cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grönlanti
Historia
pienoiskuva|vasen|Hvalseyn kirkon raunio, skandinaavien varhaisesta asutuksesta Grönlannissa parhaiten säilynyt jäännös. Kuva: [[F. C. P. Rüttel, 1900-luvun vaihteesta.]] Norjalainen lähetyssaarnaaja Hans Egede (1686–1758) saapui 1720-luvulla Grönlantiin tarkoituksenaan levittää kristinuskoa skandinaavien siirtokuntiin, joita hän uskoi edelleen olevan olemassa. Hän tapasi siellä kuitenkin inuitteja ja päätyi tekemään lähetystyötä heidän keskuuteensa sekä perustamaan Nuukin.
Grönlanti jäi Tanskalle, kun Norja erosi Tanskasta 1814. Yhdysvallat tunnusti alueen Tanskan omaisuudeksi vuonna 1916, mutta Norja vaati vuonna 1931 tunnustusta itärannikolla, 71. ja 75. leveysasteen välissä, hallussaan olleelle alueelle. Kansainvälinen oikeus tunnusti vuonna 1933 Grönlannin osaksi Tanskaa.
Yhdysvallat miehitti Grönlannin vuonna 1940 sen jälkeen, kun Saksa oli miehittänyt Tanskan. Grönlanti oli Yhdysvaltain hallinnassa toisen maailmansodan loppuun, vuoteen 1945 saakka. Yhdysvallat tarjosi vuonna 1946 Grönlannista Tanskalle sata miljoonaa dollaria, mutta Tanska kieltäytyi. Yhdysvallat oli yrittänyt ostaa Grönlannin jo vuonna 1867, ja vuonna 2019 myös presidentti Trump kertoi harkitsevansa saaren ostamisen ehdottamista. Tanskan ja Yhdysvaltojen välille solmittiin 27. huhtikuuta 1951 puolustussopimus. Thuleen perustettiin ensimmäinen amerikkalainen sotilastukikohta.
Grönlannin siirtomaa-asema kumottiin vuonna 1953. Kuninkaallisella kauppaseuralla ollut kauppamonopoli lakkautettiin, ja Grönlannista tuli Tanskan täysivaltainen maakunta, joten se sai oikeuden lähettää kaksi edustajaa Tanskan valtiopäiville. Vuonna 1979 Grönlannista tuli autonominen alue. Samana vuonna pidetyissä parlamenttivaaleissa sosiaalidemokraattinen ja kansallismielinen puolue Siumut nousi suurimmaksi puolueeksi ja puolueen johtaja Jonathan Motzfeldt muodosti hallituksen. Helmikuussa 1982 järjestettiin kansanäänestys, jossa 53 prosenttia äänestäjistä kannatti Grönlannin eroa Euroopan yhteisöstä. Ero astui voimaan 1. helmikuuta 1985. Siumutin johtoon noussut Lars Emil Johansen muodosti hallituksen vuonna 1991, mutta Motzfeldtista tuli jälleen pääministeri vuonna 1997, ja hän jatkoi tehtävässä myös vuoden 1999 vaalien jälkeen. Vuoden 2002 vaalien jälkeen hänen seuraajakseen tuli Hans Enoksen.
Marraskuun 2008 kansanäänestyksessä grönlantilaiset äänestivät laajemman itsehallinnon puolesta. Äänestystulos astui voimaan kesäkuussa 2009, kun Grönlannin itsehallinto laajeni. Paikallishallinto sai muun muassa oikeuden luonnonvarojensa hallintaan sekä poliisi- ja oikeusasioiden hoitamiseen. Lisäksi grönlannista tuli alueen ainoa virallinen kieli. Vuoden 2009 vaaleissa voitti itsenäisyysmielinen vasemmistopuolue Inuit Ataqatigiit, joka päätti sosiaalidemokraattien 30 vuoden valtakauden.
Siuronkoski
thumb|Siuronkoski alkukeväästä. Siuronkoski on koski Nokian Siurossa. Siuronkoski kuuluu Kokemäenjoen vesistön Ikaalisten reittiin, joka on ollut yksi Suomen tärkeimpiä vaelluskalojen kutujokia. Kosken pituus Mahnalanselästä Kuloveteen on noin 200 metriä. Putouskorkeus on noin neljä metriä.
Siuronkosken yli kulkee 1902 rakennettu kivisilta, jota pitkin kulkee Nokian ja Karkun välinen yhdystie 2505. Ennen tätä paikalla oli myös kivisilta vuosina 1874–1899. Kosken yli kulkee myös Tampere–Pori-rata. Kosken yläpuolella on uimaranta. Satamia on ollut sekä kosken ylä- että alapuolella.
Grönlanti
Politiikka
Grönlanti kuului Euroopan yhteisöön vuodesta 1975, mutta erosi siitä vuonna 1985. Niinpä Grönlanti ei itsehallinnollisena alueena ole EU:n jäsen. Pohjoismaiden neuvoston jäsen se kuitenkin on, samoin Arktisen neuvoston ja Maailman postiliiton jäsen.
Siuronkoski
Siuronkoskea pitkin kulki vuosina 1870–1973 Turun ja Porin läänin ja Hämeen läänin raja. Ennen vuotta 1870 raja oli Tammerkoskessa. Vuoden 1973 alussa kosken länsipuolella ollut Suoniemen kunta liitettiin sen itäpuolella olleeseen silloiseen Nokian kauppalaan.
Grönlanti
Parlamentti
Grönlannin yksikamarisessa parlamentissa (Inatsisartut) on 31 edustajaa, jotka valitaan neljän vuoden välein suhteellisella vaalitavalla. Parlamentti valitsee hallituksen äänestämällä, ja pääministeriksi valitaan yleensä suurimman puolueen puheenjohtaja. Grönlannista valitaan kaksi edustajaa myös Tanskan parlamenttiin.
Siuronkoski
Vuonna 1903 haki Anton Elving lupaa perustaa Siuronkoskeen puuhiomon ja vesilaitoksen. Vesilaitoksen osalta hän sai päätöksen 24.10.1906. Nokia-yhtiö rakennutti koskessa sijaitsevan vesivoimalan 1900-luvun alussa. Nykyään voimalan omistaa perheyritys Virolan puutarha. Voimalalla säännöstellään Mahnalanselän korkeutta. Voimalassa on tehoa noin 0,7 MW, eikä se estä virkistyskalastusta.
Siuronkoski on Pirkanmaan suosituimpia koskikalastuspaikkoja. Kalapaikan erikoisuutena on toutain, muita kaloja ovat kuha, taimen ja kirjolohi. Kuha ja toutain lisääntyvätkin menestyksekkäästi kosken alueella. Taimenen poikastuotanto on kuitenkin jäänyt vähäiseksi vuoden 2011 kunnostuksesta huolimatta.
Siuronkoski on tunnettu suurista kaloistaan:
Grönlanti
Parlamentti
Pääpuolueet ovat olleet pitkään sosiaalidemokraattinen Siumut (vuoden 2009 parlamentissa yhdeksän paikkaa) ja liberaali Atassut (vuonna 2009 kolme paikkaa). Vuonna 2009 suurimmaksi nousi vasemmistolainen Inuit Ataqatigiit sen saatua 14 paikkaa.
Viimeisimmät parlamenttivaalit järjestettiin 24. huhtikuuta 2018. Pääpuolueet kannattavat Grönlannin itsenäisyyttä. Vaaliin osallistui seitsemän puoluetta, joista päättyneellä vaalikaudella hallituksen muodostivat sosialidemokraattinen Siumut ja vihervasemmistoa edustava Inuit Ataqatigiit. Vähäisen kannatuksen Yhteistyöpuolue ei kannata itsenäisyyttä. Siumut säilytti asemansa suurimpana puolueena, mutta ääniosuus pieneni 34 prosentista 27,2 prosenttiin ja Inuit Ataqatigiitin kannatus supistui 25,5 prosenttiin, kun taas keskustalaisen Demokraterne-puolueen kannatus kasvoi 19,6 prosenttiin. Vaalien jälkeen yhdeksi hallituksen tärkeimmistä teemoista nostettiin alueen korkeiden itsemurhalukuihin puuttuminen.
Kysymys itsenäisyydestä
Grönlannin hallituksessa istuvat Siumut ja Nunatta Qitornai kannattavat itsenäisyyttä.
Entinen pääministeri Kuupik Kleist on tuonut esille, että Grönlannin tulisi pyrkiä hyödyntämään alueen potentiaalisia öljy- ja mineraalivaroja monipuolistaakseen talouttaan. Näiden turvin varmistettaisiin itsenäisen Grönlannin taloudellinen pärjääminen. . Alkuvuodesta 2018 Tanskan pääministeri Lars Løkke Rasmussen sanoi, että itsenäistymiskymys on grönlantilaisten itsensä päätettävissä, mutta itsenäisen Grönlannin tulee pärjätä taloudellisesti itse.
Yhtenä tavoitteena oli antaa Grönlannin itsenäisyysjulistus vuonna 2021, jolloin tuli kuluneeksi 300 vuotta Tanskan vallan alkamisesta. Itsenäisyysjulistus vuonna 2021 oli myös Nunatta Qitornain keskeinen vaaliteema vuonna 2018.
Ensimmäisenä askeleena kohti itsenäisyyttä on perustuslakia kirjoittavan komitean asettaminen. Siumut lupasi tuoda komitean kirjoittaman luonnoksen kansanäänestykseen vuonna 2023. Keskusta-vasemmistolainen Inuit Ataqatigiit (IA) voitti vuoden 2021 vaalit, ja sen johtaja sanoi antavansa komitean käyttää niin paljon aikaa kun se tarvitsee. Ulkopoliittisesti suuri kysymys on suhde Yhdysvaltoihin, Grönlanti on tärkeä kohde strategisesti, eikä IA halua sen muuttuvan Yhdysvaltojen osavaltioksi.
Aluejako
Grönlannin asutut alueet jakautuvat viiteen kuntaan: Avannaata, Kujalleq, Qeqertalik, Qeqqata ja Sermersooq. Maan koillisosan kansallispuisto ja Thulen lentotukikohta Pituffikissa ovat kuntajaon ulkopuolella.
Talous
pienoiskuva|Etelä-Grönlannin kaikkein suojaisimmilla paikoilla voidaan harjoittaa pienimuotoista [[maanviljelyä.]] pienoiskuva|Kangerlussuaqin lentoasema. Grönlannin elinkeinot jaetaan viiteen pääryhmään: kalastus ja metsästys, mineraalivarat, turismi sekä palveluelinkeinot. Grönlanti on valtaosin riippuvainen kalastuksesta, jonka tärkein saalis ovat katkaravut. Myös hylkeenpyynnillä ja sen ympärillä toimivalla turkisteollisuudella on merkittävä työllistävä vaikutus. Nykyisin noin kolmannes saaren budjetista tulee tukena Tanskalta.
Grönlannin elinkeinoja ovat muun muassa kalastus, metsästys ja kaivostoiminta. Työpaikoista kaksi kolmasosaa sijoittuu julkiselle sektorille, mutta käytännössä Grönlannin talous perustuu kalastukseen ja siihen liittyvään teollisuuteen. Pohjoisessa ja idässä kalastuksen ja metsästyksen osuus on suurempi kuin etelässä.
Kalastus tuottaa 80 prosenttia vientituloista, ja tärkeimmät tuotteet ovat pohjankatkarapu ja grönlanninpallas. Vuosittain Grönlannin vesiltä kalastetaan 200 000 tonnia kalaa, josta 25 prosenttia on ulkomaalaisten kalastamaa. Turskanjalostustoiminta on romahtanut siitä, mitä se on parhaimmillaan ollut, ja myös turskamäärät ovat vähentyneet. Maanviljelyä harjoitetaan jonkin verran esimerkiksi Grönlannin eteläkärjessä. Valtaosa viljelijöistä tuo yli puolet rehustaan Euroopasta.
Matkailun merkitys on kasvanut, mutta se ei ole vielä kovin suuri syrjäisen sijainnin ja hankalien liikenneyhteyksien sekä kalleuden takia. Palveluelinkeinojen puolella julkisella sektorilla on suuri merkitys.
Tulevaisuudessa Grönlannin toivotaan saavan tuloja öljynporauksesta ja erityisesti jään alta paljastuvista mineraalivaroista. Maniitsoqiin on myös suunnitteilla suuri alumiinisulatto.
Tärkeimmät luonnonvarat ovat hiili, sinkki, lyijy, rautamalmi, kulta, platina, molybdeeni, kala, hylkeet ja valaat. Viennistä 72 prosenttia on kalaa ja kalatuotteita, 10 prosenttia metalleja.
Energiatalous perustuu tuontiöljyyn, joka vuonna 2018 kattoi 83% energiankulutuksesta. Hiili ja muut kattoivat prosentin ja loppu 16% oli uusiutuvia, lähinnä vesivoimaa. Buksefjordin vesivoimala valmistui 1993. Se toimittaa sähköä ja kaukolämpöä pääkaupunki Nuukiin. Neljä muuta voimalaa valmistui 2000-luvulla.
Liikenne
Tärkein lentokenttä on Kangerlussuaqin lentoasema länsirannikolla Kangerlussuaqissa, josta on kansainvälisiä lentoja Kööpenhaminaan. Kangerlussuaq on myös Grönlannin sisäisten lentojen keskus. Air Greenland aloitti 2007 sesonkireitin Yhdysvaltoihin Baltimoreen. Kesällä 2007 Air Iceland lensi Keflavíkin ja Nuukin väliä kolmesti viikossa. Lisäksi etelästä Narsarsuaqista lennetään säännöllisesti Kööpenhaminaan ja itärannikolta Kusulukista Reykjavíkiin. Arctic Umiaq Line ajaa säännöllistä laivaliikennettä etelästä Narsarsuaqista pohjoiseen Ilulissatiin huhtikuusta joulukuuhun. Grönlannin kaupunkien välillä ei ole teitä eikä rautateitä.
Väestö
pienoiskuva|Grönlannin pääkaupunki [[Nuuk.]] Grönlannin arvioitu väkiluku heinäkuussa 2011 oli 57 670. Vuonna 2009 Grönlannin asukkaista oli 89 prosenttia inuitteja ja 11 prosenttia tanskalaisia. Grönlannin asutuskeskukset ovat pieniä: esimerkiksi Qassimiutin asutuskeskuksessa asuu 33 ihmistä. Vuonna 2011 naisten arvioitu eliniänodote oli 73,7 vuotta, miesten 68,3 vuotta. 1950-luvun jälkeen kuolleisuus infektiotauteihin on pienentynyt, mutta pitkäaikaissairaudet, väkivaltaiset kuolemat ja itsemurhat ovat lisääntyneet.
Kielet
Grönlannin ainoa virallinen kieli on eskimo-aleuttilaisiin kieliin kuuluva grönlannin kieli. Lisäksi maassa puhutaan tanskaa ja englantia. Englanti on pakollinen kieli kouluissa, mutta pätevistä opettajista on ollut pulaa. Kun Grönlannin autonomiaa laajennettiin entisestään vuonna 2009, tanska menetti virallisen kielen asemansa.
Vuonna 2018 hallitus alkoi suunnitella englannin nostamista ensimmäiseksi vieraaksi kieleksi kouluissa tanskan sijaan, mikä aiheutti huolta tanskankielisten asukkaiden keskuudessa.
Uskonto
pienoiskuva|[[Nuukin tuomiokirkko vuonna 2010.]] Kristinusko saapui Grönlantiin noin vuoden 1000 tienoilla viikinkien mukana. Nykyisin suurin uskonnollinen ryhmä on luterilaisuus, joka muodostaan Tanskan kansankirkossa oman hiippakuntansa, jossa on kolme rovastikuntaa Grönlannin hiippakunnan nykyinen piispa on Paneeraq Siegstad Munk.
Nuukissa toimii myös katolinen seurakunta, joka kuuluu Kööpenhaminan katoliseen hiippakuntaan.
Muita uskonnollisia ryhmiä ovat Jehovan todistajat ja bahait. Myös paikallista šamanismia harjoittaa pieni joukko.
Kulttuuri
pienoiskuva|120px|vasen|Inuittien tekemä pienoisveistos Tupilak. Tärkeä osa Grönlannin kulttuuria on aina ollut oma kieli. Vuonna 2009 voimaan tulleen Grönlannin itsehallintolain (Lov om Grønlands Selvstyre, 20 §) mukaan ainoa virallinen kieli on grönlanti. Aikaisemmin toinen virallinen kieli oli tanska.
Perinteiseen grönlantilaiseen ruokavalioon kuuluu paljon kalaa ja perunaa, vihanneksia sekä säilykkeitä. Eräissä inuittiyhteisöissä syödään paljon hylkeen- ja jääkarhunlihaa.
Inuittien perinteisen musiikin ydin on rummutuksen ja laulun yhdistäminen. Modernissa musiikissa yhdistyvät inuittien ja tanskalaisten perinteet sekä vaikutteet Kanadasta ja Pohjois-Venäjältä. Sisimiutissa toimii levy-yhtiö ULO, joka julkaisee eri tyylilajeja edustavaa grönlantilaista musiikkia.
Grönlannilla on oma yleisradioyhtiö Kalaallit Nunaata Radioa (KNR), jolla on lähetyksiä yhdellä televisio- ja yhdellä radiokanavalla. Joillakin paikkakunnilla on myös paikallistelevisioita, kuten Nuuk TV. Saarella ilmestyy myös kaksi lehteä, Sermitsiaq ja Atuagagdliutit/Grønlandsposten.
Merkitys
Grönlannilla on suurvalloille strategista merkitystä, ja saarella on myös runsaasti hyödyntämättömiä luonnonvaroja. Yhdysvalloilla on Grönlannin Thulessa lentotukikohta, jossa sijaitsevilla tutkilla maa voi havaita ohjusiskut pohjoisnavan yli. Yhdysvallat on myös ollut monta kertaa halukas ostamaan saaren. 2000-luvulla myös Kiina on pyrkinyt lisäämään Grönlannissa vaikutusvaltaansa esimerkiksi havittelemalla sieltä entistä Yhdysvaltain sotilastukikohtaa ja uuden lentokentän rakennussopimusta.
Urheilu
Jalkapallo on Grönlannissa suosittu urheilulaji. Pääkaupunki Nuukissa on stadion, jossa FIFAan kuulumaton saaren maajoukkue pelaa ottelunsa. Maan toinen täysimittainen jalkapallokenttä valmistui 2009 Qaqartoqiin.
Grönlannin käsipallomaajoukkue on osallistunut maailmanmestaruuskilpailuihin kolmesti. Vuonna 2007 joukkue sijoittui 24 osallistujan joukossa sijalle 22.
Grönlannilla on myös ollut tapana osallistua joka toinen vuosi järjestettäviin saarelaiskisoihin.
Juha Karhunen
Juha Karhunen (s. 23. huhtikuuta 1954 Juva) on Aalto-yliopiston perustieteiden korkeakoulun tietojenkäsittelytieteen, erityisesti neuroverkkojen ja signaalinkäsittelyn professori. Hän toimii Adaptiivisen informatiikan tutkimuksen huippuyksikössä, jonka asema perustuu Suomen akatemian tekemään valintaan.
Tiedemies
Professori Juha Karhunen on tehnyt maailmanlaajuista pioneerityötä liittyen lineaarisiin ominaisvektoripohjaisiin ja aliavaruustyyppisiin pääkomponenttiverkkoihin eli PCA-verkkoihin (Principal Component Analysis), epälineaariseen  PCA:han, neuraalisiin ICA-verkkoihin (Independent Component Analysis) eli riippumattomien komponenttien analyysiin sekä BSS-menetelmiin (Blind Source Separation) eli sokeaan signaalien separointiin. Hän on ollut mukana kirjoittamassa ICA:sta ja BSS:stä teosta (ks. "Teoksia"), jota on myyty v. 2011 mennessä n. 4000 kappaletta. Siitä on tullut tällä tieteenalalla perusviite. Se on käännetty myös kiinaksi.
Juha Karhunen johtaa ryhmää, joka tutkii Bayesilaista koneoppimista. Uusimpana tutkimustuloksena on Riemannin geometriaan perustuva approksimatiivinen konjugaattigradienttialgoritmi, johon liittyviä artikkeleita on julkaistu arvovaltaisilla kansainvälisillä tiedefoorumeilla. Juha Karhusen tutkimustöihin on viitattu Microsoftin tietokannan mukaan lähes 1800 kansainvälisessä julkaisussa, ja hänen g-indeksinsä on 40 ja h-indeksi on 20.
Luettelo Marilyn Monroen palkinnoista ja ehdokkuuksista
Tämä on luettelo näyttelijä Marilyn Monroen saamista palkinnoista ja ehdokkuuksista.
pienois|Marilyn Monroe ja [[Jane Russell painamassa käden­jälkensä sementtiin Grauman’s Chinese Theatren edustalla kesä­kuussa 1953.]]
The Tower of Cabin
The Tower of Cabin on MicroCabin Corporationin MSX:lle ja NEC PC-9801:lle kehittämä seikkailupeli, joka on yksi kolmesta Xak-roolipelisarjan spin-off-pelistä. The Tower of Cabiniä ei julkaistu Japanin ulkopuolella. Pelistä ei ole myöskään olemassa mitään yleisesti tunnettua englanninkielistä fanikäännöstä.
Spin-offiksi The Tower of Cabin on siinä mielessä epätavallinen, ettei se sijoitu Xak-peleissä esiteltyyn maailmaan, vaan kehittäjänsä MicroCabinin päämajaan. Pelaajan tehtävänäkään ei ole kukistaa maailmaa riuduttavia demoneja vaan parantaa MicroCabinin tuotantoa. Yhteys Xakiin ilmenee kuitenkin siinä, että Tower of Cabinissä esiintyy kameo-roolissa joitakin pelisarjan hahmoja.
Hahmot
Pelaajan ohjaaman anonyymin päähenkilön lisäksi The Tower of Cabinissä on monia NPC-hahmoja, joiden kanssa on pelin etenemisen tähden keskusteltava. Läsnä on myös muutama Xak-sarjan hahmo:
Pelaaminen
Pelin ympäristönä toimivat MicroCabinin toimistotilat. Tavoitteena on taata yhtiön menestys suorittamalla liikeasioihin liittyviä tehtäviä. Toimenkuvaan kuuluu myös kerroksesta toiseen ravaaminen sekä tiedon välittäminen muille MicroCabinin työntekijöille. Pelaajalla on myös mahdollisuus avata kaksi The Tower of Cabiniin sisällytettyä minipeliä, joista toinen on nimeä Crusader kantava tekstiseikkailu, toinen taas Frayn ja Pixie-keijun välinen tappelupeli.
Belladonna (pornonäyttelijä)
Michelle Anne Sinclair eli Belladonna (s. 21. toukokuuta 1981 Biloxi, Mississippi) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä.
Elämä
Belladonna syntyi Biloxissa, Mississippissä, ja sai mormonikasvatuksen Salt Lake Cityssä. Hänellä on seitsemän sisarusta. Vanhemmat erosivat. Belladonnan varhaiset nuoruusvuodet olivat rankkoja; hän yritti 11-vuotiaana itsemurhaa lääkkeillä.
Belladonna on esiintynyt muutamassa sadassa elokuvassa, joista monet sisältävät anaaliseksiä, etnistä pornoa ja lesbokohtauksia. Hän on myöntänyt sairastuneensa uransa aikana klamydiaan. Hän on voittanut useita AVN-palkintoja. Hänet lisättiin AVN:n kunniajäsengalleriaan vuonna 2011.
Yksityiselämä
Belladonna oli aiemmin kihloissa Nacho Vidalin kanssa. Hän meni 11. huhtikuuta 2004 naimisiin Aiden Kellyn kanssa Las Vegasissa, Nevadassa. Hänen tyttärensä Myla on syntynyt 11. tammikuuta 2005. Belladonna ilmoitti elokuussa 2007, että aikoo lopettaa esiintymisen muiden kanssa pääasiassa sukupuolitautien pelosta. Päätöstä joudutti lääkärin hänelle esittämä herpesepäily.
Hetken tauon jälkeen Belladonna palasi kuitenkin menestyksekkäästi pornon pariin ja on viime vuosina esiintynyt muun muassa Digital Playgroundin jättituotannossa Pirates 2.
Niko Viljola
Niko Anton Viljola (s. 6. syyskuuta 2000 Helsinki) on suomalainen keskipitkän matkan juoksija, joka edustaa Helsingin Kisa-Veikkoja. Hänen valmentajanaan toimii Juhani Hirvonen.
Viljola voitti vuoden 2019 sisäratojen Suomen-mestaruuskilpailuissa pronssia 800 metrin juoksussa ja kultaa viestissä. Vuonna 2020 hän sai hopeaa viestistä. Vuonna 2022 hän saavutti hopeaa 800 metrillä ja pronssia viestissä. Vuonna 2023 hän sai pronssia 800 metrillä. Hän on saavuttanut viestijuoksun SM-kilpailuissa 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2022, 4 × 800 metrin viestissä kultaa 2019 sekä 4 000 metrin viestissä kultaa 2020 ja 2021 ja pronssia 2022. Kalevan kisoissa hän on sijoittunut parhaimmillaan neljänneksi 800 metrillä 2020.
Viljolan ennätys 800 metrillä on 1.49,68 (Oulu 8. heinäkuuta 2023).
Jan Kodeš
Jan Kodeš (s. 1. maaliskuuta 1946 Praha, Tšekkoslovakia) on entinen tšekkiläinen tennispelaaja.
Kodeš voitti uransa aikana kolme Grand Slam -turnausta: kahdesti Ranskan avoimen turnauksen (1970, 1971) ja kerran Wimbledonin (1973). Lisäksi hän selviytyi vuosina 1971 ja 1973 Yhdysvaltain avoimen turnauksen loppuotteluun, joissa hän hävisi Stan Smithille ja John Newcombelle. Newcombe oli vuoden 1971 turnauksessa ykkössijoitettu pelaaja, mutta Kodeš voitti hänet ensimmäisellä kierroksella.
Kodeš valittiin Yhdysvalloissa sijaitsevaan International Tennis Hall of Fameen vuonna 1990.
Sinfonia nro 13 (Aho)
Kalevi Ahon kolmastoista sinfonia on orkesteriteos, joka sävellettiin vuonna 2003 Lahden Sibeliustalon viisivuotisen taipaleen kunniaksi. Teoksella on lisänimi "Sinfonisia luonnekuvia". Teoksessa kuvataankin musiikin keinoin erilaisia ihmisten luonnetyyppejä kahdessa pitkässä osassa, jotka on jaettu useisiin lyhyempiin jaksoihin. Teoksen kantaesitti maaliskuussa 2005 Osmo Vänskän johtama Sinfonia Lahti, joka myös tulkitsi sen samalla levyllä Antti Siiralaa varten sävelletyn toisen pianokonserton kanssa BIS:lle. Levy ilmestyi kesäkuussa 2010, ja 13. sinfonian soittaminen kestää sillä noin 39 minuuttia.
Raí
thumb|Raí (2009) Raí koko nimeltään Raí Souza Vieira de Oliveira (s. 15. toukokuuta 1965 Ribeirão Preto, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Raí valittiin Etelä-Amerikan parhaaksi jalkapalloilijaksi vuonna 1992.
Raí edusti suurimman osan urastaan São Paulo Futebol Clubea ja häntä pidetään seuran historian parhaimpana pelaajana. Raí pelasi São Paulo FC:ssä kymmenen vuotta toimien joukkueen kapteenina ja teki seuralle 128 maalia. Vuosina 1993-98 Raí pelasi Ranskan liigassa Paris Saint-Germain FC:n joukkueessa voittaen Ranskan mestaruuden ja kolme Ranskan cupia. PSG:stä Raí palasi São Paulo FC:hen ja lopetti siellä uransa vuonna 2002.
Brasilian jalkapallomaajoukkueessa Raí pelasi 51 maaottelua. Hän voitti maailmanmestaruuden Yhdysvaltain MM-kisoissa vuonna 1994. Raí oli turnauksessa maajoukkueen kapteeni, mutta joutui luovuttamaan kapteenin nauhan kesken turnauksen Dungalle.
Raín edesmennyt veli Sócrates oli myös jalkapalloilija.
Kekrops
Kekrops on kreikkalaisessa mytologiassa kahden eri Ateenan kuninkaan nimi:
Kekrops viittaa useimmiten Kekrops I:een, joka on näistä tunnetumpi.
Jorma Järvi
thumb|300px|[[Postitalo (Helsinki)|Posti- ja lennätintalo (1938), yhdessä Erik Lindroosin ja Kaarlo Borgin kanssa.]] thumb|300px|[[Helsingin uimastadion (1947).]] Jorma Klaus Henrik Järvi (11. elokuuta 1908 Nastola – 11. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän valmistui ylioppilaaksi 1927 ja suoritti Teknillisen korkeakoulun arkkitehdin tutkinnon 1933. Aluksi Järvi teki töitä muun muassa J. S. Sirénin, Martti Välikankaan ja P. E. Blomstedtin arkkitehtitoimistoissa mutta perusti vuonna 1949 oman arkkitehtitoimiston.
Helsingin posti- ja lennätintalo
Järvi osallistui Helsingin posti- ja lennätintalon suunnittelukilpailuun vuonna 1934 yhdessä liki samanikäisen arkkitehti Erik Lindroosin kanssa. Tuloksena oli toinen sija - kilpailussa ei jaettu lainkaan ensimmäistä palkintoa ja nuorten arkkitehtien kilpailusuunnitelma otettiinkin toteutussuunnittelun pohjaksi. Postitalon suunnittelu kesti useita vuosia ja lopputuloksesta tuli kilpailuehdotusta monumentaalisempi: rakennushallitus oli asettanut valvojaksi arkkitehti Kaarlo Borgin, jonka vaikutuksesta rakennus toteutui alkuperäisehdotusta enemmän valvojan makua tyydyttävänä. Postitalo valmistui 1938.
Uimastadion
Suomen haaveet saada järjestää olympiakisat vuonna 1940 näyttivät yllättäen toteutuvan. Kisaisännyyttä tiedusteltiin kesällä 1938. Osaa kisapaikoista oli jo ehditty valmistella kisojen toivossa. Jorma Järvi sai kutsun Helsingin kaupungin rakennusosastolle suunnittelemaan uimastadionia. Se valmistui osittain vuonna 1940, mutta kisat peruttiin kevättalvella 1940. Rakennustyöt olivat pysähdyksissä sodan ajan, olympia-altaat olivat juures- ja sillivarastoina. Uimastadion tuli valmiiksi lopullisesti 1947, vuoden 1952 kisoihin sen katsomoa laajennettiin.
Puutaloja
Järvi oli vuosina 1940–1949 Puutalo Oy:n suunnitteluosaston johtaja ja perehtyi standardisointiin ja tuotannon rationalisointiin tehtaassa, joka tuotti puurakenteisia elementtitaloja sekä Suomeen että vientiin. Hän suunnitteli yhtiölle tyyppitaloja Erik Lindroosin ja Toivo Jäntin kanssa.
Oman toimiston suunnitelmat
Vuonna 1949 Järvi perusti oman arkkitehtitoimiston. Hän suunnitteli omassa toimistossaan useita kouluja sekä asuinrakennuskohteista.
Järvi suunnitteli noin 25 koulua eri paikkakunnille, muun muassa:
Baidoa
Baidoa on kaupunki Somaliassa. Se sijaitsee sisämaassa noin 260 km luoteeseen Mogadishusta. Se on Bayn alueen pääkaupunki. Se toimi aiemmin maan väliaikaishallituksen pääkaupunkina.
Jorma Järvi
Oman toimiston suunnitelmat
Turun yliopistolle hän suunnitteli laitosrakennuksen lääketieteellistä tiedekuntaa varten (1954) ja hammaslääketieteen laitoksen (1965). Lisäksi Järvi suunnitteli kerrostaloalueen Helsingin Roihuvuoreen SATO:lle (1960) sekä puutarhakaupunginosat Tapiolaan Espooseen (1959–1960) ja Jyväskylän Viitaniemeen (1961–1964).
Baidoa
Kesäkuussa 1999 Etiopian armeija valloitti kaupungin ajaen sieltä Eritrean tukeman sotaherra Hussein Aideedin. Sittemmin kaupungin hallinnasta taistelivat Rahanweynin vastarinta-armeijan (RRA) eri joukot. Entisen RRA:n puhemiehen Hasan Muhammad Nur Shatigududin ja pääsihteeri Shaykh Adan Madoben joukot valloittivat kaupungin Muhammad Ibrahim Habsaden joukoilta toukokuussa 2005. Somalian hallituksen parlamentti kokoontui siellä ensi kertaa 26. helmikuuta 2006.
Jorma Järvi
Oman toimiston suunnitelmat
Jorma Järvi on purjehduksen olympiavoittaja Jyrki Järven isoisä.
Baidoa
Baidoam ympäristö on Somalian ruoantuotantoaluetta. Vuonna 2011 alkaneen Itä-Afrikan kuivuuden vuoksi maanviljelys on vaikeutunut. Syksyllä 2019 Baidoassa oli 400 000 maan sisäistä pakolaista. Maan hallitus on rakentanut kaupungin ulkopuolelle 60 000 asukkaan asuinalueen.
Sormilla laskeminen
thumb|400px|[[Jacob Leupoldin v. 1727 julkaisema kuva Beda Venerabiliksen kuvailemasta sormilla laskemisen menetelmästä . Kirjasta Barrow, John D.: Lukujen taivas, s. 80.]] Sormilla laskeminen on tapa laskea kokonaislukuja. Suomessa pienet lapset laskevat usein sormilla ja satunnaisesti monet aikuisetkin. Tapa on kuitenkin maailmanlaajuinen ja sillä on tuhansien vuosien perinne. Euroopassa laskettiin yleisesti sormilla 1500-luvulle asti, jolloin menetelmä korvautui indo-arabialaisilla numeroilla laskemisella kynän ja paperin avulla.
Alkeellinen laskeminen
Lukualuetta voi kasvattaa käyttämällä kertotaulua. Esimerkiksi kun viisi sormea on jo laskettu, merkitään viisi oikean käden etusormella. Vasemmalla lasketaan taas viisi seuraavaa lukua ja "tallennetaan" se oikean käden keskisormella. Näin jatkaen voi laskea 5 x 5 + 5 = 30.
Syklopentadienyylinitrosyylinikkeli
Syklopentadienyylinitrosyylinikkeli on äärimmäisen myrkyllinen verenpunainen neste. Sen kehitti The International Nickel Company, ja sitä voidaan valmistaa typpihapon ja nikkeloseenin välisellä reaktiolla.
Sormilla laskeminen
Alkeellinen laskeminen
Laskemalla oikealla kädellä luvut 1–4 sormilla ja "varastoimalla" luku 5 jättämällä peukalo pystyyn, voidaan jatkaa oikealla kädellä lukujen 6–9 laskemista oikean käden sormilla. Luku kymmenen näytetään vasemman käden etusormella. Vasen käsi menee sitten nyrkkiin ja jatkaa lukujen 11–19 laskemista ja ojennetuilla oikean käden etu- ja keskisormella näytetään 20. Näin voidaan jatkaa, kunnes kaikki 4 oikean käden sormea ovat pystyssä (40) ja korvata ne seuraavaksi peukalolla (50). Kun oikean käden peukalo on pystyssä, tarkoittavat ojennetut sormet lukuja 60–90. Yhdessä vasemman ja oikean käden sormilla voidaan esittää luvut 1–99.
Vielä laajempi lukualue saadaan, kun käytetään molempia käsiä laskemiseen ja kootaan täydet kymmenet maahan piirretyillä viivoilla. Tämä ei ole enää puhdasta sormilla laskemista. Eräs Pohjois-Amerikan intiaaniheimo käytti myös sormen välejä laskemiseen.
Miten laskemimen alkaa?
Joissakin kulttuureissa laskeminen aloitetaan nyrkistä, jolloin sormia avataan laskemisen edistyessä. Toiset taas aloittavat avonaisella kädellä, jolloin laskettaessa sormia suljetaan yksitellen nyrkkiin.
Ykkönen eli aloitussormi voi olla vasemmassa tai oikeassa kädessä. Afrikan eri heimoilla se vaihtelee. Osa aloittaa vasemman käden pikkusormesta, toiset oikeasta etusormesta ja eräät harvat ryhmät oikeasta pikkusormesta. Peukalolla aloittavia ovat muun muassa inuitit, Väli-Amerikan ja eräät Amazonin viidakon alkuperäisheimot. Myös Pohjois-Saksassa, Pohjois-Ranskassa sekä Alankomaissa ja Belgiassa peukalolla aloittaminen on yleistä.
Sormien ja käsien taivuttelu
Yleisin tapa lisätä lukuarvoa on taivuttaa koko sormi. Ilmaisuvoimaa voidaan vielä kasvattaa sallimalla sormille kolme asentoa: nyrkissä, puoliksi taivutettuna ja ojennettuna. Sormen kolmiarvoinen ilmaisu lisää lukujen esitystä arvaamattoman paljon, kun luvun esitystapaan luetaan mukaan myös sormien erityiset järjestykset.
Vaikutukset lukusanoihin
Antropologit ovat havainneet luonnonkansojen sanastossa merkittäviä eroavuuksia lukumäärien käsittelyssä. Esimerkiksi Australiassa eräällä aboriginaalien heimolla lukumääriä kuvasivat sanat "yksi" ja "monta". Kun kertoja esitti sanan monta, hän näytti sormilla montako hän tarkoitti.
Zuni-intiaanit käyttivät sanoja "yksi" ja "kaksi" sekä rakenteellista tapaa kuvailla muut luvut. Lukujen 1–20 nimet olivat samat kuin sormilaskennassa oleva tilanne. Esimerkiksi luku 3 oli há-i eli "jakava sormi", luku 4 oli a-wi-te eli "kaikki sormet pystyyn nostettuina paitsi yksi" ja 10 eli äs-tem-'thla eli "kaikki sormet". Dene-intiaanit laskivat seuraavasti. Luku yksi oli "loppupää taivutettu", jolloin pikkusormi taivutettiin puoliksi. Luku kaksi oli "sitä on taivutettu vielä kerran", jolloin oli vastaavasti myös nimetön taivutettuna. Luku viisi oli "käteni on lopussa".
Kuvaavia lukusanoja on jäänyt myös eurooppalaisiin kieliin. Esimerkiksi venäjän kielessä lukusana viisi on пять (eli translitteroinuna piat) ja toisaalta "ojennettua kättä" kutsutaan sanalla piast. Saksalainen sana kymmenen on zehn, jota etymologit ovat liittäneet vanhaan sanaan zehan eli "zwei hände" eli "kaksi kättä".
Binäärin käyttäminen sormilla laskiessa
Kun halutaan näyttää luku 1, nostetaan vasemman käden peukalo pystyyn ja muut sormet jätetään alas. Kun näytetään luku 2, nostetaan vain vasemman käden etusormi ylös. Luku 9 näytetään vasemman käden peukalolla ja nimettömällä (9 = 8 + 1) ja luku 274 vasemman käden etusormella ja oikean käden pikkusormella ja nimettömällä (274 = 256 + 16 + 2).
Benzin
Benzin on Rammsteinin 20. singlejulkaisu. Se levytettiin Teldex Studionissa Berliinissä 2005. Benzin-single on Rammsteinin ja Apocalyptican ensimmäinen yhteistyön tulos. Benzinistä on tehty myös musiikkivideo. Videossa Rammsteinin jäsenet esittävät palomiehiä.
Johannes Kronstadtilainen
thumb|200px|Johannes Kronstadtilainen Pyhä Johannes Kronstadtilainen, oikealta nimeltään Ioann Iljitš Sergijev (19. lokakuuta 1829 Sura, Arkangelin lääni – 20. joulukuuta 1908 Kronstadt) oli Venäjällä vaikuttanut seurakuntapappi.
Johanneksen isä Ilja oli ortodoksisen kirkon lukkari ja äiti Feodora kotiäiti Pohjois-Venäjällä Arkangelin läänissä nykyisen Pinegan piirin Surassa. Vuonna 1839 Johannes lähetettiin Arkangeliin seurakuntakouluun, josta hän siirtyi samassa kaupungissa sijainneeseen ortodoksiseen seminaariin.
Vuonna 1855 Johannes avioitui ja vihittiin papiksi, minkä jälkeen hän siirtyi papiksi apostoli Andreaksen kirkkoon Kronstadtiin, jossa hän toimi koko ikänsä saman seurakunnan palveluksessa. Ansiokkaan ja merkittävän toimintansa johdosta hän saavutti suurta kuuluisuutta jo eläessään ja oli suosittu puhuja eri puolilla laajaa Venäjää.
Johannes Kronstadtilainen, jonka nimisenä hänet yleisesti tunnettiin koko valtakunnassa, kuoli vuonna 1908 kotonaan Kronstadtissa. Hänet on haudattu kuitenkin Pietariin pyhän Johannes Rilalaisen luostariin.
Venäjän pakolaiskirkko luki Johanneksen vuonna 1964 pyhien joukkoon kuuluvaksi, ja vuonna 1990 hänet kanonisoi myös Venäjän ortodoksinen kirkko. Tämä oli harvinainen poikkeus kirkon kanonisoimien pyhien joukossa, sillä Johannes oli tavallinen kaupungin seurakuntapappi, ei siis munkki eikä edes piispa.
Vrigne aux Bois
Vrigne aux Bois on kunta Pohjois-Ranskassa Ardennesin departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee noin kymmenen kilometriä Sedanin kaupungista luoteeseen.
Kunta muodostettiin 1. tammikuuta 2017 kun kaksi kuntaa Bosseval-et-Briancourt ja Vrigne-aux-Bois yhdistyivät.
Vuonna 1824 teollisuuspatruuna Jean-Nicolas Gendarme rakensi vanhan myllyn paikalle teollisuuskompleksin Vrigne-aux-Boisiin. Se sisälsi masuunin sekä muita teräksen valmistukseen tarkoitettuja laitoksia. Tehtaiden toiminta loppui vuonna 1969. Rakennukset ovat nykyään kunnan omistuksessa ja ne ovat suojeltuja.
Arjalaiset
thumb|Arjalaisten reitti Iranin kautta Intiaan (Kazanasin mukaan). thumb|Yksityiskohta saksalaisen Meyersin tietosanakirjan etnografisesta kartasta vuodelta 1890. Muun muassa eurooppalaisten arjalaisten ja indoarjalaisten asuinalueet näkyvissä.
Arjalaiset olivat nykykäsityksen mukaan nomadeja, jotka tulivat nykyisen Kazakstanin alueelta Uraljoen läheltä. Sieltä he siirtyivät hitaasti kohti Iranin tasankoa, minne he saapuivat ennen kolmannen vuosituhannen alkua eaa. Heitä kutsutaan myös indoiranilaisiksi. Termi arjalainen on muuttajien itsestään käyttämä, ja se tarkoitti vapaita, jaloja ja sivistyneitä ihmisiä. Termi mainitaan iraninkielisessä Avestassa, missä se tarkoittaa ihmistä, joka kuulee, muistaa ja noudattaa kuulemisen ja muistamisen arvoisia asioita. Termi käsitettiin samansuuntaisesti myös Intiassa hindulaisissa ja buddhalaisissa teksteissä. Etnistä tai rodullista merkitystä termillä ei luultavasti ollut ennen 1800-lukua, paitsi että sana iranilaiset tulee arjalaiset-sanasta.
Intiaan muuttaneet arjalaiset eli indoarjalaiset asuttivat Indusjoen laakson, missä he kohtasivat laakson alkuperäiskansat. Arjalaisten oletetaan tuoneen alueelle sanskritin kielen. Seuraavien vuosisatojen aikana he levittäytyivät myös Gangesjoen laaksoon. Toisen vuosituhannen eaa. alkupuolella arjalaisten kulttuuri alkoi sulautua alkuperäisiin intialaisiin kulttuureihin.
Kun länsimaissa havaittiin sanskritin olevan sukua eurooppalaisille kielille, ja sanskritinkielisiä tekstejä oli 1800-luvulla alettu kääntää, arjalaiset alettiin valkoista ylivaltaa kannattavissa piireissä nähdä pohjoisesta Intiaan tulleena vaaleaihoisena kansana, joka syrjäytti Induksen tummaihoiset dravidiset alkuperäiskansat ja toi alueelle korkeakulttuurin. Arjalaisten uskottiin olleen kantaindoeurooppalaisten itsestään käyttämä nimitys. Tämä käsitys perustui lähinnä siihen, että Irlannin omakielisen nimen Éire luultiin olevan samaa juurta kuin sanskritin ja muiden indoiranilaisten kielten ari-, arya-, ārya- ja vastaavat sanat, joista ”arjalainen” johdettiin. Koska niihin aikoihin kieli yhdistettiin perimään, ja koska eurooppalaisten kuviteltiin olevan rodullisesti ylivertaisia, syntyi käsitys ylivertaisesta ”arjalaisesta” rodusta. 1900-luvulla arjalaisista puhuivat muun muassa kansallissosialistit rotuteorioissaan.
Nykyaikana arjalaisilla ei enää tarkoiteta valkoisia ihmisiä, jotka olisivat valloittaneet Intian väkivaltaisesti, vaan termin alkuperäisen merkityksen mukaisesti varhaisia indoiranilaisia ja indoarjalaisia maahanmuuttajia, jotka levittäytyivät Intiaan rauhanomaisesti.
Fennistiikka
Suomen kielen tutkimus eli fennistiikka on humanistinen tieteenala, jonka opetus- ja tutkimuskohteita ovat muun muassa suomen kielen käyttö eri tilanteissa ja ympäristöissä, kielen rakenne syntaktiselta, fonologiselta tai morfologiselta kannalta sekä muut kielen variaatiot. Kyseisiä osa-alueita voidaan lähestyä niin synkroniselta, nykytilannetta tutkivalta, kuin diakroniselta kannalta, jolloin keskitytään historialliseen muutokseen ja tutkitaan suomen kielen kehitystä.
Fennistiikkaa opiskellaan Suomessa Helsingin, Turun, Tampereen, Jyväskylän, Oulun, Itä-Suomen ja Vaasan yliopistoissa, joissa se kuuluu suomen kielen sekä osin myös suomalais-ugrilaisen kielentutkimuksen opetuskohteisiin. Suomen ulkopuolella fennistiikkaa voi opiskella Saksassa Greifswaldin ja Kölnin yliopistoissa.
Arnold Bruggink
pienoiskuva|Arnold Bruggink Arnold Bruggink (s. 24. heinäkuuta 1977 Almelo, Overijssel, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija. Brugginkin pelipaikka oli hyökkääjä.
Ura
Bruggink aloitti uransa pikkuseura RKVV Stevossa. Hänen ensimmäinen ammattilaisseuransa oli FC Twente, josta hän siirtyi neljän kauden jälkeen PSV Eindhoveniin. PSV:ssä Bruggink pelasi monta menestyksekästä kautta ja tuli tunnetuksi ympäri Eurooppaa pelaten muun muassa hyviä eurocup-otteluita. Vuonna 2003 hän siirtyi yhden kauden ajaksi Espanjaan, Real Mallorcan joukkueeseen. Kauden jälkeen Bruggink palasi takaisin kotimaahansa, SC Heerenveenin riveihin.
Kahden Heerenveen-kauden jälkeen Bruggink siirtyi 2006 Saksan Bundesliigassa pelanneen Hannover 96:n paitaan. Hollantilaishyökkääjä viihtyi Hannoverissa neljä kautta ja pelasi 111 liigaottelua. Hän siirtyi kaudeksi 2010–2011 kasvattajaseuraansa FC Twenteen ja lopetti uransa kauden jälkeen.
Alankomaiden maajoukkueessa Bruggink debytoi 2. syyskuuta 2000 Irlantia vastaan. Hän on pelannut yhteensä kaksi maaottelua.
Pascal Bosschaart
thumb|Pascal Bosschaart Pascal Bosschaart (s. 28. helmikuuta 1980 Rotterdam, Etelä-Hollanti, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka edustaa synnyinkaupunkinsa seuraa, Feyenoordia. Hänen pelipaikkansa on keskikentällä.
Bosschaart aloitti ammattilaisuransa vuonna 1997 FC Utrechtin joukkueessa, jossa debytoi 5. lokakuuta kyseisenä vuonna. Sieltä hän siirtyi vuonna 2003 nykyiseen seuraansa Feyenoordiin. Bosschaartin seitsemän kauden mittaisen ammattilaisuran tekee erikoiseksi se, ettei hän ole tehnyt vielä yhtään maalia.
Think Think ja Ah Tsai
pienoiskuva|Think Think pienoiskuva|Ah Tsai ja Tsai Ing-wen Think Think (kiinaksi 想想, Xiǎngxiǎng) ja Ah Tsai (阿才, Ācái) ovat kaksi kissaa, joiden omistaja on Kiinan tasavallan presidentti, Tsai Ing-wen.
Think Think on vuonna 2012 syntynyt harmaa kolli. Think Thinkin löysi taiwanilainen parlamentaarikko Xiao Meiqin taifuuni Hualienin tuhojen jäljiltä ja antoi kissan Tsaille. Ah Tsai, joka on oranssi naaras, oli erään maanviljelijän lahja Tsaille vuonna 2016. Aikaisemmin Ah Tsai oli tallikissa taitungilaisella ananasviljelmällä. .
Tsai on kertonut, että kissat tulevat toimeen keskenään, vaikka tappelevatkin joskus.
Kissat ovat olleet merkittävässä asemassa Tsain vaalimainoksissa. Vuoden 2016 presidentinvaalien naimaton ja yksin kissojensa kanssa asunut Tsai sai osakseen kritiikkiä: Kiinan vapautusarmeijan palveluksessa oleva Wang Weixing kirjoitti Tsain olevan kyvytön johtamaan maata taustansa vuoksi. Seuraavien presidentin- ja parlamenttivaalien yhteydessä monet muutkin ehdokkaat ottivat vaalimainoksiinsa eläimiä.
Happisaturaatio
thumb|Hapen dissosiaatiokäyrä osoittaa valtimoveren happiosapaineen (PO2) ja happisaturaation (% Saturation) välisen yhteyden. Happisaturaatiolla eli happikyllästeisyydellä tarkoitetaan kudoksen happipitoisuuden suhdetta sen suurimpaan mahdolliseen arvoon. Useimmiten termillä viitataan erityisesti valtimoveren happisaturaatioon eli siihen, kuinka suuri osuus veren hemoglobiinimolekyylien sitoutumiskohdista on happimolekyylin miehittämä.
Valtimoveren happiosapaine ja veren happisaturaatio liittyvät läheisesti toisiinsa. Happiosapaineen kasvaessa lähestyy happisaturaatio 100 prosenttia.
Normaali happisaturaatio ihmisellä on vähintään 96 prosenttia. Lievä hypoksemia eli happivajaus 89-95 prosenttia, keskivaikea 80-88 prosenttia ja vaikea alle 80 prosenttia.
Valtimoveren happisaturaatiota mitataan yleisesti pulssioksimetrilla.
Pegasus (raketti)
thumb|240px|Pegasus-raketti Pegasus on kolmivaiheinen, kiinteää ajoainetta käyttävä kantoraketti. Se on toistaiseksi ainoa lentokoneesta laukaistava siivellinen kantoraketti. Lentokone on laukaisujärjestelmän neljäs vaihe. Pegasus-raketin kehitti ja sitä tuottaa vuonna 1982 perustettu yhdysvaltalainen Orbital Sciences Corporation (OSC). Raketin ensilento tapahtui 5. huhtikuuta 1990. Sen perusversion viimeinen lento tapahtui 9. lokakuuta 2000. Sillä tehtiin kaikkiaan 10 laukaisuyritystä, joista 9 onnistui. Myöhemmin käytössä on ollut kehittyneempi versio Pegasus XL.
Tekniset tiedot
thumb|240px|Lockheed L-1011 pudottaa suunnitellusti kolmea mikrosatelliittia kuljettavan Pegasuksen (2006)
Kuljetuslentokoneena toimi aluksi Boeing B-52, nyttemmin Lockheed L-1011. Se pudottaa raketin 12 kilometrin korkeudesta.
Raketilla voidaan laukaista 375 kilogrammaa painavia piensatelliitteja 200 kilometriä korkealle kiertoradalle.
Luettelo televisiosarjan Tikun ja Takun pelastuspartio jaksoista
Tämä on luettelo piirrossarjan Tikun ja Takun pelastuspartio jaksoista.
Jaksot ovat tuotantokoodin mukaisessa järjestyksessä. Sarjaa ovat Suomessa esittäneet Kolmoskanava, MTV (nykyinen MTV3), MTV3, Disney Channel, Toon Disney ja Disney XD.
1990-luvun alkuvuosina sarjan jaksoja esitettiin Suomessa Kolmoskanavalla varustettuna suomenkielisellä tekstityksellä. Myöhemmin MTV3-kanavalla on esitetty 1990- ja 2000-luvulla muutamaan otteeseen suomeksi jälkiäänitetyt jaksot.
Pirkko Oittinen
Työurallaan Oittinen on työskennellyt TKK:n graafisen tekniikan tuntiassistenttina, vanhempana assistenttina ja laboratorioinsinöörinä eri jaksoja (1969–1974). Tohtoriksi valmistuttuaan hän oli Oy Keskuslaboratorion tutkija ja erikoistutkija (1977–1982). Teknillisen korkeakoulun graafisen tekniikan apulaisprofessorina hän toimi vuosina 1982–1992 ja varsinaisena professorina vuodesta 1992; vuodesta 2014 lähtien hän on ollut Aalto-yliopiston emeritaprofessori.. Hän toimi sivutoimenaan Åbo Akademin graafisen tekniikan erikoisopettajana (1986–1990) ja Finnpap Paper Schoolin vastaavana opettajana (1985–).
Oittisen tieteellinen tuotanto pitää sisällään useita oppikirjoja ja hän on Teknillisten tieteiden akatemian jäsen.
Per Lasson
Per Christopher Lasson (s. 16. joulukuuta 1970 Lomma) on ruotsalainen näyttelijä.
Lasson on esiintynyt niin teatterissa, tv-sarjoissa kuin elokuvissa. Suuri yleisö tuntee hänet ennen kaikkea Jessen roolista sarjassa Ohuella langalla.
Erich Naumann
thumb|Erich Naumann Erich Naumann (29. huhtikuuta 1905 – 7. kesäkuuta 1951) oli SS-Brigadeführer, SD:n jäsen ja Einsatzgruppe B:n komentava upseeri.
Naumann oli syntynyt Meissenissä, Saksissa. Hän jätti koulun kesken 16-vuotiaana, ja työskenteli kauppayrityksessä kotikaupungissaan. Hän liittyi natsipuolueeseen marraskuussa 1929 (nro. 170257). Vuonna 1933 Naumann liittyi SA:han ja hänestä tuli poliisiupseeri. Hän liittyi SD:hen 1935. Naumannista tuli Einsatzgruppe B:n päällikkö marraskuusta 1941 maaliskuuhun 1943.
Pelkästään marraskuussa 1941 Adolf Eichmannille lähettämiensä raporttien mukaan hän oli vastuussa 17 256 kuolemasta Smolenskissa. Hänen Einsatzgruppensa käytti myös kolmea ihmisten tappamiseen tarkoitettua kaasuautoa. Vuonna 1945 Naumann otti osaa Berliinin taisteluun.
Naumann toimi todistajana Nürnbergin oikeudenkäynneissä. Omassa oikeudenkäynnissään hänet todettiin syylliseksi sotarikoksiin, rikoksiin ihmisyyttä vastaan ja kuulumisesta rikolliseksi julistettuihin SS:ään ja SD:hen. Naumann tuomittiin kuolemaan ja hirtettiin vuonna 1951.
Anna Pjatyh
Anna Viktorovna Pjatyh (, s. 4. huhtikuuta 1981 Moskova) on venäläinen yleisurheilija, joka kilpailee pääasiassa kolmiloikassa.
Pjatyh voitti pronssia nuorten EM-kisoissa Riiassa 1999 tuloksella 13,36 m ja hopeaa nuorten MM-kisoissa Santiago de Chilessä 2000 tuloksella 14,18 m. 2002 hän loikki Münchenin EM-kisoissa kahdeksanneksi ja voitti samana vuonna Euroopan cupin. Seuraavana vuonna hän sijoittui neljänneksi Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa, jonka jälkeen voitti Euroopan cupin tuloksella 14,79 m, oli neljäs Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa ja neljäs IAAF:n yleisurheilufinaalissa. Vuonna 2004 Pjatyh voitti maansa mestaruuden sekä Euroopan cupin tuloksella 14,85 m. Ateenan olympialaisissa hän oli kahdeksas ja kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa kuudes.
Pjatyh voitti jälleen Euroopan cupin vuonna 2005. Myöhemmin samana vuonna hän voitti MM-pronssia Helsingin MM-kisoissa ja sijoittui kauden lopussa IAAF:n yleisurheilufinaalissa viidenneksi. 2006 hän voitti hopeaa Moskovan sisäratojen MM-kisoissa tuloksella 14,93 m. Göteborgin EM-kisoissa hän oli kolmas loikittuaan 15,02 m. Kauden lopussa hän oli IAAF:n yleisurheilufinaalissa neljäs. Hän voitti 2006 Venäjän mestaruuden sekä sisä- että ulkoradoilla.
Pjatyh voitti vuonna 2007 Venäjän mestaruuden ja sijoittui Osakan MM-kilpailuissa alun perin neljänneksi tuloksella 14,88 m. Pjatyhin edelle sijoittunut Hrisopigi Devetzi hylättiin dopingin takia vuonna 2016 ja Pjatyh nousi pronssimitalistiksi. Pjatyh itse kuitenkin hylättiin vuonna 2017. Hänen Osakan MM-kisoissa antamansa dopingnäyte tutkittiin uudelleen ja siinä oli merkkejä dopingin käytöstä.
Vuonna 2008 Pjatyh voitti Venäjän hallimestaruuden, mutta karsiutui Valencian MM-hallikilpailuissa. Pekingin olympialaisissa hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 14,73 m ja voitti myöhemmin syksyllä IAAF:n yleisurheilufinaalin loikittuaan 14,78. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui kolmanneksi tuloksella 14,58 m. Saman vuoden IAAF:n yleisurheilufinaalissa hän oli kuudes.
Pjatyh sai pronssia Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010 tuloksella 14,64. Moskovan MM-kilpailuissa 2013 hän sijoittui seitsemänneksi.
Pjatyh sai vuonna 2017 neljän vuoden kilpailukiellon dopingrikkomuksistaan Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja vuoden 2013 aikana osana Venäjän järjestäytynyttä dopingohjelmaa. Kilpailukielto tuli ajalle 15.12.2016–14.12.2020 ja Osakan MM-kilpailusuorituksensa lisäksi hänen tuloksensa 6.7.2013 lähtien hylättiin.
Kosketuslaukaus
Kosketuslaukaus on Jarkko Sipilän ensimmäinen Takamäki-dekkari, ja se on ilmestynyt vuonna 2001. Kirja kertoo komissario Kari Takamäen ryhmän suorittamista eduskunnan pääsihteeri Teuvo Hassisen murhan tutkimuksista.
Boom Boom Rocket
Boom Boom Rocket on Bizarre Creationsin kehittämä rytmipeli, joka on julkaistu vuonna Xbox 360:lle Xbox Live Arcade-palvelussa.
Pelaaminen
Pelissä on tavoitteena laukoa ilotulituksia musiikin tahdissa. Ylälaidassa on elämämittari, joka nousee tai laskee pelaajan onnistuneiden ja epäonnistuneiden painallusten perusteella. Pelin pisteytys muodostuu osumien määrästä ja osumatarkkuudesta. Tulos ilmaistaan kirjaimilla A/B/C/D. Jokaisessa kappaleessa on kolme ilotulitustyyppiä, jotka vapautetaan laukomalla erikoisraketteja. Pelissä on kolme pelityyppiä: peruspeli, kestävyyspeli ja harjoittelupeli. Lisäksi pelissä on visualisointitila, jossa peli muodostaa ilotulituksia omista musiikkitiedostoista näitä toistettaessa.
Ääniraita
Pelin mukana tulevat kappaleet:
Ladattavan Rock Packin kappaleet:
Pelin saatavuus
Peli on ladattavissa Xbox 360:lle Xbox Live Marketplacelta hintaan 800 Microsoft Points. Peli on myös Arcade-pelille harvinaisesti saatavilla levyllä. Boom Boom Rocket on yksi viidestä pelistä Xbox Live Arcade Compilation Discillä. Muut ovat Feeding Frenzy, Luxor 2, Pac-Man Championship Edition ja UNO. Peliin julkaistiin päivitys marraskuussa 2007. Tämä lisäsi tuen kitaroille ja nosti A-tasoon vaadittavaa osuma- ja tarkkuusprosenttia, eli vaikeutti peliä. Samoihin aikoihin julkaistiin Rock Pack, joka tuo lisää 5 kappaletta. Lisäosa on saatavilla hintaan 250 Microsoft Points.
Saavutukset
Pelissä on Arcade-pelille normaalit 12 saavutusta, joista tulee 200 GS. Saavutusohjepalveluissa peli on arvioitu vaikeudeltaan vaativaksi.