cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maija Hurri
Maija Hurri on suomalainen kristillinen kirjailija ja toimittaja. Hän on ollut KD-viikkolehden eduskuntatoimittaja 1999-2007. Maija Hurri on ollut Kristityt Yhdessä ry:n Aalloilla-lehden päätoimittaja.2008-2015. Hurri on toimittanut myös radio-ohjelmia Radio Dein kanavalle 1999-2023.ja toimittaa edelleen. Hurri on istunut Vantaan kaupunginvaltuustossa kristillisdemokraattien edustajana vuosina 1997-2017 ja noiden vuosien kuluessa kaikkiaan 9 vuotta Vantaan kaupunginhallituksessa. Hän on toiminut Kristillisten kustantajien yhdistyksen sihteerinä. Maija Hurri on asunut Vantaalla vuodesta 1969 lähtien.
Metropolisin ja Hastingsin algoritmi
Algoritmin testaaminen
Käytännössä ei koskaan voida varmasti todeta, että jokin Metropolisin ja Hastingsin algoritmin tuottama Markovin ketju simuloi hyvin kohdejakaumaa. Usein luotettavin keino on näytehistorioitten silmämääräinen tarkastelu. Näytehistoria on kuvaaja ketjun tilan arvoista tilan indeksien ("ajanhetkien") funktiona.
Satunnaiskulun tapauksessa keskeinen algoritmin tehokkuutta säätelevä parametri on ehdokasjakauman varianssi \sigma^2. Jos varianssi on liian suuri, algoritmi on tehoton, koska hyväksymistodennäköisyys on alhainen. Jos taas varianssi on liian pieni, ehdokasarvot ovat usein lähellä nykyisiä harvoja. Tällöin ketjusta tulee voimakkaasti autokorreloitunut eli ketjuun on generoitava hyvin monta arvoa, jotta se simuloisi hyvin koko jakaumaa.
Taustalla olevaa teoriaa
Yleisesti näytteistysalgoritmin toimimisen takaavat lauseet ovat suurten lukujen laki je keskeinen raja-arvolause.
Metropolisin ja Hastingsin algoritmin tuottamat Markovin ketjun tilat eivät yleisesti ole toisistaan riippumattomia, joten tavallisesti esitetyt versiot suurten lukujen laista ja keskeisestä raja-arvolauseesta eivät riitä.
Artikkelissa todistetaan Metropolisin ja Hastingsin algoritmille oma suurten lukujen lause. Sen mukaan jos ehdokasjakauman kantaja sisältää kohdejakauman kantajan, niin algoritmin tuottaman otoksen keskiarvo lähestyy kohdejakauman odotusarvoa, kun otoskoko lähestyy ääretöntä. Sama koskee kaikkia muitakin jakauman momentteja, siis esimerkiksi varianssia.
Samoin artikkelissa todistetaan keskeinen raja-arvolause Metropolisin ja Hastingsin algoritmille. Siinä otoskeskiarvon poikkeama odotusarvosta riippuu otoskoon lisäksi esimerkiksi ketjun autokorrelaatiofunktiosta, joten se ei tarjoa yhtä käytännöllistä virhearviota kuin riippumattomien jonojen keskeinen raja-arvolause. Se kuitenkin osoittaa, että otoskesarvo on suurilla otosko'oilla likimain normaalijakautunut ja että sen poikkeama jakauman odotusarvosta eli odotusarvoestimaatin virhe on 1/\sqrt{N}-riippuvainen, missä N on ketjun pituus.
Huomen-lehmä
Pohjoismaiden ensimmäinen siirtogeeninen nauta Huomen oli syntymähetkestään lähtien median lemmikki. "Lääkelehmä" kasvoi symboloimaan koko Suomen tuoreen biotekniikka-alan tulevaisuususkoa. Huomenen tarinalle ominaista oli alusta lähtien asetetut suuret odotukset, joita ei ole tähän päivään mennessä lunastettu. "Kultaisen vasikan" ympärille rakentunut julkisuus oli kuitenkin nostamassa alan toimintaedellytyksiä tasolle, josta sillä toimivat yritykset ja yhteisöt nauttivat edelleen. Tämä on ilmeisintä Kuopion yliopistossa, jossa Huomenen kehittäneen professori Juhani Jänteen tutkimusryhmän ympärille rakentui kansainvälisesti merkittäviä geenitekniikan osaajia kasvattava A. I. Virtanen -instituutti. Heti Huomenen vanavedessä perustetut, lyhyemmän aikavälin tuotto-odotuksiin nojanneet yritykset on puolestaan pääosin jo haudattu.
Strängnäsin kunta
thumb|right|250px|Strängnäsin oikeustalo. thumb|right|250px|Strängnäsin raatihuone. thumb|right|250px|Tosteröbron Strängnäsin ja Abborrbergetin välillä. thumb|right|250px|Gripsholmin linna Mariefredissä. thumb|right|250px|Hjorthagenin luonnonsuojelualue Mariefredissä. thumb|right|250px|Kärnbon autiokirkko.
Huomen-lehmä
Tausta ja Huomenen syntymä
Huomen syntyi aikana, jolloin biotekniikka oli Suomessa nuori ja kasvava ala, jolle asetettiin erittäin suuria odotuksia. Biotekniikasta odotettiin 1990-luvun alun lama-Suomeen uusia menestyviä yrityksiä. Myös toiveita syövän ja aidsin kaltaisten sairauksien voittamisesta esitettiin. Nämä odotukset liitettiin tulevina vuosina alan julkiseksi symboliksi nousseeseen Huomeneen.
Strängnäsin kunta
Strängnäsin kunta on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin ja Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Strängnäs.
Huomen-lehmä
Tausta ja Huomenen syntymä
Media suhtautui Huomeneen ja sitä ympäröiviin hurjiin tulevaisuuden näkymiin varsin kritiikittömästi. Helsingin Sanomat kertoi joulun alla 1993 arvokasta lääkemaitoa lypsävän Huomenen olevan "kymmenen tai satojen miljoonien markkojen arvoinen". Tammikuussa 1994 Savon Sanomat kertoi puolestaan lääkemaidon maksavan "noin miljardi markkaa kilolta".
Strängnäsin kunta
Kunnan maapinta-ala on 739,42 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 38 129 henkeä (31.12.2021).
Huomen-lehmä
Huomenen ongelmat
Huomenessa ilmeni terveysongelmia, jotka koituivat lopulta sen kohtaloksi. Huomenta ei uskallettu saattaa tiineeksi, koska siirtogeenikonstruktion pelättiin leviävän muuallekin kuin maitorauhasiin, millä olisi voinut olla eläimen kannalta tuhoisat seuraukset.
Strängnäsin kunta
Pohjoisessa kunta rajoittuu Mälaren-järveen. Kunnan alueella sijaitsee myös Mariefredin entinen kaupunki. Mariefredissä sijaitsee Gripsholmin linna.
Huomen-lehmä
Huomenen loppu
1990-luvun puolivälissä lääkelehmät viettivät hiljaiseloa median suhteen. Tuohon mennessä alan tutkimushankkeisiin oli kuitenkin saatu mukaan niin valtion (mm. Sitra sijoitti Pharming B.V.:hen 10 Mmk ) kuin kansainvälistä rahaakin. Rahoittajat odottivat tuloksia, mutta kaupallistaminen osoittautui vaikeaksi. Markkinoita uusille tuotteille ei ollut. Siirtogeenisten eläinten kohdalla yliarvioitiin niiden lyhyen aikavälin vaikutukset.
2000-luvun alkuun mennessä geeniteknologian kritiikki oli rantautunut Suomeen. Julkisuudessa alettiin puhua hankkeista kriittiseen sävyyn. Myös teknologiaa kehittävien yhtiöiden rahat alkoivat loppua. Syksyllä 2001 Pharming ajautui selvitystilaan, seuraavassa kuussa Huomen-lehmä lopetettiin ylipainon ja nivelvaivojen takia , ja vuoden loppuun mennessä Pharming oli konkurssissa. Lopetettu Huomen-lehmä täytettiin ja sijoitettiin Kuopion luonnontieteelliseen museoon. Nykyisin se on esillä Bioteknia-rakennuksessa, jossa Kuopion yliopiston A. I. Virtanen -instituuttikin toimii.
Strängnäsin kunta
Kuntajaon kehitys
Vuonna 1943 tuollon Uppsalan läänissä sijainnut Arnön (myös Bond-Arnö) kunta jaettiin liittämällä osa Kungs-Husbyhyn nykyisessä Enköpingin kunnassa ja osa Aspöhön nykyisessä Strängnäsin kunnassa. Vuonna 1950 jaettiin myös Strängnäsin maalaiskunta liittämällä osa Strängnäsin kaupunkiin ja osa Aspön kuntaan.
Huomen-lehmä
Vaikutus
Valtavan huomion myötä bioteknologiaan alkoi virrata rahaa. Huomenen kehittänyt Jänteen tutkimusryhmä perusti FinnGene-yhtiön, jonka piti kaupallistaa osaaminen ja muuttaa lupaukset rahaksi. Tulevina vuosina Jänteen ympärille Kuopion yliopistoon rakentui kokonainen bioteknologiasektori, helmenään A.I. Virtanen -instituutti, jonka kasvua rahoitettiin myös yliopistosta lakkautetun hammaslääketieteen kompensaatiorahoilla ja -viroilla. Professori Juhani Jänne sai itse 1994 Matti Äyräpään palkinnon. Lupaukset olivat kuitenkin ennenaikaisia. Punasolun kasvutekijä huomattiin patentoiduksi Yhdysvalloissa, minkä katsottiin viivästyttävän lääkemaidon tuotantoa ainakin kymmenellä vuodella.
Strängnäsin kunta
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin neljä "suurkuntaa" ja kaksi kaupunkia:
Huomen-lehmä
Vaikutus
Hollantilainen Pharming-yhtiö osti FinnGenen ja alkoi kehittämään Suomessa Alankomaissa aikaisemmin kehitetyn geenisonni-Hermanin jälkeläisiä. Hermanin jälkeläisissä oli siirtogeeni, joka tuotti niiden maitoon laktoferriinia. Julkisuudessa puhuttiin jälleen lääkelehmistä, ja tulevat tuotteet liitettiin löyhästi jopa syövän ja aidsin parantamiseen. Maalattu kuva oli erittäin pinnallinen. Tekninen puoli kuvattiin naivistisesti ja jätettiin osin salaperäisyyden varjoon. Viestinnässä keskityttiin vetoamaan inhimillisyyteen ja tunteisiin muun muassa kertomalla eläinten hyvästä hoidosta. Taloudellinen ja kaupallinen tarkastelu jäi mediassa kuriositeetiksi. Ainoita tätä puolta analysoivia artikkeleita, ”Herman syrjäytti Huomenen” ilmestyi Talouselämä-lehdessä (14/1996). Artikkelissa todettiin Pharmingilla olevan Euroopassa kilpailijoita ja siirtogeenisen tuotannon olevan riskialtista. Lisäksi artikkelissa kerrottu Pharming - FinnGene kaupassa siirtyneen Huomenen tasearvo, 7 000 markkaa, paljasti, miten suuri osuus koko yhtiön arvosta oli pelkillä odotusnäkymillä.
Strängnäsin kunta
Kuntajaon kehitys
Vuonna 1971 näistä muodostettiin nykyinen Strängnäsin kunta lukuun ottamatta Taxingea, joka siirrettiin Tukholman lääniin ja Södertäljen kuntaan.
Huomen-lehmä
Vaikutus
Keskustelua geenitekniikan riskeistä ja haasteista ei osattu vielä käydä - sitä saatiin odottaa vuosikymmenen loppupuolelle, jolloin debatti esimerkiksi kloonauksesta (Dolly-lammas) ja GMO-lajikkeiden maahantuonnista käynnistyi.
Huomenesta jäi jälki alan kotimaiseen historiaan ja erityisesti Kuopion yliopistoon kertyneiden julkaisujen, rahoituksen ja osaamisen myötä. Esimerkiksi ensimmäistä länsimaista geenilääkettä markkinoille 2009 tuomassa oleva Ark Therapeutics perustuu suurelta osin A.I. Virtanen -instituutin professori Seppo Ylä-Herttualan työhön. Ylä-Herttuala on palkittu Jänteen tavoin Matti Äyräpään palkinnolla. Mikäli lääke saa myyntiluvan, olisi se ensimmäisiä todellisia näyttöjä geeniteknologian kaupallisen potentiaalin lunastamisesta, joita alalla on odotettu Huomenesta lähtien. Joulukuussa 2009 EMEA kuitenkin hylkäsi Ark Therapeuticsin Cerepro-lääkkeen myyntilupahakemuksen, ja tammikuussa 2010 yritys ilmoitti aloittavansa YT-neuvottelut, jotka koskivat 50 % sen työntekijöistä.
Strängnäsin kunta
Vaakuna
Vaakunaselitys: Kultaisessa kentässä vierekkäin Pyhä Pietari ja Pyhä Paavali pukeutuneina punaiseen, iho ja sädekehä hopeiset, hiukset ja parta sekä avain ja miekka siniset. (Ruotsiksi: I fält av guld S:t Petrus och S:t Paulus, sida vid sida, i röd klädnad med hy och nimbus av silver, med hår och skägg samt nyckel och svärd blå.)
Vaakunaselitystä muutettiin jonkin verran vuonna 1975. Aikaisemmasta uusi vaakuna eroaa siten, että ihonväri on määritetty hopeiseksi sekä hiukset ja parta ovat saaneet sinisen värin, mitä vaakunaselityksessä ei aiemmin ollut mainittu. Lisäksi viitat olivat aikaisemmin vihreitä. Kunta rekisteröi uuden vaakunan Patentti- ja rekisterihallituksessa vuonna 1977.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 839 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Lewis Williamson
Lewis Williamson (s. 11. marraskuuta 1989 Dundee, Skotlanti, Iso-Britannia) on brittiläinen moottoriurheilija.
Strängnäsin kunta
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 700 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Lewis Williamson
Ura
Vuonna 2008 Williamson siirtyi Britannian Formula Renault -sarjaan. Hän sijoittui kuudenneksi talvisarjassa ja neljänneksi Portugalin Formula Renault -talvisarjassa. Hän ajoi myös muutaman kilpailun Formula Jedi -sarjassa. Vuonna 2009 Williamson sijoittui kymmenenneksi Britannian Formula Renault -sarjassa. Samana vuonna hän sai British Racing Driver's Clubin Rising Star -palkinnon. Hän jatkoi sarjassa seuraavana vuonna sijoittuen sarjan toiseksi. Palkinnoksi Williamson sai McLaren Autosport Awardin ja mahdollisuuden testata McLarenin F1-autoa. Vuonna 2011 Williamson kilpaili World Series by Renault -sarjassa neljä kilpailua saavuttamatta pisteitä. Hän kilpaili myös GP3-sarjassa Arden-tallissa. Hän starttasi paalupaikalta Valencian kilpailuun, jossa hän sijoittui toiseksi. Sprinttikilpailussa hän ajoi kuudenneksi. Hän voitti yhden kilpailun Silverstonen sprinttikilpailussa ja sijoittui sarjan kahdeksanneksi.
Strängnäsin kunta
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Abborbergetin taajaman nimenä on joskus ollut myös Sundby.
Avosetit
Avosetit (Recurvirostridae) on rantalintujen lahkoon kuuluva lintuheimo. Avosetit ovat pitkäjalkaisia ja -nokkaisia, tavallisesti mustavalkoisia kahlaajia. Niitä tavataan kaikissa maanosissa Antarktista lukuun ottamatta.
Avosetteihin kuuluu kolme sukua:
Strängnäsin kunta
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Åkers Krutbruk on sittemmin kasvanut yhteen Åkers styckebrukin taajaman kanssa.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Osbyn kunta
thumb|260px|Osbyn kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Osbyn kunta on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Osby.
Strängnäsin kunta
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Strängnäsin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Osbyn kunta
Kunnan maapinta-ala on 576,38 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 13 269 henkeä (31.12.2021).
Strängnäsin kunta
Kunnanvaltuusto
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Strängnäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Strängnäsin kunnan piireistä.
Lewis Williamson
Ura
Vuonna 2012 Williamson kilpaili jälleen World Series by Renault -sarjassa. Hän ajoi viisi kilpailua, kunnes hänet korvattiin António Félix da Costalla. Myöhemmin Williamson teki paluun GP3-sarjaan siirtyen Status GP -talliin. Hän keräsi 11 pistettä sijoittuen sarjan 17:ksi. Vuonna 2013 Williamson jatkoi GP3:ssa uudessa Bamboo Engineering -tallissa. Hän saavutti yhden kolmossijan ja 44 pistettä sijoittuen sarjan 11:ksi.
Strängnäsin kunta
Piirit
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Kaisa ja luksuskodit
Kaisa ja luksuskodit on ohjelma, jossa Kiinteistövälittäjä Kaisa Liski esittelee jokaisessa jaksossa kolme kotia, joista yksi valitaan finaalin. Yhteensä luksuskoteja esitellään eri puolilla Suomea sekä Tallinnaa 30 kappaletta. Voittaja valitaan sarjan viimeisessä jaksossa. Ensimmäinen jakso esitettiin Nelonen-kanavalla 26. maaliskuuta 2015.
Osbyn kunta
Kuntajaon kehitys
Osbyn maalaiskuntaan perustettiin Osbyn taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1887. Se erotettiin vuonna 1937 Osbyn kauppalaksi. Lisäksi Örkenedin maalaiskuntaan perustettiin Lönsbodan taajaväkinen yhdyskunta vuonna 1928. Vuoden 1952 kuntauudistus ei aiheuttanut muutoksia Osbyn kauppalaan eikä Loshultin, Osbyn ja Örkenedin maalaiskuntiin. Verum, Visseltofta ja Vittsjö yhdistettiin kuitenkin Vittsjön "suurkunnaksi". Vuonna 1962 Osbyn maalaiskunta liitettiin Osbyn kauppalaan. Osbyn kauppala muutettiin Osbyn kunnaksi vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon. Vuonna 1974 Osbyn kuntaan liitettiin vielä Loshultin ja Örkenedin kunnat sekä Visseltoftan seurakunta jaetusta Vittsjön kunnasta.
Strängnäsin kunta
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Osbyn kunta
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Osbyn kauppalan vaakuna. Myös kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Strängnäsin kunta
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Osbyn kunta
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 77 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 74 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 175 981 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 83 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Marklunda on sittemmin kasvanut yhteen Osbyn taajaman kanssa.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Osbyn kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Osbyn kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Rinnenysämuura
Rinnenysämuura (Chamaeza meruloides) on Brasilian kotoperäinen varpuslintu. Se elää maan kaakkoisosassa Bahiassa, Minas Geraisissa, Espírito Santossa ja Santa Catarinan koillisosassa. Lajin holotyypin kuvaili Nicholas Aylward Vigors Brasiliasta 1825.
Ravenswood (elokuva)
Ravenswood on vuonna 2008 ilmestynyt David Denneenin ohjaama ja Dave Warnerin käsikirjoittama australialainen psykologinen jännityselokuva, jonka pääosissa ovat Travis Fimmel, Teresa Palmer ja Stephen Moyer. Elokuvan tuottajina olivat Anna Fawcett, Todd Fellman ja Mark Lazarus. Vanessa Redgrave tekee elokuvassa cameoroolin.
Juoni
Murhattuaan kaksi ihmistä pikkurikollinen Ron (Travis Fimmel) pakenee Dale-nimisen tyttöystävänsä (Teresa Palmer) kanssa poliisia. He etsivät piilopaikkaa syrjäisestä kartanosta, joka vaikuttaa autiolta. Käy kuitenkin ilmi, että kartanossa asuu varakas taidekauppias Andrew (Stephen Moyer). Epätoivoissaan karkulaiset ottavat Andrew’n panttivangiksi. Aluksi Andrew vaikuttaa haavoittuvaiselta uhrilta, mutta pian alkaa näyttää siltä, että hänellä on synkkiä salaisuuksia.
Tuotanto
Ravenswoodia alettiin suunnitella joulukuussa 2004. Ravenswood kuvattiin Australiassa, Uusi Etelä-Walesin Goulburnin ja Sydneyn kaupungeissa, vuoden 2005 loppupuolella. Elokuvan työniminä olivat tuotannon aikana Ravenswood, Guests ja Power Surge. Yli puolet elokuvan viiden miljoonan dollarin budjetista tuli Film Finance Corporationilta. Elokuvan toinen tuotantoyhtiö oli Filmgraphics Entertainment.
Julkaisu
Alun perin Accent Entertainmentin oli tarkoitus julkaista elokuva toukokuussa 2006. Useiden koe-esitysten jälkeen elokuvan alkuperäinen kahden tunnin kesto leikattiin puoleentoista tuntiin. Myös elokuvan juonen loppua muutettiin tulkinnanvaraisemmaksi. Lionsgate julkaisi Ravenswoodin DVD:nä Yhdysvaltain markkinoille 19. elokuuta 2008. Elokuva julkaistiin suoraan DVD:lle useissa maissa, mutta kotimaassaan Australiassa elokuva sai ensi-iltansa elokuvateatterissa 2. huhtikuuta 2009. Elokuvaa esitettiin ainoastaan viikon verran yhdessä elokuvateatterissa Sydneyssä. Suomessa Ravenswood julkaistiin DVD:nä 12. helmikuuta 2009. Suomessa DVD-julkaisua levitti Pan Vision.
Harri (sukunimi)
Harri on Suomessa esiintyvä sukunimi. Tammikuussa 2022 Harri oli nykyisenä sukunimenä 358 suomalaisella.
Sinbad Merenkulkija (vuoden 1974 elokuva)
Sinbad Merenkulkija on tšekkoslovakialainen animaatio vuodelta 1974 ja sen ohjasi tšekkiläinen animaatio-ohjaaja Karel Zeman. Animaatio kertoo Tuhannen ja yhden yön tarinoista tutun Sinbad Merenkulkijan kaikista seitsemästä seikkailusta. Suomenkielisen kertojan äänenä on Timo Toikka.
Suomunysämuura
Suomunysämuura (Chamaeza turdina) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Venezuelan luoteisosia ja Kolumbian El Valle del Río Magdalenan ja Valle del Caucan. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Lajin holotyypin kuvailivat Jean Cabanis ja Ferdinand Heine Bogotásta 1859.
Anna Shaffer
Anna Shaffer (s. 15. toukokuuta 1992 Iso-Britannia) on brittiläinen näyttelijä. Hän on näytellyt Romilda Vanea elokuvassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi.
Scarlett Byrne
Scarlett Byrne (s. 6. lokakuuta 1990 Hammersmith, Lontoo) on brittiläinen näyttelijä. Hän on esittänyt Harry Potter -elokuvissa Pansy Parkinsonia. Byrne näyttelee ensimmäisen kerran elokuvassa Harry Potter ja puoliverinen prinssi. Hän näyttelee osaa myös kahdessa viimeisessä elokuvassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset, osa 1 ja osa 2. Byrne näyttelee Vampyyripäiväkirjojen 7. kaudella Nora Hildegardia.
Byrne avioitui Playboy-konsernin perijän Cooper Hefnerin kanssa marraskuussa 2019 heidän oltuaan sitä ennen neljä vuotta kihloissa.
There Is Nothing Left to Lose
There Is Nothing Left to Lose on Foo Fighters -yhtyeen kolmas kokopitkä studioalbumi. Se ilmestyi vuonna 1999. Levyllä on 11 kappaletta, joista tunnetuin on ”Learn to Fly”. Kappaleesta tehtiin myös musiikkivideo. Levyn kahdeksas raita ”Next Year” toimi yhdysvaltalaisen Ed-televisiosarjan tunnusmusiikkina sen ensimmäisellä tuotantokaudella. There Is Nothing Left to Lose on ainoa levy, jossa Foo Fightersissa on vain kolme henkilöä soittamassa.
Voitot
Grammy Awards
Avosetit (suku)
Avosetit (Recurvirostra) on avosettien heimoon kuuluva lintusuku. Avosetit ovat pitkäjalkaisia, käyränokkaisia ja mustavalkoisia kahlaajia.
Avosettien sukuun kuuluu neljä lajia:
Aiheesta muualla
Recurvirostra
Kantapää
thumb|250px|Naisen kantapää. Kantapää (calx) on kantaluun (os calcaneus) ja sitä ympäröivien kudosten muodostama rakenne. Kanta-astujilla kuten ihmisellä ja karhulla se osuu joka askeleella maahan, kun taas varvasastujilla (esimerkiksi kissaeläimet) ja kärkiastujilla (esimerkiksi hevoseläimet) kantapää sijaitsee varsin ylhäällä takaraajassa ja sitä kutsutaan kintereeksi.
Anatomia
Kantaluu sijaitsee jalkaterän takaosassa. Muodoltaan se on epäsäännöllisen kuutiomainen. Se koostuu suurelta osin huokoisesta hohkaluusta ja sen pinnassa oleva tiiviin luun kerros on suhteellisen ohut. Kantapään hyvin tuntuvaa leveähköä takaosaa kutsutaan kantakyhmyksi (tuber calcaneus). Siihen kiinnittyy akillesjänne (tendo calcaneus), joka on kolmipäisen pohjelihaksen jänne, sekä jalkapohjan kalvojänne (aponeurosis plantaris). Yläpinnaltaan kantaluu niveltyy ylimpään nilkkaluuhun, telaluuhun (os talus) muodostaen osan (articulatio subtalaris) alemmasta nilkkanivelestä (articulatio talocalcaneonavicularis), etupinnaltaan taas kuutioluuhun (os cuboideum).
Kantapään iho on paksua ja hyvin keratisoitunutta, mikä suojaa jalkaa kävellessä. Heti ihon alla on rasvapatja, joka koostuu sidekudoksisista väliseinistä. Sen dorsaalipuolella on edellä mainittu jalkapohjan kalvojänne, joka on paksuudeltaan jopa 2-4 mm ja jonka tehtävänä on osaltaan ylläpitää jalkaholvia. Tästä kalvojänteestä ja kantaluusta lähtee lisäksi varpaiden lyhyt koukistajalihas (musculus flexor digitorum brevis).
Kantapään haavat
Kuivassa ilmassa ja hoidon puutteen takia kantapäät saattavat kuivua. Tämän seurauksena ne voivat halkeilla ja vuotaa verta. Väärin hoidettuna tämä saattaa johtaa bakteeripesäkkeiden muodostumiseen ja edelleen tulehduksiin. Myös ihon sarveiskerroksen paksuuntuminen voi johtaa kantapäiden halkeilemiseen. Perinnöllisyydellä on myös suuri vaikutus kantapäiden halkeilemiseen. Erilaiset voiteet ja jalkakylvyt ovat osa halkeilevien kantapäiden hoitoa.
Punakulmakiipijä
Levinneisyys
Punakulmakiipijää tavataan Australian kaakkoisosissa. Sen kannan kokoa ei tiedetä, mutta kannankehitys on vakaa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Elintavat
Punakulmakiipijä elää metsissä veden läheisyydessä ja sitä tavataan 1 500 metrin korkeuteen merenpinnasta. Laji käyttää ravinnokseen hyönteisiä ja elää pareittain tai 3–4 yksilön parvina.
RN Aquilone (1927)
RN Aquilone oli Italian kuninkaallisen laivaston Turbine-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Sestri Ponentesta Cantieri navali Oderolta, missä köli laskettiin 18. toukokuuta 1925. Alus laskettiin vesille 3. elokuuta 1927 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 3. joulukuuta.
Palvelus
Alus upposi osuttuaan miinaan 17. syyskuuta 1940.
Wager
Wager tarkoittaa seuraavia:
Kuulampi
Kuulampi (järvinumero 04.198.1.009) on Vuoksen vesistöön kuuluva järvi Rautjärvellä Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen pinta-ala on 23,92 hehtaaria, rantaviivan pituus 3,06 kilometriä ja korkeus merenpinnasta 111,4 metriä. Järven valuma-alue on 0, 586 903 km².
Järvi on Vuokseen Venäjän puolella laskevan Helisevänjoen sivujoen Kuunjoen (myös Kuujoki, Kuununjoki, ) lähdejärvi. Järvi kuuluu Suomen nykyisessä vesistöaluejaossa Vuoksen alueen (04.19) osa-alueena olevaan Kuunjoen valuma-alueeseen (04.198)
YES-verkosto
right|frameless YES-verkosto on yrittäjyyskasvatuksen asiantuntijaverkosto, joka tukee ja valmentaa opettajia ja toimii alueellisen yrittäjyyskasvastustyön rakentajana ja yhteistyön kehittäjänä. YESin tavoitteena on luoda yrittäjämäistä toimintakulttuuria, jossa koulutus ja elinkeinoelämä käyvät aktiivista vuoropuhelua ja kouluista valmistuu aktiivisia ja yritteliäitä nuoria, jotka pärjäävät työelämässä.
YES-palveluja ovat opettajien valmennukset, yrittäjyyskasvatuksen kehittäminen ja koulu-yritysyhteistyö.
YES-valmennukset
YES-verkosto tarjoaa opetushenkilöstölle YES-valmennuksia, jotka antavat valmiuksia yrittäjyyskasvatuksen kehittämiseen ja toteuttamiseen omassa työssä. Valmennusten avulla opetussuunnitelmien tavoitteet toteutuvat ja tulevat osaksi opetusta.
Yrittäjyyskasvatuksen kehittäminen
YES-verkosto tekee strategia- ja opetussuunnitelmatyötä alueellisesti, maakunnallisesti ja valtakunnallisesti. YES on muun muassa osallistunut maakunnallisten yrittäjyyskasvatuksen strategioiden tekemiseen sekä Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön Koulutuksen yrittäjyyslinjausten (2017) laatimiseen.
Koulu-yritysyhteistyö
Koulun ja työelämän yhteistyöllä nuoret tutustuvat lähialueen elinkeinoelämään. YES-verkosto antaa tukea koulu-yritysyhteistyöhön niin opettajalle kuin yrittäjällekin. YES:in malleja ja työkaluja koulu-yritysyhteistyöhön ovat YES Ope-Yrittäjätreffit, YES Café, YES Kummit ja YES Mentor.
YES Kummit ovat verkosto, joka koostuu yrittäjistä ja liike-elämän toimijoista. Verkoston avulla edistetään koulu-työelämäyhteistyötä ja kehitetään koulujen yrittäjyyskasvatustyötä. YES-kummiportaalissa yeskummit.fi opettajat voivat hakea tarkoitukseensa sopivaa YES Kummia. Palvelussa kuka tahansa elinkeinoelämän edustaja tai yrittäjä voi rekisteröityä YES Kummiksi. YES Kummit ovat sitoutuneita toimimaan verkostossa omien aikataulujensa puitteissa.
Valtakunnallinen YES ry
YES-alueverkostoa koordinoi Valtakunnallinen YES ry. Vuonna 2010 perustetun YES ry:n tavoitteena on luoda YES-verkostosta vakiintunut, valtakunnallisesti kattava toimintamalli. Valtakunnallisen YES ry:n jäseniä ovat Suomen Yrittäjät, Talous ja nuoret TAT, Nuori Yrittäjyys, Elinkeinoelämän Keskusliitto, OAJ, 4H-järjestö sekä MTK. YES ry:n toiminnanjohtaja on Sanna Lehtonen vuodesta 2014 lähtien.
YES-verkoston rahoitus
YES-verkosto toimii yhteistyökumppanien tuella. Alueellisina yhteistyökumppaneina ovat seudulliset kehittämisyhtiöt ja muut alueelliset yhteistyökumppanit kuten yrittäjäjärjestöt sekä ELY-keskukset.
Elizabeth Gilbert
Elizabeth Gilbert (s. 18. heinäkuuta 1969) on yhdysvaltalainen kirjailija, jonka menestynein teos on Omaa tietä etsimässä Italiassa, Intiassa ja Indonesiassa (Eat Pray Love, 2006, suom. 2007) ja sen jatko-osa ''Tahdonko? Kuinka päädyin naimisiin (Committed. A Skeptic Makes Peace with Marriage'', 2010, suom. 2011).
Gilbert on kotoisin Connecticutista ja opiskeli New Yorkin yliopistossa politiikan tutkimusta. Hän työskenteli kokkina ja tarjoilijana ja kirjoitti moniin eri lehtiin. Ensimmäinen kirja, novellikokoelma Pilgrims, ilmestyi vuonna 1997.
Pitkällä matkallaan, josta kerrotaan Omaa tietä etsimässä -teoksessa, Gilbert tapasi Jose Nunesin ja meni tämän kanssa naimisiin 2007. Liitto päättyi eroon vuonna 2016. Vuonna 2017 hän juhlisti rakkauttaan Rayya Eliasin kanssa yksityisessä seremoniassa. Elias menehtyi vuoden 2018 alussa.
Bonthainrotta
Bonthainrotta (Rattus bontanus) on rottien sukuun (Rattus) kuuluva jyrsijä. Sitä esiintyy vain Sulawesin lounaispuolella Indonesiassa.
Dimetyylitinadikloridi
Dimetyylitinadikloridi (C2H6SnCl2) on tinan organometalliyhdisteisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää polymeeriteollisuudessa muovien stabiloijana ja elektroniikkateollisuudessa tinadioksidiohutkalvojen muodostamiseen.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa dimetyylitinadikloridi on valkoista kiteistä ainetta. Kiinteässä olomuodossa yhdisteen rakenne on polymeerimäinen ja koostuu tinan ja klooriatomien muodostamasta tasomaisesta polymeeristä, johon nähden metyyliryhmät osoittavat tason ylä- ja alapuolelle. Dimetyylitina liukenee veteen ja voi dissoisioitua ioneiksi. Yhdiste myös liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin. Dimetyylitinadikloridi muodostaa komplekseja muun muassa pyridiinin, trietyyliamiinin, dimetyyliformamidin, dimetyylisulfoksidin ja kruunueettereiden kanssa.
Valmistus ja käyttö
Dimetyylitinadikloridia voidaan valmistaa tetrametyylitinan ja tina(IV)kloridin välisellä niin kutsutulla Kocheshkov-reaktiolla. Nykyään käytetympi tapa on kuitenkin metallisen tinan ja kloorimetaanin välinen reaktio ja katalyyttinä reaktiossa toimii metalli kuten kupari tai sinkki tai kvaternäärinen ammoniumsuola tai kvaternäärinen fosfoniumsuola.
Kaupunki
Yleisellä tasolla kaupunki voidaan kuitenkin määritellä suunnitelmallisesti rakennetuksi asutuskeskukseksi, jolla on tavallisesti oma, itsehallintoon perustuva hallintojärjestelmä. Kaupungit ovat hallinnon, kirkon, oikeuslaitoksen, sivistyksen ja kaupan keskuksia.
Dimetyylitinadikloridi
Valmistus ja käyttö
Dimetyylitinadikloridia voidaan käyttää parantamaan PVC-muovin lämpötilankestoa ja siitä myös valmistetaan tähän tarkoitukseen käytettäviä yhdisteitä kuten dimetyylitinabis(iso-oktyylitioglykollaatti)a ja dimetyylitinabis(2-merkaptoetyylioleaatti)a. Yhdistettä voidaan käyttää myös lähtöaineena valmistettaessa tinadioksidikalvoja kemiallisella kaasufaasipinnoituksella.
Kristuksen syntymän katedraali
pienoiskuva| Katedraali vuonna 1900.Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali (Kristus Piedzimšanas pareizticīgo katedrāle) on Riian suurin ortodoksinen temppeli. Se sijaitsee Esplanāden puistossa.
Kaupunki
Kaupunkeja on ollut olemassa jo tuhansia vuosia. Länsimainen kaupunkikulttuuri sai alkunsa antiikin Kreikan itsenäisistä kaupunkivaltioista. Rooman valtakunta rakennutti uusia kaupunkeja myös kaikkiin provinsseihinsa ja levitti siten kaupunkisuunnittelun malleja Eurooppaan. Ristiretkien aikana uusia kaupunkeja syntyi muun muassa linnojen, kirkkojen ja luostareiden yhteyteen. Teollistumisen aikana syntyi teollisuuskaupunkeja, kun koneteollisuus keskittyi kaupunkeihin.
Kristuksen syntymän katedraali
Riian piispa Serafim (Protopov) muurasi katedraalin perustuskiven 3. heinäkuuta 1876. Alkuperäisessä suunnittelmassa ei ollut erillistä kellotapulia. Venäjän tsaari Aleksanteri II antoi yllätyslahjan (12 kelloa), jonka jälkeen mallia parannettiin yhdellä ylimääräisellä kellokupolilla. Katedraalin viralliset avajaiset pidettiin 28. lokakuuta 1884. Uusbysanttilainen rakennus oli ennen ensimmäistä maailmansotaa Riian kallein rakennus. pienoiskuva|Ortodoksinen Kristuksen syntymän katedraali Pyhän Pietarin kirkon tornista nähtynä. 1960-luvulla neuvostoliittolaiset muuttivat katedraalin käyttötarkoitusta ja siellä sijaitsivat Tiedetalo ja planetaario. Katedraalin kattofreskot tuhottiin ja kellot sulatettiin. Kun Latvia itsenäistyi Neuvostoliitosta, rakennus palautui katedraaliksi. Katedraalin restaurointi aloitettiin 1990-luvun lopulla, ja arkkipiispa Aleksanteri pyhitti ikonostaasin 6. toukokuuta 2000.
Kaupunki
Kaupungin erottaa maaseudusta usein hallinnollinen raja. Kaupunkien asukkaiden elinkeinoja ovat lähinnä jalostus ja palvelut. Maatalous on kaupunkialueilta joutunut väistymään asuntojen ja tuotantolaitosten tieltä. Kaupungit ovat talousalueidensa keskuksia, ja niissä sijaitsee maaseutua enemmän hallinnon, terveydenhoidon, kulttuurin ja koulutuksen palveluita.
Usean eri kaupungin kasvaessa ja sulautuessa yhteen syntyy konurbaatio. Miljoonakaupunkien talousalueista käytetään puolestaan nimitystä metropoli. Suurten metropolien yhteensulautumaa kutsutaan vastaavasti megalopoliksi.
Suomessa
Suomessa kaupungilla tarkoitetaan perinteisesti kaupunkinimitystä käyttävää kuntaa. Kaupunki voi tarkoittaa myös tällaisen kunnan kaupunkialuetta.
Suomen ympäristökeskuksen vuosina 2011–2012 kehittämässä uudessa paikkatietopohjaisessa alueluokituksessa kaupungeiksi määritellään ne taajamat, joissa asukasmäärä on suurempi kuin 15 000. Tällaisia kaupunkiseutuja on 34 kappaletta. Tämän luokituksen mukaan joillakin suurilla kunnilla ei ole omaa keskustaajamaa: esimerkiksi Espoo ja Vantaa lasketaan tilastollisesti osaksi Helsingin keskustaajamaa. Kaupungiksi ei luokitella myöskään ison kaupunkiseudun selvästi pienempää erillistä lähitaajamaa, kuten esimerkiksi Kirkkonummea.
Suomen kaupungistumisen historia
pienoiskuva|Viipurin kaupunki 1600- ja 1700-lukujen vaihteessa. Kuparipiirros Eric Dahlbergin teoksesta Suecia antiqua et hodierna. Keskiajalla Suomessa oli vain kuusi kaupunkia, ja kaikki ne olivat rannikolla: Turku, Viipuri, Rauma, Naantali, Ulvila ja Porvoo. Ne olivat ennen muuta kauppakaupunkeja. Ne kävivät kauppaa enimmäkseen hansakaupunkien kanssa, ja niissä pidettiin suuria markkinoita. 1350-luvulla Ruotsissa ja siis myös Suomessa tuli voimaan kaupunkilaki. Valtakunnan kaupungit jaettiin maa- ja tapulikaupunkeihin. Tapulikaupungeilla oli yksinoikeus käydä ulkomaankauppaa. Suomessa tapulikaupunkeja olivat Turku, Helsinki ja Viipuri. Suomen kaupunkien menestystä haittasi se, että kauppa oli niin voimakkaasti keskitetty Tukholmaan. Vuonna 1734 kaupunginlaki ja maanlaki yhdistettiin Ruotsin valtakunnan yleiseksi laiksi, mutta siinä säilytettiin paljon hallinnollisia eroavaisuuksia kaupunkien ja maaseudun välillä. Suomen suurin kaupunki oli Turku perustamisestaan keskiajalla aina 1840-luvulle saakka.
Suomessa kaupunkikulttuuri on suhteellisen nuorta. Lisäksi useimmat Suomen kaupungit ovat kansainvälisessä vertailussa pieniä ja arkkitehtuuriltaan askeettisia.
Muualla Euroopassa
Euroopan unionin tilastoviranomainen määrittelee kaupunkialueet omassa Urban Audit -ohjelmassaan, sekä niille metropolialueet. Joissakin tapauksissa hallinnollinen kaupunki toimii alueen keskuksena ja joissakin tapauksissa Urban Audit on määritellyt tosiasiallisen kaupungin rajat tilastoinnin selkeyttämiseksi. Sen mukaan Suomessa on neljä kaupunkia: Helsinki, Tampere, Turku ja Oulu.
Ruotsissa kunnat on usein muodostettu jonkin vanhan kaupungin ympäryskuntia kaupunkiin yhdistämällä. Näin muodostuneen suuremman kunnan keskustataajamaa kutsutaan silti edelleen kaupungiksi, vaikka virallisesti kunta ei käyttäisikään kaupunkinimitystä. Ennen 1950- ja 1970-lukujen kuntauudistuksia Ruotsissa oli 133 kaupunkia. Tällä hetkellä kaupunkinimitystä Ruotsin kunnista käyttävät vain Boråsin, Göteborgin, Haaparannan, Helsingborgin, Lidingön, Malmön, Mölndalin, Solnan, Sundbybergin, Tukholman, Trollhättanin, Vaxholmin ja Västeråsin kunnat. Kaupunkiväestöön lasketaan tilastoinnissa kuitenkin mukaan kaikkien taajamien väestö.
Historiallisesti ranskalaisen esikuvan mukaan kaupungeiksi luetaan usein sellaiset paikat, joissa on vähintään 2 000 asukasta. Saksassa on ollut tapana jakaa kaupungit asukasluvun mukaan maalaiskaupunkeihin (2,000 – 5,000 asukasta), pikkukaupunkeihin 5,000 – 20,000 asukasta), keskikokoisiin kaupunkeihin (20,000 – 100,000 asukasta), suurkaupunkeihin (100,000 – 1,000,000 asukasta) ja miljoonakaupunkeihin eli maailmankaupunkeihin eli metropoleihin  (yli 1,000,000 asukasta).
Englannin kielessä käytetään yli 100,000:n asukkaan kaupungista nimitystä city ja pienemmästä nimitystä town. Nimellä city kutsuttiin alun perin sellaisia kaupunkeja, joihin oli rakennettu katedraali. Englanninkielinen termi borough tai township on suomennettavissa kauppalaksi.
Näkemyksiä historiallisten kaupunkien kaupungiksi määrittelystä
W. Sombartin mukaan kaupungin voidaan taloudellisesta näkökulmasta määritellä tarkoittavan paikkaa, jonka asukkaiden elanto on riippuvainen vieraasta maataloustyöstä. Tämän määritelmän mukaan sellaiset vanhan ajan suurkaupungit kuin Ninive ja Babylon eivät olisi olleet kaupunkeja. Myöskään sellaiset keskiajan ja uuden ajan kaupungit, joiden asukkaista suuri osa teki maataloustyötä, eivät olisi olleet kaupunkeja.
Belgialainen historioitsija Henri Pirenne määritteli kaupungin tarkoittamaan sellaista kaupan ja teollisuuden paikkaa, jolla oli kunnollinen paikallishallinto. Hänen mukaansa kaupungit nousivat ainoastaan kansainvälisen kaupan vaikutuksesta. Koska kaupankäynti Välimerellä jatkui kansainvaellusaikana huolimatta Rooman hajoamisesta, kaupunkielämä jatkui merovingikaudella suurimmassa osassa Galliaa. Arabien Länsi-Välimeren valloitusten vuoksi kansainvälinen kauppa romahti 700-luvun alussa, joten Pirennen mukaan myös kaupungit katosivat. Joitakin kutistuneita linnoitettuja civitaksia säilyi karolingiaikoihin, mutta ne olivat vain kirkollisen hallinnon keskuksia. Pirennen määritelmän mukaista kaupunkielämää niihin syntyi vasta 900-luvulla, kun kauppa elpyi. Tällöin vanhojen civitaksien liepeille, niiden muurien ulkopuolelle ja uusien linnoitusten (castra) juurelle syntyi uutta kaupunkiasutusta (suburbia).
Kaupungin sijainti
Kaupungin sijainnin määrittävät yhdessä seudun maantiede ja ilmasto sekä tietyt yhteiskunnalliset tekijät. Tietyt sijainnit ovat edullisempia kuin toiset. Moni suureksi kasvanut kaupunki on perustettu jonkin vesiväylän, kuten joen, meren tai järven äärelle.
Kaupungin synnylle on olemassa kaksi minimiehtoa. Ensinnäkin seudun täytyy olla asumiskelpoinen, eli se ei saa olla täynnä sairauksia levittäviä eliöitä, se ei saa olla äärimmäisen kuuma tai kylmä, eikä se saa sijaita tulvatasangolla. Toiseksi, kaupungilla täytyy olla saatavillaan riittävästi ruokaa, vettä ja rakennusmateriaaleja. Nykyaikaisen tekniikan avulla tällaiset rajoitteet voidaan usein ylittää, ja ruokaa, energiaa, lämpöä ja viilennystä voidaan toimittaa ankarissakin oloissa sijaitseviin kaupunkeihin.
Kaupungin perustamiselle otollinen paikka on myös sellainen, jossa tavaran kuljetusmuoto vaihtuu esimerkiksi rekkaliikenteestä laivaliikenteeseen. Tällaiseen kaupunkiin kehittyy varastointiin ja prosessointiin keskittyvää teollisuutta.
Jonkin tärkeän raaka-aineen läheisyys voi synnyttää kaupungin. Esimerkiksi Pohjois-Amerikassa Montreal on syntynyt lähelle turkismetsiä, Houston lähelle öljykenttiä, San Francisco lähelle kultakaivoksia ja Pittsburgh lähelle hiilikaivoksia.
Joskus kaupunki kasvaa paikalle, joka tarjoaa jotain sellaista mitä muualta ei löydy. Tällainen kaupunki on esimerkiksi uhkapelikaupunki Las Vegas Yhdysvalloissa ja kylpyläkaupunki Bath Englannissa.
Jotkin kaupungit, kuten Washington D.C. Yhdysvalloissa, Canberra Australiassa ja Brasília Brasiliassa on perustettu hallinnollisiksi keskuksiksi ja pääkaupungeiksi.
Kaupungin strateginen sijainti on ollut tärkeää etenkin entisaikoina. Esimerkiksi Ateena on perustettu paikalle, jota on helppo puolustaa, ja Lontoo on perustettu paikalle, josta Rooman armeijalla on ollut pääsy koko alueelle.
Uskonnollisista syistä perustettuja kaupunkeja ovat esimerkiksi Mekka Saudi-Arabiassa ja Salt Lake City Yhdysvalloissa. Yliopiston ympärille kasvaneita kaupunkeja ovat esimerkiksi Cambridge Englannissa ja Berkeley Kaliforniassa.
Joissakin suurissa kaupungeissa yhdistyy useampi kuin yksi tärkeä sijainnillinen etu. Esimerkiksi Yhdysvaltain suurin kaupunki New York on samanaikaisesti luonnollinen satama, helposti puolustettava saari, portti sisämaan luonnonvarojen ääreen, kuljetusyhteyksien taitekohta sekä liikenteen risteyskohta.
Kaupungistuminen
Kaupungistuminen alkoi maanviljelyn myötä ensimmäisenä Lähi-idässä. Keski-Euroopassa kaupungit olivat keskiajalla erotettu ympäröivästä maaseudusta muureilla, ja kaupankäynnin verottamisen vuoksi kaupunkien rajoilla oli tulliaitaukset. Teollistumisen myötä kaupungit ovat laajentuneet alueellisesti, ja autoistuminen on edelleen laskenut kaupunkien väestötiheyttä 1900-luvulla. Kaupunki oli aiemmin sekä hallinnollisesti että maantieteellisesti selkeästi rajattavissa oleva kokonaisuus, mutta esikaupungistumisen myötä tämä rajaaminen on käynyt hankalammaksi. Kaupunkimaisen asutuksen piirteitä on myös sellaisissa tiheästi asutuissa yhdyskunnissa, jotka eivät kutsu itseään kaupungeiksi.
Kaupunkien koko vaihtelee huomattavasti riippuen siitä, puhutaanko hallinnollisesta kaupungista vai hallinnollisten rajojen yli jatkuvasta kaupunkialueesta. Kaupunkiväestön lisäksi Pohjoismaissa on jo vuosikymmeniä tarkasteltu myös taajamien väestöä. Muualla maailmalla kaupungin määritelmät vaihtelevat huomattavasti, mikä vaikeuttaa tilastojen vertailua. Voidaan kuitenkin arvioida, että vuonna 2007 jo puolet maailman väestöstä asui kaupungeissa tai kaupunkimaisissa taajamissa.
Kaupunkirakenne
thumb|right|250px|Kaupunkimainen näkymä [[Turku|Turusta.]] thumb|right|250px|[[Viipuri vuonna 2019.]]
Aikaisemmin kaupungeissa asuttiin, työskenneltiin ja huviteltiin jopa samoissa rakennuksissa, eivätkä toiminnot olleet eriytyneet toisistaan. Teollistumisen myötä syntyivät teollisuusalueet, ja työväestöä asutettiin omille asuinalueilleen. Nykyisin kaupunkien toiminnot ovat pitkälti eriytyneitä: ihmiset asuvat yhdessä paikassa, työskentelevät usein kaukanakin kotoaan ja hoitavat ostoksensa joko lähikaupoissa, keskustassa tai automarketeissa. Kaupunkien toimintojen sijoittumista kuvaamaan on kehitetty kehämalli, sektorimalli ja moniydinmalli.
Kaupunkikeskusta
thumb|Iltanäkymä [[Hämeenkatu (Tampere)|Hämeenkadulla Tampereen keskustassa]] Kaupungin keskusta on kaupan, hallinnon, julkisten toimintojen, vapaa-ajan, kulttuurin, seurustelun ja huvielämän kohtauspaikka. Suuri väestötiheys mahdollistaa lyhyet kävelymatkat, kattavan joukkoliikenteen ja lukuisat lähipalvelut. Keskusta pyrkii palvelemaan niin kaupungin kuin sen ympäristönkin asukkaita. Hyvä keskusta edistää asiakaskäyntejä ja parantaa liikkeiden kannattavuutta, jos yhdessä liikkeessä kävijät käyvät samalla myös muissa. Tämä puolestaan lisää yrittäjien vuokranmaksukykyä ja kiinteistöjen arvon säilymistä.
Ellei kaupungin keskustaa kehitetä, siitä voi tulla taantuva keskusta. Liikkeet lopettavat toimintansa, asuntojen hinnat laskevat ja rauhattomuus lisääntyy. Kaupallisten palveluiden siirtyminen pois kaupungin keskustasta vaikeuttaa autottomien ja vanhusten mahdollisuuksia hoitaa asioita. Kaupungit ovatkin perustaneet muun muassa kävelykatuja lisäämään keskustan houkuttelevuutta.
Kaupunkien väentiheys
Kaupunkien väestötiheys kertoo maankäytön tehokkuudesta. Suurin väestötiheys on yleensä kaupungin historiallisessa ydinkeskustassa. Joissakin tapauksissa asuminen ydinkeskustassa on loppunut konttorisoitumisen myötä, jolloin tiheimmät alueet löytyvät liikekeskustan reunoilta. Kaupunkien kerrostalolähiöitä pidetään tiiviinä, mutta väestötiheys niissä jää yleensä alhaisemmaksi kuin vanhoilla puutaloalueilla. Uudemmilla omakotitaloalueilla väestötiheys on alhaisempi. Kaikkein pienimmäksi väestötiheys jää varasto- ja teollisuusalueilla. Kuntaliitosten johdosta kaupunkikunnan väestötiheys kertoo huonosti kaupungin väestötiheydestä. Liitosalueet ovat pääasiassa haja-asutusaluetta, jota ei nykyisellä väestön kasvunopeudella tulla koskaan rakentamaan täyteen. Kaupungin keskustaajaman väestötiheys on se mittari, jolla kaupungin väestötiheyttä voidaan mitata paremmin.
Länsieurooppalaisten kaupunkien keskustat on rakennettu ennen autoistumisen aikaa, joten ne ovat tiheästi rakennettuja. Kevyellä liikenteellä ja joukkoliikenteellä on näissä kaupungeissa suuri merkitys. Pohjoismaissa kaupungit on rakennettu väljemmin. Suomessa kaupunkien väestötiheys jää Ruotsia ja Norjaa alhaisemmaksi, koska Suomen kaupungistuminen ajoittui samaan aikaan voimakkaan autoistumisen kanssa.