cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Israelin ilmavoimien 69. laivue
Taustaa
Juutalaiset yrittivät valmistautua uhkaavaan itsenäisyyssotaan hankkien aseita, mistä saivat. Keväällä 1948 välittäjä onnistui ostamaan neljä toisen maailmansodan aikaista raskasta B-17-pommikonetta 15 000 dollarin kappalehinnalla. Koska Israelin itsenäisyyssodan puhjettua Yhdysvallat julisti asevientikiellon, hankitut lentokoneet piti joko lentää pian pois Yhdysvalloista tai ottaa riski siitä, että FBI takavarikoi ne. Kolme koneista lensi 12. kesäkuuta 1948 Miamista Puerto Ricoon ilmoittaen lentosuunnitelmakseen Brasilian. Lentokoneet lähtivät kuitenkin Portugalin Azoreille, missä varmistettiin polttoaineen riittävyys Atlantin yli Korsikalle. Koneet laskeutuivat 17. kesäkuuta Tšekkoslovakian Ezioniin, mitä maan hallitus salli Israelin käyttävän rahtilehtoihinsa. Pitkät lennot olivat kuitenkin herättäneet Yhdysvaltain huomion, ja kun viimeinen kone oli lähdössä Azoreilta, se otettiin kiinni Yhdysvaltain hallituksen puolesta. Kolme ensimmäistä lentävää linnoitusta jäi Tšekkoslovakiaan kolmeksi viikoksi, minkä aikana koneisiin pyrittiin hankkimaan niistä poistetut alkuperäiset ampujantornit ja muita laitteita, mutta tuloksetta. Koneet lensivät 15. heinäkuuta 1948 Israeliin.
Koneiden saapumiseen saakka Israelin ilmavoimilla oli ollut käytössään pommitustarkoituksiin vain muunnettuja kuljetuskoneita, kuten C-47 tai de Havilland Dragon Rapide. B-17:llä oli suuri pommikuorma ja se kykeni suorittamaan tehtävänsä päivänvalossa ilman hävittäjäsuojaa.
Laivueen perustaminen ja varhainen toiminta
Ramat Davidin lentotukikohdassa muodostettiin Israelin ilmavoimien 69. laivue "Patishim" eli Vasarat. Laivue kykeni lentämään kolme pommituslentoa päivässä jokaisella koneellaan. Koneiden tehtäviksi määriteltiin egyptiläisten kohteiden pommittaminen. Kahdelle annettiin tehtäväksi pommittaa Gazan kaupunkia ja Egyptin el-Arishin lentotukikohtaa. Maalien löytäminen kuitenkin epäonnistui ja koneet pommittivatkin Rafiahia. Kolmas B-17 oli määrätty pommittamaan Kairoa, minkä egyptiläiset olivat jättäneet täysin vaille ilmapuolustusta. Kuninkaalliseen palatsiin ja upseerikouluun aiottu pommilasti ei osunut kohdalleen ja 30 siviilia sai surmansa. Koneet palasivat Ekronin lentotukikohtaan. Israel aloitti 15. lokakuuta 1948 operaatio Joavin avatakseen tien saarretuun Negevin autiomaahan. B-17-koneet pommittivat etelärintamalla Egyptin joukkoja ja jatkoivat Siinaille. 1. tammikuuta 1949 ne hyökkäsivät kahta egyptiläistä Tel Avivia tykeillä tulittavaa Egyptin laivaston hävittäjää vastaan, mutta eivät osuneet niihin. Kesäkuuhun 1949 mennessä 69. laivue oli lentänyt noin 200 pommituslentoa.
Laivue siirtyi itsenäisyyssodan jälkeen Ekronin lentotukikohtaan ja sieltä 1953 Hazoriin. Koneiden ylläpito osoittautui vaikeaksi. Israelin ilmavoimat onnistui kuitenkin hankkimaan alkuperäisiä varaosia ja ampumatorneja sekä ainakin yhteen kolmesta koneesta meritutkan. Niistä tuli merivalvontakoneita. Kesäkuussa ja heinäkuussa 1956 koneet lähetettiin varastoitavaksi Bedek Aviationiin Lodin lentokentälle, mutta Suezin kriisin puhjettua kaksi niistä otettiin palveluskäyttöön lokakuussa 1956. Koneita pidettiin valmiudessa Ramat Davidin lentokentällä pommittamaan Egyptin lentokenttiä siltä varalta, että Egyptin ilmavoimat hyökkäävät israelilaisjoukkoja vastaan. 31. lokakuuta 1956 koneet pommittivat Gazan kaistaa. Marraskuun alun pommitusyritykset eivät onnistuneet heikon sään vuoksi. 2. marraskuuta toinen B-17:stä vaurioitui maasta tullesta tulituksesta. 4. marraskuuta kumpikin kone epäonnistui tehtävässään pommiluukun häiriöiden vuoksi. B-17:t poistettiin lopullisesti käytöstä 1958 eikä Israelin ilmavoimilla ole sen jälkeen ollut strategisia pommikoneita.
Myöhemmät konehankinnat ja toiminta
Israel ilmaisi kiinnostuksensa hankkia F-4 Phantom -hävittäjiä 1965, mutta Yhdysvallat ei ollut valmis myymään sille kuin A-4 Skyhawk -hävittäjiä. Vuoden 1967 Kuuden päivän sodan jälkeen Ranska oli Israelin ilmavoimien pääaseistaja, mutta se asetti Israelin vientikieltoon jo seuraavana vuonna Beirutin lentokentälle tehdyn kommandohyökkäyksen jälkeen. Siksi Israelin oli jälleen käännyttävä Yhdysvaltain puoleen. Lyndon B. Johnson suostui myymään Israelille Peace Echo -sopimuksella 44 F-4E:ä ja kuusi F-4F:ä. 25. maaliskuuta 1969 israelilaiset saattoivat aloittaa harjoittelun uusilla koneillaan. Neljä ensimmäistä osoitettiin Shmuel Hetzin komentamalle 201. laivueelle "Ha'ahat" (Yksi) ja 23. lokakuuta Avihu Ben-Nunnin komentama 69. laivue seuraavat koneet. Egypti kävi rajoitettua sotaa Israelia vastaan saadakseen takaisin kuuden päivän sodassa menettämänsä Siinain. Israelilaisten F-4 Phantom II:ien ensimmäinen taistelulento suoritettiin 5. lokakuuta 1969 Etelä-Siinailla 201. laivueen komentajan Shmuel Hetzin johdolla.
69. laivue sai käyttöönsä F-4 Phantom II:ien jälkeen F-15I:t. Niiden on arveltu olevan yksi mahdollisuus sotilaallisen ratkaisun hankkimiseksi Iranin ydinkriisiin.
Abuja
Abuja on Nigerian pääkaupunki ja maan kuudenneksi suurin kaupunki. Vuonna 2005 sen asukasluvuksi arvioitiin 2,5 miljoonaa. Nigeriassa päätettiin vuonna 1976 siirtää pääkaupunki Lagosista keskellä maata sijaitsevaa Abujaan. Virallisesti kaupungista tuli maan pääkaupunki vuonna 1991.
Maantiede ja ilmasto
Abuja sijaitsee maan keskiosassa noin 480 km Lagosista koilliseen. Se rakennettiin Chukuku Hills -nimisille ruohikkoisille kukkuloille. Paikka valittiin pääkaupungiksi miellyttävän ilmaston ja keskeisen sijainnin takia.
Historia
Nykyinen Abujan alue oli aikanaan osa hausojen muinaista Zazzaun (Zaria) kuningaskuntaa. Sitä asuttivat vuosisatojen ajan monet puoliksi itsenäiset heimot. 1800-luvulla, kun Zaria joutui fulanien hallintaan, kuningas Makau ja hänen veljensä Abu-Ja ja Kwaka pakenivat etelään. Veljensä kuoltua 1825 Abu-Ja eli Abubakar alkoi hallita Abujan kuningaskuntaa, ja puolustautui menestyksekkäästi fulaneita vastaan. Abujasta kehittyi merkittävä kaupan keskus.
Vuonna 1902 britit valloittivat Abujan. He järjestivät alueen kuningaskunnat uudelleen ja alkoivat kutsua niitä emiraateiksi. Abuja oli rauhallinen osa Nigeriaa 1970-luvulle asti.
Vuonna 1975 päätettiin siirtää pääkaupunki pois Lagosista. Abuja oli yksi 33 ehdokkaasta ja tuli valituksi.
Yksi syy pääkaupungin siirtoon oli Lagosin hallitsematon kasvu, joka teki entisen pääkaupungin asuin- ja liikenneolot epämiellyttäviksi. Samaan aikaan Brasilia päätti siirtää pääkaupunkinsa Brasíliaan melko samanlaisin perusteluin.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet
Kaupunki asettuu kahden suuren kalliomuodostelman väliin. Niiden nimet ovat Aso Rock ja Zuma Rock. Zuman sanotaan sijaitsevan Nigerian liittovaltion maantieteellisessä keskipisteessä, ja sitä kutsutaan myös pääkaupunkialueen portiksi. Aso Rock on 400-metrinen monoliitti, joka kilpailee vaikuttavuudessaan Australian Ulurun kanssa. thumb|300px|Abujan kaupunkikuvaa. Tärkeimmät hallintorakennukset, parlamenttitalo, korkein oikeus ja presidentin palatsi sijaitsevat Aso Rockin juurelle rakennetulla Three Arms Zonen alueella. Tästä hallintokeskuksesta kaupungin itäosaan kulkee leveä puistokatu, Abuja National Mall. Molemmat on suunniteltu Washington (DC):n mallin mukaan. Asemakaavassa on vaikutteita myös Tokiosta. Kaupunkia rakennuttaneet sotilasjohtajat tulkitsivat Tangen suunnitelmaa siten, että hallintokeskus voitiin eristää muusta kaupungista, sillä Aso Rockilta tuleva joki muodostaa luonnollisen vallihaudan, jonka voi ylittää vain yhtä, helposti suljettavaa siltaa pitkin.
Abujassa on monia puistoja, joista suurimman nimi on Millennium Park. Ministers Hill on näköalapaikka Maitaman alueella. Keffi-Sulejan valtatien takana on Dutsen luonnonsuojelualue, jossa elää paviaaneja.
Abujassa sijaitsee Länsi-Afrikan talousyhteisön päämaja ja OPECin alueellinen toimisto.
Useimmat ulkomaat ovat siirtäneet virallisen lähetystönsä Abujaan, mutta säilyttäneet vanhan lähetystörakennuksen Lagosissa ja perustaneet sinne konsulaatin tai kaupallisen edustuston.
Suomen suurlähetystö sijaitsee Abujassa, mutta Lagosissa on Finpron toimisto ja kunniakonsulaatti.
Väestö
Vuoden 2006 väestönlaskennassa Abujan väkiluvuksi saatiin 776 298, ja koko pääkaupunkiterritorion väkiluvuksi 1,4 miljoonaa. Kaikkien Nigerian itsenäisyyden ajan väestönlaskentojen tarkkuutta on epäilty. YK:n alainen väestöjärjestö UNFPA on arvioinut pääkaupunkiterritorion väkiluvuksi 3,3 miljoonaa vuonna 2015.
Valio
Valio Oy on suomalainen elintarvikeyritys, joka jalostaa ja markkinoi pääasiassa maitotuotteita. Sen omistavat 13 suomalaista maidontuottajaosuuskuntaa. Vuonna 2022 omistajaosuuskunnista viisi toimitti omistajiensa tuottaman maidon Valiolle. Valio on Suomen suurin elintarvikkeiden viejä. Tuotteiden vienti kattoi vuonna 2021 neljänneksen Suomen elintarvikeviennistä.
Vuonna 2021 Valion toimialoja olivat tuoremeijerituotteet, ravintorasvat, juustot, jauheet ja muut tuotteet.
Voinvienti-osuusliike Valio (1905–1954)
thumb|left|150px|Valion ensimmäinen epävirallinen logo vuosina 1905–1955 Voinvienti-osuusliike Valio perustettiin vuonna 1905 edistämään ja valvomaan vientivoin laatua.
Pellervo-Seuran sihteeri Philip Suuronen ehdotti osuusliikkeen nimeksi Valiota, koska sana viittaa korkeaan laatuun. Nimi sopisi osuuskunnalle, koska sen periaatteena oli hyväksyä jäsenikseen vain hyvälaatuista voita tuottavat meijerit. Tähän kategoriaan pääsi Valion perustamiskokouksessa seitsemäntoista osuusmeijeriä. Aluksi kaikki Valion tuottama voi meni vientiin. Toiminta alkoi Hangossa, ja tärkein vientimaa oli Englanti.
1910-luvulla toimiala laajeni voista muihin maitotuotteisiin. Vuonna 1916 perustettiin Valion kemiallis-bakteriologinen laboratorio. Ensimmäinen maailmansota katkaisi voin viennin kultakauden ja Suomen sisällissodan myötä elintarviketuotanto ajautui kaaokseen. Voin vienti käynnistettiin uudelleen vuonna 1921, jolloin kilpailu oli aiempaa kovempaa ja suomalaista voita saattoi ostajien mukaan käyttää vain konerasvaksi sen huonon laadun ja kestävyyden vuoksi. Esimerkiksi tärkein vientimaa Englanti korvasi suomalaisen voin siirtomaavoilla, jota se osti Australiasta tai Uudesta-Seelannista. Suomalaiset valmistivat hapatetusta kermasta hapanta voita ja tuoreesta imelää voita. Hapan voi ei kestänyt pitkiä kuljetuksia. Valio oli huolissaan viennin romahtamisesta ja halusi ratkaista kestävyysongelman.
Juuri tohtoriksi väitellyt Artturi Ilmari Virtanen aloitti 24-vuotiaana Valion laboratoriossa vuonna 1919. Kaksi vuotta myöhemmin hänestä tuli laboratorion johtaja. Virtanen teki Ruotsiin ja Sveitsiin kolme puolen vuoden tutkimusmatkaa. Matkoiltaan hän toi Valion laboratorioon kansainvälisiä vaikutteita. Virtanen huomasi, että suomalainen, melko hapan voi oli altis makuvirheille. Virheet hävisivät, kun pH nostettiin puskuroivan suolan avulla tasolle 6,5–7. AIV-voisuola patentoitiin vuonna 1926 ja suomalainen voi alkoi taas menestyä Englannin markkinoilla. Voisuolan koostumus onnistuttiin pitämään salassa jopa meijereiltä, jotka käyttivät sitä.
Virtasen saavutusten myötä Valio halusi panostaa kemiaan ja se perusti osuustoimintaliikkeen ja pankkien tuella Kemiantutkimus-Säätiön. Säätiölle perustettiin Biokemiallinen tutkimuslaitos, jota Virtanen johti vuosina 1929–1973.
Virtanen toimi Valion laboratorion johtajana yhteensä noin 50 vuoden ajan. Samanaikaisesti hän toimi myös biokemian professorina Teknillisessä korkeakoulussa ja sen jälkeen Helsingin yliopiston kemian professorina. Hän tutki erityisesti käymisilmiöitä, ravitsemusta, biologista typen sidontaa ja happamuuden vaikutusta biologisiin ilmiöihin. Hänen mukaansa nimettiin kaksi merkittävää keksintöä, AIV-voisuola ja vuonna 1928 kehitetty AIV-rehu, josta hänet palkittiin Nobel-palkinnolla vuonna 1945.
Virtanen tutki myös emmentaljuuston käymistä. Juuston laatu oli romahtanut, eikä parannuskeinoa tuntunut löytyvän. Vuosikymmenten tutkimusten jälkeen emmentaljuuston laatuongelmat ratkaistiin ja suomalaista emmantalia alettiin arvostaa maailmalla. Suomesta tuli yksi harvoja maita, joissa kyettiin emmental-juuston suurtuotantoon.
1950-luvulla Suomessa oli ensimmäistä kertaa runsasta maidon ylitarjontaa, mikä vaikeutti Valion toimintaa. Viennin osuutta piti kasvattaa. Helsingissä ja muissa suurissa kaupangeissa Valio kilpaili Osuusliike Elannon ja Osuustukkukaupan kanssa. Valio-kentässä oli sisäisiä ristiriitoja, ja Valion hajoamista pelättiin. Vuonna 1954 toimitusjohtajaksi valittiin Jouko Juuramo, joka oli vuotta aiemmin saanut maanviljelysneuvoksen arvonimen.
Valio Meijerien Keskus­osuus­liike (1955–1991)
50-vuotias osuusliike muutti nimensä muotoon Valio Meijerien Keskus­osuus­liike vuonna 1955. Vuonna 1956 Valio solmi ensimmäisen idänkauppasopimuksensa.
Jouko Juuramo toimi Valion toimitusjohtajana kuolemaansa eli vuoteen 1960 asti. Hänen seuraajakseen valittiin Pellervo Saarinen.
Vuonna 1963 Valion Kotimaan kauppaosaston johtajana aloitti Iikka Haka, joka alkoi uudistaa kotimaankaupan organisoitia. Kaupallista toimintaa tehostettiin ja tuotantokeskeisyyden tilalle tuli markkinahenkinen ja kuluttajalähtöinen ajattelu. 1960-luvulla maitotuotteiden kysyntä alkoi heiketä. Kilpailun kiristyessä markkinointiin jouduttiin panostamaan entistä enemmän.
1970-luvulle tultaessa myynti oli muuttunut tilausten passiivisesta vastaanottamisesta tuotteiden aktiiviseksi tarjonnaksi ja Valiosta oli tullut suomalaisten maidontuottajien markkinointijärjestö. Vuonna 1972 Valio ja helsinkiläinen Elanto tekivät sopimuksen, jonka myötä ne lakkasivat kilpailemasta keskenään. Valio sai Elannon kahdeksan meijeriä. Valio luopui Elannon toimialueella olleesta vähittäiskaupasta ja luovutti tälle 34 baaria, 44 vähittäismyymälää ja kaksi ravintolaa. Myös muualla Suomessa tehtiin vastaavanlaisia vaihtokauppoja E-liikkeiden kanssa.
Juustoloiden yhteydessä pidettiin usein sikaloita ja sioille syötettiin juustonvalmistuksen sivutuotteena syntynyttä proteiinipitoista heraa. Kun sikaloiden pitäminen muuttui epäkannattavaksi muun muassa lakimuutoksen vuoksi, heralle piti keksiä uutta käyttöä. Vuonna 1975 Valio aloitti tuotekehitysprojektin heran hyödyntämiseksi. Hera sisältää paljon laktoosia ja sitä käytetään esimerkiksi elintarvike- ja lääketeollisuudessa. Kokeiluissa herasta pystytiin poistamaan laktoosi. Sen jälkeen samaa menetelmää kokeiltiin maitoon. Syntynyt tuote, vähälaktoosinen maito, kuivattiin maitojauheeksi. Testiryhmässa toimineet laktoosi-intolerantikot pitivät maitojauheesta vedellä ennallistetusta maidosta. Vuonna 1978 koemarkkinoille saatiin vähälaktoosinen Hyla-maitojauhe, jota alettiin kaksi vuotta myöhemmin jaella kaupoissa laajemmin.
Valion pääjohtajana vuosina 1960–1975 toimineen Pellervo Saarisen aikana Valion rooli kansallisena maidon tuottajana ja jalostajana kasvoi. Saarinen saneerasi meijerikenttää ja rationalisoi sitä teknis-taloudellisesti. Käytännössä pienimpiä meijereitä suljettiin ja maidonjalostus siirrettiin aiempaa huomattavasti suurempiin yksikköihin. Marylandin yliopistossa meijerien rationalisointia professorina tutkineen Saarisen mukaan Suomen laskennallinen ihanne meijerien kokonaismäärälle oli 20. Hänen kaudellaan Valion meijerien kokonaismäärä puolittui 318:sta 161:een. Maitomäärien kasvaessa meijerit panostivat tekniikan kehittämiseen ja uusien tuotantotilojen rakentamiseen. Pienillä meijeriosuuskunnilla ei ollut varaa investointeihin, joten ne fuusioituivat ja alkoi syntyä maakunnallisia keskusmeijeriosuuskuntia. Valio panosti tuotekehitykseen ja esitteli uusia tuotteita kuten jäätelöä, jogurttia, pakasteita ja mehuja. Saarisen aloitteesta alettiin valmistaa raejuustoa, johon tämä oli ihastunut Yhdysvaltain vuosinaan. Valion tuotteiden vienti vahvistui muissakin maissa kuin Neuvostoliitossa, jossa sen markkina oli suurin.
Pastöroitu Hyla-maito tuotiin markkinoille vuonna 1982. Hyla-sana on johdettu sanoista hydrolysoitu laktoosi. Hydrolyysissä laktoosi pilkotaan glukoosiksi ja galaktoosiksi laktaasientsyymiä hyödyntämällä. Prosessissa maidon maku muuttuu makeammaksi. Seuraavaksi Valio kokeili laktoosin poistamista maidosta kokonaan. Kromatografian ja hydrolyysin jälkeen saatu maito ei ollut tavallista maitoa makeampaa, eikä valmistamismenetelmä ollut kovin kallis.
Idänkauppa hallitsi Valion vientiä vuoteen 1991 asti, jolloin Neuvostoliitto romahti.
Valio Oy (1992–2012)
Haka eläköityi vuonna 1992. Hänen seuraajakseen valittiin Valion ulkopuolinen toimitusjohtaja, Matti Kavetvuo, joka jatkoi Hakan aloittaman rakennemuutoksen toteutusta. Valio muuttui koko maan kattavasta osuusmeijeristä Valio Oy -nimiseksi osakeyhtiöksi. Omat haasteensa toivat myös uusi kilpailulainsäädäntö ja kauppapolitiikan uudistus Euroopan unionin jäsenyyden vuoksi. Kavetvuon aikana (1992–1999) Valio sulki yli 20 tuotantolaitosta ja tuhansia työntekijöitä irtisanottiin. Vuonna 1999 Kavetvuo päätti yllättäen jäädä osaeläkkeelle 56-vuotiaana. Päätöstään hän perusteli sillä, että Valio tarvitsee uuden johtajan raskaan rakennemuutoksen ja saneerausten jälkeen.
Tammikuussa 2000 toimitusjohtaja Kavetvuon seuraajana aloitti Olavi Kuusela. Vuosituhannen lopussa sekä Valion liikevaihto että tulos olivat laskussa. Kilpailu oli Suomessa kovaa ja ruotsalaisen Arlan kanssa suunniteltu fuusio oli peruuntunut.
Vuonna 2001 Valio toi markkinoille laktoosittoman kevytmaitojuoman. Tuotteen menekkiin ei uskottu, joten sitä ei myöskään mainostettu. Kysyntä osoittautui kuitenkin kovaksi ja ensimmäiset miljoona litraa myytiin kahdessa kuukaudessa.
Toukokuussa 2004 kerrottiin, että Valio myy jäätelöliiketoimintansa sveitsiläiselle elintarvikealan yritykselle Nestlélle. Nestlé sai samalla pitkäaikaisen sopimuksen Valiojäätelö-nimen käyttämiseen. Hollantilaisen Royal Numicon kanssa tehtiin aiesopimus Valion lastenruokaliiketoiminnasta, esimerkiksi Tutteli-brändistä. Lastenruokia ja lastenruokajauheita valmistava Valion Turengin UHT-tehdas ei kuulunut kauppaan. Toimitusjohtaja Olavi Kuuselan seuraajana aloitti Harry Salonaho.
Vuonna 2005 avattiin Kampin keskukseen Valion baari. Toinen Valion baari avattiin Helsingissä Linnanmäellä vuonna 2007. Baarit suljettiin vuonna 2010.
Elokuussa 2007 toimitusjohtaja Harry Salonahon seuraajana aloitti Pekka Laaksonen.
Alkuvuonna 2012 Valio erosi Elintarviketeollisuusliitosta ja perusti itse uuden etujärjestön, Maidonjalostajien ja meijeritukkukauppiaiden liiton. Muutoksen tavoitteena oli hakea parempia vaihtoehtoja Valion etujen ajamiseksi.
Oikeudenkäynnit määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä (2012–2016)
Vuonna 2012 Valiota syytettiin siitä, että se olisi pyrkinyt vuodesta 2010 lähtien hävittämään maitoalan kilpailijansa Suomen markkinoilta niin sanotuilla "saalistushinnoilla". Alihinnoittelulla pyrittiin estämään etenkin Arla Ingmanin toiminta Suomen markkinoilla. Kilpailuvirasto esitti joulukuussa 2012 Valiolle 70 miljoonan euron seuraamusmaksua määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä. Valio valitti Kilpailuviraston päätöksestä markkinaoikeuteen. Kilpailuvirasto luonnehti Valion monopoliaseman tavoittelua Suomen siihen asti laajamittaisimmaksi määräävän markkina-aseman väärinkäytöksi. Valion toimitusjohtaja Pekka Laaksonen kritisoi päätöstä väittäen sen estävän aidon kilpailun maitomarkkinoilla. Hänen mukaansa maailmalla ei tunnettu tapausta, jossa yritys olisi tuomittu liian alhaisesta hinnoittelusta. Markkinaoikeus yhtyi vuonna 2014 päätöksessään Kilpailu- ja kuluttajaviraston näkemykseen. Valio valitti markkinaoikeuden päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, joka piti tuomion ennallaan joulukuussa 2016 annetussa päätöksessään.
Kolme vuotta kestäneestä määräävän markkina-aseman väärinkäytöstä langennut 70 miljoonan euron sakkotuomio oli tuolloin Suomen historian suurin yksittäiselle yritykselle määrätty kilpailuoikeudellinen seuraamusmaksu.
Valio (2013–)
Tammikuussa 2014 Valio toi markkinoille uuden maitojuoman. Arki-brändin juomia ei luokitella perusmaidoiksi, sillä vain rasvan määrää vakioitaessa puhutaan maidoista, kun taas Arki-tuotteissa vakioidaan proteiinia. Heinäkuussa toimitusjohtaja Pekka Laaksonen ilmoitti jäävänsä eläkkeelle. Hänen seuraajakseen nimitettiin lokakuussa nimitettiin 25 vuotta yhtiössä työskennellyt Annikka Hurme.
Elokuussa 2015 Valio liittyi uudelleen Elintarviketeollisuusliiton jäseneksi. Yhtiö oli liiton suurin yritys.
Syyskuussa 2016 Valio kertoi myyvänsä Tikkurilassa sijaitsevan hapatetuotannon, LGG-tavaramerkin ja siihen liittyvän liiketoiminnan tanskalaiselle Chr. Hansenille, joka kehitti ja valmisti hapatteita ja entsyymejä.
Vuonna 2018 Valio toi markkinoille ensimmäiset kasvipohjaiset Oddlygood-tuotteensa. Yhtiö alkoi myös myydä jäätelöä yli kymmenen vuoden tauon jälkeen. Oulun meijerissä valmistettiin kalliimman hintaluokan erikoisjäätelöitä Jäätelöfabriikki-brändillä.
Huhtikuussa 2021 Valio kertoi ostavansa Heinon Tukun. Toukokuussa Valio yhtiöitti kasvipohjaiset Oddlygood-tuotteensa Oddlygood Global Oy:hyn.
Agility
Agility on ohjaajien ja koirien esteratakilpailu, jossa koiraa ohjataan erilaisten esteiden yli. Lajin nimi tulee englannin kielen sanasta agility, joka on suomeksi "ketteryys". Lajin rantautuessa Suomeen 1986 sen nimeksi ehdotettiinkin muun muassa ketteryyttä ja vikellystä, mutta englanninkielinen alkuperäisnimi jäi elämään. Parhaimmillaan laji on ohjaajan ja koiran täydellistä yhteistyötä. Ensimmäiset viralliset agilitykilpailut järjestettiin Suomessa 1987. Agility on levinnyt ympäri maailman ja lajin Maailmanmestaruuskilpailut järjestetään vuosittain. Suomessa MM-kisat on järjestetty vuosina 2000, ja 2008 ja 2019.
Agilityradalla on yleensä 12–22 estettä, joista vähintään seitsemän tulee olla tavallisia hyppyesteitä. Muita esteitä ovat muun muassa kontaktiesteet (keinu, A-este, puomi), pituus, muuri, rengas ja tunneliesteet eli umpi- ja avotunneli (pussi ja putki). Pussia ei enää juurikaan käytetä ja lajin harrastajat haluaisivat sen pois kokonaan, suuren loukkaantumisriskin vuoksi. Koirien agility on saanut alkunsa vuonna 1977 Englannissa hevosten estekisojen väliajoilla olleista koirien estehyppynäytöksistä. Harrastuksessa menestyminen edellyttää koiralta hallittavuutta, hyvää kuntoa, toimintakykyä ja hyvää yhteistyötä ohjaajan kanssa.
Esteet ja ratatyypit
thumb|280px|[[Pinseri suorittaa (vanhanaikaista) rengasesteen. Takana A-este ja puomi.]]
Valio
Organisaatio
thumb|right|Valion pääkonttori Helsingin Pitäjänmäessä kuvattuna vuonna 2009
Valion pääkonttori sijaitsee Helsingin Pitäjänmäessä. Annikka Hurme on toiminut Valion toimitusjohtajana lokakuusta 2014 alkaen.
Agility
Esteet ja ratatyypit
Esteet jaetaan kolmeen ryhmään: hyppyesteet, kontaktiesteet ja muut esteet. Esteiden korkeudet ja muut mitat vaihtelevat kokoluokan mukaan. Ratatyyppejä on kaksi: agilityrata ja hyppyrata. Agilityradalla voi olla kaikkia estetyyppejä. Hyppyradalla ei ole kontaktiesteitä.
Hyppyesteet
Hyppyeste suoritetaan hyppäämällä esteen yli. Mikäli koira tiputtaa tai kaataa esteen osan, esteen suorittamisesta saa suoritusvirheen.
Valio
Organisaatio
Vuonna 2022 Valiolla oli Suomessa noin 4150 työntekijää ja tuotantolaitoksia 12 paikkakunnalla. Valiolla on kaksi tehdasta myös Virossa. Valiolla on tytäryhtiöitä Kiinassa, Ruotsissa, Virossa ja Yhdysvalloissa.
Yhtiön liikevaihto vuonna 2021 oli 1918 miljoonaa euroa, josta ulkomaantoimintojen osuus oli 740 miljoonaa euroa.
Agility
Kontaktiesteet
Kontaktiesteissä on sekä nousevalla että laskevalla pinnalla kontaktialueet, joihin koiran on estettä suorittaessa koskettava vähintään yhdellä tassun osalla. Mikäli koira jättää koskematta kontaktialueeseen, koirakko saa kontaktivirheen.
Valio
Organisaatio
Valio Aimo on Valion omistama tukku, jolla on myös omaa valmistusta ja jakeluverkosto. Tukun asiakkaita ovat esimerkiksi ravintolat, hotellit, pitopalvelut, leipomot ja julkishallinnon ja teollisuuden asiakkaat.
Agility
Säännöt
thumb|300px|[[Kultainennoutaja tulee avotunnelista]]
Valio
Omistajat
Vuonna 2022 noin 4 000 suomalaista maitotilayrittäjää omisti Valion osuuskuntien kautta. Valio maksaa maidontuottajilleen kaikki tuotot maidon hinnan kautta.
Agility
Säännöt
Agilityradan suunnittelee jokaisen kilpailun tuomari jokaiseen kilpailuun erikseen. Ohjaajat saavat tutustua numeroituun rataan viiden-kahdeksan minuutin ajan ennen kilpailusuoritustaan.
Valio
Omistajat
Vuonna 2022 Valio Oy:n omistajina oli 13 osuuskuntaa. Osuuskunnista yhdeksän on Valion kilpailijoita, ja ne omistavat osakkeista yhteensä alle prosentin. Loput viisi omistajaa ovat niin kutsuttuja Valioryhmän hankintaosuuskuntia. Niillä on hankintasopimus Valion kanssa eli niihin kuuluvat tilat toimittavat maitonsa Valiolle. Näitä ovat
Agility
Säännöt
Kilpailuradan pituus on 100–200 metriä, ja sille määritetään ihanneaika koiran ihanteellisen etenemisnopeuden mukaan. Yleensä täysmittaisen agilityradan ihanneaika liikkuu 30 ja 60 sekunnin välillä; koira etenee radalla yleensä 3-5 metriä sekunnissa.
Valio
Omistajat
Osuuskuntien jäsenet ovat maitotilayrittäjiä, minkä myötä maitotilayrittäjät pääsevät vaikuttamaan Valion toimintaan. Valion omistajahallinnon muodostavat yhtiökokous, hallintoneuvosto ja hallitus. Korkein päätösvalta kuuluu yhtiökokoukselle. Hallintoneuvosto ja hallitus muodostuvat osuuskuntien hallituksissa toimivista maitotilayrittäjistä. Lisäksi hallintoneuvostoon voi kuulua neljä Valion henkilöstön valitsemaa edustajaa. Valion hallituksessa on neljä hallintoneuvoston valitsemaa Valioryhmän hankintaosuuskuntaan kuuluvaa maitotilayrittäjää.
Agility
Säännöt
Kilpailusuoritus arvostellaan suorituksen ajan ja virheiden perusteella, ohjaustyylillä ei ole merkitystä. Virheistä voi saada joko virhepisteitä tai hylkäyksen, mm. väärässä järjestyksessä suoritetusta radasta. Yleisin syy hylkäykseen on väärä rata eli ajautuminen väärälle esteelle tai esteen välistä jättämiset. Ratavirheet tuottavat 5 virhepistettä. Ratavirheiksi katsotaan kieltäytymiset, riman tai esteen osan pudotukset ja kontaktivirheet. Aikavirhettä saa ihanneajan ylittämisestä, yhden virhepisteen jokaista ylitettyä sekuntia kohti. Nollatulokseksi sanotaan suoritusta, jossa ei ole aika- eikä ratavirheitä.
Valio
Valion tuotantolaitokset Suomessa
Valiolla on tuotantolaitoksia kahdellatoista paikkakunnalla.
Agility
Kilpailut
Kilpailuihin saavat osallistua yli 18 kuukautta vanhat koirat, jotka on tunnistusmerkitty ja rekisteröity. Myös Kennelliiton antidoping-määräyksiä on noudatettava. Suomessa virallisiin kilpailuihin osallistuessa pitää olla voimassa oleva Suomen Agilityliiton kilpailulisenssi ja agilityn kilpailukirja, jonka tuomari on varmentanut. SM-kisoihin ja MM-karsintoihin on voimassa omat karsintavaatimuksensa, jotka muuttuvat vuosittain. Voimassa olevat säännöt löydät Suomen Agilityliiton kotisivuilta. Sekarotuisilla koirilla ei ole osallistumisoikeutta arvokisoihin, mutta ne saavat osallistua kaikille roduille avoimiin sekarotuisten MM-kilpailuihin.
Valio
Tuotteet
Valio pyrkii luomaan maidolle parhaan mahdollisen arvon, maitotuoton, joka maksetaan Valio-ryhmän maidontuottajille osuuskuntien kautta tilityshintana.
Vuonna 2022 Valiolla oli valikoimissaan noin 950 suoraan kuluttajille suunnattua tuotetta. Tukkukauppansa kautta Valio tarjosi ammattilaisostajille 30 000 nimikettä, esimerkiksi elintarvikkeita, päivittäistavaroita ja toimistotarvikkeita. Tuotteet hankittiin yli 800 tavarantoimittajalta. Tuotteista yli 4000 tuli ulkomailta yli sadalta tavarantoimittajalta.
Agility
Kilpailut
thumb|900px|center|Agilityrata
Valio
Lisenssit
Valio lisensoi eli myy teknologiaosaamistaan meijeriyrityksille. Lisensoinnissa Valio antaa ostajalle käyttöoikeuden Valion tietotaitoon ja patentteihin määräajaksi, minkä lisäksi Valio toimii tarvittavan ainesosan toimittajana. Esimerkiksi laktoosittomuuteen liittyviä lisenssejä myydään ympäri maailmaa.
Agility
Säkäluokat
Koirat jaetaan säkäkorkeuden perusteella viiteen kokoluokkaan:
Valio
Valion maitopohjaisia tuotteita
Valion vanhoja ja perinteisiä tuotteita ovat muun muassa juustot kuten Koskenlaskija, Viola (1934), Aura ja Oltermanni sekä muut tuotteet Grandi (1971), HYLA (1978) ja Gefilus. Aura on Suomessa sinihomejuustojen markkinajohtaja.
1970-luvulla Valio alkoi tutkia ja kehittää ensin vähälaktoosisten tuotteiden valmistusmenetelmiä, 1990-luvulta lähtien laktoosittomien tuotteiden valmistusmenetelmiä. Ensimmäinen vähälaktoosinen Hyla-tuote tuli myyntiin vuonna 1978 ja ensimmäinen laktoositon tuote, kevytmaitojuoma vuonna 2001. Koska laktoosi on maidon merkittävä aineisosa, EU-lainsäädäntöä on tulkittu niin että laktoositonta maitoa tulee kutsua maidon sijaan laktoosittomaksi maitojuomaksi.
Agility
Säkäluokat
Ennen ensimmäistä virallista kilpailua koiran säkäkorkeus mitataan kilpailuissa tai SAGI:n mittaustilaisuudessa. Mittauksen suorittaa Suomen Kennelliiton agilitytuomari, joka vahvistaa koiran mittaustodistuksen. Suomalaisella lisenssillä kilpailevien ohjaajien koirilta edellytetään mittaustodistusta.
Valio
Valion maitopohjaisia tuotteita
Valio myy voitaan yli 30 maahan. Sitä ostavat esimerkiksi teollisuusasiakkaat Euroopassa, Aasiassa ja Yhdysvalloissa. Valion voita käytetään esimerkiksi leipomoissa, valmisruokateollisuudessa, meijereissä ja jäätelönvalmistuksessa. Voin lisäksi Valion rasvatuotteita ovat Valio Oivariini ja Valio KevytLevi. Vajaat kymmenen vuotta markkinoidun Voilevin nimi muutettiin KevytLeviksi syyskuussa 1999. Nimenmuutoksen syy oli EU:n rasva-asetuksessa, joka kielsi voi-sanan käytön tuotteissa, jotka sisälsivät kasvirasvaa. 25-vuotias Voimariini taas muuttui Oivariiniksi tammikuussa 2005.
Valion kasvipohjaiset tuotteet
Vuonna 2021 Valion kasvipohjaisten tuotteiden pääraaka-aine oli kaura. Valio nosti niiden proteiinipitoisuutta esimerkiksi herneillä ja pavuilla. Oddlygood-tuotteitaan se vei esimerkiksi Ruotsiin, Baltian maihin ja Yhdysvaltoihin. Valio toi markkinoille ensimmäiset Oddlgood-tuotteet vuonna 2018. Valikoimiin kuuluu esimerkiksi gurtti-välipaloja, kaurajuomia, kahviin tarkoitettuja barista-juomia sekä juustonkaltaisia valmisteita.
Agility
Tasoluokat
Säkäluokissa koirat jaetaan kolmeen tasoluokkaan: 1, 2 ja 3. 1-luokka on helpoin ja siihen saavat osallistua kaikki, joilla ei ole kolmea luokanvaihtoon oikeuttaa tulosta. Ykkösluokasta kakkosluokkaan noustakseen tarvitaan kolme puhdasta suoritusta (0-tulos eli tulos alle 0, kertoo kuinka paljon suoritusaika on alle ihanneajan). Kakkosluokasta kolmanteen siirtyäkseen koirakon on saatava kolme nollatulosta ja lisäksi sijoituttava kolmen parhaan joukkoon. Ykkösistä kakkosiin ja kakkosista kolmosiin siirryttäessä koira saa agilitysertifikaatin, jonka mukana koiralle annetaan puna-musta ruusuke. Koira saa agilityvalion (AVA) arvon voitettuaan kolme kertaa kolmosluokassa nollatuloksella sekä saatuaan vaadittavan näyttelytuloksen. Ensimmäisen ja viimeisen nollavoiton välillä tulee kuitenkin olla kulunut aikaa 1 vuosi 1 vrk. Voitoista vain yksi saa olla hyppyradalta ja voittojen tulee olla kahden eri tuomarin radoilta. Näyttelytulosvaatimuksen vuoksi sekarotuiset koirat eivät voi saavuttaa AVA-arvoa, vaan puhutaan epävirallisesti kolme sertifikaattia saavuttaneista "varjovalioista". Myös puhdasrotuiset koirat, joilla ei tarvittavaa näyttelytulosta ole tai jotka sitä eivät voi saavuttaa (kives-, hammaspuutokset, värivirheet), voivat olla "varjovalioita".
Valio
Yhteiskuntavastuu
Vuonna 2021 suomalaiset kuluttajat valitsivat Valion Suomen vastuullisimmaksi brändiksi Sustainable Brand Index -tutkimuksessa kahdeksatta kertaa peräkkäin.
Agility
Eri rodut agilityssa
thumb|300px|[[Alaskanmalamuutti A-esteellä]]
Valio
Yhteiskuntavastuu
Valio haluaa nollata tuottamansa maidon hiilijalanjäljen vuoteen 2035 mennessä.
Agility
Eri rodut agilityssa
Laji sopii kaikille koirille ja ohjaajille. Agilitykilpailuun voi osallistua minkä rotuisen koiran kanssa tahansa, myös seka- eli X-rotuisen kanssa. Suosituimpia rotuja agilityssä ovat belgianpaimenkoirat, shetlanninlammaskoirat, bordercolliet, villakoirat, cockerspanielit jackrussellinterrierit ja borderterrierit. Fyysisistä syistä agility voi kuitenkin olla liian rankkaa pitkäselkäisille tai hyvin matalaraajaisille, suorapolvisille tai muuten rakenteeltaan raskaille ja äärimuodostuneille koirille.
Valio
Yhteiskuntavastuu
Vuonna 2015 Valio otti käyttöön sataprosenttisesti uusiutuvan maitotölkin ensimmäisenä maailmassa. Tölkkien kartonki valmistettiin puukuidusta ja muoviosat sokeriruokoteollisuuden sivuvirrasta saatavasta kasvietanolista. Vuodesta 2018 lähtien kaikki Valion harjakattoiset maito-, piimä-, jogurtti- ja kermapakkaukset on valmistettu kokonaan kasvipohjaisista materiaaleista.
Valio käynnisti vuonna 2018 vastuullisuusohjelman, jonka sisältöä täydennettiin vuonna 2022. Ohjelma kannustaa maitotilallisia tekemään eläinten hyvinvointiin liittyvää vastuullisuustyötä, joka ylittää lainsäädännön vaatimukset. Valio maksaa tiloille vastuullisuuslisää. Tuottajille tarjotaan muun muassa hiiliviljelykoulutuksia ja Valio Carbo -laskuri, jolla voidaan laskea tilalla tuotetun maidon hiilijalanjälki. Lisiä maksettiin aluksi eläinten hyvinvointia parantavista toimista ja toukokuusta 2023 lähtien myös esimerkiksi laiduntamisen lisäämisestä, luonnon monimuotoisuuden edistämisestä ja hiilijalanjäljen pienentämistä edistävistä toimenpiteistä. Parsinavetoista halutaan siirtyä pihattoihin ja lisätä laiduntamista. Vuonna 2022 vastuullisuusohjelman piiriin kuuluivat kaikki Valion maitotilat, eli noin 80 prosenttia suomalaisesta maidosta.
Agility
Agilityn harrastaminen
Agilityn harrastamisen voi aloittaa, kun koira on saavuttanut aikuiskokonsa. Kilpailevan koiran täytyy olla vähintään 18 kuukauden ikäinen, terve, tunnistusmerkitty ja rokotettu Suomen Kennelliiton määräysten mukaisesti. Koiran tulisi myös olla perustottelevainen. Alkeiskursseja järjestävät agilityseurat, joita on Suomessa jo melkein joka paikkakunnalla. Aluksi koiralle opetetaan kukin estetyyppi erillisenä ja vähitellen voidaan siirtyä harjoittelemaan ratoja ja vaikeampia ohjauskuvioita. Tärkeää harjoittelussa on löytää motivointikeinot, jotka sopivat juuri kyseiselle koiralle. Näitä voivat olla esimerkiksi makupalat, lelut tai leikki.
Valio
Yhteiskuntavastuu
Vuonna 2019 Valio kertoi kehittäneensä ensimmäiset suomalaisiin viljelyolosuhteisiin tarkoitetut peltojen hiilensidontaa parantavat nurmisiemenseokset. Valio Carbo -seokseen kuuluu timoteitä, valko- ja puna-apilaa, ruoko- ja nurminataa. Monilajisuuden avulla peltomaa monimuotoistuu, sitoo typpeä ja lisää hiilensidontaa. Valio-maidon tuotannosta tuli täysin soijatonta. Joulukuussa Valio sitoutui Science Based Targets -organisaation asettamiin ilmastotavoitteisiin.
Agility
Laama-agility
Laamojen ja alpakoiden agility on uusi laji, jota on kuitenkin Keski-Euroopassa ja USA:ssa harrastettu jo vuosia. Lajin tarkoituksena on kouluttaa eläimiä siten, että niitä on helppoa ja turvallista käsitellä ja kuljettaa. USA:ssa kilpaillaan AOBA-säännöillä, Keski-Euroopassa AELAS-säännöillä. Säännöt ovat melkein samat, mutta arvosteluissa on joitain pieniä eroja.
Suomessa on järjestetty yksi kilpailu AELAS-säännöillä Joensuussa ja kaksi vapaamuotoisilla säännöillä. Eläimiä talutetaan radan läpi ja virhepisteet määräävät sijoituksen. Vapaamuotoisissa kilpailuissa kilpailtiin nopeimmasta ajasta ja esteen kieltäytymisestä joutui juoksemaan sakkoringin. Tyypillisiä esteitä ovat pujottelu, tunneli, lankkusilta, peruuttaminen, pysähtyminen ja askellajin vaihto sekä erilaiset hyppyesteet.
Valio
Yhteiskuntavastuu
Valio Akatemia -ohjelmalla yhtiö tukee lasten ja nuorten liikuntaa.
Agility
Kissa-agility
Myös kissoille järjestetään agilitykilpailuja esimerkiksi kissanäyttelyjen yhteydessä. Lisätietoa löytyy Suomen Agilitykissat ry:n sivuilta.
Rotta-agility
Agility on tarkoitettu kesyrottien ja niiden ohjaajien hauskaksi yhteistoiminnaksi. Nopean rata-ajan lisäksi ohjaajan ja kesyrotan välinen yhteistyö otetaan huomioon tuomaroinnissa. Agilityrataan on mahdollista tutustua ennen kilpailun aloitusta. Rotakot saavat vapaasti harjoitella radalla sen jälkeen, kun harjoittelevalle kesyrotalle on tehty terveystarkastus. Tuomari palkitsee kolme nopeimman ajan saanutta eläintä, lisäksi tuomari voi jakaa muita palkintoja. Kesyrotta saa agilitysertifikaatin, mikäli suoritusaika on 45 sekuntia tai alle (naaraat) tai 55 sekuntia tai alle (urokset). Agilityvalion arvon (AVA) saa eläin, joka on palkittu kolmella agilitysertifikaatilla. Virallisia agilitykilpailuja järjestetään Lemmikki- ja showkesyrotat ry:n näyttelyissä. Viralliset esteet kilpailussa ovat rengas, puomi, A-este, pujottelu ja aita.
Poniagility
Periaate poniagilityssä on sama kuin koirilla; hevonen suorittaa esteradan tietyn järjestyksen mukaan sovitun ajan puitteissa. Hevoseen koskemista ei sallita, vaan se on saatava esteille äänimerkein sekä kehonkielen avulla. Esteet ovat suuremmaksi osaksi samat kuin koirilla, eli radalta löytyy erilaisia hyppyesteitä (maapuomeista puoleentoista metriin), pujottelu, rengas, puomi, tunneli, A-este, keinu, vesieste, pöytä. Hevosten ja omistajien iloksi myös erikoisesteet kuten pressukenttä, kahluuallas ja lastauskoppi jne.
Hamsteriagility
Hamsteriagilityssä käytetään pituushyppyjä lukuun ottamatta samoja estetyyppejä kuin koirilla.
Arvid Järnefelt
Arvid Järnefelt (16. marraskuuta 1861 Pulkkala – 27. joulukuuta 1932 Helsinki ) oli suomalainen kirjailija, koulutukseltaan juristi ja arvoltaan varatuomari. Elämänsä kolme viimeistä vuosikymmentä hän harjoitti maanviljelystä. Yhteiskunnallisilta näkemyksiltään Järnefelt oli opiskeluaikoinaan innokas fennomaani, mutta siirtyi myöhemmin tolstoilaisuuteen ja kristilliseen anarkismiin.
Järnefelt oli 1900-luvun vaihteessa maan huomattavin aatehistoriallinen kirjailija. Kuvaukset aikakauden aateliston elämästä ovat suomalaisen kirjallisuuden klassikoita.
Suku
Järnefeltin isä oli kenraaliluutnantti, maaherra Alexander Järnefelt ja äiti baltiansaksalaiseen Clodt von Jürgensburgin aatelissukuun kuulunut vapaaherratar Elisabeth Järnefelt. Hänen sisaruksiaan olivat Jean Sibeliuksen puoliso Aino Sibelius, taidemaalari Eero Järnefelt ja säveltäjä Armas Järnefelt.
Järnefelt avioitui Jyväskylässä Emilia Fredrika Parviaisen (1865–1937) kanssa vuonna 1884. Parviaisen vanhemmat olivat paikallinen varakas kauppias Mikko Parviainen ja Katarina Charlotta Pundani. Järnefeltit saivat viisi lasta: Eero (1888–1970), Liisa (1893–1978), Anna (1898–1899), Maija (1900–1986) ja Emmi (1902–1941). Tyttäristä Liisa avioitui juristi Matti Piipposen kanssa.
Opiskeluvuodet
pienoiskuva|[[Eero Järnefeltin maalaama muotokuva Arvid-veljestään vuodelta 1888.]] Pietarin kaupunkiin nykyään kuuluvassa Pulkkalan kylässä syntynyt Järnefelt kirjoitti vuonna 1885 ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Alkeisopistosta ja suoritti vuonna 1890 molempain oikeuksien kandidaatin tutkinnon Helsingin yliopistossa. Hän kuului yliopiston Savo-karjalaiseen osakuntaan ja oli innokkaasti mukana suomenmielisten ylioppilaiden toiminnassa. Järnefelt lauloi veljensä Eeron tavoin Ylioppilaskunnan Laulajissa. Vuonna 1889 Järnefelt perusti ystäviensä Eero Erkon ja Juhani Ahon kanssa nuorsuomalaista aatetta kannattaneen Päivälehden, joka on nykyisen Helsingin Sanomien edeltäjä.
Tolstoilaisuus
Tolstoilaisuudesta Järnefelt kiinnostui osaksi äitinsä Elisabethin kautta. Ollessaan vuodesta 1891 lähtien Vaasassa hovioikeuden auskultanttina hän tutustui Leo Tolstoin teksteihin ja koki uskonnollisen murroksen, jota hän myöhemmin kuvasi vuonna 1894 ilmestyneessä teoksessa Heräämiseni. Tolstoilaisuus oli näkynyt jo edellisvuonna ilmestyneessä esikoisromaanissa Isänmaa. Järnefelt oli Tolstoin kanssa kirjeenvaihdossa vuodesta 1895 lähtien ja kävi myös tapaamassa häntä Venäjällä vuosina 1899 ja 1910. Tolstoilaisuuden vaikutuksesta Järnefelt jätti lakimiehen työnsä ja siirtyi maanviljelijäksi Lohjan Virkkalassa sijainneelle Rantalan tilalle, jossa Järnefelt vietti suurimman osan loppuelämästään. Hän halusi osoittaa, ettei tolstoilaisuus ollut pelkästään eristäytymistä ja haaveellista mietiskelyä, vaan lähimmäisten ja koko maailman rakastamista ja käytännön tekoja. Järnefeltistä tulikin vankien, köyhien ja sorrettujen auttaja. Tolstoin ansiosta hän tutustui amerikkalaisen taloustieteilijän Henry Georgen näkemyksiin maan omistusoikeudesta ja otti tämän luoman georgismin innoittamana kantaa muun muassa vuonna 1907 tapahtuneisiin Laukon torpparihäätöihin. Seuraavalla vuosikymmenellä Järnefelt radikalisoitui entisestään, ja häntä voidaan pitää ajattelultaan jopa anarkistina.
Kirkkopuheet ja viimeiset vuosikymmenet
pienoiskuva|Järnefelt vuonna 1929. Venäjän vallankumouksen aiheuttaman yhteiskunnallisen kuohunnan levittyä Suomeen Järnefelt kannattajineen toukokuussa 1917 osallistui niin sanottuihin Helsingin kirkkomellakoihin, joiden toisena päähahmona oli anarkisti Jean Boldt. Toukokuun aikana hän piti pappien kiellosta huolimatta helsinkiläisissä kirkoissa kolme puhetilaisuutta, joita oli kuulemassa jopa monituhatpäinen kannattajajoukko. Järnefelt käsitteli muun muassa yhteiskunnallista tasa-arvoa ja pasifismia sekä esitteli omia uskonkäsityksiään. Tilaisuuksissa ilmeni myös levottomuuksia, ja Järnefeltin kannattajia syytettiin väkivallasta. Porvarillinen lehdistö kutsui heitä muun muassa huligaaneiksi, sen sijaan työväenlehdet antoivat tukensa yhteiskunnallisiin epäkohtiin huomiota kiinnittäneelle kirjailijalle. Lisäksi Järnefelt sai ymmärrystä muun muassa runoilija Eino Leinolta sekä sisarensa Ainon puolisolta Jean Sibeliukselta.
Järnefeltin kirkkopuheet julkaistiin kirjana vielä saman vuoden aikana. Niistä seurasi lopulta vankeustuomio, joka päättyi valtionhoitaja Mannerheimin armahdukseen vuonna 1919. Vuodesta 1922 lähtien Järnefelt matkusteli paljon ulkomailla ja aloitti uuden luomiskauden, jonka aikaista tuotantoa pidetään hänen parhaimpanaan.
Kauden tuotantoon sisältyi myös tolstoilaisia piirteitä sisältävä psykologis-filosofinen rikosromaani Minun Marttani. Romaani perustuu alkuvuonna 1927 Turun Vartiovuorenmäellä tapahtuneeseen surmatekoon: Åbo Akademin kirjaston johtaja murhasi morsiamensa kanssa turkulaisen kauppiaan, jonka he kokivat esteeksi rakkaudelleen.
Muuta
pienoiskuva|200px|Arvid Järnefelt vuonna 1961 julkaistussa postimerkissä. Järnefeltin mukaan on nimetty Lohjan Virkkalassa sijaitseva Järnefeltin koulu sekä Virkkalan liikekeskustassa sijaitseva Arvid Järnefeltin aukio.
Falling Inn Love
Falling Inn Love on yhdysvaltalainen, vuonna 2019 julkaistu romanttinen komedia. Elokuvan on ohjannut Roger Kumble ja käsikirjoittanut Hilary Galanoy. Elokuva on kuvattu Thamesissa, Uudessa-Seelannissa ja julkaistiin suoratoistopalvelu Netflixissä.
Elokuva kertoo sanfranciscolaisesta suunnittelijasta Gabriela Diazista (Christian Milian), joka voittaa matkakodin Uudesta-Seelannista ja päättää muuttaa sinne.
Ylitalo
Ylitalo voi tarkoittaa seuraavia:
Aaroninsauvasammakko
Aaroninsauvasammakko eli aaroninsammakko (Hyperolius horstockii) on ruokosammakoiden heimoon kuuluva sammakkolaji. Se elää kotoperäisenä Etelä-Afrikan etelärannikolla Länsi-Kapin ja Itä-Kapin provinsseissa. pienoiskuva|vasen|Aaroninsauvasammakko valkohuonevehkan kukassa Päiväaikaan aaroninsauvasammakkoa tavataan usein valkohuonevehkan, ”aaroninsauvan”, (Zantedeschia aethiopica) valkoisten kukkien sisällä, joista se syö kukan tuoksun sinne houkuttelemia lentäviä hyönteisiä. Vehkan kukinta-aikaan sammakoilla on norsunluunvärinen suojaväri, mutta kukintojen kuihduttua ne muuttuvat tummanruskeiksi.
Aaroninsauvasammakot parittelevat syyskuusta tammikuuhun, mikä Etelä-Afrikassa merkitsee kevättä ja kesää. Koiraan matala kurnutus ”kee, kee, kee” houkuttelee naaraita. Kutuaika on loka- ja marraskuussa. Naaras laskee veteen 10–30 munan rykelmiä, jotka kiinnittyvät vesikasvien juuriin.
Rekola (sukunimi)
Rekola on suomalainen sukunimi. Rekola-nimisiä henkilöitä:
Riekkinen
Riekkinen on suomalainen sukunimi. Tunnettuja Riekkinen-nimisiä henkilöitä ovat:
Gaspard Monge
thumb|right|Gaspard Monge Gaspard Monge (9. toukokuuta 1746 Beaune, Ranska – 28. heinäkuuta 1818 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, joka tunnetaan deskriptiivisen geometrian keksijänä.
Monge toimi aktiivisesti Ranskan suuren vallankumouksen eteen ja muun muassa toimi vuosina 1792–1793 laivastoministerinä. Hän oli myös perustamassa École polytechniqueä ja sen edeltäjää, École normalea, joissa hän myös opetti.
Harmaarintavireo
Harmaarintavireo (Hylophilus semicinereus) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen esiintymisalue käsittää pääasiassa Amazonian alueen Etelä-Venezuelasta Koillis-Peruun, Luoteis- ja Pohjois-Brasiliaan sekä Koillis-Boliviaan. Lajista tunnetaan kolme alalajia. Philip Lutley Sclater ja Osbert Salvin kuvailivat lajin holotyypin Parán osavaltion Belémistä vuonna 1867.
Erikssonia acraeina
Erikssonia acraeina on sinisiipisten (Lycaenidae) heimoon ja nopsasiipien (Theclinae) alaheimoon kuuluva perhoslaji. Sitä tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Etelä-Afrikassa ja Sambiassa.
The Left Shoe Company
The Left Shoe Company oli miesten kenkiä myyvä yritys, joka mittasi asiakkaan jalan muodon 3D-skannerilla valmistaakseen asiakkaalle sopivat kengät.
Mittatilauskenkien valmistus alkoi nimellä ”The Left Foot Company” vuonna 1998. Left Foot Company voitti Tuottava Idea -kilpailun yrityssarjan vuonna 2002. Left Foot Company -toiminnan aloittanut Pomarfin on yhtiöittänyt mittatilauskenkien valmistuksen ja jäänyt muodostettuun Left Shoe Companyyn vähemmistöosakkaaksi. Yritys meni konkurssiin heinäkuussa 2016.
Texasin yliopisto, Arlington
Texasin yliopisto, Arlington (, UT Arlington), on julkinen tutkimusyliopisto Arlingtonissa Texasissa Yhdysvalloissa. Sillä on yli 20 000 opiskelijaa, ja se on Texasin kolmanneksi suurin julkinen yliopisto. Siellä opiskeltavia aineita ovat arkkitehtuuri, kasvatustieteet, kauppatieteet, terveystieteet ja sosiaalityö.
Koivuhaan arboretum
Koivuhaan arboretum on Vantaan Tikkurilan suuralueen Koivuhaan kaupunginosan pohjoisosassa Kylmäojan purolaaksossa sijaitseva puulajipuisto, jossa oli vuonna 2005 jo noin 170 puuvartista lajia. Arboretumin alue on osa noin neliökilometrin laajuista Tikkurilan keskuspuistoksi kutsuttu viheraluetta.
Etenkin aiemmin myös Ystävyydenpuistoksi kutsutun puulajipuston alkuna oli Vihervuoden 1985 tapahtuma, jossa yhdistykset ja yritykset istuttivat nimikkopuitaan puistoalueelle.
Meiramitien puoleisella sivustalla on pysäköintialue. Puistossa on polkuverkosto ja levähdyspaikkoja. Tunnistamisen helpottamiseksi puulajipuiston kasveja on merkitty kasvikohtaisin nimitolpin.
Arboretumin noin 5,5 hehtaarin aluetta on tarkoitus täydentää noin kolmen hehtaarin laajennuksella lähivuosina.
Super Mario (pelisarja)
Super Mario on Nintendon kehittämä ja julkaisema tasohyppelysarja, jonka ensimmäinen osa, Super Mario Bros., ilmestyi 13. syyskuuta 1985. Sarja on osa laajempaa Mario-pelisarjaa. Super Mario on yksi kaikkien aikojen tunnetuimpia tasohyppelysarjoja ja on vaikuttanut genreensä voimakkaasti. Sarjaan sisältyy yhteensä 15 peliä, 16. on kehitteillä. Sarjan peleistä on tullut myös uusintaversioita ja kokoelmia.