cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Todennäköisyysjakauma
Todennäköisyysjakauma kuvaa todennäköisyyslaskennassa kuinka yleisiä satunnaismuuttujan eri arvot ovat. Satunnaismuuttujiksi kutsutaan sellaisia satunnaisilmiöitä, joiden tuloksiin voidaan liittää numeerinen arvo. Arvon esiintymisen yleisyys määrätään todennäköisyysmittaa käyttämällä ja esitetään todennäköisyysfunktion avulla. Diskreettin satunnaismuuttujan eri arvojen yleisyyttä määrittävät niiden pistetodennäköisyyksien suuruudet. Satunnaismuuttujan perusjoukko ja niihin liittyvät todennäköisyysarvojen joukko muodostavat yhdessä todennäköisyysjakauman. Jatkuvan satunnaismuuttujan eri arvot muodostavat reaalilukujatkumon, jossa eri arvojen todennäköisyyksiä ei voida käsitellä yksittäin. Todennäköisyydet ilmaistaankin epäsuorasti käyttämällä tiheysfunktion käsitettä. Tiheysfunktiolla esitetään, kuinka todennäköisyydet painottuvat eri perusjoukon reaaliluvuille, mutta siitä ei voi suoraan lukea todennäköisyyksiä. Todennäköisyydet tulee laskea käyttämällä määrättyä integrointia yli valitun lukuvälin. Vaihtoehtoinen tapa määrittää jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyysjakauma on käyttää kertymäfunktiota, joka myös määrittää todennäköisyysjakauman täysin yksikäsitteisesti.
Osa jakaumista kuvaa erilaisten kombinatoristen tapahtumien todennäköisyyksiä (Binomijakauma ja Geometrinen jakauma). Toiset liittyvät tilastolliseen päättelyyn ja niiden arviointiin (χ²-jakauma ja Studentin t-jakauma). On myös olemassa luonnonilmiöitä kuvaavia jakaumia (Normaalijakauma ja Maxwellin–Boltzmannin jakauma).
Tarkasteltavat satunnaisilmiöt syntyvät usein useiden erilaisten satunnaisilmiöiden yhteisvaikutuksesta. Koska erilaiset satunnaisilmiöt voivat olla toisistaan riippuvia, on näissä tapauksissa paras muodostaa eri satunnaisilmiöiden yhteisjakauma. Yhteisjakaumalla voidaan analysoida paremmin eri tilanteita ja samalla huomioida tarkasteltavan satunnaisilmiön moninaisuus.
Käsitteitä
Yhden muuttujan todennäköisyysjakaumassa tulee tuntea satunnaismuuttujan perusjoukko ja kunkin satunnaismuuttujan arvoa vastaavan todennäköisyyden määräytymistapa. Perusjoukko ja sen todennäköisyysfunktio muodostavat yhdessä todennäköisyysjakauman.
Satunnaismuuttujat
Satunnaismuuttuja voi olla diskreetti tai jatkuva. Käytännön sovelluksissa esiintyy myös näiden yhdistelmiäkin. Diskreetin satunnaismuuttujan saamat arvot ovat erillisiä lukuja. Monissa tilanteissa satunnaismuuttuja saakin arvokseen luonnollisia lukuja. Esimerkiksi nopan eri tahkoille on voitu liittää luvut ja kolikolle \{0,1\}, missä ne edustavat sanoja. Arvoja voi olla myös ääretön määrä, sillä esimerkiksi kolikonheitossa "tarvittavien heittojen lukumäärä siihen, että saadaan ensimmäisen kerran kruuna", on. Luonnosta voidaan ottaa esimerkki yksielektronisesta heliumatomista. Sen ainoan elektronin energiatila vaihtelee satunnaisesti perustilan ja viritettyjen tilojen välillä. Energiatilat ovat reaalukujen likiarvoja  (yksikkönä elektronivoltti), joita on teoriassa ääretön lukumäärä. Koska muita energiatiloja ei ole, ovat nämäkin arvot diskreettejä eli erillisiä.
Jatkuvien satunnaismuuttujien arvot ovat mielivaltaisia reaalilukuja, jotka kuuluvat yhdelle tai useammalle välille. Arvot voivat olla mielivaltaisen lähellä toisiaan, joten niitä on ylinumeroituvasti ääretön määrä. Diskreeteillä satunnaismuuttujilla arvoja voi olla korkeintaan numeroituvasti ääretön lukumäärä. Tämä ero vaikuttaa ratkaisevasti siihen, kuinka muuttujien eri arvojen esiintymistodennäköisyydet ilmaistaan.
Todennäköisyysfunktio
Todennäköisyysfunktiolla määritetään jokaiselle satunnaistapahtumalle todennäköisyys. Diskreetin satunnaismuuttujan eri arvolle voidaan liittää (esimerkiksi taulukoimalla) sen yleisyyttä ilmaiseva todennäköisyys. Jos diskreettejä arvoja on numeroituvasti ääretön määrä, tulisi todennäköisyydet ilmaista lausekkeella, jolla kullekin satunnaismuuttujan arvolle saadaan määritettyä todennäköisyys. Tapahtumaan voi sisältyä satunnaismuuttujan useita arvoja, jolloin tapahtuman todennäköisyys on näiden todennäköisyyksien summa. Sitä taulukkoa tai lauseketta, josta todennäköisyyden arvo saadaan, kutsutaan pistetodennäköisyysfunktioiksi, tai pelkästään vain todennäköisyysfunktioksi.
Jatkuvalla satunnaismuuttujalla on mahdollisia arvoja ylinumeroituva määrä, joten tapahtuman sisältävien yksittäisten todennäköisyyksien summaksi tulisi ääretön. Tämän takia kunkin satunnaismuuttujan arvon todennäköisyyttä ei voida ilmaista lukuarvona. Ongelman kiertämiseksi todennäköisyydet ilmaistaan tiheysfunktiolla.
Tiheysfunktion arvo on sitä suurempi, mitä yleisempi on satunnaismuuttujan arvo. Se ei esitä todennäköisyyttä suoraan, vaan tiheysfunktiolla halutaan laskea tapahtumien todennäköisyyksiä. Jos satunnaismuuttuja X esittäisi esimerkiksi (onko tämä mahdollista?) maailman kaikkien miesten pituuksia, niin satunnaismuuttujan tiheysfunktio \phi(x) antaisi suuria arvoja niille pituuksille x, jotka ovat yleisiä, ja pieniä arvoja pituuksille, joita esiintyy harvoin (jättiläiset ja kääpiöt). Sellaisille pituuksille, joita ei tällä hetkellä esiinny yhtään (15-metrinen mies), on tiheysfunktion arvo lähes nolla tai tasan nolla. Tapauksen "miehen pituus on 150–170 senttimetriä" todennäköisyys lasketaan tiheysfunktion määrätyllä integraalilla
Tiheysfunktion jatkuva käyttäminen voi tulla vaivalloiseksi ja integraalin laskeminen hankalilla tiheysfunktioilla voi ylittää käyttäjän laskutaidot. Tämän vuoksi jakaumasta julkaistaan myös valmiiksi integroituja kertymäfunktioita, jossa tapahtumat on helpommin laskettavissa. On olemassa myös tiheysfunktioita, joiden integraalit eivät ratkea matematiikan nykyisillä määritelmillä (esimerkiksi normaalijakauma). Näiden jakaumien yhteydessä tapahtumien todennäköisyydet määritellään kertymäfunktion arvoista muodostetusta taulukosta.
Todennäköisyysjakaumia
Suluissa annetaan esimerkki jakauman tulkinnasta.
Diskreettejä jakaumia
Diskreetti todennäköisyysjakauma on sellaisen satunnaismuuttujan jakauma, joka voi saada vain äärellisen tai korkeintaan numeroituvasti äärettömän määrän erilaisia arvoja, esimerkiksi vain kokonaislukuarvoja. Tällaista satunnaismuuttujaa sanotaan diskreetiksi satunnaismuuttujaksi. Tällöin myös todennäköisyys on jakautunut vain äärellisen tai numeroituvan muuttujan arvojen joukon kesken.
Laitakaupungin valot
Juoni
Yövartijana työskentelevä reppanan oloinen Koistinen saa osakseen naisten väheksyntää ja työkavereiden pilkkaa. Myötätuntoa tulee ainoastaan nakkikioskin myyjältä Ailalta, mikä jää Koistiselta havaitsematta. Hänen elämänsä joutuu syöksykierteeseen, kun elämään astuu kavala Mirja.
Todennäköisyysjakauma
Diskreettejä jakaumia
Tärkeitä diskreettejä todennäköisyysjakaumia ovat esimerkiksi:
Laitakaupungin valot
Palkinnot ja festivaalit
Elokuva oli mukana kilpasarjassa vuoden 2006 Cannesin elokuvajuhlilla ja on osallistunut useille elokuvafestivaaleille. Se valittiin ilman Kaurismäen lupaa Suomen Oscar-ehdokkaaksi, mutta hän kielsi osallistumisen, eikä Suomesta siten ollut ehdokasta.
Elokuva sai parhaan elokuvan Jussin, Timo Salminen kuvaus-Jussin ja Markku Pätilä lavastus-Jussin.
Todennäköisyysjakauma
Symmetrinen jakauma
Esimerkiksi jos satunnaismuuttuja on nopanheitto, se saa vain kuusi eri arvoa, nopan silmäluvut 1, 2,...,6. Koska säännölliselle nopalle jokaisen silmäluvun todennäköisyys on yhtä suuri, yksittäisen silmäluvun todennäköisyys saadaan jakamalla varman tapauksen todennäköisyys (joka on 1) kuudella. Siten vaikkapa silmäluvun 5 (kuten kaikkien muidenkin silmälukujen) todennäköisyys on 1/6. Tässä tapauksessa todennäköisyysjakauman sanotaan olevan tasainen. Jos diskreetin satunnaismuuttujan todennäköisyys on jakautunut tasaisesti, jakauman sanotaan olevan symmetrinen jakauma eli diskreetti tasainen jakauma.
Laitakaupungin valot
Arviot
Ensi-iltakriitikot yllättyivät Laitakaupungin valojen karuudesta. Se on Kaurismäen ”lohduttomin ja synkin teos sitten Tulitikkutehtaan tytön”, arvioi Tapani Maskula (Turun Sanomat). Jarmo Valkola (Keskisuomalainen) kuitenkin nostaa sen Kaurismäen kärkitöiden joukkoon: ”Harva ohjaaja – – kykenee tällaiseen yksinkertaiseen ajatukselliseen kirkkauteen.” Janne Hyytiäinen pääroolissa saa kiitosta ”vavahduttavasta roolityöstä” (Markus Määttänen, Aamulehti), mutta vaille kiitosta eivät jää muutkaan näyttelijät.
Todennäköisyysjakauma
Symmetrinen jakauma
Jos heitetään kahta noppaa joista ensimmäinen on vaikka sininen ja toinen punainen, voidaan tulos tulkita satunnaismuuttujaksi usealla tavalla. Voidaan pitää satunnaismuuttujana saatua lukuparia, esim. jos sinisellä tuli 2 ja punaisella 5, satunnaismuuttuja on (2,5). Myös voidaan ottaa satunnaismuuttujaksi suurempi saaduista nopan silmäluvuista, eli em. tapauksessa luku 5. Kolmas mahdollisuus on käyttää satunnaismuuttujana silmälukujen summaa, eli edellä tarkastellussa tapauksessa satunnaismuuttujan arvo on 7. Muitakin mahdollisuuksia satunnaismuuttujan valinnalle on löydettävissä.
Laitakaupungin valot
Arviot
Sen sijaan seitsemän vuotta myöhemmin Henri Waltter Rehnströmin (Tv-maailma) arvio on tyly. Hän näkee, että elokuva on jokseenkin valju päätös trilogialle, jonka aiemmat osat nousivat sisällöllisesti korkeammalle. Hänen mukaansa elokuvassa on väkisin tehdyn makua, sillä hän ei löydä siitä mitään uutta eikä yllättävää, vaan teemat ja ratkaisut ovat tuttuja Kaurismäen aiemmista elokuvista. Hän pitää elokuvaa kuitenkin mielenkiintoisena Kaurismäen maailman edustajana ja aistii siitä voimakkaan tekijänsä leiman.
Todennäköisyysjakauma
Symmetrinen jakauma
Lukuparien tapauksessa kahden nopan heiton arvojoukko on kaikkien mahdollisten silmälukuparien joukko eli 6x6=36 lukuparia. On nähtävissä että kyseessä on symmetrinen todennäköisyysjakauma.
Sen sijaan jos satunnaismuuttuja on suurempi silmäluvuista, esimerkiksi satunnaismuuttujan arvo 1 tulee vain lukuparista (1,1), kun taas arvo 6 tulee peräti yhdestätoista eri lukuparista (1,6),(6,1),(2,6),(6,2),...,(5,6),(6,5) ja (6,6). Kyseessä ei siis ole ollenkaan symmetrinen todennäköisyysjakauma.
Binomijakauma
Jos jokin koe suoritetaan määräluku kertoja (n), ja tietty tulos saadaan joka kerta vakiotodennäköisyydellä p, sellaisten tapausten lukumäärä, joissa tämä tulos on saatu, noudattaa binomijakaumaa parametreilla (n, p). Esimerkkinä voidaan mainita kuutosten lukumäärä heitettäessä noppaa useita kertoja.
Poissonin jakauma
Poissonin jakauma kuvaa tiettyjen tapahtumien lukumäärää kiinteällä aikavälillä, kun tapahtumien todennäköisyys on ajassa vakio ja seuraavan tapahtuminen ei riipu lainkaan edellisestä. Poissonin jakaumaa voidaan pitää binomijakauman rajatapauksena, kun toistojen lukumäärä n kasvaa rajatta, mutta todennäköisyys p pienenee samassa suhteessa. Jakauma on näin ollen diskreetti, mutta kiinteällä aikavälillä tapahtumien lukumäärää ei ole kuitenkaan mitenkään rajoitettu. Toisin sanoen satunnaismuuttujan mahdolliset arvot ovat kaikki ei-negatiiviset kokonaisluvut, siis numeroituva, ei-äärellinen joukko.
Geometrinen jakauma
Geometrinen jakauma on myös esimerkki diskreetistä jakaumasta, jossa mahdollisia arvoja ovat kaikki ei-negatiiviset kokonaisluvut. Siinä kahden peräkkäisen kokonaislukuarvon todennäköisyyksien suhde on vakio, ja mitä suurempi luku, sitä pienempi todennäköisyys.
Kaakkolammi (Mänttä-Vilppula)
Kaakkolammi eli Kaakkolampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Haikankylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Yhteiskuntatieteiden standardimalli
Yhteiskuntatieteiden standardimalli (YSM) on niin sanotun Santa Barbaran koulukunnan evoluutiopsykologien esittämä nimitys teoreettiselle paradigmalle, jonka he väittävät olevan perusta suurimmalle osalle yhteiskuntatieteistä. John Tooby ja Leda Cosmides väittävät kirjassaan The Adapted Mind, että standardimallin teoriat olettavat mielen sisällön rakentuvan enimmäkseen oppimisen kautta. Toobyn ja Cosmidesin kannattaman näkemyksen mukaan mielen sisältö ja rakenne aiheutuu huomattavasti enemmän evolutiivisista sopeumista. Santa Barbaran koulukunta puolustaa voimasta adaptationismia.
Tauno Ilmoniemi
Urheilu
Ilmoniemi osallistui Tukholman olympiakisoihin vuonna 1912, ja voitti hopeamitalin joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän -kilpailussa. Hän osallistui myös suoriin kerroshyppyihin, mutta karsiutui loppukilpailusta.
Opinnot
Hän kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion klassillisesta lyseosta vuonna 1912 ja liittyi Savolaiseen osakuntaa. Hän jatkoi opintojaan teknillisen korkeakoulun koneinsinööriosastolla vuosina 1912–1915 ja suoritti diplomitutkinnon 1. osan vuonna 1914. Hän oli komennettuna noin kuukauden kestäville Helsingissä pidetyille ns. ylemmän päällystön kursseille vuonna 1923. Sotakorkeakoulun komentajakurssin hän suoritti vuonna 1927 ja yleinen osaston vuosina 1931–1932.
Jääkäriaika
Hän liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 2. komppaniaan 7. lokakuuta 1915, josta hänet siirrettiin 21. huhtikuuta pataljoonan täydennysjoukkoon ja komennettiin edelleen värväys- ja etappitehtäviin Suomeen. Värvärinä Hän toimi Suomessa itäisellä etapilla Puolangan etappiaseman hoitajana peitenimellä Möttönen. Takaisin Saksaan pataljoonan yhteyteen hän saapui 27. maaliskuuta 1917 ja sijoitettiin pataljoonan 3. komppaniaan. Hänet komennettiin 1. elokuuta 1917 Polangenin erikoiskursseille (pommarikurssi) ja sieltä edelleen 20. joulukuuta 1917 erikoistehtäviin Suomeen.
Suomen sisällissota
Hän saapui Tornioon 30. tammikuuta 1918 ja liittyi Perä-pohjolan suojeluskuntaan, jonka mukana otti osaa sisällissodan puhjettua Tervolan ja Tornion taisteluihin. Näiden valtauksien jälkeen hän toimi Rovaniemen alueella sotilaskouluttajana, kunnes siirtyi maaliskuussa 1918 Kuolajärvelle kootun vapaaehtoisen komppanian, sittemmin Kuolajärven pataljoonan 1. komppanian päälliköksi ja otti osaa sotatoimiin Tuntsan - Kivisalmen suunnalla ja Kilislammen taisteluun. Huhtikuun lopulla vuonna 1918 hänet komennettiin Sallan rykmenttiin esikuntapäälliköksi.
Rauhan aikainen palvelus armeijassa
Sisällissodan jälkeen hän toimi 1. elokuuta 1918 alkaen komppanianpäällikkönä Lapin I rajavartiopataljoonassa, jonka nimi muutettiin myöhemmin Lapin ryhmän II pataljoonaksi. Hän oli lomalla ollessaan 15. joulukuuta 1918 – 1. helmikuuta 1919 Pohjolan suojeluskuntapiirin piiripäällikkönä. Hänet komennettiin 22. maaliskuuta 1919 alkaen Sisäasiainministeriön käytettäväksi ja määrättiin Kainuun rajakomendantiksi ja Kainuun rajavartioston päälliköksi sekä 1. tammikuuta 1922 alkaen rajavartiostojen tarkastajan apulaiseksi. Hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1923 Keski-Suomen rykmentin III pataljoonan komentajaksi ja 24. syyskuuta 1924 alkaen Sotaväen esikuntaan (joka sittemmin yhdistettiin Yleisesikuntaan) henkilötoimiston päälliköksi. Polkupyöräpataljoona 1:n komentajaksi hänet nimitettiin 31. elokuuta 1926, josta tehtävästä hänet siirrettiin 15. kesäkuuta 1928 Pohjois-Savon rykmentin komentajaksi (komennettiin 20. elokuuta 1932). Ilmoniemi siirrettiin 1. heinäkuuta 1933 Pohjois-Pohjanmaan sotilasläänin komentajaksi.
Luottamustoimet
Hän toimi 4:nnen sekakomitean Suomalaisena puheenjohtajana vuonna 1920 Suomen ja Venäjän välisen välirauhasopimuksen toimeenpanoa valvomaan asetetussa suomalais-venäläisessä sekakomiteassa.
Lempaala
Lempaalassa oli huomattavan suuri määrä vanhoillaan pysynyttä kantaväestöä, joka asui Mäkkiinkylässä ja sen ympäristössä Lempaalanjärven koillispuolella. Tunnettu runonlaulaja ja inkerikko Larin Paraske oli syntyisin tuolta alueelta.
Ennen toista maailmansotaa Lempaala sijaitsi Suomen rajaa vasten. Sen rajanaapureita Suomen puolella olivat Kivennapa ja Rautu.
Nykyisin inkeriläisyys alueella on vähäistä, mutta elpymässä. Maaselän kylässä (Stekljannyi) on Toksovan luterilaiseen seurakuntaan kuuluva pienehkö kappeli, joka on rakennettu vuonna 2001. Se toimii aikaisemman vanhan Lempaalan seurakunnan alueella ja turvaa samalla vähälukuisen inkeriläisväestön tarpeet.
Kylät
Lempaalassa oli 86 kylää: Anjala, Autio (Korkeamäki) Autio (Kuivaisi), Haapsaari, Halosi, Hanttulanmäki, Harpala, Heinola, Hiirimäki, Hipelinmäki, Hovinmäki, Jaakkolanmäki, Juskela, Jutikkala, Pieni Kaitala, Suuri Kaitala, Kiero, Pieni Kiiskilä, Suuri Kiiskilä, Kirjasalo, Komola, Pieni Korkiamaa, Suuri Korkiamaa, Koronsaari, Kuivaisi I, Kuivaisi II, Kuivaisi III, Kylänjatko, Lappalaisenmäki, Lappeela, Lavosenmäki, Lehtokylä, Lempaala, Levoska, Lieskula, Lukkarinmäki, Löyskämäki, Maanselkä, Markkela, Marola, Mattilanmäki, Miskula, Muratta, Mustila, Myllymäki, Mäkiinkylä, Mälkämäki, Naakkala, Nakara, Nenimäki, Nikittala, Ohajoki, Ohalatva, Oinaala, Orimäki, Orpomäki, Oskamäki, Osselki, Pajarinmäki, Pekinmäki, Pekkala, Peri, Perämäki, Pirsanmäki, Pusanmäki, Pönniönmäki, Riivalinmäki, Ristala, Rokansaari, Ryyppylä, Sahanotko, Sepänmäki, Simanla, Sovonmäki, Sutela, Svaanila, Termola, Tiinala, Tikanmäki, Uusikylä, Vanhakylä, Vankkala, Varsala, Vaskela, Veikkola ja Volkkala.
Tunnettuja lempaalaisia
Tunnetuin lempaalainen oli Larin Paraske. Hänen muistinsa oli poikkeuksellisen hyvä ja hän muisti paljon kansanrunoutta. Häntä nimitettiin Suomen Runottareksi, ja häneltä tallennettiin noin 32 000 säettä runoja ja loitsuja sekä lisäksi muuta kansanperinnettä.
Lempaalan kylä ja rautatieasema
Toisen maailmansodan aikana tuhoutunut Lempaalan kylä sijaitsi Lempaalanjärven lounaispuolella Pietarista Käkisalmeen johtavan maantien varrella. Sodan jälkeen nimitystä alettiin käyttää nykyisen Maaselkin taajaman lähellä sijaitsevasta asutuksesta. Nykyään suurin osa Lempaalan kylän asukkaista on rekisteröity Maaselkiin. Kylän lähellä toimii karjanhoitoon erikoistunut maatalousyritys.
Lempaalan rautatieasema sijaitsee Lempaalanjärven koillispuolella Pietarista pohjoiseen johtavan rautatien varrella. Aseman yhteydessä on omakotitaloista ja lomakylistä koostuva taajama. Sen koillispuolella toimii Poljustrovo-yhtiön juomavesipullottamo.
Vääpelikilta
Vääpelikilta ry on Helsingin Seudun Reserviläispiiriin ja Reserviläisliittoon kuuluva huoltoaselajin erikoiskoulutuksen saaneiden reserviläisten yhdistys. Vuonna 1996 perustettuun yhdistykseen kuuluu vuonna 2018 noin 200 jäsentä ja toiminta on laajentunut myös pääkaupunkiseudun ulkopuolelle, muun muassa Oulun seudulle. Jäseneksi hakeminen tapahtuu kirjallisella hakemuksella sivujen kautta.
Yhdistyksen jäsenistä suurin osa on reservin aliupseereja. Keski-ikä oli vuonna 2014 45 vuotta ja yleisin sotilasarvo ylikersantti. Joukossa on muutamia upseereja ja miehistön jäseniäkin. Useimmat jäsenistä ovat saaneet varusmiehenä tai reservin koulutustapahtumissa taloushuollon, kenttälääkinnän, kuljetusvälinehuollon tai taisteluvälinehuollon erikoiskoulutuksen.
Vaikkakin jäsen toimii pääasiallisesti oman huollonalueensa tehtävissä, on hänen mahdollista saada koulutusta ja kokemusta myös muista huollon lajeista, mikä antaa vääpelinä toimivalle laajemman käsityksen alaisenaan toimivista ryhmistä. Oman osaamisen vuoksi monilla killan jäsenillä on suoritettuna esimerkiksi PV:n ajolupa, elintarvikehygieniakortti ja EA1-tasoinen tai laajempi ensiapukoulutus.
Yhdistyksen tärkein toimintamuoto on vapaaehtoinen maanpuolustuskoulutus, joka tapahtuu yhteistyössä Maanpuolustuskoulutusyhdistyksen (MPK) kanssa. Vuosittain järjestetään muun muassa puolustusvoimien tilaama vääpelikurssi sodan ajan yksikköupseereille ja perusyksikön vääpeleille eli huoltojoukkueen joukkueenjohtajille. Yhdistys osallistuu myös maakuntajoukkojen huoltohenkilöstön koulutukseen.
Muita toimintamuotoja ovat muun muassa ammunta, kenttäkelpoisuutta ylläpitävä liikunta, toimiminen huollon tehtävissä, vierailut sotilas- ja siviilikohteissa sekä veteraanityö.
Haikkalammi
Haikkalammi, eli myös Haikkalampi , on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Haikankylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Argumentum ad logicam
Argumentum ad logicam on argumentaatiovirhe, joka merkitsee premissivirhepäätelmää; se tunnetaan myös nimellä ”argumentointi virhepäätelmään vedoten”. Sen yleinen kaava on:
Tässä Y:n vastalause X:n non sequiturista on kyllä totta ja argumenttina validi, mutta siitä kuitenkaan ei seuraa, etteikö Misse voisi olla kissa. Loogisesti tämä tilanne on NOTin käyttöä tilanteessa, jossa operandin pitäisi olla OR. Siispä Y syyllistyy argumentum ad logicamiin.
Tässäkin oikea vastaus olisi et välttämättä ole saksalainen. Loogisesti tässä tilanteessa käytetään NOT AND tilanteessa, jossa operandin pitäisi olla OR.
Tästä argumentointivirheestä on olemassa myös käänteinen muoto:
Tässä johtopäätös Q (vapaasti putoava kappale saavuttaa putoamiskiihtyvyyden) on oikea, mutta sen perustelu P (enkelit työntävät sitä alaspäin) on virheellinen.
Homo rudolfensis
Homo rudolfensis eli turkananihminen on sukupuuttoon kuollut ihmis- tai esi-ihmislaji, joka eli plioseenilta varhaiselle pleistoseenille noin 2,5–1,8 miljoonaa vuotta sitten. Se muistuttaa kasvoiltaan kenianesi-ihmistä, ja sitä onkin ehdotettu liitettäväksi samaan sukuun. Lajin asema ihmisen evoluutiossa ei ole vielä täysin selvinnyt.
Turkananihminen oli noin 145–150 senttimetriä pitkä ja liikkui pystyasennossa. Turkananihmisen kallossa ja hampaistossa on paljon yhtäläisyyksiä Paranthropus-suvun lajien kanssa. Sen leuat eivät kuitenkaan työnny samalla tavoin kuonomaisesti eteenpäin, sen hampaat ovat pienemmät, ja sen aivokoppa on pyöreä ja otsa pysty. Sen aivojen tilavuus oli noin 700–900 cm³ eli huomattavasti enemmän kuin Paranthropusilla.
David Cash
thumb|David Cash David Cash (tunnetaan paremmin hänen paininimellään Kid Kash) (s. 31. heinäkuuta 1969 Waynesboro, Virginia) on yhdysvaltalainen showpainija, joka on esiintynyt Extreme Championship Wrestlingssä, Total Nonstop Action Wrestlingssä ja World Wrestling Entertainmentissa. Hän on esiintynyt myös WWE:ssä SmackDownissa, The Pitbulls tag-teamissa, mutta hänen sopimuksensa purettiin asenneongelmien takia.
Kiltti
thumb|upright|Nykyaikainen kiltti ja sporran-pussukka yhdistettynä muodollisen iltapuvun yläosaan. Kiltti (engl. ja skotin sanasta kilt; ) on skotlantilaiseen miesten kansallispukuun kuuluva laskostettu, tavallisesti ruudullinen hame.
Piirteet ja vaatekokonaisuus
Kiltti on polvipituinen ja pohjaväriltään usein sininen, punainen tai vihreä. Kankaan eli tartaanin ruutujen koon, värien ja raitatiheyden vaihtelulla saadaan aikaan tuhansia erilaisia yhdistelmiä, joista monet merkitsevät tietyn klaanin tunnusta.
Vyötäröltä roikkuva nahkapussukka, sporran, on tärkeä osa kilttiä. Kokonaisuuteen kuuluu lisäksi yleensä yksilöllinen takki tai pusero, skottipäähine, solkikengät ja polvisukat, sekä käyttökäden puoleisen sukan varteen työnnetty skotlantilainen sgian dubh -tikari.
Perinteisesti kiltin alla ei käytetä alushousuja, mutta hygieniasyistä niitä voi käyttää.
Historia
thumb|upright|Historianelävöittäjä pukeutuneena skotlantilaiseen filleadh mòr -asuun, nykyaikaisen kiltin edeltäjään. Kiltti oli alkuperäisessä muodossaan tavallisten skottien arvokkain vaatekappale, nimeltään filleadh mòr. Monikäyttöistä vaatetta pystyi käyttämään myös yöllä lämmittävänä huopana sekä sateella viittana tai huppuna. Perheen naiset kutoivat kiltin kotona tartaanikankaasta, ja siinä oli kaksi yhteen ommeltua viisimetristä villakaistaletta. Kun omistaja pukeutui vaatteeseen, se levitettiin aluksi tuvan lattialle pitkittäin kaksin kerroin, laskostettiin ja vyötettiin. Pukija asettui laskosten päälle selälleen ja taittoi huovan päät vyöllä vyötärönsä ympärille. Hän nousi sitten jaloilleen ja nosti päällimmäisen kangaskerroksen vasemmalle olalleen, johon kangas kiinnitettiin soljella. Vaatteen nimi tuleekin skotin kielen verbistä kilt, joka tarkoittaa suunnilleen ”kietaista vaate ylleen”.
1600-luvun aikana filleadh mòr jakaantui kahdeksi erilliseksi vaatekappaleeksi, kiltti-hameeksi ja hartiahuiviksi. Ne tehtiin erimittaisista kangaskaistaleesta, ja vain hame laskostettiin.
Kilttiä käyttivät Skotlannissa alun perin niin miehet kuin naisetkin. Miesten helma oli lyhyempi kuin naisten helma. Tämä saattoi johtua eräässä valimossa 1720-luvulla tehdystä ratkaisusta, jossa ylämaalaisten työntekijöiden puvusta muokattiin paremmin kuumaan tehtaaseen soveltuva.
Kun Englanti kukisti skottien kapinat vuonna 1745, englantilaiset kielsivät Ylämaiden ruutukankaan ja kiltin käytön vankeuden tai maastakarkotuksen uhalla. Kielto oli voimassa 35 vuoden ajan, vaikka osa Skotlannin aatelistoa ei sitä noudattanutkaan.
Kaikkea skottilaista ihannoinut kuningatar Viktoria toi skottilaisen ruutukuosin muotiin 1800-luvulla, ja kiltin käyttö levisi brittiarmeijan skottirykmenttiin ja lastenmuotiin. Kansatieteilijäveljekset nimeltä Sobieski Stuarts julkaisivat vuonna 1842 teoksen Vestiarium Scotium, jossa kuvataan jokaisen skottiklaanin tartaanin värit ja kuviot. Nämä tunnuskankaat eivät perustuneet todelliseen historiaan, mutta skottisuvut ottivat ne nopeasti käyttöön.
Kilttien värimaailma laajeni kirkaammaksi, kun synteettiset värit keksittiin. Skottilaista ruututartaania jäljittelevät kangaskuosit tulivat naistenmuotiin toisen maailmansodan jälkeen. Naisten skottihameessa on vain neljä kapeahkoa laskosta ja paljon vähemmän kangasta kuin alkuperäisessä kiltissä.
Kilttiä käytetään Skotlannissa niin arkivaatteena kuin juhlatilaisuuksissakin. Se on edelleen brittiarmeijan skottirykmenttien univormun osa. Myöhempinä aikoina kiltin käytön ovat pienemmissä määrin omaksuneet myös walesilaiset ja irlantilaiset osana kelttiläisromantiikkaa.
Jimmy Conrad
right|220px|thumb|Jimmy Conrad
James "Jimmy" Conrad (s. 12. helmikuuta 1977, Temple City, Kalifornia) on yhdysvaltalainen jalkapalloilija, joka pelaa MLS-liigassa Sporting Kansas Cityssä. Pelipaikaltaan hän on puolustaja.
Conrad aloitti jalkapalloharrastuksensa pelaamalla Santa Anita Stallionsin juniorijoukkueessa. Hän pelasi myös koulunsa Temple City High Schoolin joukkueessa Mountain View Youth Soccer Leaguessa. Vuosina 1994 ja 1995 hän pelasi jalkapalloa San Diego State Universityn joukkueessa, kunnes siirtyi Kalifornian yliopistoon UCLA:aan. 1997 Conrad voitti UCLA:n joukkueen kanssa NCAA:n mestaruuden. Conradia ei varattu MLS:ään, joten hän teki sopimuksen A-Leaguessa pelanneen San Diego Flashin kanssa. Joukkue voitti Tyynenmeren divisioonan mestaruuden ja 1999 Conrad siirtyi MLS:n San Jose Clashiin (vuodesta 2000 San Jose Earthquakes). 2001 Conrad oli mukana voittamassa MLS:n mestaruutta. Vuonna 2003 hän siirtyi liigan palkkakaton vuoksi Kansas City Wizardsiin (vuodesta 2010 Sporting Kansas City). Hän oli seuraavana vuonna joukkueensa mukana voittamassa Lamar Hunt U.S. Open Cupia. Samana vuonna hänet valittiin liigan toiseksi parhaaksi puolustajaksi. Seuraavana vuonna hänet valittiin liigan parhaaksi puolustajaksi.
Conrad kirjoitti jalkapalloaiheisia kolumneja Sports Illustratedin www-sivuille, kunnes siirtyi 2005 ESPN:n Soccernetin kirjoittajaksi.
Saarilampi (Mänttä-Vilppula)
Saarilampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kolhon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 12,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Hanasaari (Espoo)
thumb|right|Kyltti Hanasaareen, jossa saaren nimeksi on muutettu "Ihanasaari". Hanasaari on saari Espoossa Westendin kaupunginosassa, Lauttasaaren ja Keilaniemen välissä, Länsiväylän varressa. Siellä sijaitsee ruotsalais-suomalainen kulttuurikeskus hotelleineen. Talo on rakennettu vastineeksi rahoista, jotka Ruotsi lainasi Suomelle toisen maailmansodan aikana ja joita se päätti olla perimättä takaisin. Kulttuurikeskus avattiin vuonna 1975.
Saareen on oma eritasoliittymä Länsiväylälle. Espoon kaupunginhallitus on ollut huolissaan saaren liikenteen sujuvuudesta Hanasaaren vieressä Helsingin puolella sijaitsevan Koivusaaren metroaseman tullessa käyttöön.
Haukilammi (Mänttä-Vilppula)
Haukilammi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Haikankylänn lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. .
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
DisplayPort
DisplayPort (DP) on digitaalinen näyttölaitteiden liitäntästandardi joka määrittelee liittimen, kaapelin ja tiedonsiirron laitteiden välillä. Se on tarkoitettu käytettäväksi tietokoneen ja digitaalisen näyttölaitteen tai kotiteatterijärjestelmän kanssa. Sen kautta voidaan siirtää sekä kuvaa että ääntä. Sen kilpailijoita ovat HDMI sekä vanhemmat vain kuvaa siirtävät liitäntätyypit VGA ja tietokonenäytöissä käytettävä DVI. DisplayPort on lisenssimaksuton standardi, jonka on kehittänyt Video Electronic Standards Association (VESA). Standardiin sisältyy kahden erilaisen kopiosuojausmenetelmän tuki. Standardin mukainen maksimiresoluutio on 16K.
DisplayPort käyttää pakettipohjaista protokollaa kuten eräät muut tiedonvälityksen standardit kuten Ethernet, PCI Express, USB ja SATA.
1.0 ja 1.1
Ensimmäinen versio, 1.0 hyväksyttiin VESAssa 3. toukokuuta, 2006. ja versio 1.1a hyväksyttiin 2. huhtikuuta 2007.
DisplayPort 1.0 mahdollistaa tiedonsiirtonopeudet aina 8.64 Gbit/s 2-metrisessä kaapelissa. DisplayPort 1.1 mahdollistaa myös muut mediat, kuten valokuidun, mahdollistaen paljon pidemmän kaapeliyhteyden signaalin huononematta, vaikkakaan vaihtoehdot eivät ole standardoituja. Se sisältää myös HDCPn sisällönsuojauksen DPCP (DisplayPort Content Protection) lisäksi.
1.2
DisplayPort versio 1.2 hyväksyttiin 22. joulukuuta 2009. Tärkein parannus oli kaistanleveyden kasvaminen, 17.28 Gbit/s High Bit Rate 2 (HBR2) toimintatilassa, joka mahdollisti paremman tarkkuuden (resoluution), suuremman virkistystaajuuden sekä lisää syvyyttä (bittejä) väreihin. Muihin parannuksiin kuului tuki usealle itsenäiselle videovirralle (ketjutettava liitäntä useammalle näytölle), laitetuki stereoskooppiselle 3D-kuvalle, kasvanut äänikanavan (AUX) kaistanleveys (1 Mbit/s ==>> 720 Mbit/s), lisää väriavaruuksia (xvYCC, scRGB ja Adobe RGB 1998) sekä yleinen aikakoodaus (Global Time Code - GTC, alle 1 µs audio/video synkronointi). Myös Applen kehittämä, kannettaviin koneisiin ja muihin pieniin laitteisiin suunniteltu, Mini DisplayPort -liitin on yhteensopiva uuden standardin kanssa.
1.2a
DisplayPort versiossa 1.2a voi lisäominaisuutena olla VESAn Adaptive Sync. AMDn FreeSync hyödyntää DisplayPortin ominaisuuksia; FreeSync esiteltiin CES 2014 messuilla ja on myöhemmin ehdotettu VESAlle standardoitavaksi "muuttuva virkistystaajuus" ominaisuutena DisplayPort-standardiin.
1.3
DisplayPortin versio 1.3 julkaistiin 15. syyskuuta 2014. Tämä standardi kasvattaa tiedonsiirtokapasiteetin 32.4 Gbit/s (HBR2: 4* 5,4 Gbit/s  ==>> HBR3: 4* 8,1 Gbit/s), kättelyiden vaatima kaistanleveys poistettuna 25,92 Gbit/s. Tämä kaistanleveys mahdollistaa 5K-näytöt (5120×2880 px) RGB -moodissa, ja UHD 8K television 7680×4320 (16:9, 33.18 megapikseliä) käyttäen 4:2:0 näytteistystä. Kaistanleveys mahdollistaa myös kaksi 4K-tietokonenäyttöä (3840×2160 kuvapistettä) 60 Hz virkistystaajuudella, 24-bit RGB-moodissa käyttäen "Coordinated Video" -ajoitusta, 4K stereo 3D-näytön, tai yhdistelmän 4K-näyttö ja USB 3.0 kuten on mahdollista DockPort-liitännässä. Uusi standardi mahdollistaa HDMI 2.0 yhteensopivan toimintamuodon HDCP 2.2 sisällön suojauksella. Se tukee myös VESAn näyttötietovirran pakkausta, joka käyttää visuaalisesti häviötöntä pienen latenssin algoritmia kasvattaakseen resoluutiota ja värisyvyyttä sekä vähentääkseen tehonkulutusta.
1.4 ja 1.4a
Embedded DisplayPort (eDP) 1.4 julkaistiin vuoden 2013 helmikuussa. Sen tarkkuus on 8K, eli 7680x4320 pikseliä, joka on sekä pysty- että vaakatasossa neljä kertaa täysteräväpiirtoa tarkempi.
VESA hyväksyi parannellun eDP 1.4a version 9. tammikuuta 2015. Päivitys tuo mukanaan paremman tiedostonsiirtonopeuden ja suuremman värisyvyyden sekä nopeamman virkistystaajuuden. Mukana on myös VESAn kehittämä Display Stream Compression (DSC) standardin versio 1.1.
2.0
Displayport 2.0 julkaistiin kesäkuussa 2019.pienoiskuva
mDP
pienoiskuva|mDP connector mini Display Port
Multi Stream Transport
Multi Stream Transport (MST) on menetelmä kytkeä useita näyttöjä joko ketjuttamalla tai keskittimen  avulla yhteen tietokoneen ulostuloporttiin. MST on lisätty ensimmäisenä DisplayPort 1.2:ssa. Ketjuttamalla tietokone kytketään monitoriin A joka kytketään monitoriin B ja niin edelleen, jolloin näyttöresoluution ja kuvataajuuden vaatima kaista on rajoittava tekijä näyttöjen määrälle. Keskittimellä rajoittava tekijä on näytönohjaimen kaistanleveys.
Paasio
Paasio on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Edgar Aabye
Edgar Lindenau Aabye (1. syyskuuta 1865 Helsingør – 30. huhtikuuta 1941 Kööpenhamina) oli tanskalainen urheilija ja toimittaja. Hän oli köydenvedon olympiavoittaja. Hän oli mukana tanskalais-ruotsalaisessa joukkueessa, joka voitti kultaa Pariisin olympialaisissa 1900.
Aabye kilpaili myös uinnissa, soudussa ja pyöräilyssä. Hän voitti uinnissa Tanskan mestaruuden vuonna 1896.
Aabye oli ammatiltaan toimittaja ja hän työskenteli Politiken-lehdessä vuosina 1892–1935. Hän oli Pariisin olympialaisissa 1900 alun perin toimittajana. Hän tapasi kisoissa maanmiehensä Charles Wincklerin ja Eugen Schmidtin, jotka pyysivät isokokoista Aabyetä mukaan köydenvetokilpailuun.
Kangaslampi (Mänttä-Vilppula, Kolho)
Kangaslampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Kolhon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä. .
Pohjankyrö-lehti
Pohjankyrö-lehti on Isossakyrössä maanantaisin ja torstaisin ilmestyvä sitoutumaton sanomalehti. Lehden levikkialueeseen kuuluvat Isonkyrön lisäksi nykyiseen Vaasaan kuuluva Vähäkyrö ja nykyiseen Seinäjokeen kuuluva Ylistaro. Maanantain lehti on yhteinen Laihialla ilmestyvän, saman julkaisijan Kyrönmaa-lehden kanssa. Lehden päätoimittajana ja toimitusjohtajana toimii Jaakko Ujainen. Pohjankyrön painaminen tapahtuu I-Print Oy:n painossa Seinäjoella.
Lisäksi Pohjankyrö-lehti kuuluu Uutismedian liittoon.
Historia
Pohjankyrö-lehden perusti A.E. Ujainen 9. kesäkuuta 1950. Alun perin lehden levikkialue oli Isokyrö, Ylistaro, Laihia ja Vähäkyrö. Heinäkuusta 1950 lähtien lehti alkoi ilmestyä säännöllisesti kerran viikossa, ilmestyttyään ensin kesäkuussa kolme kertaa koeluontoisesti.
Syyskuussa 1981 lehti alkoi ilmestyä kahdesti viikossa.
Verenpisara (yhtye)
Verenpisara on vuonna 1999 perustettu suomalainen heavy metal -yhtye. Maaliskuussa 2001 ilmestyi yhtyeen ensimmäinen EP, Sinun tyyneytesi vie voiton kaikesta, josta pian tehtiin myös musiikkivideo. Ensimmäisen albuminsa äänityksen Verenpisara aloitti saman vuoden syksyllä. Se julkaistiin 22. huhtikuuta 2002 nimellä Aamunodottaja. Albumi pääsi samalla viikolla Suomen virallisella listalla 29. sijalle. Sen lisäksi Radiomafia valitsi Aamunodottajan viikon levyksi. Albumin julkaisun yhteydessä Suomen Punainen Risti närkästyi levyn kannessa olleesta punaisesta rististä, ja levyt jouduttiin tavaramerkkikohun saattelemana vetämään pois kaupoista. Levy-yhtiö pahoitteli asiaa, ja kansitaiteen mentyä uusiksi, levyt palautuivat kauppoihin. Toinen albumi "Happosadetta" ilmestyi vuonna 2003, ja siltä ilmestyi kaksi singleä. Bändin kolmas levy, "Irtileikattu", ilmestyi vuonna 2005.
Yhtyeen kitaristit Tomi Koivusaari ja Santeri Kallio ovat myös Amorphiksen jäseniä.
Markkova
thumb|right|300px|Markkovan kirkko 1900-luvun alussa. Markkova, aik. Loppi tai Lopenkolkka, on entinen luterilainen seurakunta Inkerin itäisimmässä osassa.
Seurakunnan historia
1640-luvulla perustetun Lopen luterilaisen seurakunnan Puttilan kylässä sijainnut kirkko tuhoutui 1700-luvun alun sotavuosina. Pietari Suuri asutti kylän venäläisillä talonpojilla. Luterilainen kirkko rakennettiin vuonna 1722 Markkovan kylään, josta seurakunta sai uuden nimensä. Uusi kirkko pystytettiin vuonna 1777. Markkovan seurakuntaan kuuluivat myös Pähkinälinnan ja Uuden-Laatokan kaupunkien luterilaiset.
Markkovan ja Järvisaaren seurakunnat yhdistettiin vuonna 1831. Yhteisen seurakunnan pappila sijaitsi Markkovassa, jonne vuonna 1845 rakennettiin uusi pyhän Johanneksen kirkko.
Vuoden 1860 tienoilla Markkovan seurakuntaan kuului noin 2100 inkerinsuomalaista. 1800-luvun lopulla seudulle muutti paljon virolaisia. Vuonna 1905 noin 4900 seurakuntalaisesta 4300 oli suomalaisia ja noin 600 virolaisia. 1900-luvun alussa suomenkielisiä jumalanpalveluksia pidettiin joka toinen viikko Markkovassa ja joka toinen Järvisaaressa. Molemmissa kirkoissa pidettiin vuosittain kuusi vironkielistä jumalanpalvelusta. Pähkinälinnassa ja Uudessa-Laatokassa järjestettiin vuosittain 6–8 jumalanpalvelusta suomeksi ja joskus myös saksaksi. Neuvostoaikana molempien seurakuntien toiminta jatkui 1930-luvun lopulle saakka. Markkovan kirkko suljettiin vuonna 1937 ja purettiin toisen maailmansodan aikana.
===Papisto 1600-luvulla ===
Markkovan suomalaisasutus
Markkovan suomalaiset olivat alkuperältään savakoita. Suomalaisasutus muodosti kapean vyöhykkeen Pähkinänlahden eteläpuolisella ylängöllä. Laatokan rantakylät olivat Liipukkaa lukuun ottamatta venäläisiä, ja myös suomalaisalueen eteläpuolella sijaitsi venäläiskyliä. Eräissä kylissä asui sekä suomalaisia että venäläisiä.
Seurakuntaan kuuluivat seuraavat kylät:
Suomalaisasutus hävisi toisen maailmansodan aikana. Nykyään alue kuuluu Leningradin alueen Kirovskin piiriin.
Coleco ADAM
ADAM on tunnettu sattumuksellisesta esillepanostaan tammikuun 1984 CES-messuilla. Esitelläkseen laitettaan Coleco päätti näyttää Donkey Kong -peliä pyörimässä sillä. Nintendo oli samaan aikaan neuvottelemassa Atarin kanssa Famicom-konsolinsa jakelusta ulkomailla, ja sopimus piti allekirjoittaa tammikuun 1984 CES-messuilla. Atarilla oli lisenssi Donkey Kongiin tietokoneille, kun taas Colecolla oli lisenssi pelikonsoleita varten. Atarin nähdessä lisensoimattoman Donkey Kongin ADAMilla yritys lopetti yhteistyönsä Nintendon kanssa. Nintendo lähti lopulta ilman Atarin apua ulkomaiden markkinoille.
István Rózsavölgyi
István Rózsavölgyi [ro:žavöldji] (30. maaliskuuta 1929 Budapest – 27. tammikuuta 2012) oli unkarilainen yleisurheilija. Keskimatkojen juoksuissa kilpaillut Rózsavölgyi voitti pronssia 1 500 metriltä Rooman kesäolympialaisissa 1960. Lisäksi hän piti saman matkan maailmanennätystä (3.40,6) hallussaan 3. elokuuta 1956 – 11. heinäkuuta 1957.
Istvan Rózsavölgyi nousi pinnalle Unkarin keskimatkojen juoksujen loistokaudella 1950-luvulla valmentajalegendan Mihály Iglóin oppilaana Budapestin Honvedin juoksutallista, jossa muita kuuluisia seuratovereita olivat Sándor Iharos ja László Tábori. Vuonna 1955 "Rosza" juoksi 1 000 metrin ja 2 000 metrin ME:t ajoin 2.19,0 ja 5.02,2. Seuraavana vuonna syntyi sitten 1 500 metrin ME.
Syksyn 1956 Unkarin kansannousu ja sitä seurannut Neuvostoliiton miehitys sekoitti Rózsavölgyin juoksukunnon ja -halut juuri ennen Melbournen 1956 kesäolympialaisia. Hän saavutti vielä Tukholman EM-kisoissa 1958 neljännen sijan 1 500 metrillä ja pronssimitalin Rooman olympialaisissa 1960 1 500 metrillä.
Best of the Beast
Best of the Beast on Iron Maidenin ensimmäinen kokoelmalevy, joka julkaistiin vuonna 1996. Se sisältää yhtyeen tunnetuimmat kappaleet vuosilta 1975–1995 sekä yhden uuden kappaleen (”Virus”) ja kaksi kappaletta yhtyeen ensimmäiseltä demolta The Soundhouse Tapes (”Iron Maiden” ja ”Strange World”).
Albumi on julkaistu sekä yhden että kahden CD:n versioina. Kokoelmalevystä on julkaistu myös erikoispainos, jonka mukana tulee 56-sivuinen kirja yhtyeen historiasta. Myös neljän levyn vinyyliversio on olemassa.
Kahden CD:n versio
CD 1
CD 2
Vinyyliversio
LP 1 LP 2 LP 3 LP 4
Tadjoura
Tadjoura eli Tadjourah on kaupunki Djiboutissa. Se sijaitsee Tadjouranlahden rannikolla. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2009 väestönlaskennassa noin 15 000.
Historia
pienoiskuva|vasen|Auringonlasku Tadjouran rannikolla. Tadjouran historiaa tunnetaan vain katkonaisesti. Se kuuluu Tadjouran sulttaanikuntaan, joka on yksi afarien perinteisistä sulttaanikunnista ja ainoa, joka sijaitsee kokonaan nykyisen Djiboutin rajojen sisällä. Tadjoura mainitaan ensimmäisen kerran historiallisissa lähteissä al-Idrisinkirjoituksissa ja myöhemmin portugalilaisten tekemissä varhaisissa kartoissa. Ensimmäiset ranskalaiset alueella olivat sinne matkallaan Mokkaan eksyneitä purjehtijoita vuonna 1705. Ranska kiinnostui alueesta vasta seuraavan vuosisadan puolella Yhdistyneen kuningaskunnan otettua haltuunsa Adenin vuonna 1839. 11. maaliskuuta 1862 Tadjouran ja sen naapurisulttaanikunnat Rahayto ja Gooba'ad antoivat Obockin ankkuripaikan Ranskalle ja Obockin kuvernööri Leonce Lagarde solmi 21. syyskuuta 1884 protektoraattisopimuksen Tadjouran sulttaanin kanssa. Vuonna 1896 alue liitettiin Ranskan Somalimaan siirtomaahan.
Tadjoura on pitkään ollut tavaraliikenteen välietappi. Se oli pitkään Shoaan Etiopiaan kulkeneiden karavaanien lähtöpaikka ja hyötyi orjakaupasta Etiopiaan. Orjakauppa jatkui Tadjourassa aina ensimmäisen maailmansodan jälkeiseen aikaan. Orjakauppa katosi vasta Etiopian alettua säätää lakeja orjuutta vastaan 1920-luvulla. Maaliskuussa 1949 Tadjourasta tuli 13 000 km² käsittäneen hallinnollisen alueen pääkaupunki ja kaupungista tuli osa itsenäistä Djiboutia vuonna 1977. Tadjouran sulttaani Habib Ahmedin vuonna 1985 hänen hautajaisiinsa osallistui 40 000 henkilöä. Huomattavaa hautajaisissa oli maan somalitaustaisen presidentti Hassan Gouledin poissaolo. Djiboutin ajautuessa levottomuuksiin vuonna 1991 sulttaanin seuraaja Abdoulkader Houmedin kieltäytymistä yhteistyöstä hallituksen kanssa arvostettiin paikallisten keskuudessa. Nykyisin sulttaanin valta on kuitenkin lähinnä nimellinen.
Talous ja liikenne
Tadjouralaisten pääelinkeinoja ovat kalastus maan rannikolle, kauppa esimerkiksi khatilla, sekä paikalliset hallinnon virkamiesasemat. Jemeniläiset siirtolaiset harjoittavat myös pienimuotoista veneiden rakennusta. Tadjouran satamasta on lauttaliikennettä Djiboutin kaupunkiin ja muihin satamakaupunkeihin Punaisenmeren rannikolla Afrikassa ja Arabian niemimaalla. Kaupungin satamaan on tehty mittavia kunnostustöitä. Tadjourassa on myös lentokenttä.
Eagle-Eye Cherry
pienoiskuva|200px|Eagle-Eye Cherry vuonna 2019.Eagle-Eye Lanoo Cherry (s. 7. toukokuuta 1968 Tukholma, Ruotsi) on amerikanruotsalainen laulaja-lauluntekijä. Myös hänen isänsä Don Cherry sekä sisarpuolensa Neneh Cherry ja Titiyo ovat muusikkoja.
Hänen toinen pitkäsoittonsa, Living in the Present Future, julkaistiin vuonna 2000. Hänen viimeisin albuminsa, Sub Rosa, on vuodelta 2003.
Cherry on vieraillut Santanan albumilla Supernatural.
Murelampi
Murelampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa ja Keuruulla Kolhon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Keurusselän alueella (35.62), jonka Ukonselän lähialueeseen (35.622) se kuuluu.
Perho (kunta)
Historia
Perhonjokilaakson ensimmäiset kivikautiset ihmiset kuuluivat Suomusjärven kulttuuriin, joka on saanut nimensä Varsinais-Suomessa sijaitsevan löytöpaikan mukaan. Perhosta on löydetty kirves ja liuskeinen keihäänkärki, jotka lienevät erämiesten hukkaamia ja tilapäisille leiripaikoille jättämiä. Vakinaisia esihistoriallisia asuinpaikkoja ei ole vielä toistaiseksi löydetty kunnan alueelta. Perhon Liukon kylän Sivulan tilalta on löydetty rautainen keihäänkärki, joka on Perhonjoen alueen vanhin rautakautinen löytö. Koska löytöpaikalla pellossa on hiiliä ja tuhkaa, on kysymyksessä todennäköisesti polttohauta, joka on tuhoutui myöhempien viljelysten takia. Keihäänkärki on todiste satunnaisesta erämiehestä, joka on Satakunnasta suunnannut retkensä pohjoisille riista-alueille.
Pohjanmaan rannikkoseudun saatua pysyvän asutuksen 1100- ja 1200-luvuilla jäivät Keski-Pohjanmaan jokien latvaseudut etelän miesten eräkäyntialueiksi vielä vuosisatojen ajoiksi. Perhon Salamajärven seutu oli asiakirjojen mukaan 1600-luvun lopulle saakka Sääksmäen Lahisten kartanon omaisuutta. Näin ollen on hyvin todennäköistä, että sääksmäkeläiset metsästivät ja kalastivat Perhon seuduilla keskiajalla. Perhossa on elänyt nykypäiviin asti sitkeä perimätieto sikäläisistä lammilla ja jokivarsilla kalastelleista hämäläisistä. Hämäläisillä kerrotaan olleen kalapirttejä Pirttikoskella ja Pirttijärvellä sekä kivisiä kalakellareita Möttösessä ja Pirttikoskella. Vaikuttaa siltä, että sekä joen että pitäjän nimet juontavat juurensa hämäläisestä Perho-nimisestä miehestä. Kalvolan pitäjässä oli 1500-luvulla Perhon kylä, joka on asutettu jo keskiajalla. Perhon eräalueiden omistajat lienevät olleet kotoisin täältä.
Vuosi 1601 tunnetaan Suomessa ”suurena olkivuotena”, jolloin kato vei Pohjanmaalla kaiken viljan. Kadon vaikutus Perhon harvaan asutukseen oli tuhoisa. Vanhat asukkaat katosivat veroluetteloista ja uudet asettuivat tilalle. Ainoastaan Möttönen voitti olkivuoden vaikeudet säilyen entisen suvun hallussa. Metsät valtasivat takaisin muutamia viljakymmenyksiä. Osa asukkaista jatkoi elämää kotikylässään veroa maksamattomina itsellisinä. Nykyisen Perhon alueella oli 1610 kahdeksan taloa, joskin savolaisen Lauri Ollinpoika Tiaisen perustama Salamajärven Tiala kuului tuolloin Rautalammin pitäjään ja Hämeeseen. Asutus lisääntyi hyvin hitaasti, sillä Ruotsin suurvalta-asemansa luomiseksi käymät uuvuttamat sodat ja raskas verotaakka kävivät heikoimmille taloille ylivoimaisiksi. Vuoden 1610 maakirjassa Perhon tilallisista kerrotaan seuraavasti: ”Nämä ovat kaikki paenneet Savoon, mistä he ovat tulleetkin, sen jälkeen kun heidät on pantu verolle, eivätkä he ole koskaan tulleet käräjille tai kokouksiin suorittamaan heidän maksettavikseen kuuluvia kruunun saatavia”. Perholaisten todetaan olevan pakosalla vielä seuraavanakin vuonna. Viljely- ja veromaksulakon seurauksena kruunu alensi veroja tuntuvasti ja pakoileminen päättyi.