cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jordanian ja Pyhän Maan evankelisluterilainen kirkko
Kirkko perustettiin virallisesti 17. toukokuuta 1959, jolloin Jordanian kuningas Hussein I tunnusti sen. Vuoteen 1979 kirkkoa johdettiin Saksasta käsin. Tämän jälkeen kirkon johdossa on ollut paikallisväestöä edustava piispa. Kirkon piispana toimi vuoteen 2017 Munib Younan, joka oli myös Luterilaisen maailmanliiton presidentti 2010-2017. Younan on valmistunut Helsingin yliopiston teologisesta tiedekunnasta teologian maisteriksi. 14 tammikuuta 2005 kirkko muutti nimeään lisäten siihen tarkennuksen 'ja Pyhän Maan...', joka kattaa Jordanian lisäksi kirkon toiminta-alueen Israelissa ja palestiinalaisalueilla.
Kirkon jäsenistö edustaa Pyhän Maan kristittyä vähemmistöä. Toiminta-alueella Palestiinalaisalueilla ja Itä-Jerusalemissa sen jäsenten osuus on kaksi prosenttia.
Kansainväliset yhteydet
Kirkko tekee yhteistyötä Luterilaisen maailmanliiton,  Amerikan evankelisluterilaisen kirkon ja saksalaisten kirkkojen kanssa. Suomessa sen yhteistyökumppaneita ovat Kirkon ulkomaanapu ja Suomen Lähetysseura. Kuopion hiippakunta ja Jordanian ja Pyhän Maan evankelisluterilainen kirkko solmivat 17.2. 2009 yhteistyösopimuksen, joka koskee työntekijä- ja harjoittelijavaihtoa, koulutusta ja seurakuntavierailuja. Kuopion hiippakunta haluaa sopimuksen kautta konkreettista tuntumaa globalisaatioon, lähetystyöhön, suvaitsevaisuuskasvatukseen sekä rauhan rakentamiseen.
Aquarius (Hakenin albumi)
Aquarius on lontoolaisen progressiivisen metalliyhtyeen Hakenin debyyttialbumi. Aquarius on konseptialbumi, joka kertoo tarinan merenneidosta, joka syntyy ihmisperheeseen.
Kappaleet
Musiikki Richard Henshall, sanat Ross Jennings ja sovitus Haken kaikissa kappaleissa.
Auerbach
Auerbach voi tarkoittaa seuraavia:
Perhosvaikutus 2
Perhosvaikutus 2 (alkuperäiseltä nimeltä Butterfly Effect 2) on yhdysvaltalainen psykologinen trilleri vuodelta 2006. Elokuvan ohjaaja on John R. Leonetti, pääosissa Eric Lively, Erica Durance, Dustin Milligan ja Gina Holden. Elokuva liittyy pitkälti vuoden 2004 elokuvaan Perhosvaikutus ja julkaistiin suoraan DVD-levylle 10. lokakuuta 2006.
Lauri Jäntin tietokirjapalkinto
Lauri Jäntin tietokirjapalkinto on Lauri Jäntin säätiön vuodesta 1985 vuosittain jakama kirjallisuuspalkinto. Se myönnetään edellisenä vuonna ilmestyneelle merkittävälle suomenkieliselle tietokirjalle.
Vuonna 2021 tietokirjapalkinnon arvo oli 20 000 euroa. Sen yhteydessä voidaan myöntää yksi tai useampia tunnustuspalkintoja, joiden arvo on 7 500 euroa.
Palkitut
Lähde
Verovapaus
Verovapaudella tarkoitetaan vapautusta verosta.
Verovapaus Suomessa
Henkilöverotuksessa pääsääntö on, että kaikista tuloista maksetaan veroa kunnalle ja valtiolle. Henkilöverotuksessa tulot jaetaan ansiotuloihin ja pääomatuloihin sekä verovapaaseen tuloon (Tuloverolaki 29 § ym). Verovapaista tuloista voidaan mainita esim. äidinmaidon sekä itse kerättyjen marjojen ja sienien luovutuksesta saatu tulo, lakkoavustus (Lakkoavustus on veronalaista tuloa siltä osin kun sen määrä ylittää 16 euroa päivässä) ja elatusapu. Lisäksi osa sosiaalietuuksista on verovapaita. Esimerkiksi lapsilisistä ei peritä veroa. Toisaalta mm. työttömyyspäiväraha ja sairauspäiväraha ovat verollisia.
Pääomatuloista ovat verovapaita esimerkiksi eräät luovutusvoitot:
Yhteisöjen verotuksessa pääsääntö on, että yhteisö maksaa tuloksestaan 20 prosentin yhteisöveroa. Yleishyödylliset yhteisöt on kuitenkin vapautettu tuloverosta, pois lukien yhteisöjen harjoittama elinkeinotoiminta. Jos esimerkiksi urheiluseura ylläpitää nakkikioskia, kioskin liikevoitosta peritään vero. Sen sijaan jäsenmaksutulot ja lahjoitukset ovat verovapaita.
Hagia Sofia (Thessaloniki)
Hagia Sofia eli Pyhän viisauden kirkko (Ναός Αγίας Σοφίας, Naós Agías Sofías; myös Agía Sofían kirkko) on bysanttilaisaikainen kirkko Thessalonikissa Kreikassa. Se kuuluu Thessalonikin varhaiskristillisiin ja bysanttilaisiin muistomerkkeihin, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde.
Sigrid Wickström-Paaer
Sigrid Wickström-Paaer (1885–1923 ) oli suomalainen tekstiilitaiteilija. Hän opiskeli ensin Taideteollisuuskeskuskoulussa ja sitten Düsseldorfissa 1905–1907 sekä muualla Euroopassa lyhyempiä aikoja. Aluksi hänen alaansa oli keramiikka ja ensimmäisenä Suomessa batiikki. Hänen tunnetuin kuvakudoksensa on Kehrääjät (1912–1913). Hänen puolisonsa oli taiteilija Germund Paaer.
Liikuntasetelit
Liikuntaseteli tai liikuntaetu on palveluseteli tai sähköinen etu, jolla voi ostaa liikuntapalveluita. Ne ovat työnantajan tarjoama liikuntaan kohdennettu henkilöstöetu. Liikuntaetu toimii samalla tavalla kuin muutkin henkilöstöedut. Liikuntaseteli vastaa idealtaan lounasseteliä ja kulttuuriseteliä. Ne antavat työntekijöille mahdollisuuden valita itse liikuntaharrasteen, jolle työnantaja antaa rahallista tukea.
Hagia Sofia (Thessaloniki)
thumb|left|240px|Hagia Sofian kirkko. Kirkko rakennettiin 700-luvulla varhaisemman, maanjäristyksessä tuhoutuneen kirkon paikalle. Kirkko on malliltaan basilika, jossa on kupoli, ja se edustaa siirtymävaihetta kohti ristinmuotoisia kupolikirkkoja. Kirkko on koristeltu mosaiikein ja seinämaalauksin.
Rakennus toimi moskeijana vuodesta 1585. Siinä oli tulipalo vuonna 1890 ja se rakennettiin uudestaan vuosina 1907–1910. Rakennuksesta tuli jälleen kirkko vuonna 1912. Kirkko vaurioitui pahoin vuoden 1978 maanjäristyksessä.
Kirkon lähellä sijaitsee siitä nimensä saanut Agía Sofían metroasema.
Liikuntasetelit
Eduskunta vahvisti liikuntaedun verovapauden vuoden 2004 alusta lukien. Kulttuuriedulle vastaava etu tuli vuonna 2009. Liikuntasetelin on kehittänyt Smartum Oy, joka lanseerasi ensimmäisen Liikuntasetelin vuonna 1996. Nykyään seteleitä tarjoavat työnantajille monet eri yritykset ja niitä on saatavilla sekä paperiversioina että sähköisesti ja mobiilisovelluksen kautta, sekä erillisinä että yhdistettyinä liikunta- ja kulttuuriseteleinä. Sähköisiä henkilöstöetuja Suomessa tarjoavat Smartum, ePassi, Edenred ja Eazybreak.
Verovapaus
Verovapaus Suomessa
Arvonlisäverotuksessa verovapaita ovat muun muassa terveyden- ja sairaanhoitopalvelut. Lisäksi, jos yrityksen liikevaihto on alle 10 000 euroa vuodessa, yrityksen ei ole pakko rekisteröityä arvonlisäverovelvolliseksi, jolloin se voi myydä tuotteitaan ilman arvonlisäveroa.
Varainsiirtoverosta on vapautettu pörssissä noteerattujen yhtiöiden osakekauppa.
Osingot verovapaita osittain
Yhtiöiden saamat osinkotulot ovat pääosin verottomia silloin, kun ne on saatu listaamattomalta yhtiöltä. Verottomuussäädöksellä vältetään osinkojen ketjuverotus. Yhtiön pörssiyhtiöltä saamat osingot ovat pääsääntöisesti kokonaan veronalaisia (ennen vuotta 2014 osittain veronalaisia).
Julkisuudessa käydyssä verokeskustelussa on toisinaan viitattu yrittäjän (osakeyhtiön osakkaan) saamiin verovapaisiin osinkoihin. Asia koskee etupäässä listaamattomilta osakeyhtiöiltä saatuja osinkoja. Yksityishenkilön osakeomistuksensa perusteella saama osinkotulo oli aiemmin verovapaata, kunhan osinko oli korkeintaan 9 % osakkeiden ns. matemaattisesta arvosta eikä osinko ylittänyt 60 000 €. Vuoden 2014 alusta verotus muuttui siten, että osingosta 25 % on veronalaista pääomatuloa, kunhan osinko on korkeintaan 8 % osakkeiden matemaattisesta arvosta eikä osinko ylitä 150 000 euroa. Loppuosa (75 %) tällaisista osingoista on verovapaata tuloa. 150 000 euron ylittävästä osingosta 85 % on veronalaista pääomatuloa ja 15 % verovapaata, kunhan osinko edelleen on korkeintaan 8 % matemaattisesta arvosta. Sikäli kuin osinko ylittää 8 % rajan, ylimenevä osinko on 75-prosenttisesti veronalaista ansiotuloa ja 25-prosenttisesti verovapaata tuloa. Muutoksen johdosta yksityishenkilö ei enää voi saada täysin verovapaita osinkoja. Osingosta menee vähintään 7,5 % vero, mikä vastaa alhaisinta osinkojen ennakonpidätysprosenttia vuonna 2014.
Yksityishenkilön pörssiyhtiöltä saamat osingot ovat 85-prosenttisesti veronalaista pääomatuloa. 15 % on verovapaata tuloa.
Osinkojen verohelpotukset johtuvat osakkaan kahdenkertaisesta verotuksesta. Osinko maksetaan yrityksen jo verotetun tuloksen perusteella. Aiemmin Suomessa käytössä ollut avoir fiscal -malli otti tämän täydellisesti huomioon siten, että yrityksen maksama vero otettiin huomioon osingon veroa määrättäessä. Näin syntyi veroneutraliteetti muihin pääomatuloihin nähden.
Verovapaat kasinot
Nettikasinon voitot ovat verovapaita, kun kasinolla on Euroopan talousalueella (ETA-alue) pelilisenssi. Pelilisenssit on pääsääntöisesti rekisteröity Maltalle. Euroopan talousalueen ulkopuolelle rekisteröityjen nettikasinoiden voitot ovat veronalaista tuloa ja niistä maksetaan verokortin mukaista ansiotuloveroa.
Can’t Tell Me Nothing
Can’t Tell Me Nothing on Kanye Westin ensimmäinen single hänen kolmannelta studioalbumilta Graduationilta. Single julkaistiin 29. toukokuuta 2007. Singlestä on julkaistu myös musiikkivideo. Singlen ovat tuottaneet Kanye West ja DJ Toomp, ja sen kannen on suunnitellut japanilainen nykytaiteilija Takashi Murakami.
Seth Wichmann
Seth Edvin Wichmann (25. tammikuuta 1885 Pyhäjoki – 23. heinäkuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja professori. Hän oli Helsingin yliopiston naistentauti- ja synnytysopin dosentti 1916–1924 ja professori vuodesta 1924. Duodecim-seuran Acta-sarjan päätoimittaja hän oli 1919–1938. Hän suunnitteli niin sanotun Wichmannin pihdin (forceps fennica). Wichmannin puoliso oli toimistopäällikkö Gertrud Johanna Lönnroth (1896–1993), ja myös heidän pojastaan Karri Kristian Wichmannista (1926–2019) tuli lääkäri ja professori.
MLR71 Racing Team
MLR71 Racing Team on italialainen pikkuformulatalli, joka kilpailee vuonna 2012 Auto GP-sarjassa. Tallin johtajana toimii Michele La Rosa, joka ajaa myös tallin kuljettajana. Tallin toisena kuljettajana ajaa Sergio Campana. Talli saavutti debyyttivuonnaan yhden voiton.
Dalibor Šamšal
thumb|250px|Dalibor Šamšal Dalibor Šamšal (s. 25. joulukuuta 1985 Rijeka) on kroatialaissyntyinen alppihiihtäjä, joka edustaa nyttemmin Unkaria ja Fullsport SE -seuraa. Aiemmin hänen seuransa oli SK Rijeka.
Šamšal kilpaili aikuisten arvokisoissa ensimmäisen kerran Bormion MM-kilpailuissa 2005 keskeyttäen sekä pujottelussa että suurpujottelussa. Myös Ären MM-kilpailuissa 2007 hänen laskunsa päättyivät keskeytyksiin. Val d’Isèren MM-kilpailuissa 2009 Šamšal oli suurpujottelussa 40:s. Garmisch-Partenkirchenin MM-kilpailuissa 2011 hän jäi ilman tulosta. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 Šamšal sijoittui pujottelussa 27:nneksi. Hän on osallistunut kolmiin olympialaisiin Kroatian edustajana. Torinossa 2006 ja Vancouverissa 2010 hän jäi ilman tulosta. Sotšissa 2014 Šamšal sijoittui pujottelussa 18:nneksi.
Alppihiihdon maailmancupissa Šamšal kilpaili ensimmäisen kerran Flachaun pujottelussa joulukuussa 2004. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Zagrebin pujottelussa tammikuussa 2009 oltuaan 22:s. Se on myös toistaiseksi hänen paras sijoituksensa maailmancupissa. Hän oli samalla sijalla Wengenin pujottelussa tammikuussa 2016.
AUTOEXEC.BAT
AUTOEXEC.BAT on MS-DOS- ja Windows-käyttöjärjestelmiin sisältyvä käynnistystiedosto, joka suoritetaan tietokoneen käynnistyessä. AUTOEXEC.BAT sisältää MS-DOS-komentoja, joiden asetukset astuvat voimaan tiedoston suorituksen yhteydessä. Nykyään AUTOEXEC.BAT ei ole enää olennainen osa Windows-käyttöjärjestelmiä, mutta etenkin aiemmissa MS-DOS-käyttöjärjestelmissä tiedosto oli olennainen.
Gérard Mestrallet
thumb|Gérard Mestrallet vuonna 2009. Gérard Mestrallet (s. 1. huhtikuuta 1949 Pariisi) on GDF Suezin toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja.
Gérard Mestrallet syntyi 1. huhtikuuta 1949. Hän on valmistunut Pariisin École polytechniquesta sekä École nationale de l'aviation civilesta ja École nationale d'administrationista. Vuonna 1984 hän aloitti Suez-yhtiön palveluksessa projektipäällikkönä ja oli Suezin toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja vuodesta 2001 vuoteen 2008, jolloin Suez ja Gas de France yhdistyivät GDF Sueziksi. Mestrallet jatkoi molemmissa asemissa myös uuden yhtiön johdossa.
Ariadnen lanka (televisio-ohjelma)
Ariadnen lanka oli suomalainen televisio-ohjelma, jota esitettiin MTV:llä vuonna 1991. Sitä juonsi Lemmikki Louhimies.
Ohjelma oli fiktiivinen arvuuttelupeli, jossa piti loogisesti ja nokkeluudella päätellä murha ase ja/tai kuka sen teki ja miten. Aluksi kilpailijoille kerrottiin tarina, jonka he kuuntelivat tarkkaan, sen jälkeen alkoi arvuuttelu siitä, kuka teki murhan tai miten.
Martti Hela
Martti Mikael Hela ent. Helander (7. joulukuuta 1890 Tampere – 25. lokakuuta 1965 Helsinki) oli suomalainen opettaja, urkuri ja säveltäjä. Hän sai professorin arvon 1954.
Perhetaustat
Martti Hela syntyi Aksel Mikael ja Serafina (o.s. Stenstam) Helan (ent. Helanderin) perheeseen.
Helan puoliso oli Anna Maria Kiviranta (1892–1931). Akateemikko Ilmo Hela (1915–1976) oli heidän poikansa. Toinen poika Jarmo Antamo Hela (1919–1939) kuoli talvisodassa. Hänet löydettiin kaatuneena Suomussalmen Hulkonniemen viivytystaistelujen jälkeen Kiantajärven Niskanselän jäältä 8. joulukuuta 1939. Heillä oli myös tytär Raili Anneli Penttinen o.s. Hela (1921–2008).
Anna Marian kuoltua vuonna 1931 avioitui Martti Hela seuraavana vuonna leskirouva Maj Karin Kivekkään o.s. Snellman (1889–1990) kanssa. Avioliiton myötä tuli myös Majn tytär Kaja Arjas o.s. Kivekäs (1918–1978) sisareksi muille perheen lapsille.
Koulutus
Hela kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen suomalaisesta yhteiskoulusta 1908. Hän opiskeli Helsingin yliopisto ssa syksystä 1908 kevääseen 1909 luonnontieteitä fysikaalis-matemaattisessa osastossa. Musiikkitiede tuli jo silloin mukaan enenevässä määrin. Hela valmistui Helsingin lukkari-urkurikoulusta kanttori-urkuriksi 1912. Syksyllä 1910 hän kirjoittautui historiallis-kielitieteelliseen osastoon ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon 1914 pääaineena musiikkitiede. Hän opiskeli erityisesti sävellystä professori Ilmari Krohnin johdolla. Opintoaloina Helalla oli myös estetiikka, nykykansain kirjallisuus, teoreettinen filosofia sekä taidehistoria. Hela suoritti kasvatusopin tutkintoja vuosina 1916–1917 ja väitteli vuonna 1924 aiheesta Nils Ströbäck, kuvaus Suomen urkurakentamisen vaiheista Ruotsin vallan aikana sekä suoritti filosofian lisensiaatin tutkinnon 1925 Helsingin yliopistossa aineinaan musiikkitiede, pedagogiikka ja teoreettinen filosofia. Filosofian tohtoriksi Hela promovoitiin Helsingin yliopistossa 1932. Ulkomaisia opintoja hän harjoitti Berliinissä ja Dresdenissä. Hela oli mieleltään englantilaissuuntautunut, anglofiili. Hän teki lisäksi opintomatkoja Euroopan maihin ja Yhdysvaltoihin.
Työura
Helan työura alkoi oli Jyväskylässä kaupunkiseurakunnan kanttori-urkurina 1914–1916. Suomen kirkon sisälähetysseuran kirkkomusiikkikoulun johtajana ja opettajana Sortavalassa hän oli 1916–1919. Rauman seminaarin musiikin lehtorina hän toimi 1919–1927, Kajaanin seminaarin johtajana ja kasvatusopin opettajana 1927–1943, Heinolan seminaarin rehtorina 1943–1947 ja Helsingin väliaikaisen opettajakorkeakoulun rehtorina 1947–1954. Presidentin valitsijamiehenä hän oli 1931, 1937 ja 1943.
thumb|268px|right| Kajaanin seminaarialue vaurioitui pahasti helmikuun 1940 suurpommituksessa. Helan toiminnoissa oli ennakkoluulottomuutta ja ripeyttä. Radiota käytettiin Kajaanin seminaarissa opetuksen apuvälineenä heti kun ne tulivat Kainuussa myyntiin. 1930-luvulla Helalla oli musiikkipakinoita yleisradiossa.
Kajaanin seminaarin päärakennus tuhoutui tulipalossa 1929. Menetettiin kaksi seminaarilaista, uudehkot urut, kirjallisuutta, maalauksia ja laitoksen arkisto. Uusi päärakennus saatiin opetuskäyttöön puolentoista vuoden kuluttua syksyllä 1930.
Kajaania pommitettiin 13 kertaa talvisodan aikana. Eräs seminaarin rakennuksista tuhoutui. Helan Ilmo-pojan ensimmäinen, meteorologiaa käsittelevä väitöskirja tuhoutui tällöin, joten tuho kosketti tätenkin ikävästi Helan perhettä.
Helan aikana Kajaanin seminaariin saatiin pätevää opettajakuntaa. Urheilu-, musiikki- ja kulttuurikasvatus olivat esimerkillisiä ja vireitä. Seminaarissa toimi useita kuoroja ja orkestereita. Myös kirjallisuus oli arvossaan. Sotilastaitojakin harjoitettiin kahdessa suojeluskuntakomppaniassa.
Jatkosodan aikana Hela toimi Mieslahdessa itäkarjalaisten opettajaleirin suunnittelijana ja johtajana. Hela kuului Isänmaalliseen kansanliikkeeseen ja oli aktiivinen heimoaatteen kannattaja.
Hela palasi Mieslahdesta johtamaan Kajaanin seminaaria 1942. Moni hänen oppilaistaan oli kuollut sodassa. Hela itse menetti sodassa oman poikansa ja asuntonsa. Hänen oli vaikeaa jatkaa tehtävässään, joten hän irtisanoutui ja siirtyi Heinolaan 1943.
thumb|268px|right| Eläkeläinen Martti Hela säveltää.
Scrapple from the Apple
”Scrapple from the Apple” on Charlie Parkerin säveltämä jazzstandardi vuodelta 1947. Parkerin levytys marraskuulta 1947 julkaistiin sekä Savoy- että Dial-yhtiöiden kautta, koska Parkerilla oli tuolloin sopimus molempien levy-yhtiöiden kanssa. Tallenteella soittavat Parkerin lisäksi trumpetisti Miles Davis, rumpali Max Roach, pianisti Duke Jordan ja basisti Tommy Potter.
Martti Hela
Pedagogina, säveltäjänä, kirjailijana
Hela harrasti urkumusiikkia ja perehtyi syvällisesti alaan. Hän sävelsi 13 kantaattia ja noin sata laulua. Moniin kuoro- ja yksinlauluihinsa hän runoili tekstin itse. Hän sävelsi myös orkesterisäestyksellisen oratorion Valtakunta 1962. Hela kokosi kansanlauluja Hämeestä sekä johti pedagogin työnsä ohessa amatöörikuoroja ja -orkestereita.
Scrapple from the Apple
Dexter Gordon levytti version Pariisissa vuonna 1963 Bud Powellin, Kenny Clarken ja Pierre Michelot’n kanssa. Kappaleen ovat levyttäneet myös muun muassa Bill Evans, Stan Getz ja Jimmy Smith.
Martti Hela
Pedagogina, säveltäjänä, kirjailijana
Helan säveltämiä ovat muun muassa virsi Jeesuksesta laulan (vk 276) ja laulu Talitintti maaliskuussa. Edellisen sanat ovat Simo Korpelan, jälkimmäisen Helan. Hela on myös sanoittanut ja säveltänyt Hiljaisen joululaulun.
Scrapple from the Apple
AABA-muotoinen kappale käyttää A-osiossa sointukulkua Fats Wallerin kappaleesta ”Honeysuckle Rose” ja B-osio perustuu George Gershwinin ”I Got Rhythm” -kappaleen sointuihin.
Martti Hela
Pedagogina, säveltäjänä, kirjailijana
Teokseen Kasvatustavoitteita (1940) on koottu Martti Helan 1930-luvulla Kajaanin silloisessa miesseminaarissa lukuvuosien alussa ja lopussa pitämiä puheita. Niissä kuvastuu huolta kansakoulun tuloksista, pohdiskelua, onko syy opettajissa ja kansassa.
Hela siteerasi Uno Cygnaeusta: "Seminaarin tulee olla  kasvatuslaitos, jossa oppilaat esimerkin ja tavan voimalla harjoitetaan vakavaan, tosikristilliseen elämänkäsitykseen,  vireään ja uutteraan työhön."
Tuleville opettajille Hela antoi haastetta:  "Tehkää työtä, tehkää työtä!  Oppikaa voittamaan luontainen velttous... Oppikaa pääsemään alkuun milloin vain ja  tunteesta riippumatta!"
Ja edelleen Hela valotti oppimisen painopistettä: "Menettelytapojansa täytyy tarkistaa ja miettiä. Opettaja ehkä kyllä osaa, mutta lasten täytyisi osata. Ja oppia. On saatava lapset omatoimisesti oppimaan. Sillä eihän oppimisesta muuten tule täyttä totta. Ja opettajan on yhtä rinnan vaadittava lapsilta työntekoa."
Hela innosti: "Innostunut ja sisäisesti vireä ihminen  opettajana voi antaa ja temmata mukaansa oppilaansakin.  Pitäkää sielunne virkeinä. Käykää kuuntelemassa muitakin. Te tuuletatte luokkianne ja aukaisette niiden akkunoita. Tuulettakaa itseännekin ja aukaiskaa sielujenne akkunoita."
Tulevaisuuden koulun Hela visioi tällaiseksi: "Tulevaisuuden koulu ei luultavasti ole opettaja- eikä oppilaskeskeinen. Miksi ei tulevaisuuden koulu voisi olla yhtä hyvin Jumala-keskeinen koulu."
Oberstdorf
pienoiskuva|250px|Oberstdorfin sijainti Oberallgäun piirikunnassa. Pienessä kuvassa Oberallgäun sijainti Baijerin osavaltiossa. pienoiskuva|250px|Oberstdorfin maisemaa. pienoiskuva|250px|Kirkasvetinen Christlessee sijaitsee Oberstdorfin kaakkoisosassa. Oberstdorf on parantola- ja talviurheilukeskus Allgäun Alpeilla Baijerin osavaltion lounaisosassa Saksassa. Oberstdorfin kunta sijaitsee keskimäärin 815 metrin korkeudessa merenpinnan yläpuolella. Korkeat Nebelhornin ja Fellhornin huiput hallitsevat maisemaa.
Maantiede ja ilmasto
Oberstdorf on Saksan eteläisin kunta. Sen osa-alueet ovat Oberstdorf, Kornau, Reichenbach, Rubi, Schöllang ja Tiefenbach. Saksan eteläisin maantieteellinen alue, Haldenwanger Eck, sijaitsee kunnan alueella. Oberstdorfissa sijaitsevista vuorenhuipuista merkittävimmät ovat :
Oberstdorfissa vuoden lämpimin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on 21,7 °C, mutta elokuu on lähes yhtä lämmin. Keskimääräinen alin lämpötila on pakkasen puolella marraskuusta maaliskuuhun, tammikuussa jopa –6,6 °C. Sadetta saadaan ympäri vuoden yli sata milliä kuukaudessa, kesä- ja heinäkuussa yli 200 mm.
Historia
Varhaisin kirjallinen maininta Oberstdorfista on vuodelta 1141. Maksimilian I myönsi paikkakunnalle markkinaoikeudet (Marktrecht) 1495. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana Oberstdorf kärsi Ruotsin joukkojen harjoittamasta terrorista. Noin 700 oberstdorfilaista sai surmansa vuosien 1634–1635 ruttoepidemiassa. Kansansivistys otti askeleen eteenpäin vuonna 1787, kun paikkakunnan ensimmäinen koulurakennus valmistui. Oberstdorfia kohtasi suurpalo 5. ja 6. toukokuuta 1865, jolloin kaksi kolmasosaa rakennuskannasta tuhoutui. Liikenneyhteydet kehittyivät merkittävästi, kun rautatieyhteys Sonthofen–Oberstdorf avattiin 1888. Oberstdorfista alkoi kehittyä matkailukeskus. Nebelhornin köysirata (Nebelhornbahn) rakennettiin 1928–1930 ja uusittiin vuosina 1977 ja 1991. Söllereckin köysirata avattiin 1950 ja Fellhornin rata 1972. Vuonna 1937 Oberstdorf nimettiin kylpyläkeskukseksi (Kurort). Kunnan keskusta suljettiin henkilöautoliikenteeltä vuonna 1992. Oberstdorf liittyi niin kutsuttuun Zipfelbund-ryhmään kolmen muun saksalaisen paikkakunnan kanssa 1999. Ryhmään kuuluvat Saksan eteläisin paikkakunta eli Oberstdorf, sekä pohjoisin, itäisin ja eteläisin paikkakunta.
Matkailu ja liikenne
Oberstdorfin rautatieasema on 20,7 kilometriä pitkän yksirataisen ja sähköistämättömän Immenstadt–Oberstdorf-radan päätepiste. Paikkakunnan keskeisin maantieyhteys on 529 kilometriä pitkä Bundesstraße 19 (Krauthausen–Oberstdorf), joka on rakennettu nelikaistaiseksi Sonthofenin kaupungista pohjoiseen. B19 on ainoa maantieyhteys Oberstdorfista Itävallan puolella sijaitsevaan Kleinwalsertalin kuntaan.
Vuosittaisia matkailijoiden yöpymisiä Oberstdorfissa on noin 2,3 miljoonaa. Matkailijoiden saapumisia on noin 400 000 vuosittain.
Urheilu
Oberstdorf on järjestänyt Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1987, 2005 ja 2021. Oberstdorfissa sijaitsee myös yksi maailman viidestä lentomäestä (K 200, HS 235 m), jossa on pidetty maailmanmestaruuskilpailut vuosina 1973, 1981, 1988, 1998 ja 2008. Oberstdorfissa järjestetään myös yksi arvostetun ja perinteikkään Keski-Euroopan mäkiviikon kilpailuista. Oberissa Mäkiviikolla hypättävä kisa on ensimmäinen kaikista kiertueen neljästä osakilpailusta. Eniten voittoja (3) siellä ovat saavuttaneet saksalaiset Dieter Thoma ja Martin Schmitt.
Europuolue
Europuolueen perustamiseksi sillä on oltava kannatusta vähintään neljänneksessä jäsenvaltioista. Koska Euroopan unionissa on 28 valtiota, tarvitaan kannatusta seitsemässä jäsenvaltiossa.
Kannatukseksi luetaan joko europarlamenttiedustajat, parlamentti- tai alueparlamenttiedustajat tai vähintään kolmen prosentin kannatus europarlamenttivaaleissa. Europuolueet rekisteröidään ja ne saavat puoluetukea. Niiden on kuitenkin hankittava vähintään 15 prosenttia rahoituksestaan ulkopuolelta.
Europuolueet
Helmikuussa 2020 rekisteröityjä europuolueita oli kymmenen:
Europuolueiksi rekisteröitymättömät puolueen kaltaiset ryhmät
Pohjoismaiden vihreän vasemmiston liitto, johon Suomesta kuuluu Vasemmistoliitto, ei ole rekisteröitynyt europuolueeksi.
Sélestat
Sélestat on kaupunki Koillis-Ranskassa Bas-Rhinin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin 50 kilometriä Strasbourgin kaupungista lounaaseen.
Sélestat on historiallisesti ja taiteellisesti merkittävä kaupunki. Kaupungissa on 34 historiallisten muistomerkkien luetteloon kuuluvaa muistomerkkiä. Sélestat onkin kulttuuriperinnöltään Alsacen kolmanneksi tärkein kaupunki Strasbourgin ja Colmarin jälkeen. Kaupungissa on kaksi suurta kirkkoa, romaaninen Sainte-Foy ja goottilainen Saint-Georges. Kaupungin keskiaikainen ilme on myös hyvin säilynyt. Sélestatin tärkein nähtävyys on huomattavat kokoelman renessanssiajan teoksia sisältävä Sélestatin humanistinen kirjasto. Kirjaston teokset on lahjoittanut sélestatilainen humanisti Beatus Rhenanus. Se on yksi aikakautensa rikkaimmista kokoelmista. Kirjaston laajennus valmistui vuonna 2018, ja sen suunnitteli ranskalainen arkkitehti Rudy Ricciotti.
Vágarin lentoasema
thumb|250px|Vágarin lentoaseman terminaalirakennus
Vágarin lentoasema  on lentoasema Vágarilla, Färsaarilla. Se sijaitsee tarkemmin Sørvágurissa. Toisen maailmansodan aikana rakennettu kenttä avattiin siviilikäyttöön vuonna 1963. Kenttää hallinnoi Tanskan liikenneministeriön Statens Luftfartsvæsen (SLV) vuoteen 2007, jolloin se siirtyi Färsaarten hallitukselle.
Vágarin lentoasema on Färsaarten ainoa lentoasema ja kansallisen lentoyhtiö Atlantic Airwaysin pääpaikka. 219 329 matkustajaa kulki sen kautta vuonna 2007.
Amanda Coetzer
Coetzer aloitti ammattilaisuransa vuonna 1988. Hän otti ensimmäisen WTA-tason turnausvoittonsa vuonna 1993 Melbournessa ja toisen myöhemmin samana vuonna Tokiossa. Hän voitti Melbournen loppuottelussa japanilaisen Naoko Sawamatsun suoraan kahdessa erässä luvuin 6–2, 6–3 ja Tokion loppuottelussa japanilaisen Kimiko Daten luvuin 6–3, 6–2. Kummatkin turnaukset pelattiin kovalla kentällä.
Coetzer nousi ensimmäistä kertaa naisten kaksinpelin maailmanlistan 20 parhaan pelaajan joukkoon vuonna 1992 ja pysyi siellä suurimman osan seuraavista kymmenestä vuodesta. Korkeimmillaan Coetzer nousi maailmanlistalla sijalle kolme, mikä tapahtui vuonna 1997.
Vuonna 1994 Coetzer voitti Prahassa massakentällä pelatun turnauksen. Hän kohtasi loppuottelussa ruotsalaisen Åsa Carlssonin, joka kaatui luvuin 6–1, 7–6. Hän pelasi samana vuonna myös Indian Wellsin turnauksen loppuottelussa, jossa hävisi saksalaiselle Steffi Grafille luvuin 6–0, 6–4. Seuraavana vuonna hän voitti Torontossa pelatussa turnauksessa peräti kolme maailmanlistalla viiden parhaan joukkoon kuulunutta pelaajaa, toisella kierroksella Steffi Grafin (nro. 1), kolmannella kierroksella Mary Piercen (nro. 5) ja semifinaaleissa Jana Novotnán (nro. 4). Hän hävisi kuitenkin lopulta Monica Selesiä vastaan pelatun loppuottelun selvin lukemin 6–0, 6–1. Coetzerin voitto Grafista merkitsi saksalaispelaajan 32-ottelun mittaisen voittoputken päättymistä.
Coetzerista tuli vuoden 1996 Australian avoimissa ensimmäinen eteläafrikkalainen nainen, joka on edennyt Grand Slam -turnauksessa semifinaaleihin tenniksen avoimen aikakauden (vuoden 1968 jälkeen) aikana. Finaalipaikka jäi kuitenkin lopulta haaveeksi hänen hävittyään semifinaalissa kolmessa erässä Anke Huberia vastaan. Hän eteni vuoden aikana myös yhden WTA-kiertueen turnauksen loppuotteluun; hollantilainen Brenda Schultz-McCarthy voitti hänet Oklahomassa Cityssä pelatun turnauksen loppuottelussa luvuin 6–3, 6–2.
Vuosi 1997 oli Coetzerille hänen uransa paras. Hän eteni Australian avoimissa toista vuotta peräkkäin semifinaaleihin ja voitti turnauksessa mm. maailmanlistan ykköspelaajan Steffi Grafin neljännellä kierroksella. Coetzer voitti Grafin myös Berliinissä muutamaa kuukautta myöhemmin pelatun turnauksen puolivälierissä. Graf kaatui lukemin 6–0, 6–1, mikä oli tämän uran huonoin tulos. Ja vain muutamaa viikkoa Berliinin turnauksen jälkeen Coetzer voitti Grafin Ranskan avointen puolivälierissä ja on näin yksi kuudesta pelaajasta, jotka ovat onnistuneet voittamaan Grafin kolme kertaa saman vuoden aikana ja yksi neljästä, jotka ovat voittaneet hänet enemmän kuin kerran Grand Slam -turnauksessa. Coetzer hävisi Ranskan avointen semifinaaliottelunsa kroatialaista Iva Majolia vastaan, joka eteni lopulta turnauksen voittoon. Coetzer voitti vuoden aikana kaksi WTA-turnausta, Budapestissä ja Luxemburgissa. Seuraavana vuonna hän voitti Hilton Headissa pelatun massakenttäturnauksen.
Vuonna 2000 Coetzer toi Etelä-Afrikalle Hopman Cupin voiton lyötyään Wayne Ferreiran kanssa Thaimaan joukkueen, jossa pelasivat Paradorn Srichaphan ja Tamarine Tanasugarn. Coetzer pelasi myös kuutena vuotena Etelä-Afrikan Fed Cup -joukkueessa ja edusti maataan kolmissa olympiakisoissa.
Coetzer lopetti ammattilaisuransa vuonna 2004. Hän voitti uransa aikana yhdeksän WTA-tason kaksinpeliturnausta ja yhdeksän nelinpeliturnausta.
Belgian asevoimat
Belgian asevoimat muodostuu neljästä puolustushaarasta: maavoimista, merivoimista, ilmavoimista ja lääkintäjoukoista.
Belgian asevoimat on tiivisti kytketty Natoon, joten sen kaikki osat voidaan tarvittaessa liittää monikansallisten joukkojen osaksi. Ammattisotilaista koostuvien joukkojen rahoitus perustuu valtion budjettiin ja sen toiminta on parlamentaarisessa valvonnassa.
Historia
Vuosina 1830-1831 irtautuessaan Alankomaista Belgian odotettiin luovan puolueettoman puskurivyöhykkeen. Takaajina olleet Ranska, Yhdistynyt kuningaskunta ja Preussi mahdollistaisivat vain puolisotilaallisten joukkojen valvoman vyöhykkeen olemassaolon. Nopeasti kuitenkin todettiin vakinaisten joukkojen tarve. Asevelvollisuuteen perustuva joukkojen perusta luotiin, mutta vain noin neljännes ikäluokasta kutsuttiin palvelukseen.
Ensimmäinen maailmansota
Hieman ennen ensimmäisen maailmansodan puhkeamista Belgian asevoimiin kuului 19 jalkaväki-, 10 ratsuväki- ja 8 tykistörykmenttiä. Tukeviin joukkoihin kuului lisäksi pioneereja, linnoitusjoukkoja, rautatie sekä vartioyksiköitä. Kenttäarmeijan muodostaneet seitsemän divisioonaa liikkuvana osana ja 65000 miestä oli sijoitettu linnoituksiin Antwerpenin, Liegen ja Namurin ympäristöön. Linnoitusten rakennustyöt oli aloitettu jo 1859 ja niitä oli tehty useassa vaiheessa, mutta osa oli edelleen kesken vuonna 1914.
Maailmansotien välillä
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Belgia allekirjoitti Yhdistyneen kuningaskunnan ja Ranskan kanssa puolustussopimuksen, jonka perusteella maa ylläpiti kahdentoista divisioonan asevelvollisuusarmeijaa aina vuoteen 1923 saakka. Vuoteen 1926 mennessä armeija oli supistunut kahteen aktiivipalveluksessa olevaan ja kahteen reservidivisioonaan. Puolueettomuus oli puolustuspolitiikan ydin ja maa vaati takuut Saksan hyökkäyksen varalta Britannialta ja Ranskalta.
Sara Etelävuori
Sara Etelävuori (s. 1990) on suomalainen viulisti. Sibelius-Akatemian nuorisokoulutuksessa häntä opetti Seppo Tukiainen ja Kölnin musiikkikorkeakoulussa Mihaela Martin. Hän on osallistunut mestarikursseille, joiden vetäjiin ovat kuuluneet Ana Chumachenko, Miriam Fried ja Christian Tetzlaff. Etelävuori sai ensipalkinnon Jyväskylän viulukilpailussa (2006), palkinnon yhdessä kategoriassa Pacem im Terris -viulukilpailussa Bayreuthissa ja ensipalkinnon Atlantic Coast -musiikkikilpailussa Portugalissa (2016). Vuonna 2015 hän myös eteni Sibelius-viulukilpailun semifinaaliin.
Toukokuussa 2019 Etelävuori ja sellisti Senja Rummukainen valittiin kilpailijoiksi tulevan kesäkuun Venäjällä järjestettyyn Tšaikovski-kilpailuun.
Etelävuori on esiintynyt useiden suomalaisorkesterien solistina ja myös kamarimuusikkona muun muassa Kuhmon kamarimusiikissa. Helmikuusta 2017 saakka Etelävuoren instrumentti on ollut vuoden 1790 italialainen Panormo-viulu.
Inger Anne Frøysedal
Inger Anne Frøysedal (s. 25. huhtikuuta 1989 Stryn ) on norjalainen yleisurheilija. Hän kilpailee kolmiloikassa.
Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 Frøysedal hyppäsi kolmiloikan karsinnassa 13,51 metriä, eikä selviytynyt finaaliin. Sisäratojen EM-kilpailuissa Pariisissa 2011 Frøysedal hyppäsi karsinnassa 13,11 metriä, eikä selviytynyt finaaliin. Kolmiloikassa Frøysedal on voittanut maansa mestaruuden kolme kertaa ulkoradoilla, vuosina 2009, 2010 ja 2011. Vuonna 2008 hän sijoittui hopealle. Sisäradoilla hän voitti kultaa 2011 ja 2012, minkä lisäksi hän on saavuttanut kaksi kertaa hopeaa ja kerran pronssia.
Tammikuussa 2011 Frøysedal teki kolmiloikassa uuden Norjan halliennätyksen hypättyään Malmössä 13,57. Hän hyppäsi saman tuloksen myös Tampereella helmikuussa 2011.
Frøysedalin kolmiloikkaennätys on ulkoradoilla kesäkuussa 2010 Bergenissä hypätty 13,63 metriä.
Kasvatus
Kasvatus on vaikuttamista jonkun henkiseen kehitykseen. Kasvatus on tavoitteellista toimintaa, jonka tarkoituksena on muuttaa yksilön ominaisuuksia haluttujen päämäärien mukaisesti. Laajan näkemyksen mukaan kasvatus kattaa kaikki kasvattajan tahalliset ja tahattomat teot, jotka vaikuttavat halutusti yksilön kehittymiseen. Suppeampi näkemys rajaa kasvatuksen tietoiseen vähintään kahden ihmisen vuorovaikutukseen.
Koulutusta ja opettamista voidaan pitää kasvatuksen osa-alueina.
Kasvatusta tutkiva tieteenala on nimeltään kasvatustiede.
Kasvatuksen käsite
Kasvatuksen käsite on ns. ryväskäsite. Se liittyy moniin lähikäsitteisiin kuten opetukseen, koulutukseen, harjoittamiseen ja sosiaalistamiseen eikä sitä voida kokonaan erottaa niistä. Esimerkiksi Ari Antikainen on tarkastellut kasvatuksen käsitettä kysymällä, miksi meillä on kasvatusta. Laajin antropologinen vastaus kuuluu: kasvatus liittää kasvatuksen ihmislajin kehitykseen. Kasvatuksen suppea, psykologinen määritelmä määrittelee kasvatuksen kahden henkilön, kasvattajan ja kasvatettavan, vuorovaikutuksena; tavoitteellisena toimintana, jolla pyritään ohjaamaan kasvatettavan persoonan kehittymistä. Kasvatuksen sosiologinen määritelmä sijoittuu Antikaisen mukaan jonnekin laajan ja suppean määritelmän väliin. Siinä kasvatus on sosiaalistumista siihen kulttuuriin ja sosiaaliseen ympäristöön, jossa ihminen elää. Kasvattajina eivät toimi yksin henkilöt yksilöinä vaan myös sosiaalisten rakenteiden ja instituutioiden edustajat.
Kasvatustapahtumat on perusteltua jakaa päämääränsä perusteella kahtia: yhteisöllisiin ja yksilöllisiin. Yhteisöön kasvatuksen loogisena tuloksena on kasvu yhteiskunnallisesti toimintakykyiseksi yksilöksi. Yhteisöön sosiaalistunut ei toimi vain omaksi hyväkseen vaan kokee velvollisuudekseen toimia myös jonkin laajemman kokonaisuuden hyväksi. Yhteisöön kasvatus liittyy näin sosialisaation käsitteeseen. Itseksi kasvatuksessa kasvattajan päämääränä on tukea lapsen yksilöitymistä ja kasvua täydeksi itsekseen; tulemaan omaksi itsekseen. Itseksi kasvatuksen loogisena tuloksena on kasvu eheäksi kokonaispersoonallisuudeksi.
Peltonen on pohtinut kasvatuksen ja sosialisaation käsitteiden eroa. Hänen mukaansa sosialisaation käsitteen alaan kuuluviksi voidaan mieltää sellainen toiminta, jossa kasvavat joutuvat välittömästi ja aidosti toimimaan suhteessa erilaisiin kulttuuris-yhteiskunnallisiin merkityssisältöihin (kulttuurin presentaation periaate), joita heillä on periaatteessa mahdollisuus muokata ja tulkita (sivistyksellinen periaate). Kasvatuksessa taas on kyse vasta silloin, kun aikuinen sukupolvi pyrkii systemaattisesti valikoimaan niitä kulttuuris-yhteiskunnallisia merkityssisältöjä, joiden kanssa kasvavat asetetaan vastakkain (kulttuurin representaation periaate). Lisäksi kasvatustoimintaa harjoittaessaan aikuinen sukupolvi pyrkii näiden sisältöjen avulla kehittämään kasvavien omaa, itsenäistä toimintaa tulevaisuutta silmällä pitäen. Psykologisella tasolla kasvatus on toimintaa, jonka päämääränä on aiheuttaa kasvatissa kasvua. Kasvulla tarkoitetaan tällöin laajasti sivistymistä, täysikasvuiseksi ja omavastuiseksi tulemista. Pääosin kasvun oletetaan perustuvan tietoiseen oppimiseen. Kasvatukseen kuuluu kasvattajan toimintaa (kasvattaminen), kasvatin omaa toimintaa ja muita kasvuun vaikuttavia tekijöitä.
Tavallisesti kasvatukseen liitetään kaksi ominaisuutta: tavoitteisuus ja kasvattajan ja kasvatin välinen keskinäisvaikutus, jolle on tyypillistä molemminsuuntainen vaikuttaminen.
Kasvatuksen vaikutus
Kasvatus tai muukaan kotiympäristö ei juurikaan selitä ihmisten tuloja, älykkyyttä, itsekontrollia, mielenterveysongelmia tai alkoholismia. Niiden takana ovat perintötekijät ja yksilöllinen ympäristö, kuten sairastetut taudit. Tiedot on saatu muun muassa kaksos- ja adoptiotutkimuksista. Adoptoidut lapset muistuttavat paljon enemmän biologisia sukulaisiaan kuin kasvinperheensä jäseniä. "Toisen lapsen jälkeen vanhemmat alkavat uskoa geeneihin", sanotaan. Tutkijat pitävät silti mahdollisena, että perhetaustan ääriolot voivat vaikuttaa mainittuihin ominaisuuksiin.
Lastenpsykiatrian professorin Andre Sourander kuitenkin väittää, että ympäristön ja kasvatuksen vaikutuksesta lasten mielenterveysongelmiin ja käytöshäiriöihin olisi vahvaa tutkimusnäyttöä. Hänen mukaansa pitäisi tukea lapsen positiivisia puolia ja vaikuttaa myönteisesti lapsen itsetuntoon. Lastenpsykiatrian professori Kaija Puura myöntää, että persoonallisuuteen ei voi vaikuttaa, mutta sanoo, että liian ankara tai ymmärtämätön kasvatus voi silti aiheuttaa vahinkoa. Kasvatus tulisi sopeuttaa kunkin lapsen geneettisen temperamentin mukaan. Lasta ei kuitenkaan tarvitse treenata, eivät vanhemmat voi vaikuttaa siihen, kuka voittaa Nobel-palkinnon. Turvallinen ja ennustettava perhe-elämä riittää, Puura arvioi. Hänestä kasvatus ei saisi olla mitätöivää ja rankaisevaa, mutta kuitenkin pitäisi osata sopivasti asettaa rajoja lapselle. Lapsen tarpeisiin pitäisi vastata ja nopeasti suuttuvan lapsen kanssa pitäisi olla erityisen rauhallinen.
Erot koulutuksessakin selittyvät pitkälti geeneillä, mutta perhetaustakin selittää 30-40 % siitä, kelle tulee yliopistotutkinto, kelle ammattikorkeatutkinto ja kelle ammattikoulututkinto.
Varhainen erikoistuminen
Tiger Woods oli jo 2-vuotiaana erikoistunut golfiin, mutta tutkimusten perusteella tällainen varhainen erikoistuminen on yleensä haitallista ja useammin parhaiten menestyvät urheilijat, jotka ovat aluksi urheilleet monipuolisesti, tyypillisesti vapaan leikkivää liikuntaa vielä varhaisnuoruudessakin.
Tietokirjailija David Epsteinin mukaan myös tieteissä ja taiteissa monipuolisen tiedon ja kokemuksen hankkiminen johtaa lopulta suurimpiin saavutuksiin. James Flynnin mukaan varhainen erikoistuminen opinnoissakin on haitallista. Lähinnä vain taloustieteen opiskelijat osasivat käyttää muillakin aloilla oman oppiaineensa menetelmiä totuuden selvittämiseen.
Myös auttavaiset opettajat ovat ongelma: he tekevät oppimisen liian helpoksi. Vaikeimman kautta opetelleet selviävät paremmin vaativammista kursseista.
Emil Hartikainen
Emil Hartikainen (s. 2003) on suomalainen viulisti. Hän aloitti opintonsa Espoon musiikkiopistossa opettajanaan Grazyna Zeranska-Gebert ja jatkoi niitä vuodesta 2016 alkaen Sibelius-Akatemiassa nuoriso-osastolla opettajanaan Réka Szilvay. Hartikainen on osallistunut lukuisiin kansainvälisiin kilpailuihin monissa eri maissa. Hän pääsi esiintymään Radion sinfoniaorkesterin nuorten solistien konserttiin vuonna 2019. Hän on soittanut useissa orkestereissa, kuten Radion sinfoniaorkesterissa ja Concertgebouw-orkesterissa.
Hartikainen on tehnyt esiintymisiä Suomen, Venäjän, Belgian ja Itävallan festivaaleilla. Hän on toiminut myös kamarimuusikkona muun muassa perustamalla Bålder-kvartetin ja soittamalla sen ensiviulistina. Hänen instrumenttinsa on vuoden 1867 Gaillard-viulu.
Jacques Villeneuve (vanhempi)
Jacques Villeneuve vanhempi (s. 4. marraskuuta 1953 Quebec, Kanada) on kanadalainen autourheilija. Hän on Gilles Villeneuven veli ja Jacques Villeneuve nuoremman setä.
Alkuvaiheet
Kilpailu-uransa Vileneuve aloitti vuonna 1976 osallistumalla Kanadan Honda Civic -kilpailuluokassa. Hänet palkittiin vuoden lopuksi vuoden tulokkaana. Samaan aikaan hän osallistui myös Sno-Pro-moottorikelkkakisoihin. Vuonna 1977 hän voitti Honda-luokan mestaruuden.
Vuosina 1979–1981 Villeneuve osallistui Formula Atlantic -luokkaan. Vuonna 1979 hänet palkittiin vuoden tulokkaana ja ensimmäiset neljä voittoa tulivat vuonna 1980. Hän keräsi kyseiseltä ajanjaksolta yhteensä 8 voittoa ja kaksi mestaruutta (1980 ja 1981).
Formula 1
Vuoden 1981 lopuksi hän sai ensimmäisen Formula 1 -testinsä. Villeneuve ajoi Arrows-tallissa viimeiset kaksi kisaa. Formula 1 -luokan vastus oli kuitenkin kova eikä hän päässyt yhteenkään kilpailuun vanhentuneella autollaan. Vuodeksi 1982 Villeneuve ei saanut sopimusta mihinkään formulaluokkaan, ja hän ajoi Can-Am-urheiluautoja seuraavat kaksi vuotta voittaen vuoden 1983 CanAm -mestaruuden. Vuonna 1983 hän sai vaihteeksi tilaisuuden ajaa Formula 1 -autoa RAM Racing-tallissa. Kilpailuun pääseminen osoittautui kuitenkin jälleen kerran liian suureksi haasteeksi eikä hän päässyt kilpailuun.
Muut sarjat
Vuosina 1984–1986 Villeneuve nähtiin lähinnä CART-sarjassa, missä hän kolaroi usein mutta saavutti myös kohtuullista menestystä. Tähän päättyi hänen säännöllinen kilpailu-uransa autoissa. 1986–1999 hän ajoi moottorikelkkakisoissa voittaen useita kilpailuja. Lisäksi hänet nähtiin formulaveneen ratissa 1999.
Kunniamaininnat
Villeneuven nimi on lisätty suoritustensa ansiosta Canadian Motorsport Hall of Fameen vuonna 2001.
Jääli
Jääli (Jäälinkylä) on Oulun kaupungin 131. kaupunginosa ja entisen Kiimingin kunnan taajama. Jääli on osa samannimistä suuraluetta yhdessä Välikylän kaupunginosan kanssa. Jäälin kaupunginosa sijaitsee valtatie 20:n varressa, noin 8 kilometriä Kiimingistä Oulun suuntaan ja noin 17 kilometriä Oulusta koilliseen, Jäälinjärven rannalla.
Nemeton
Nemeton (yks.), Nemeta (mon.), oli kelttiläisen uskonnon pyhä paikka. ’’Nemeta’’ sijaitsivat luonnollisilla paikoilla, joissa puita käytettiin uskonnollisissa tarkoituksissa, uhripuina. Näin Nemeta voidaan kääntää pyhäksi lehdoksi tai uhrilehdoksi. Nimi viittaa myös rakennettuihin rituaalipaikkoihin, kuten pyhäkköihin ja temppeleihin, jotka alkoivat yleistyä roomalaisajoilla.
Jääli
Jäälin kaupunginosassa asuu 4 469 henkeä ja alueella on 1 757 taloutta. Jäälin suuralueen toisessa kaupunginosassa, Välikylässä, asuu 603 henkeä ja on 223 taloutta. Yhteensä Jäälin suuralueella asuu 5 072 henkeä ja talouksia on 1 980 kappaletta. Jääli oli entisen Kiimingin kunnan suurin asukaskeskittymä, 5 077 (6/2011) asukkaallaan (entisen Kiimingin kuntakeskuksen väkimäärä vuoden 2011 kesäkuussa oli 4 563 henkilöä).
Vaikka Jäälin nimen alkuperää ei tunneta täysin varmasti, tiedetään että Jäälinjärvi lienee vanhoja lappalaisnimiä. Se sisältää ehkä alun perin lapin sanan jälle, jelle, alle ('länsi, läntinen'). Jäälin uusin asuinalue Laivakangas puolestaan kertoo siitä, miten metsistä hakattiin laivanrakennuspuita Oulun porvareille.
Salakari
Salakari tarkoittaa seuraavia:
Jääli
Ilmasto
Maanpinta alueella on noin 40–45 metriä merenpinnan yläpuolella. Sijainti ja korkeusasema vaikuttavat ilmaston kannalta niin, että Perämeren läheisyydestä huolimatta meri­-ilmaston vaikutuksia ei juuri ole havaittavissa. Esimerkiksi Oulun kaupunkiin ja muihin lähellä merenrantaa sijaitseviin alueisiin verrattuna tuulisuus on Jäälissä vähäisempää, lumipeitekausi pidempi, alkukesän lämpötilat korkeampia ja syksyn lämpötilat alhaisempia.
Nemeton
Aikalaiskuvauksia
Plinius ja Lucanus kirjoittivat, että druidit eivät kokoontuneet temppeleissä tai muissa rakennuksissa vaan puiden muodostamissa lehdoissa.
Jääli
Harjut, metsät ja kasvillisuus
Harjumuodostuman merkittävimpiä nimettyjä kankaita Jäälin alueella ovat Laivakangas, Isokangas ja Pyyryväisharjut Kuusamontien luoteispuolella sekä hieman etäämpänä kaakossa sijaitsevat Järvenpäänkangas, Haisunkangas ja Sivukangas. Laivakangas on luokiteltu vedenhankintaa varten tärkeäksi pohjavesialueeksi, jonka pinta-ala on 6,6 neliökilometriä. Osa Jäälin asemakaava-alueesta sijaitsee pohjavesialueella.
Harjujen reuna-alueilla maanpinta on moreenia, ja siellä myös puusto on monipuolisempaa. Harjuja ympäröivät suot on jokseenkin kokonaan ojitettu metsän kasvun parantamiseksi, jolloin niiden luonne on muuttunut peitteiseksi ja osin vaikeakulkuiseksi. Jäälin alueen metsät ovat talouskäytössä. Hyvin näkyvinä metsämaisemaa halkovat Keminmaasta ja Pirttikoskelta Pikkaralaan johtavat 400 kilovoltin voimajohdot.
Jäälin alueen metsäluonto on kokonaisuudessaan hyvin monipuolinen. Alue on otollinen eri metsämarjojen, sienten, hillan ja karpalon esiintymiselle, ja metsittyneiltä pelloilta saattaa löytää myös harvinaiseksi käynyttä mesimarjaa. Aikaisemman maa-aineisten ottamisen ja nykyisen metsätalouskäytön ja virkistyskäytön vuoksi alueella on paljon metsäteitä ja -polkuja, minkä vuoksi liikkuminen on helppoa ja reitinvalintamahdollisuudet ovat monipuoliset.
Jäälin järvi ja ympäristö
<mapframe latitude="65.0938" longitude="25.7068" zoom="13" width="400" height="300" align="right" />Jäälinjärvi on Jäälin maisemallinen keskus. Vähäjärvisellä Pohjois-Pohjanmaalla lähes neliökilometrin suuruinen järvi on jo sinänsä harvinaisuus. Järvellä on rantaa 7,3 kilometriä. Rannat ovat kutakuinkin kauttaaltaan asutut. Pohjoispää ja lounaisranta ovat asemakaava-aluetta, ja myös muu osa järveä on joko pysyvän tai vapaa-ajan asutuksen käytössä. Kiimingin kunta omistaa rantaa useissa kohdissa, ja niiden kautta myös muilla kuin rannanomistajilla on mahdollisuus järven virkistyskäyttöön. Myös joillakin yrityksillä ja yhteisöillä on rannoilla virkistyskäyttöä palvelevia kiinteistöjä. Järven länsipäässä Jäälinmajan yhteydessä on kunnan ylläpitämä uimaranta. Jäälinjärvi soveltuu myös mainiosti virkistyskalastukseen.
Jäälinjärven valuma-alueen pinta-ala Jäälinjärven luusuassa on 45 neliökilometriä. Valuma-alueen järvet, lähinnä Lylykkäänjärvi, Saarisenjärvi ja Lauttalampi, muodostavat vain 4,5 prosenttia valuma-alueen pinta-alasta. Luonnostaan vähäinen järvisyys, Saarisenjärven pinnan laskeminen ja Peukaloisenjärven ja Haisunjärven kuivattaminen ja sen lisäksi valuma-alueen soiden ojittaminen lähes kauttaaltaan aiheuttavat suuret virtaaman vaihtelut. Kevätvalunta on suuri ja lyhytaikainen, ja vastaavasti vähävetisiä kausia on usein ja ne ovat pitkiä. Jäälinjärveen laskeva Saarisenoja on luonnontilassa ollut veneellä kuljettava, mutta toimenpiteiden seurauksena Saarisenojan olemus ja luonne ovat olennaisesti muuttuneet.
Jäälinjärvestä vedet virtaavat Jäälinojan kautta Kalimeenojaan, joka laskee Perämereen Haukiputaan Kellon kylässä. Jäälinojan suurimmat virtaamat Jäälinjärven luusuassa ovat yli 5 m³/s. Keskimääräinen minimivirtaama on alle 0,1 m³/s, mutta kuivan kauden pitkittyessä virtaama menee nollaan tai hyvin lähelle sitä. Jäälinojan alkupäästä 2,5 kilometriä sijaitsee asemakaava-alueella ja siitä alavirtaankin ojan varsi on tiheästi asuttua. Jäälinoja on tärkeä ympäristöä elävöittävä tekijä ja tärkeä myös kasteluveden saannin kannalta. Ojalla arvioidaan olevan myös jossain määrin arvoa kalastuksen kannalta.