etenkin rastaat. Kemiallisessa torjunnassa on hyväksytty rautafosfaattia sisältävät rakeet kotiloiden torjunta-aineeksi. Laji kelpaa myös ihmisen syötäväksi.
Lehtokotiloja voidaan pitää myös lemmikkinä kuten muitakin kotiloita, esimerkiksi akaattikotiloa.
Djurgården
thumb|200px|Pohjoismainen museo, [[Nordiska museet, Djurgårdenissa.]] Djurgården on vuonna 1926 perustettu Ruotsin pääkaupungin, Tukholman, kaupunginosa sekä puistoalue. Se sijaitsee Östermalmin kaupunginosa-alueella kaupungin keskustassa. Kaupunginosa on pinta-alaltaan 4,62 neliökilometriä, josta maa-alaa on 2,79 neliökilometriä. Asukkaita siellä on noin 830. Djurgården sijaitsee suurimmaksi osaksi saarella, jota myös yleisesti kutsutaan nimellä Djurgården, mutta jonka virallinen nimi on Valdemarsön.
Nähtävyydet
Djurgårdenin puistoalue on yksi Tukholman suosituimpia matkailukohteita, siellä vierailee vuosittain yli kymmenen miljoonaa vierasta. Siellä sijaitsevat muun muassa:
Leo Sirelius
Leo Aristides Sirelius (26. helmikuuta 1863 Pietari – 30. tammikuuta 1937 Helsinki) oli Venäjän keisarikunnan armeijassa palvellut suomalainen kenraalimajuri, joka toimi 1911–1916 Mikkelin läänin ja 1916–1917 Vaasan läänin kuvernöörinä.
Leo Sireliuksen vanhemmat olivat kenraalimajuri Otto Arvid Ferdinand Sirelius ja vapaaherratar Maria Stackelberg. Sirelius kävi Paavalin sotaopiston Pietarissa ja palveli vuodesta 1884 alkaen upseerina Venäjän armeijassa. Vuosina 1885–1896 hän kuului Henkikaartin suomenmaalaiseen rykmenttiin ja oli sen jälkeen reservissä, kunnes sai tammikuussa 1900 eron palveluksesta alikapteenina. Hän kuitenkin palasi hieman myöhemmin aktiivipalvelukseen ja toimi 1903–1909 Viipurin vt. poliisimestarina. Toukokuussa 1911 Sirelius nimitettiin everstiksi ylennettynä Mikkelin läänin kuvernööriksi, ja hänen virkansa vakinaistettiin neljä kuukautta myöhemmin. Elokuussa 1916 hän siirtyi Vaasan lääniin. Hän erosi helmikuun vallankumouksen jälkeen huhtikuun 1917 alussa virastaan sekä sotapalveluksesta, ja sai eronsa yhteydessä kenraalimajurin arvon. Hän muutti sen jälkeen asumaan Pietariin, mutta palasi Suomeen vuonna 1922.
Jean Fernandez
Jean Fernandez (s. 8. lokakuuta 1954) on ranskalainen jalkapallovalmentaja ja entinen pelaaja.
Valmentajana
Valmennusuransa Fernandez aloitti siellä, missä peliuransakin päätti eli AS Cannes'ssa. Fernandezin valmennusaikana seurassa pelasi nuori Zinédine Zidane. Viiden vuoden valmennusrupeaman jälkeen Fernandez jätti seuran ja siirtyi OGC Niceen, jossa hän valmensi vain pari kuukautta. Tammikuussa 1991 Fernandez aloitti Olympique de Marseillen kakkosvalmentajana ja siirtyi kauden 1992/93 alusta seuran päävalmentajaksi saaden kuitenkin potkut jo marraskuussa.
Marseillesta Fernandez siirtyi saudiarabialaiseen Al Nasr Riadiin, jonka hän valmensi 1994 maan mestaruuteen palaten sen jälkeen Ranskaan ja Lilleen. Helmikuussa 1996 Fernandez palkattiin toisen saudiseuran, Al Shababin valmentajaksi. Al Shababissa hän voitti Saudi-Arabian mestaruuden 1996 ja cupin 1997.
Fernandezin Saudi-Arabian kiertely jatkui kesällä 1997 mekkalaisseura Al Wahdaan, josta hän palasi Al Nasr Riadiin tammikuussa 1998. Saudi-Arabian matka päättyi sinne mistä se oli alkanutkin ja menestyksekkäästi, sillä Al Nasr voitti 1998 Aasian seurajoukkueiden supercupin. Kauden 1998–1999 Fernandez valmensi tunisialaista Étoile du Sahelissa, kunnes palasi takaisin Ranskaan ja FC Sochaux'iin. Hän nosti seuran Ranskan pääsarjaan kauden 2000/01 päätteeksi. Sochaux'ssa. Hän teki 2002 tilaa Guy Lacombelle ja siirtyi FC Metziin, jonka hän nosti myös pääsarjatasolle. 2005–2006 Fernandez valmensi Marseillea.
Kesällä 2006 Fernandez valittiin Jacques Santinin seuraajaksi burgundialaisseura AJ Auxerren päävalmentajaksi. Hänen johdollaan Auxerre on taistellut Liguen alemmassa keskikastissa parin kauden ajan. Kausi 2008/09 antoi jo viitteitä paremmasta, mutta lopullinen läpimurto tapahtui kaudella 2009/10. Fernandezin suojatit taistelivat jopa mestaruudesta Olympique Marseillea vastaan, mutta joutuivat lopulta tyytymään paikkaan eurokentillä. Loistavien suoritusten myötä Ranskan pelaajayhdistys UNFP valitsi Fernandezin kauden parhaaksi valmentajaksi. Kausi 2010/11 oli eurokentillä uurastaneelle Auxerrelle vaikeampi. Seura selvisi Mestarien liigan lohkovaiheeseen voittamalla FK Zenitin karsinnoissa yhteismaalein 2–1. Lohkovaiheessa Auxerre joutui vaikeaan alkulohkoon Real Madridin, AC Milanin ja AFC Ajaxin kanssa jääden lopulta lohkojumboksi. Ainoat pisteet Fernandezin miehistö saalisti voittamalla Ajaxin kotonaan 2–1. Europelit aiheuttivat seuralle vaikeuksia, eikä vauhtia syksyllä tahtonut riittää kotimaahan. Fernandez sai kuitenkin puristettua pahimmillaan putoamisviivalla käyneestä joukkueesta tarvittavat tehot irti ja lopulta Auxerre kipusi liigassa yhdeksänneksi. Kauden jälkeen Fernandez jätti Auxerren tähytäkseen uusia haasteita uralleen.
Kesäkuun alussa 2011 Fernandezista tuli AS Nancy-Lorrainen päävalmentaja. Ensimmäinen kausi seuran peräsimessä päättyi keskikastiin sijalle 11. Joukkue taisteli läpi kauden maalinteko-ongelmien kanssa ja samat vaikeudet jatkuivat myös kaudella 2012/13. Seura voitti liigakauden avausottelussaan Stade Brestois'n 1–0, mutta sen jälkeen seuran ainoa voitto Fernandezin alaisuudessa tuli Ranskan cupissa tammikuun alussa 2013. Surkeat tulokset ja jämähtäminen liigajumboksi johtivat lopulta tammikuun puolivälissä siihen, että Nancy ja Fernandez purkivat sopimuksensa.
Huhtikuun lopulla 2013 Montpellier HSC ilmoitti, että Fernandez on seuran uusi päävalmentaja kaudella 2013/14. Fernandezin johdolla Montpellier’n menestys oli syyskaudella heikkoa ja joukkue vajosi putoamisviivan tuntumaan. Lopulta Fernandez erosi tehtävästään joulukuun alussa 2013, kun Montpellier oli pudonnut liigassa sijalle 17. Seura voitti hänen johdollaan vain kaksi liigaottelua.
Kesällä 2015 Fernandezista tuli qatarilaisseura Al-Khorin päävalmentaja. Fernandez valmensi seuraa kaksi kautta voittamatta suurempia turnauksia. Kaudeksi 2017/18 hän siirtyi Al-Gharafan päävalmentajaksi. Hän sai potkut tehtävästään joulukuun lopussa 2017.
Spike Edney
pienoiskuva|Spike Edney Philip ”Spike” Edney (s. 11. joulukuuta 1951) on brittiläinen sessiomuusikko. Hänen oman nykyisen yhtyeensä nimi on SAS Band, mutta paremmin hänet tunnetaan roolistaan kosketinsoittajana Queenin konserteissa 1980-luvulta alkaen. Edney oli jäsenenä myös Queenin rumpalin Roger Taylorin yhtyeessä The Cross. Lisäksi hän on soittanut muun muassa Duran Duranin, Boomtown Ratsin, The Rolling Stonesin ja Bon Jovin kanssa, sekä Brian Mayn ja Bob Geldofin taustayhtyeissä.
Diskografia
Albumit:
Videot:
Kusikivi
Kusikivi on Kurikassa Miedon kylässä sijaitseva siirtolohkare, jonka luokse Ruotsin kuningas Aadolf Fredrik seurueineen perimätiedon mukaan pysähtyi 18. heinäkuuta 1752, jotta kuningas saattoi käyttää kiveä näkösuojana käydessään tarpeillaan.
Hattujen sodan jälkeen kruunattiin Aadolf Fredrik Venäjän myötävaikutuksella Ruotsin kuninkaaksi. Hän istui majesteetilliselle valtaistuimelle 1751. Kruunajaisten jälkeen päätettiin, että kuningas tekee tutustumismatkan Suomeen ja palaa Pohjanlahden ympäri takaisin Ruotsiin. Tämä kuningas Adolf Fredrikin ”eerikinretki” toteutui kesällä 1752. Kuninkaalla oli mukanaan suuri seurue, mutta kuningatar jäi kotiin Ruotsiin. Eri puolilla Suomea aloitettiin valmisteluja kuninkaan vastaanottamiseksi. Hänestä annettiin ylistäviä lausuntoja ja kirkoissa luettiin rukouksia hänen puolestaan.
Kuningas oli matkalla Turusta Hämeenlinnan, Kankaanpään ja Kurikan kautta Kyrönkankaan kesätietä pitkin Vaasaan eli silloiseen Korsholmaan, kun hän tunsi tarvetta pysähtyä.
Kyklooppi (yhtye)
Kyklooppi oli Karhulassa 1970-luvulla vaikuttanut rockyhtye. Kyklooppi perustettiin 1972, ja vuonna 1978 nimeksi vaihtui Roxy.
Kusikivi
Kusikivi sijaitsee muutamia kilometrejä lounaaseen Kurikan kirkosta ja sen kylkeen on kiinnitetty metallinen muistolaatta tapauksen muistoksi. Kivi on nykyisin matalampi kuin se oli 250 vuotta sitten, koska kiven ympärille on aikojen kuluessa tuotu lisää maata muun muassa tietöiden yhteydessä. 1700-luvulla kivi lienee ollut noin kaksi metriä maanpinnan yläpuolella, kun nykyisin sen korkeus on vain noin 60–70 senttimetriä.
Kiveä on nimitetty myös Sormuskiveksi, sillä kruununvouti oli aikoinaan käynyt sinetti sormuksensa avulla merkitsemässä kiven rajapyykiksi Kylmäjyrän ja Kiskon talojen välille. Tämä nimi ei kuitenkaan jäänyt elämään.
Kusikivi sijaitsee osoitteessa Jyllintaival 120, Kurikka.
Aiheesta muualla
62.59742°N, 22.373°W
Du Li
Du Li (, s. 5. maaliskuuta 1982 Zibo, Shandong) on kiinalainen kivääriampuja, maailmanmestari ja olympiavoittaja.
Du Li on saavuttanut olympialaisissa kultaa ilmakiväärillä Ateenassa 2004 ja pienoiskiväärin täysottelussa Pekingissä 2008. Lisäksi hänellä on yksi olympiahopea ja yksi -pronssi. MM-kilpailuissa hän on saanut ilmakiväärillä Lahdessa 2002 joukkuekultaa ja henkilökohtaisen hopean sekä Zagrebissa 2006 henkilökohtaisen maailmanmestaruuden ja joukkuehopeaa.
Pekingissä olympialaisissa 2008 Du lähti suosikkina 10 metrin ilmakiväärin finaaliin, mutta jäi siinä vasta viidenneksi Kateřina Emmonsin viedessä olympiakultaa. Pienoiskiväärin 50 metrin kilpailussa Du paikkasi epäonnistumisensa ja löi Emmonsin yhteensä noin kolmella pisteellä. Dun tulos 690,3 oli myös uusi olympiaennätys.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Du saavutti ilmakiväärikilpailussa hopeaa ja pienoiskiväärin täysottelussa pronssia.
Kaupunkitaloustiede
Kaupunkitaloustiede on laajasti käsitettynä kaupunkien ja yleisemmin taajamien taloudellista tutkimusta. Taloustieteen menetelmillä voidaan tutkia kaupunkeihin liittyviä aiheita kuten rikollisuus, koulutus, julkinen liikenne, asuminen ja paikallishallinnon rahoitus. Suppeammin käsitettynä kaupunkitaloustiede on mikrotaloustiedettä, joka on erikoistunut kaupunkirakenteeseen ja kotitalouksien ja yritysten sijainnin valintaan.
Kaupunkien muodostuminen
Kaupunkien syntymiseen vaikuttaa monia taloudellisia tekijöitä, joista eräitä merkittäviä esitellään tässä.
Sijaintiedut
Tavallisesti suurtuotannon edut ymmärretään yrityksen tai tuotantolaitoksen sisäiseksi ominaisuudeksi. Alfred Marshall kuitenkin esitti eräiden etujen ulottuvan yhtäaikaisesti moniin samalla sektorilla toimiviin yrityksiin, jotka täten nauttivat alueellisista erikoistumisen tuomista sijaintieduista eli lokalisaatioeduista. Nämä ovat Marshallin mukaan "ulkoisia yritykselle, sisäisiä sektorille" ja ne syntyvät kun jokin yksi voimakas teollisuussektori houkuttelee toimialueensa panosmarkkinoille enemmän tarjontaa, suuremman erikoistumisen, kilpailua ja myös panosten toimittajille skaalaetuja. Läheinen sijainti alentaa myös kuljetuskustannuksia, sekä panosten että tuotosten osalta. Toisaalta innovaatioiden synty ja leviäminen on helpompaa sektorin piirissä samassa kaupungissa. Sijaintietuja synnyttää siis toisaalta kilpailun ja toisaalta yhteistyön tehostuminen.
Urbanisaatioedut
Urbanisaatioedut, joiden tutkimuksen pioneerina toimi Jane Jacobs, ovat seurausta kaupunkialueen suuresta koosta. Toisin kuin sijaintiedut, jotka painottavat erikoistumisen merkitystä, urbanisaatioeduissa kysymys on tavallaan päinvastaisesta vaikutuksesta, nimittäin alueen monipuolistumisesta. Samantapaisia vaikutuksia esiintyy kaupungin kasvaessa useita erilaisia : Eri hyödykkeiden markkinoiden koko itsessään ylläpitää kilpailua ja tehokkuutta. Toisaalta kasvava kaupunkialue, jossa on paljon kuluttajia, houkuttelee uusia yrityksiä.
Mediaanisijainnin periaate
Eräs yritysten sijoittumista käsittelevien teorioiden keskeinen tulos on, että muiden tekijöiden vaikutuksen ollessa mitätön, yritykselle optimaalinen sijainti on asiakkaiden sijaintietäisyyksien mediaanipiste, sillä se minimoi asiakkaiden liikkumisen kustannukset. Jos osa asiakkaista on keskittynyt kaupunkiin muiden asiakkaiden ollessa hajallaan, voidaan osoittaa, että keskittymän kasvaessa riittävän suureksi yrityksen mediaanisijainti osuu lopulta keskittymään eli kyseiseen kaupunkiin. Luonnollisesti tämä ilmiö on yksi kaupungistumista ajavista voimista.
Kaupungistumisen vastavoimat
Ottaen huomioon kaupungistumisen edut, mikä estää ihmisiä muodostamasta vain yhtä valtavaa suurkaupunkia? Kaupungistumisella on myös asukkaiden kannalta kielteisiä vaikutuksia, jotka hillitsevät kunkin suurkaupungin kasvua sitä mukaa kun kasvu etenee : Onkin ristiriitaista että mitä tehokkaammin kaupungin johto onnistuu ratkomaan tämäntapaisia ongelmia, sitä enemmän kaupunki houkuttelee lisää ihmisiä, mikä vuorostaan pahentaa niitä.
Toisaalta kaikki teollisuuden alat eivät hyödy kaupunkisijainnista, erityisesti maaintensiiviset sektorit kuten maa- ja metsätalous sekä resurssiperäinen toiminta kuten kaivostoiminta. Lisäksi erikokoiset kaupunkiseudut erikoistuvat eri tavoin, tätä käsittelee esim. Walter Christallerin keskuspaikkateoria ja sen johdannaiset.
Erikoistumisen mittaaminen
Kaupunkialueen erikoistumisen mittana jonkin tietyn hyödykkeen suhteen käytetään ns. sijaintiosamäärää (engl. location quotient) q:
Kun q = 1 kaupunki kuluttaa ja tuottaa kyseistä hyödykettä yhtä paljon kuin kuluttaa eli kaupunki on netto-omavarainen. Kun q > 1 sitä tuotetaan enemmän kuin kulutetaan eli kaupunki on nettoviejä, kun q < 1 kaupunki on nettotuoja ja joutuu kustantamaan tuonnin joidenkin muiden hyödykkeiden viennillä. Käytännössä yksityiskohtaisia tietoja kaupunkikohtaisista tuotantoluvuista on vaikea saada, joten joudutaan turvautumaan karkeampiin tunnuslukuihin.
Tavanomaista on verrata kaupungin työvoiman työllistymistä jollakin tietyllä sektorilla maan keskiarvoon. Indeksoituna tällainen luku on ns. keskittymisindeksi. Jos keskittymisindeksi on 100, kyseisessä kaupungissa kyseisellä toimialalla on saman suuruinen osuus työvoimasta töissä kuin koko maassa. Mitä suurempi indeksin arvo, sitä enemmän kyseinen toimiala on keskittynyt kyseiseen kaupunkiin ja sitä erikoistuneempi kaupunki on. Mittari ei ole sijaintiosamäärän tapaan välttämättä hyvä omavaraisuuden mittari, koska vienti- tai tuontivaltaisilla aloilla maan keskiarvo, joka määrittää indeksin arvoa, poikkeaa omavaraisuuteen vaaditusta työvoimaosuudesta.
Keskuspaikkateoria
Walter Christallerin keskuspaikkateoria (engl. Central Place Theory) on kaupunkien erikoistumisen perusteoria. Sen mukaan kauppatoiminnassa voidaan yksinkertaistaen olettaa esimerkiksi esiintyvän kolmen tyyppisiä yrityksiä: Jos edelleen oletetaan että muita merkittäviä tekijöitä ei vaikuta sijainnin valintaan kuin asiakkaiden matkakustannukset, sijoittuu luksuskauppa keskelle aluetta jolloin se minimoi matkakustannukset keskimäärin. Kaupan ympäristö houkuttelee asukastihentymän matkakustannuksiaan minimoivien työntekijöiden ja asiakkaiden johdosta. Neljä erikoiskauppaa sijoittuvat symmetrisesti alueen kunkin neljänneksen keskelle, jolloin ne minimoivat myös asiakkaiden matkakustannukset. Niiden ympärille muodostuvat matkakustannusten minimoinnista johtuen pienemmät keskukset. Edelleen päivittäistavarakaupat asettuvat symmetrisesti erikoiskauppojen ympäristöön ja kokoavat ympärilleen pienemmät väestökeskittymät. Keskuspaikkateoria on luonnollisesti raju yksinkertaistus, mutta se kuvaa idealisoidusti niitä tekijöitä, jotka vaikuttavat erikokoisten taajamien muodostaman verkoston tavalla, joka muistuttaa todellista alueellista keskittymistä.
Keskuspaikkateoria auttaa ymmärtämään eräitä kaupan alan ilmiöitä. Yksinkertaisimmillaan mallissa oletetaan yritysten myyvän homogeenisia tuotteita, jotka ovat samoja kaikissa yrityksissä. Jos kuitenkin alan tuotteet ovat vain osittain substituutteja keskenään, eli niissä esiintyy vaikka pieniäkin eroja kuluttajan kannalta, asiakkaat alkavat haluta vertailla tuotteita keskenään. Tällöin tulee useita saman alan kauppoja sijaita lähellä toisiaan, kuten tapahtuukin usein esimerkiksi huonekalu- ja autokaupassa. Silloin kun tuotteilla esiintyy komplementaarisuutta eli täydentävyyttä asiakkaiden kannattaa matkakustannusten minimoimiseksi keskittää ostoksiaan ja ostaa samalla matkalla useita tuotteita. Eri tuotteita myyvien yritysten kannattaa sijoittua lähekkäin, mikä selittää ostoskeskusten muodostumista. Molemmat mekanismit johtavat suurempiin keskittymiin eli suurempiin kokoeroihin kaupunkien välillä ja pienempään kaupunkien määrään.
Kokojärjestyssääntö
Koska keskuspaikkateorian mukainen kaupungistuminen synnyttää hierarkkisesti eri suuruisia kaupunkikeskuksia, joiden määrä kasvaa sitä mukaa kun kaupunkikoko pienenee, käyetetään sitä selittämään empiirisesti havaittua ns. kokojärjestyssääntöä (engl. rank-size rule). Säännön mukaan kaupungeilla on taipumusta jakautua annetussa maassa siten seuraavasti:
kun Pn on väkiluku kyseisen maan n:nneksi suurimmassa kaupungissa ja A ja β ovat maakohtaisia vakioita. Useissa teollisuusmaissa, mm. USA:ssa ja Suomessa, β on lähestulkoon 1 ja voidaan siis jättää pois. Empiiristen havaintojen perusteella Suomessa A on n. 843 000, joten Suomen tapauksessa kaava on
ja se näyttäisi pätevän suhteellisen hyvin, joskin Helsingin seudun väkiluku on poikkeavan suuri eli selvästi enemmän kuin kaavan antama 843000 n:n arvolla 1.
Pääkaupunkipoikkeama
Kokojärjestyssääntöä testattaessa havaitaan useissa maissa Suomen tapaan pääkaupunkien olevan poikkeavan suuria. Mahdollisia syitä on ehdotettu useita :
Uusi talousmaantiede
Uusi talousmaantiede sai alkunsa 1991 kun Paul Krugman, kansainvälisen kaupan teoreetikko, kehotti taloustieteilijöitä kiinnittämään enemmän huomiota talousmaantieteeseen kirjassaan Geography and Trade. Krugman esitti keskittymisen johtavan taloudellisiin etuihin, jotka olivat aiemmin jääneet vähälle huomiolle. Krugmanin julkaisut uudistivat taloustieteilijöiden mielenkiinnon aluetieteeseen. "Uuden talousmaantieteen" ominaispiirteinä on kvantitatiivisten menetelmien yhdistäminen muihin menetelmiin tutkimuksessa.
Keskittävät voimat
Krugman lanseerasi kotimarkkinavaikutuksen (engl. home market effect) käsitteen, jonka mukaan taloudellisen toiminnan keskittyminen on seurausta tuotannon mittakaavaeduista: alueet joilla on eniten tuotantoa tuottavat suurimmat voitot ja siten houkuttelevat entistä enemmän tuotantoa. Krugmannin mukaan sen sijaan että tuotannolla olisi taipumusta jakautua tasaisesti ympäri maailman, se keskittyy rajalliseen joukkoon maita, alueita ja kaupunkeja, joissa väestön keskittymisen rinnalla tapahtuu tulojen nousua.
Kaupunkialueen kasvaessa myös eri hyödykkeiden kysyntä kasvaa, mikä houkuttelee alueelle uusia yrityksiä. Tätä ilmiötä kutsutaan takaisinkytkennäksi (eng. backward linkage). Paikallisesti tuotetut hyödykkeet syrjäyttävät tuontihyödykkeitä, mikä sekä alentaa yksikkökustannuksia että kasvattaa reaalituloja ja siten kysyntää entisestään. Alueen houkuttelevuus sekä yrityksille (alemmat kustannukset) että asukkaille (suuremmat reaalitulot) kasvaa. Hyödykekirjon ja reaalitulojen kasvun aiheuttamaa houkuttelevuutta asukkaille kutsutaan eteenpäinkytkennäksi (engl. forward linkage).
Hajauttavat voimat
Keskittävien voimien lisäksi on kaupungistumista vastustavia voimia: Varhaiset uuden talousmaantieteen mallit poikkesivat aiemmasta ottamalla huomioon kaikkien alueiden välisen kaupan ja kuljetuskustannusten etäisyysriippuvuudet. Ne eivät kuitenkaan ottaneet kantaa keskittymisen alkusysäykseen.
Kaupungistumisen alkusysäys
Erityisesti Krugman, Fujita ja Mori julkaisivat pitkin 1990-lukua tutkimuksia, jotka täydensivät uutta talousmaantiedettä kaupungistumisen käynnistymisen ja useiden kaupunkien muodostumisen selityksillä. Selitykset liittyvät kuljetuskustannuksiin, maaseutuväestön tasaiseen jakautumaan ja alueelliseen erikoistumiseen. Teoria muistuttaa Christallerin keskuspaikkateoriaa, mutta mikrotaloustieteellisistä lähtökohdista.
Panssarimonnit
Panssarimonnit (Callichthyidae) on monnikalojen (Siluriformes) lahkoon kuuluva kalaheimo.
Kaupunkitaloustiede
Alueiden väliset tuloerot
Maailmassa on vaikuttanut teollistumisen jälkeen voimakas kaupungistuminen. Samaan aikaan kehittyneessä maailmassa on pääsääntöisesti tapahtunut alueiden välisten tuloerojen pienenemistä. Kehittyvät maat erityisesti Afrikassa ovat samaan aikaan jääneet jälkeen. Tuloerot ovat siis toisaalta pienentyneet eli konvergoituneet kahdessa ryhmässä (kehittyneet ja kehittyvät maat), mutta kasvaneet eli divergoituneet niiden välillä.
Panssarimonnit
Alaheimot ja suvut
Panssarimonnit jaetaan kahteen alaheimoon :
Kaupunkitaloustiede
Alueiden väliset tuloerot
Tuloerojen konvergenssia voidaan mitata jakamalla alueiden välinen keskihajonta tulojen keskiarvolla. Näin mitattua konvergenssia kutsutaan sigma-konvergenssiksi. Toinen tapa on mitata jonkin lähtöajankohdan tulotason ja sen jälkeisen kasvun yhteyttä. Jos alhaisen tulon alueella on voimakkaampi kasvu kuin korkean tulon alueella, puhutaan beta-konvergenssista. Nämä kaksi konvergenssilajia eivät välttämättä esiinny yhtäaikaisesti.
Panssarimonnit
Alaheimot ja suvut
Aitopanssarimonnit Callichthyinae
Kaupunkitaloustiede
Alueiden väliset tuloerot
On myös syytä tehdä ero tuotannontekijätulojen (tulot pääomasta ja työstä) ja käytettävissä olevien tulojen (tulot verojen ja tulonsiirtojen jälkeen) välillä. Ensimmäisellä mitattuna esimerkiksi tuloerot Suomessa kasvoivat 1980–1990, mutta jälkimmäisellä mitattuna pienenivät.
Panssarimonnit
Alaheimot ja suvut
Monniset Corydoradinae :
Aiemmin omana sukunaan olleet vihermonniset (Brochis) on yhdistetty Corydoras-sukuun.
Kaupunkitaloustiede
Maan arvo
Tuotannontekijöistä maa ja luonnonvarat ovat sellaisia, joita ei voida tuottaa lisää. Lisäksi niille on ominaista paikkasidonnaisuus. Maa tuottaa taloudellisessa käytössä palveluvirran, jota voidaan myydä. Myyjä saa sitä vastaan tulovirran. Jos maanomistaja vuokraa maan, antaa hän vuokraajalle oikeuden palveluvirtaan ja perii korvaukseksi maanvuokraa.
Maanomistaja voi vuokraamisen vaihtoehtona luopua maastaan uuden omistajan hyväksi kertamaksua vastaan. Maan myynnissä maasta maksetaan normaalisti markkina-arvo, joka määräytyy sen mukaan mitä maasta saisi markkinavuokraa. Maanvuokran määräytymisestä puolestaan esitti klassisen teoriansa David Ricardo 1800-luvun alussa.
Oletetaan, että maan taloudellinen hyödyntäminen n vuoden kuluessa tuottaa B:n suuruisen vuositulon, mutta siihen liittyy C:n suuruinen vuosikustannus. Tällöin kyseisen maan markkinavuokra on R = B - C ja markkina-arvo voidaan laskea nykyarvon (engl. present value, PV) lausekkeella r:n ollessa vaihtoehtoisten sijoituskohteiden tuotto (esim. korkotaso):
Jos voidaan olettaa nettotulovirran jatkuvan samansuuruisena loputtomasti, nykyarvon yhtälöksi saadaan yksinkertaisesti
Kaupungissa maan arvoon vaikuttaa ratkaisevasti saavutettavuus ja etenkin etäisyys, matka-ajassa mitattuna, keskustasta. Jos muut tekijät eivät vaikuttaisi maan arvoon, markkinavuokraksi tulisi maasta saatava nettotulo vähennettynä sijainnin saavuttamisen kustannuksilla (ml. rahalliset ja aikakustannukset). Jos yritykset voivat sopeuttaa tuotantoaan siten että korvaavat maata sen kallistuessa muilla tuotannontekijöillä, muodostuu maanvuokran jakaumasta keskustaetäisyyden suhteen konveksi (ylöspäin kaartuva) lineaarisen sijaan. Tällöin nimittäin lähellä keskustaa sijaitsevat yritykset tarvitsevat vähemmän maata, koska ne voivat korvata osan kallista keskustatonttia muilla tuotannontekijöillä, ja tarvitessaan maata vähemmän ovat kykeneviä maksamaan siitä korkeamman neliöhinnan kuin mitä muuten olisivat.
Detroit Lions
Detroit Lions on yhdysvaltalainen NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon seura. Se pelaa National Football Conferencen pohjoisessa divisioonassa, NFC Northissa. Seuran kotipaikka on Detroitissa Michiganin osavaltiossa.
Aiemmin Portsmouth Spartans -nimellä tunnettu joukkue aloitti liigassa vuonna 1930 ja pelasi kotiottelunsa Portsmouthissa Ohion osavaltiossa. Suuren laman vuoksi joukkue muutti Detroitiin vuonna 1934.
Lions on voittanut liigamestaruuden neljä kertaa (1935, 1952, 1953, 1957), muttei ole voittanut vielä Super Bowlia. Viime vuosikymmeninä joukkue ei ole juuri menestynyt. Pohjanoteerauksena joukkue hävisi kaudella 2008 kaikki ottelunsa.
400px|left|thumb|Lionsit pelaavat kotiottelunsa [[Ford Fieldillä]]
Murtovarkaus
thumb|upright|Murtovarkaan rikkoma ulko-ovi. Murtovarkaus tarkoittaa sitä, että joku murtautuu lukittuun tilaan, kuten esimerkiksi asuttuun asuntoon tai muuhun suljettuun tilaan, ja anastaa sieltä irtainta omaisuutta. Toisin sanoen kyseessä on varkaus, jonka yhteydessä tapahtuu murto.
Käsitteenä murto tai murtautuminen tarkoittaa sitä, että tekijä väkivallan tai viekkauden avulla rikkoo tai avaa lukon, ikkunan tai jonkin muun esteen päästäkseen oikeudettomasti sisään (toisen hallinnassa olevaan) suljettuun tilaan.
Suomi
Murtovarkautta ei ole Suomen rikoslaissa erikseen määritelty eikä tällaista rikosnimikettä ole itsenäisesti olemassa. Sen sijaan tekijä tuomitaan olosuhteista ja tarkoitusperistään riippuen eri rikoksista seuraavasti:
Murtovarkauksista epäillyiksi päätyneistä henkilöistä ulkomaalaisia oli poliisin tilaston mukaan noin 30–50 prosenttia ennen vuotta 2015. Poliisin 2015 antaman arvion mukaan Suomessa reilusti yli puolet tai jopa lähes 90 prosenttia murtovarkauksista saattoi olla ulkomaalaisten rikollisten tekemiä.
Einar Hagman
Einar August Hagman (22. marraskuuta 1887 Vöyri – 1. elokuuta 1963 Vaasa) oli suomalainen toimittaja ja pakinoitsija. Hän työskenteli Vaasassa ilmestyneessä Vasabladet-lehdessä vuosina 1906–1955, ja kirjoitti siihen pakinoita nimimerkillä ”Neger”. Lisäksi hän kirjoitti näytelmiä Wasa Teaterille. Toinen Hagmanin käyttämä nimimerkki oli ”Masque”.
Jyvitetty pinta-ala
Jyvitetty pinta-ala on laskennallinen ala, jota on käytetty useimmissa ennen vuotta 1992 rakennetuissa asunto-osakeyhtiöissä tasoittamaan samankokoisten asuntojen laadullisia eroja, esimerkiksi sijaintia, tai rakennuskustannusten eroja. Jyvitystä käytetään yhä määritettäessä yhtiön perustamisvaiheessa huoneistojen osakkeiden jakosuhdetta.
Jyvitettyä pinta-alaa voidaan käyttää asunto-osakeyhtiön vastikkeiden, huoneiston vuokran tai asumisoikeusasunnon käyttövastikkeen perustana. Asuntoyhtiöissä se on yleensä merkitty yhtiöjärjestykseen. Vuoden 1992 jälkeen rakennetuissa asuntoyhtiöissä yhtiöjärjestyksessä on merkittävä varsinainen huoneistoala, ja mahdollinen jyvitys asuntojen välillä näkyy esimerkiksi eri kerroksissa olevien samankokoisten asuntojen vaihtelevassa osakemäärässä. Yhtiövastike maksetaan pinta-alan tai osakemäärän mukaan, tavan määrittää yhtiöjärjestys.
Huoneiston jyvitetty pinta-ala on todellinen huoneistoala neliömetreissä kerrottuna huoneistokohtaisella kertoimella. Jyvityskerroin määräytyy asunnon koon ja sijainnin mukaan. . Jyvitys perustuu yhtiön perustamisvaiheessa arvioituun kysyntään ja tarjontaan, ei lainsäädäntöön. Kaikki asuinhuoneistoiden hallintaan oikeuttavat osakkeet ovat samanarvoisessa asemassa asunto-osakeyhtiössä, yhtiön perustamisvaiheessa päätetty jyvitys vaikuttaa vain niiden lukumäärään kussakin huoneistossa.
Asunnon koon kasvaessa neliömetriä kohti lasketut rakennuskustannukset pienenevät. Jyvityskertoimella saadaan yhtiön kulut jaettua paremmin rakennuskustannuksia vastaavasti. Pienissä asunnoissa jyvitetty pinta-ala on suurempi kuin todellinen pinta-ala. Vastaavasti suuremmissa asunnoissa jyvitetty ala on pienempi.
Jyvityksellä korjataan myös rakennettavien asuntojen laadullisia eroja. Alimpien kerrosten huoneistoihin kantautuu yleensä enemmän ääniä yläkerroksista ja porrashuoneesta. Maisemat ovat ylhäältä yleensä paremmat. Ylemmissä kerroksissa tarvitaan hissiä enemmän kuin alemmissa, jolloin hissin käyttökustannukset vaikuttavat jyvityksessä. Jyvityskertoimilla saadaan ylempien kerrosten pinta-ala suuremmaksi, alempien pienemmiksi. Laadullisesti hieman paremman asunnon omistaja maksaa hivenen suuremman osuuden yhtiön kuluista.
Jamie Moses
pienoiskuva|Jamie Moses vuonna 2013. Jamie Moses on brittiläinen muusikko. Hänen on soittanut muun muassa yhtyeissä Mike + The Mechanics, Bob Geldof, U2, The Pretenders, Mica Paris & Marty Pellow, Cozy Powell, Pino Palladino, The Brian May Band, ja Mike & The Paige. Hän on soittanut myös monien artistien taustayhtyeissä. Nykyisin Moses vaikuttaa Tom Jonesin taustayhtyeessä. Moses soitti taustakitaraa Queen-yhtyeen konserttikiertueella Queen + Paul Rodgers vuosina 2005, 2006 ja 2008.
Jyvitetty pinta-ala
Useimmat asunto-osakeyhtiön kustannukset jaetaan asuntojen välille jyvitetyn pinta-alan tai jyvityksellä korjatun osakemäärän mukaan. Toisaalta myös kunkin asunnon äänivalta yhtiön asioista päätettäessä määräytyy saman jyvityksen mukaan. Tyypillisesti uudemmissa yhtiöissä jokaisella huoneistolla on jyvityksen mukainen määrä yhtiön osakkeita, ja niiden mukainen äänivalta yhtiökokouksessa.
Jyvitys-termin alkuperä
Termi jyvitys pohjautuu maatalousyhteiskunnan aikaiseen käytäntöön, jossa viljelysmaan arvoa esimerkiksi verotusta tai tilusten jakamista varten arvioitaessa otetaan huomioon maa-alueen pinta-alan lisäksi sen suhteellinen tuottavuus, eli se kuinka monta jyvää se keskimäärin tuotti yhtä kylvettyä jyvää kohti (jyväluku). Jyvitys on siis keino tasata samaa suuretta olevia eriarvoisia määriä.
Kummitus (yhtye)
Kummitus oli suomalainen rock-yhtye, jonka ainoaksi jäänyt albumi Kahdet kasvot julkaistiin vuonna 1976.
Historia
Yhtyeen tyyli oli tamperelaisen ohjelmatoimistovetäjä Heikki Kauppisen ideoima. Ajatuksena oli lanseerata markkinoille yhtye, joka naamioituisi niin, ettei sen jäsenten kasvoja koskaan paljastettaisi julkisuudessa. Lisäksi jokaiselle muusikolle annettaisiin oma taiteilijanimi. Kauppinen ehdotti ajatusta tuolloin Ähtärissä toimineelle Matthews-yhtyeelle, josta tehtiin Kummitus.
Yhtyeen musiikillisena linjana oli eräänlainen kauhurock. Love Records kiinnittikin yhtyeen talliinsa keväällä 1975. Yhtye levytti singlen "Kuoleman liekki / Kalman koura", jonka tuottajana toimi Pave Maijanen. Yhtyeen kokoonpano oli tuolloin Jussi Niemi (kitara), Hannu Latva-Hakuni (koskettimet), Juhani ”Olli” Kivistö (basso) ja Seppo Tammilehto (rummut). Singlellä lauloivat Kivistö ja Niemi.
Kummitus teki ensimmäisen keikkansa kesällä 1975 Kangasniemen Syvälahden lavalla. Tuolloin myös single oli jo julkaistu.
Yhtyeen suurin keikka oli Dr. Feelgoodin lämmittelijänä Oulun Kuusrockissa heinäkuussa 1975. Jokaisen soittajan koregrafia oli tarkkaan suunniteltu. Vasta lavalle mennessään yhtye tajusi, että on liian valoista. Yhtyeen konseptiin kun kuului esiintyä pimeässä. Keikan jälkeen yhtyeestä kohistiin ja jäsenten henkilöllisyyksiä arvailtiin. Kouluissa jaettiin Kummitus-aiheisia lukujärjestyksiä, sekä tarroja. Yhtye pääsi jopa koulukirjojen ja Suosikin kanteen.
Kummitus keikkaili olemassaolonsa aikana muun muassa Hurriganesin kakkosyhtyeenä. Yhtyeen naamioitumista ei kuitenkaan jaksanut ymmärtää yleisö kuin myöskään siinä soittaneet muusikot. Varsin pian yhtye luopuikin maskeistaan ja teki keikkoja lavasteenaan vain valoshow.
Love Records ei halunnut jatkaa yhteistyötä Kummituksen kanssa, mutta myöhemmin syksyllä yhtye äänitti lahtelaisessa Microvox-studiossa kokonaisen albumin Kahdet kasvot. Levylle basistiksi vaihtui Pertti ”Roope” Hurmalainen. Albumin solisteina kuullaan Tammilehtoa ja Niemeä, jotka ovat myös säveltäneet levyn materiaalin. Albumin tuottajina toimivat Kari Kantalainen ja Vesa Majanen ja se julkaistiin BASF-levymerkillä.
Riitainen orkesteri toimi vielä talven 1976, jonka jälkeen siitä tehtiin trio. Kokoonpano oli tässä vaiheessa Eero Peltonen (kitara), Seppo Tammilehto (rummut) ja yhtyeeseen palannut Juhani Kivistö (basso). Kummitus säesti kesällä muutamia keikkoja Mikko Alataloa otsikolla Manserock-76. Elokuussa yhtye kuitenkin hajosi lopullisesti Seppo Tammilehdon lähtiessä takaisin Alwari Tuohitorven rumpaliksi. Ennalta sovittuja Kummitus-keikkoja tekivät vielä tämän jälkeenkin jonkin aikaa satunnaiset Tampereen bändipiirien kokoonpanot.
Esiintyminen
Yhtyeen jäsenillä oli peruukit päässään, ja he olivat maalanneet itsensä neonväreillä luurangoiksi. Keikkojen aikana lavan takaosassa oli televisioita, jotka näyttivät kauhuelokuvia ja musiikkivideoita. Keikat alkoivat yleensä puheella: "Maasta sinä olet tullut, maaksi pitää sinun jälleen tuleman”. Sen aikana joku yhtyeen jäsenistä heitti kauhalla hiekkaa lavalle.
Danny Miranda
thumb|upright=0.85|Danny Miranda Danny Miranda on brittiläinen basisti. Hän on soittanut muun muassa Blue Öyster Cult ja Meat Loaf -yhtyeessä. Hän on toiminut myös sessiomuusikkona ja soittanut useiden artistien albumeilla ja taustayhtyeissä.
Miranda soitti bassokitaraa Queenin ja Paul Rodgersin kiertueella 2005–2006 ja 2008.
Hirvijoki
Hirvijoki tarkoittaa seuraavia asioita
Suomalaiset loitsut
Suomalaisia ja karjalaisia loitsuja tunnetaan muistiinmerkittyinä paljon, useimmat niistä kalevalamittaisia. Alkujaan suomalaiset loitsut on laulettu. Myös Kalevalan sankarit laulavat loitsunsa. Vanhin kirjallinen tieto itämerensuomalaisesta loitsusta on 1200-luvun Novgorodista. Kyseessä on tuohikirje, jossa on ilmeisesti salamaa koskeva loitsu. (Tuohikirje 292)
Tällaiset loitsut ovat samalla syntykertomuksia, ja sisältävät siksi paljon tietoa siitä, mistä muinaiset suomalaiset ovat ajatelleet asioiden ja ilmiöiden johtuvan.
Joitakin loitsukatkelmia on säilynyt elävänä kansanperinteenä näihin päiviin, muun muassa lastenloruina. Oli ennen onnimanni –loru saattaa olla alkujaan loitsu. Lastenloruna on säilynyt myös kivunlievitysloitsun pätkä:
Kivun synty ei tässä katkelmassa ole enää mukana, mutta alkujaan se on loitsuun kuulunut. Kalevalan mukaan:
Alkuperäisen loitsun mukaan Kiputytti on siis luonut kivut raastaen järkälettä. Loitsussa kivun käskettiin palata kiveen, mistä se oli tullutkin.
Toiset loitsut ovat myös rukouksia jollekin jumaluudelle tai henkiolennolle. Esimerkiksi loitsua, jolla pyydetään Ukko ylijumalalta tulista miekkaa, voidaan pitää myös rukouksena.
Joissain loitsuissa on vedottu yhtä aikaa neitsyt Maarian, Ukko ylijumalaan, Jeesukseen ja Ilmariseen.
Wayne Frye
Wayne Thomas Frye (30. marraskuuta 1930 Trinity, Kentucky – 26. helmikuuta 2014 Lexington, Kentucky) oli yhdysvaltalainen upseeri, soutaja ja olympiavoittaja.
Frye kuului Yhdysvaltain olympiakultaa voittaneeseen kahdeksikkojoukkueeseen Helsingissä 1952. Hän työskenteli muun muassa upseerina Yhdysvaltain ilmavoimissa ja osallistui lentäjänä Vietnamin sotaan.
Frye kuoli Kentuckyn Lexingtonissa 26. helmikuuta 2014, 83-vuotiaana.
Uus-Babylonia
thumb|300px|Lähi-itä n. 600 eaa. Tummansininen - [[Lyydia, vaaleanvihreä - Meedia, punaruskea - Uus-Babylonia, oranssi - Egypti. ''Lähde: William R. Shepherd: Historical Atlas. New York, Henry Holt and Company, 1911.]]