cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Uskonnottomien kokema syrjintä Suomessa
Kirkon ja valtion erottamispyrkimykset Suomessa
Vapaa-ajattelijoiden mukaan suomalaisille tärkein syy kuulua kirkkoon on kirkolle annettu hautausmaiden ylläpito, vaikka monissa eurooppalaisissa maissa kunnat hoitavat hautaustoimen. Liiton mielestä kirkon määräävä markkina-asema hautaustoimessa rajoittaa suomalaisten ajatuksenvapautta. Vapaa-ajattelijoiden mukaan kirkolle on annettu käytännössä mahdollisuus hautaustoimen monopoliin, sillä kirkko saa yhteisöveroa vuosittain noin kaksi kertaa sen verran kuin kirkolta kuluu hautaustoimen ylläpitoon.
Evankelisluterilaisen kirkon ja uskonnon syrjivää erityisasemaa kuvaa Vapaa-ajattelijain liiton mielestä se, että yritykset maksavat Suomessa veroa kirkolle. Tämä on liiton mukaan kansainvälisesti ainutlaatuista. Uskontokunnilla on myös mahdollisuus saada oikeus vihkiä avioliittoon, vaikka avioliitto ei liiton mukaan liity mitenkään uskontoon. Erityisasemaa merkitsee liiton mukaan myös kirkon veronkanto-oikeus. Kun kirkko alkoi 1950-luvun lopulla menettää jäseniään kirkollisveron vuoksi, säädettiin laki, jonka mukaan vero peritään valtionveron yhteydessä.
Vapaa-ajattelijain liiton entinen puheenjohtajan Erkki Hartikaisen näkemyksen mukaan voidaan sanoa, että kirkko ja valtio tai uskonnot ja valtio on erotettu toisistaan, jos mitään uskontoa ei ole mainittu missään valtion laissa ja jos valtio ei suosi mitään uskontoa muillakaan tavoin.
Tämäkään ei vielä Hartikaisen mielestä merkitse täydellisen ajatuksenvapauden toteutumista. Laeissa saattaa olla uskonnoista peräisin olevia oikeuskäsityksiä, ja viranomaiset voivat antaa uskonnollisten käsitystensä vaikuttaa päätöksentekoon.
Hartikaisen mielestä Ruotsissa ja Suomessa valtiokirkko on olemassa jo pelkästään sillä perusteella, että uskonnoista puhutaan laeissa. Voidaan sanoa, että Ruotsissa ja Suomessa on vahva valtiokirkko muun muassa seuraavista syistä:
Jumalanpilkkalait
Suomessa vuoden 1734 lain rikoskaari määräsi jumalanpilkasta kuolemantuomion. Vuoden 1889 rikoslaissa oli jumalanpilkkaa koskeva pykälä. Vuodesta 1890 eteenpäin enimmäisrangaistus jumalanpilkasta oli neljä vuotta vankeutta ja vuodesta 1970 eteenpäin kaksi vuotta.
Vuonna 1999 tuli voimaan Suomen rikoslain 17 luvun 10 § uskonrauhan rikkomisesta. Lain mukaan uskonrauhan rikkomisesta voidaan tuomita sakkoihin tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi. Uskonrauhan rikkomiseen syyllistyy mikäli ”julkisesti pilkkaa Jumalaa tai loukkaamistarkoituksessa julkisesti herjaa tai häpäisee sitä, mitä uskonnonvapauslaissa tarkoitettu kirkko tai uskonnollinen yhdyskunta muutoin pitää pyhänä, tai meluamalla, uhkaavalla käyttäytymisellään tai muuten häiritsee jumalanpalvelusta, kirkollista toimitusta, muuta sellaista uskonnonharjoitusta taikka hautaustilaisuutta.” Uskonnonvapauslain 2 §:n mukaisesti uskonnollisella yhdyskunnalla tarkoitetaan evankelis-luterilaista tai ortodoksista kirkkoa tai rekisteröityä uskonnollista yhdyskuntaa. Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut rikosnimikettä tarpeettomana, koska muut lait suojelevat uskonnon harjoittamista häiritsemiseltä.
Ajatuksenvapaus koulussa
Suomen perustuslain 11 §:n 2 momentin perusteella ketään ei voida velvoittaa osallistumaan vakaumuksensa vastaisesti uskonnon harjoittamiseen. Tämän perusteella oppilasta ei voida velvoittaa osallistumaan jumalanpalvelukseen, uskonnolliseen päivänavaukseen tai muuhun uskonnolliseen tilaisuuteen.
Nykyinen käytäntö on, että oppilaan huoltaja ilmoittaa, jos oppilas ei osallistu uskonnon harjoittamiseen. Ilmoituksen voi tehdä kertaluontoisesti esimerkiksi kouluun ilmoittauduttaessa tai tapauskohtaisesti. Ilmoituksen jälkeen koulun on huolehdittava siitä, että oppilas ei osallistu kyseisiin tilaisuuksiin. Koululla on vastuu oppilaan turvallisuudesta myös silloin, kun oppilas ei osallistu koulun järjestämään uskonnolliseen tilaisuuteen. Koulu järjestää oppilaalle tilaisuuden ajaksi muuta toimintaa. Lukiossa ilmoituksen tekee oppilas itse.
Suurin osa koulujen päivänavauksista on uskonnon harjoittamista. Vapaa-ajattelijain liiton entinen pääsihteeri Erkki Hartikainen valitti YK:n ihmisoikeuskomitealle, että lukion aamuhartaudet, kuten myös peruskoulun päivänavaukset loukkaavat kirkkoon kuulumattomien oikeuksia. Yhdysvaltain korkein oikeus on kieltänyt päivänavaukset, koska ne rikkovat perustuslakia.
Vapaa-ajattelijain liitto on arvostellut kouluissa ja päiväkodeissa tapahtuvaa lasten ääneen rukoiluttamista. Vapaa-ajattelijoiden mukaan rukoiluttaminen loukkaa lapsen perusihmisoikeuksiin kuuluvaa ajatuksenvapautta, jota tulee kunnioittaa. Joissakin päiväkodeissa ja kouluissa on siirrytty käyttämään ei-uskonnollista ruokalorua.
Voimistelu kesäolympialaisissa 1952 – miesten renkaat
Miesten voimistelun renkaissa osanottajia oli kaikkiaan 185 ja he edustivat 29 eri kansakuntaa. Lopulliset sijoitukset ratkesivat kahden yhteenlasketun suorituksen - pakollisten ja vapaavalintaisten liikkeiden - perusteella.
Labrorychus clandestinus
Labrorychus clandestinus on ahmaspistiäisiin kuuluva hyönteinen. Se tiedetään loisivan ainakin kanervamittarilla sekä kääriäisiin kuuluvalla Sparganothis pilleriana -lajilla. Euroopassa sitä on tavattu ainakin Saksassa.
Small talk
Small talk tai smalltalk on sosiaalisia suhteita muodostavaa, ylläpitävää ja edistävää lyhytsanaista keskustelua, jonka tarkoituksena on muun muassa "jään murtaminen" rentouttavan yhdessäolon merkeissä. Sen toteutustapana on yhdessä oleminen sanomatta mitään tärkeää ja haitallista. Small talk edeltää kuitenkin usein siirtymistä varsinaiseen asiaan.
Etenkin liikeyhteyksissä täytyy kyetä ylläpitämään pientä keskustelua. Silloin keskustellaan säästä, yleisistä ajankohtaisista tapahtumista tai mahdollisista yhteisistä harrastuksista. Jos tunnetaan jo hieman paremmin, voidaan keskustella myös perheen kuulumisista. On neljä aihepiiriä, joista monien mielestä ei ole soveliasta avata keskustelua uusien tuttavuuksien kanssa; näitä ovat uskonto, politiikka, seksi ja raha.
Omistajanhallinta
Omistajanhallinta eli omistushallinta on hallinnan muoto, joka ilmenee valtasuhteena omistusoikeuden kohteena olevaan esineeseen. Siihen voidaan liittää oikeusvaikutuksia, kuten käyttö-, pantti- tai vuokraoikeuteen liittyvä hallinta. Esineen käyttö omistajanhallinnan perusteella ilmaisee omistusoikeutta esineeseen. Käsitettä voidaan käyttää sekä kiinteisiin että irtaimiin esineisiin, mutta vakiintuneesti sitä käytetään kiinteistöoikeudessa.
Remus (kuu)
Remus on päävyöhykkeen asteroideihin kuuluvan pikkuplaneetta Sylvian sisempi ja pienempi kuu. Se tunnetaan myös nimellä (87) Sylvia II. Kuun löysivät Franck Marchis, Pascal Descamps, Daniel Hestroffer, ja Jerome Berthier 9. elokuuta vuonna 2004. Kuu sai nimensä roomalaisen mytologian Remuksen mukaan. Ennen nimeämistään kuu tunnettiin tunnuksella S/2004 (87) 1. Toinen Sylvian kuista on nimeltään Romulus.
Hermina Dunz
Hermina Dunz (24. helmikuuta 1898 Zagreb – 14. kesäkuuta 2008 Graz) oli kuollessaan Itävallan vanhin ihminen. Dunz jäi leskeksi vuonna 1965, eikä hänellä ollut omia lapsia. Hän oli vielä 108-vuotispäivänään 2006 virkeä ja huumorintajuinen. Hän asui vuodesta 2000 Pflegeheim Geidorf -hoitokodissa.
Juri Kasparjan
Elämä ja ura
Kasparjan syntyi Simferopolissa Krimillä, jossa hänen äitinsä biologi Irina Solomonovitš Guslits oli lomailemassa. Isä Dmitri Kasparjan oli hyönteistieteilijä. Kasparjan on armenialainen nimi ja Irina oli juutalaissyntyinen. Kasparjan kasvoi perheen kotikaupungissa Leningradissa.
Vuosina 1970–1977 Kasparjan opiskeli lasten musiikkikoulussa sellonsoittoa, mutta siirtyi länsimaisen rockin vaikutuksesta kitaransoittoon. Vuonna 1983 hän tapasi Viktor Tsoin, josta tuli hänen läheisin yhteistyökumppaninsa ja ystävänsä. Kasparjanista tuli perustetun uuden aallon yhtyeen Kinon soolokitaristi. Vuodesta 1985 alkaen uuden vuosikymmenen alkuun asti Kasparjan osallistui Sergei Kurjohinin Popmekaniikka-musiikkikollektiivin (Поп-механика) konsertteihin ja äänitteisiin (ml. elokuvamusiikki).
Vuosina 1986–1989 hän tutustui Johanna Stingray'hin, josta tuli merkittävä neuvostorockin ja neuvostoliittolaisen popkulttuurin välittäjä länsimaihin. Kasparjan, Tsoi ja Boris Grebenštšikov vierailivat Stingray'n omalla albumilla. Marraskuun 2. päivänä 1987 Kasparjan avioitui Stingrayn kanssa. Avioliitto päättyi 1991. Kasparjan kierteli 1980–luvun lopulla ns. kinomanian aikaan neuvostotasavalloissa, Euroopassa ja Yhdysvalloissa.
Viktor Tsoi sai surmansa auto-onnettomuudessa Latviassa 15. elokuuta 1990. Samana syksynä Kasparjan otti vastaan ortodoksikasteen ja samalla nimen Georgij, jota käyttää edelleen. Samoihin aikoihin Kasparjan upposi esoteerisiin ja filosofisiin kysymyksiin. Kasparjan osallistui uuden Venäjän aikana erilaisiin vaihtoehtomusiikkiprojekteihin.
Elysium (Stratovariuksen albumi)
Elysium on Stratovarius-yhteen albumi, joka ilmestyi 12. tammikuuta 2011. Albumia edelsi singlejulkaisu kappaleesta ”Darkest Hours”. Singlejulkaisussa oli mukana myös kappale "Infernal Maze", "Darkest Hoursin" demoversio ja kaksi livekappaletta. Albumin nimikappale "Elysium" on Stratovariuksen pisin kappale 18 minuutin kestollaan. Elysiumin digipak-versiossa oli mukana demo-versio jokaisesta albumin kappaleesta.
Tom Burton
Tom Burton (s. 27. kesäkuuta 1990 Sydney ) on australialainen kilpapurjehduksen olympiavoittaja. 180 senttimetriä pitkä ja 81 kilogrammaa painava Burton kilpailee laser-luokassa. Hän edustaa Middle Harbour Yacht Clubia ja hänen valmentajanaan toimii Michael Blackburn.
Burton saavutti olympiakultaa laser-luokasta vuoden 2016 kesäolympialaisista Rio de Janeirosta. MM-kilpailuista hänellä on yksi hopea vuodelta 2014 Santanderista.
Burton aloitti purjehduksen 12-vuotiaana.
René Blondlot
Prosper-René Blondlot (3. heinäkuuta 1849 Nancy, Ranska – 24. marraskuuta 1930 Nancy, Ranska) oli ranskalainen fyysikko. Hän tuli tunnetuksi magneettikenttien polarisaatiota koskevista tutkimuksistaan, mutta nykyisin hänet muistetaan lähinnä siitä, että hän väitti löytäneensä uuden säteilylajin, N-säteet, jotka kuitenkin pian osoittautuivat virheelliseksi löydöksi.
Elämäkerta
René Blondlot väitteli tohtoriksi kokeellisen fysiikan tutkimuksillaan, jotka hän suoritti Faculté des sciences de Paris'n fysiikan tutkimuslaboratorioissa.
Hän oli huomattava kokeellinen fyysikko, ja hän tuli kuuluisaksi 1890-luvulla ja 1900-luvun alussa kokeidensa ansioista, jotka vahvistivat Heinrich Hertzin vuonna 1893 saamat tulokset magneettikentän polarisaatiosta. Hän myös osoitti kokeellisesti, että radioaaltojen nopeus on suurella tarkkuudella sama kuin valonnopeus.
Hänet muistetaan kuitenkin ennen kaikkea siitä, että hän pani alkuun yhden 1900-luvun kokeellisen fysiikan suurimmista erehdyksistä ilmoitettuaan vuonna 1903 löytäneensä N-säteet. Nämä oletetut säteet saivat nimensä Nancyn yliopiston mukaan, jossa hän opetti. Niiden väitettiin vahvistavan heikon valon valovoimaa. Vuonna 1904 fyysikko Robert Williams Wood paljasti kuitenkin Nature-lehdessä, että ilmiö oli täysin subjektiivinen eikä sillä ollut mitään fysikaalista perustaa: Blondlot väitti havaitsevansa ilmiön silloinkin, kun Wood oli hänen huomaamattaan poistanut laitteistosta prisman, jota Blondlot oli pitänyt sen havaitsemiselle välttämättömänä.
Nimikkokohteita
Parc Blondlot -niminen puisto Nancyssä on nimetty Blondlot'n mukaan.
Chevreuse
Chevreuse on kunta Ranskassa Yvelinesin departementissa Île-de-Francen alueella. Se sijaitsee vehreässä Yvettejoen halkomassa Vallée de Chevreuse -laaksossa, noin 37 km Pariisista lounaaseen.
Nähtävyyksiä
Kunnan nähtävyyksiä on 1000-luvulta peräisin oleva Château de la Madeleine. Se on rakennettu Chevreusen laaksoa reunustavan mäen päälle suojaamaa kylää. Linna on ollut mukana useassa taistelussa, erityisesti satavuotisessa sodassa. Nykyään linnassa on luonnonpuisto Parc naturel régional de la Haute Vallée de Chevreusen pääkonttori.
Kunnan historiallisen keskusta on kehittynyt keskiaikaisten Saint-Martinin kirkon ja Saint-Saturninin luostarin ympärille. Luostari on ollut vuodesta 2011 lähtien tilana nykytaiteen näyttelyille ja kulttuuritapahtumille.
Namibia kesäolympialaisissa 2016
Namibia osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kymmenen urheilijaa neljässä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi nyrkkeilijä Jonas Junius.
Apostoli Andreaan luostari
Apostoli Andreaan luostari (, myös Pyhän Andreaan luostari; ) on ortodoksinen luostari Karpasían niemimaalla Kyproksen saarella. Se on omistettu apostoli Andreaalle.
pienoiskuva|vasen|230px|Luostarin kirkkoa sisältä. Apostoli Andreaan luostari sijaitsee lähes Karpasían niemimaan kärjessä luostarista nimensä saaneella Apóstolos Andréaksen niemellä, linnuntietä noin 16 kilometriä itään Rizokárpason kylästä. Legendan mukaan apostoli Andreas kävi paikalla lähetysmatkallaan häntä kuljettaneen laivan pysähdyttyä niemellä. Paikalla on ollut luostari oletettavasti bysanttilaiselta ajalta lähtien. Nykyiset luostarirakennukset ovat peräisin 1700- ja 1800-luvuilta.
Luostari on suosittu pyhiinvaelluskohde. Se sijaitsee nykyisin turkkilaisen Pohjois-Kyproksen alueella, ja paikka on sekä kristittyjen että muslimien kunnioittama. Vierailu alueella on ollut helpompaa 2000-luvun alusta lähtien, ja luostaria on kunnostettu YK:n rahoituksella. Luostari juhlii 15. elokuuta ja 30. marraskuuta.
Kirkonseutu
Kirkonseutu on alueen tai taajamanosan nimenä tai nimityksenä usealla Suomen paikkakunnalla. Se voi viitata muiden muassa seuraaviin:
Koruahven
Koruahven (Anthias anthias) on meriahventen (Serranidae) heimoon ja koruahventen (Anthiinae) alaheimoon kuuluva subtrooppisissa merivesissä elävä kalalaji. Se on sukunsa Anthias tyyppilaji.
Koko ja ulkonäkö
vasen|250px|thumb|F. G. Levraultin piirros koruahvenesta. Koruahvenen tavallinen pituus on 15 senttimetriä ja maksimipituus 27 senttimetriä. Sen ruumis on suhteellisen korkea ja sivusuunnassa litteä. Suu on suuri ja vino, alaleuka on yläleukaa hieman suurempi. Selkäevä on kaksiosainen, ja sen ensimmäisessä osassa on piikkejä, kun taas jälkimmäisessä, suuremmassa ja muodoltaan purjemaisessa osassa on pehmeitä ruotoja. Selkäevän etuosan kolmas piikki on erikoisen suuri, jopa kolminkertaisesti muita piikkejä suurempi. Vatsaevät ovat myös hyvin suuria ja muodoltaan teräviä.
Ravinto ja elintavat
Koruahvenen ravintoa ovat äyriäiset ja pienet kalat. Se on yöeläin. Lisääntyminen tapahtuu heinä-syyskuussa. Koruahvenilla koiras on parven johtaja. Jos hallitseva koiras kuolee, parven vanhin naaras pystyy vaihtamaan sukupuoltaan ja tulee näin uudeksi johtajaksi.
Käyttö ja kalastus
Koruahvenen kaupallinen merkitys on vähäistä, vaikka sitä markkinoidaankin yleisenä joissakin Välimeren maissa, kuten Marokossa. Lajia saadaan sivusaaliina kaupallisessa kalastuksessa, urheilukalastuksessa ja katkarapukalastuksessa.
Bring on the Dead
Bring on the Dead on australialaisen death-grind -yhtye Fuck...I'm Deadin ensimmäinen täyspitkä albumi. Se julkaistiin 15. marraskuuta 2001 Razorback Recordsin kautta.
Albumi uudelleenjulkaistiin 7" -vinyylinä loppuvuodesta 2002 Oroku Saki Recordsin kautta. Kyseinen EP-levy sisältää vain 15 alkuperäisen albumin kappaletta.
B-puoli
<li>"Skull Fucked" - 1:29 <li>"Shopfront Whore" - 0:28 <li>"Jeffrey Dahmer's Cookbook" - 1:01 <li>"Pickled Member" - 1:08 <li>"Shotgun Facelift" - 0:50 <li>"Barefoot and Shitfaced" - 0:44 <li>"Violet" - 1:05 </ol>
Tarton laulujuhlat 1869
Tarton laulujuhlat 1869 oli Tartossa silloisessa Liivinmaan kuvernementissa järjestetty virolainen laulujuhla. 18.–20. kesäkuuta 1869 pidetyt laulujuhlat aloittivat Viron laulujuhlien perinteen. Tarton laulujuhlat 1869 loi pohjaa virolaiskansallisen liikkeen nousulle ja suomalais–virolaisten kansallisten liikkeiden yhteydelle.
Synty
190px|thumb|[[Johann Voldemar Jannsen.]] Ensimmäiset laulujuhlat järjestettiin Johann Voldemar Jannsenin ja Vanemuine-seuran aloitteesta. Jannsen oli saanut idean juhlien järjestämiselle baltiansaksalaisten laulujuhlista, joita oli järjestetty vuonna Tallinnassa vuonna 1857, Riiassa vuonna 1861 ja taas Tallinnassa vuonna 1866. Vaikka laulujuhlat olivatkin saksalaisia, vuoden 1866 juhlissa oli esiintynyt myös virolainen kuoro. Baltiansaksalaisten laulujuhlat olivat kulttuuri-identiteetin ilmaus, jollaisen Jannsen halusi myös virolaisille. Virossa oli 1860-luvulla järjestetty useita laulujuhlia eri puolella maata, mutta mistään niistä ei ollut tullut luonteeltaan yleisvirolaista. Tällaisen yleisvirolaisen juhlan järjestäminen oli Jannsenin päämääränä, kun Liivinmaan kuvernöörille lähetettiin keväällä 1867 lupa-anomus riemu- ja kiitoslaulujuhlien järjestämisestä Liivinmaan maaorjuuden lakkauttamisen viisikymmenvuotismuistoksi. Lupa-anomuksen käsittelyä hidasti paitsi venäläinen byrokratia, myös baltiansaksalaisten epäluulot juhlamenoja kohtaan. Lupa kuitenkin hyväksyttiin lopulta näistä tekijöistä huolimatta.
Laulujuhlat
Laulujuhlat järjestettiin Tartossa 18.–20. kesäkuuta 1869 Juhlista muodostui joukkotapahtuma ja niihin osallistuikin lähes 845 mieskuorojen laulajaa ja puhallinorkestereiden soittajaa. Noin puolet esiintyjistä oli talonpoikaiskoulujen koulumestareita. Kuulijoita laulujuhlilla oli 12 000 –15 000. Ohjelmiston pääosa oli lainattu muualta. Siihen sisältyi vain kaksi virolaista kuorolaulua, jotka Aleksander Kunileid oli säveltänyt Lydia Koidulan runoihin suomalaisten kansanlaulujen Kreivin sylissä istunut ja Paremp’ olla tyttönä innoittamana. Ohjelmistossa esitettiin myös kaksi suomalaista sävelmää: Koidulan neljän säkeistön mittaiseksi kääntämä Karl Collanin Savolaisen laulu ja Jannsenin viroksi sanoittama Fredrik Paciuksen Maamme. Jälkimmäinen tuli Virossa tunnetuksi isänmaallisena virolaisena lauluna ja siitä tulikin lopulta Viron kansallishymni nimellä Mu isamaa, mu õnn ja rõõm. Laulujuhlilla pidettiin myös puheita; Jakob Hurt arvosteli juhlapuheessaan virolaisen sivistyneistön saksalaistumista.
Seuraukset
Laulujuhlilta liikkeelle lähtenyt isänmaallisuuden aalto levisi Viroon juhlilta palaavien talonpoikien mukana. Juhlien jälkeen perustettiin useita virolaisia seuroja, kuoroja ja orkestereita. Tarton laulujuhlien myötä laulujuhlista tuli kansallinen perinne ja 25 vuotta myöhemmin järjestetyillä Tallinnan laulujuhlilla oli jo 50 000 osanottajaa. Tarton laulujuhlat aloittivat Suomessa Viro-buumin, joka alkoi juhliin osallistuneiden J. R. Aspelinin ja C. G. Swanin lehtikirjoittelusta laulujuhlista ja muista Viron asioista. Viron laulujuhlista lähti myös ajatus pitää laulujuhlia Suomessa. Tässä vaikutti eritoten Lydia Koidula, Viron laulujuhlien järjestäjän Jannsenin tytär. Hän puhui ajatuksesta Tartossa olleille suomalaisille Aspelinille ja Swanille. Swan ei uskonut Suomessa olevan tarpeeksi kehittynyt kuorolauluperinne. Aspelin suhtautui ajatukseen positiivisemmin. Asia alkoi edetä A. A. Granfeltin ruvettua ajamaan asiaa ja ensimmäiset suomalaiset yleiset laulu- ja soittojuhlat järjestettiin 9.–11. kesäkuuta 1884.
Laulujuhlat vaikuttivat virolaiskansalliseen liikkeeseen myös hajottavasti. Liike oli jo ennen laulujuhlia jakautunut maltilliseen ja radikaaliin siipeen. Radikaalimpaa siipeä edustaneet Carl Robert Jakobson ja Johann Köler syyttivät laulujuhlia liiallisesta saksalaishenkisyydestä. Jakobson julkaisikin Jannsenin viralliselle lauluohjelmalle oman vastalaulukirjan, jossa oli viisi laulua, jotka kaikki oli sanoittanut Koidula.
Ricardon maanvuokralaki
Marginaaliseksi katsotaan maa, jossa viljelyksen tuotto on yhtä suuri kuin tuotannon kustannukset, maan vuokraa lukuun ottamatta. Siellä tuotannon voitto on siis nolla. Vielä huonommin tuottavia maa-alueita, joissa tuotannon kustannukset ovat suuremmat kuin tuotto ja joiden viljelys näin ollen tuottaa tappiota, sanotaan supramarginaalisiksi maiksi. Voittoa tuottavia maa-alueita, joissa siis tuotto on suurempi kuin kustannukset, kutsutaan inframarginaalisiksi maiksi.
Inframarginaalisen maan voitto on I=pz-c, missä p on siellä tuotetun hyödykkeen markkinahinta yksikköä kohti, z on maan tuottavuus ja c ovat tuotantokustannukset. Jos maa on vuokrattu, sen tuottama voitto vuokraajalleen olisi, missä 'R(z) on vuokra tuottavuuden funktiona.
Vuokran arvo riippuu tilanteesta. Alussa, kun vuokralle on tarjolla enemmän maita kuin on viljelijöitä, maan­omistajat eivät voi tietää, minkä verran se voi tuottaa. Tällöin maan todellinen hinta ja asetettu hinta on epä­optimaalinen, eivätkä maan kysyntä ja tarjonta ole tasapainossa. Silloin R(z) < pz-c, joten viljelijä tekee voittoa. Ongelma on, että, koska viljelijät tekevät voittoa, enemmän ihmisiä ryhtyy viljelijöiksi ja maan kysyntä nousee. Ennen pitkää maan vuokra on sama kuin maan voitto, eli R(z)= \pi, eli (missä z* on marginaalisen maan tuottavuus). Silloin teoreettisesti viljelijöiden voitot menevät kokonaan maan omistajille.
Toinen huomioon otettava seikka on, että teknologian kehityksen takia marginaalinen maa saattaa tulla inframarginaaliseksi maaksi, eli marginaalisia ovat eri maa-alueet kuin ennen. Nyt vuokran taso riippuu uudesta marginaalisesta maasta.
Maanvuokralain käyttösovelluksia
Maanvuokralakia voidaan soveltaa muidenkin kysymysten analysointiin. Sitä käytetään usein esimerkiksi kapitalisoitumisen yhteydessä. Silloin kohteen markkinahinta on sama kuin tulevien voittojen nykyarvo, joten ostaja tai myyjä eivät saa välitöntä hyötyä myynnistä, vaikka he todellisuudessa hyötyvät pidemmällä aikavälillä kohteen tulevan ja nykyisen arvon erotuksen vuoksi.
Esimerkkinä voidaan kuvitella kana, joka munisi päivittäin 100 gramman kultaisen munan. Ihminen, joka saa tämän kanan ensimmäisenä, on saanut ”aarteen”. Mutta jos joku haluaisi ostaa tämän kanan, hänen olisi maksettava kokonaan kanan hinta. Tässä tapauksessa oletetaan tuottoasteen olevan 5% (per päivä) ja kullan hinta 1€/gr. Kanan arvo annuiteetin mukaan on 100 euroa/ 0,05= 2 000 euroa. Eli ostajan on maksettava 2 000 euroa, mikä on sama kuin hyöty, joka saadaan, jos kana eläisi ikuisesti. Ainoa tapa tehdä rahaa olisi löytää uusia käyttömahdollisuuksia kanalle ja kullalle.
Kapitalisoituminen on ajankohtainen kysymys, koska teknologia siirtää jatkuvasti marginaalisuusrajaa alemmaksi vähentämällä kustannuksia ja nostamalla tuottavuutta. Näin ollen maan vuokra pyrkii nousemaan koko ajan. Mutta jos hyödyntämisen tavat eivät kehity, tontin hinta nousee vain inflaation mukaisesti, ellei kysyntä tai tarjonta muista syistä muutu.
Jakson 2 alkuaine
Jakson 2 alkuaine on alkuaine, joka löytyy toiselta riviltä jaksollisesta järjestelmästä.
Toinen rivi sisältää kahdeksan alkuainetta: litium, beryllium, boori, hiili, typpi, happi, fluori ja neon. 2. rivin alkuaineet toteuttavat oktettisäännön. Kvanttimekaanisen atomimallin mukaan orbitaalit täyttyvät järjestyksessä: 2S ja 2P. Jakson alkuaineista kaikki paitsi beryllium ja neon kykenevät muodostamaan kaksiatomisen molekyylin toisen samanlaisen atomin kanssa.
F. Roques
Roques kuului French Athletic Club Unioniin, joka edusti Ranskaa vuoden 1900 kesäolympialaisissa Pariisissa. Roques oli mukana saavuttamassa tuosta turnauksesta hopeaa joukkueen hävitessä Ison-Britannian Devon and Somerset Wanderersille. Roques ei tehnyt finaalissa juoksuja.
Elysium
Elysium tarkoittaa seuraavia asioita:
Omistajan kompetenssi
Omistajan kelpuutusmuodot
Omistajan yksityisoikeudelliset kompetenssimuodot ovat yleisesti:
Santiago Carrillo
thumb|Santiago Carrillo lukeutuu Francon jälkeisen Espanjan keskeisimpiin poliitikkoihin. Santiago Carrillo Solares (18. tammikuuta 1915 – 18. syyskuuta 2012 ) oli espanjalainen poliitikko, joka toimi kommunistipuolueen (PCE) pääsihteerinä vuosina 1960–1982. Carrillo kuului eurokommunismin kehittäjiin.
Carrillo vietti 38 vuotta maanpaossa, pääosan ajasta Ranskassa. Hän palasi Espanjaan vuonna 1976 Francisco Francon kuoltua. Hänet valittiin Espanjan parlamentin alahuoneeseen vuonna 1977, ja hänet valittiin uudelleen vuosina 1979 ja 1982.
Carrillo erotettiin kommunistipuolueesta, ja hän perusti 1985 oman Partido de los Trabajadores de España-Unidad Comunistan, joka kuitenkin lakkautettiin vuonna 1991. Myöhempinä vuosinaan Carrillo ei kannattanut enää kommunismia, ja syyskuussa 1991 hän mainitsikin aatteen tulleen tiensä päähän. Hän julkaisi uransa aikana lukuisia kirjoja ja sai 2005 Madridin autonomisen yliopiston kunniatohtorin arvon.
Nauru kesäolympialaisissa 2016
Nauru osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti kaksi urheilijaa kahdessa lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi painonnostaja Elson Brechtefeld.
Final Cut Pro
Final Cut Pro on Applen ammattimainen videonmuokkausohjelma. Sitä on käytetty elokuvien kuten The Ring, The Simpsons Movie, Happy Feet ja Happy Endings editointiin. Ohjelma on alun perin Macromedian kehittämä.
Apostoli Barnabaan luostari
Apostoli Barnabaan luostari (, myös Pyhän Barnabaan luostari) on entinen ortodoksinen luostari Kyproksen saarella. Se sijaitsee Égkomin ja Ágios Sérgioksen kylien välillä Pohjois-Kyproksen puolella. Luostari on omistettu apostoli Barnabaalle ja sitä pidetään tämän hautapaikkana.
Historia
Luostari sijaitsee lähellä antiikin Salamiin arkeologista aluetta ja kuninkaallisia hautoja. Se on perustettu Salamiista kotoisin olleen, Kyproksella lähetystyötä tehneen ja Kyproksen kirkon perustajana pidetyn Barnabaan perimätiedon mukaiselle hautapaikalle. Hauta löydettiin ja tunnistettiin vuonna 477, ja sen ansiosta Kyproksen kirkko sai keisarilta autokefalian eli itsenäisen aseman. Ensimmäinen kirkko ja luostari rakennettiin paikalle heti tämän jälkeen. Se tuhoutui arabien hyökkäyksessä 600-luvulla. Nykyiset rakennukset ovat peräisin vuodelta 1756. Luostari säilyi asuttuna vuoteen 1976.
Luostari on suosittu pyhiinvaelluskohde. Se juhlii Barnabaan muistopäivänä 11. kesäkuuta.
Museo
Luostarirakennuksissa toimii vuodesta 1991 arkeologinen ja ikonimuseo. Sen kokoelmiin kuuluu arkeologisia löytöjä neoliittiselta ja pronssikaudelta sekä antiikin ajalta, ja ikoneja kristilliseltä ajalta, kattaen yhteensä noin 9000 vuotta Kyproksen historiaa.
Drake-luokka (risteilijä)
Drake-luokka oli Britannian Kuninkaallisen laivaston neljän aluksen muodostama panssariristeilijäluokka. Luokan alukset valmistettiin 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa ja ne olivat suurennettu versio edeltäneestä Cressy-luokasta.
Merenpohja
thumb|Merenpohjaa [[Keskiselänne|keskiselänteen kohdalla]] Merenpohja on veden peittämää maata meren pohjassa.
Vyöhykkeet
Mannerjalustan reunasta laskeutuu noin neljän asteen kulmassa mannerrinne. Se ulottuu alueelle, jossa meren syvyys on 2 500 metriä.
Mannerrinteen jälkeen on 100–1000 kilometriä leveä mannerylänkö. Sen jälkeen ovat syvänmeren altaat eli abyssaalivyöhykkeen alueet, jotka ovat yleisimpiä alueita valtameren pohjissa. Niiden syvyys on noin 3 000–6 000 metriä.
Merenalaisten vuorten ja ylänköjen erottamia syvänmeren tasankoja peittää valtamerissä tavallisesti ohut mutainen sedimenttikerros. Tasankoja syvemmällä on kapeita syvänmeren hautoja, joista syvimmät ovat yli kymmenen kilometriä syviä.
Valtamerten pohjissa on yhteensä yli sata vedenalaista kanjonia, mannerjalustan ja mannerrinteen läpi tunkevaa kiilaa.
Meriekologiset vyöhykkeet
Meriekologisessa tarkoituksessa mannerjalustan rannikkoalueesta käytetään nimitystä litoraalivyöhyke ja hieman rannikkoa kauempana olevasta mannerjalustan alueesta nimitystä sublitoraalivyöhyke. Tällä alueella auringonvalo ulottuu pohjaan asti. Meriekologisessa mielessä mannerrinnettä kutsutaan batyaalivyöhykkeeksi. Kaikkein syvimmät syvänmeren haudat muodostavat hadaalivyöhykkeen, johon luokitellaan yli 6 000 metriä syvemmät alueet.
Al-A’la
thumb|Suuran 87 tekstiä arabiaksi Al-A’la on Koraanin 87. suura. Se sisältää 19 jaetta.
Teksti
Suura kuuluu Ahsen-Bören suomennoksen mukaan seuraavasti:
Sisältö
Jakeet 1–9 ovat kehotuksia ylistää Jumalaa ja jakeet 9–19 kertovat, miten uskottomat valitsevat tämänpuoleisen elämän. Jaakko Hämeen-Anttila katsoo, että jakeissa 1–9 teksti tarkoittaa profeetta Muhammedia, mutta teksti itsessään ei sisällä mitään nimiä. Viimeisessä jakeessa suura viittaa esikuvina Abrahamin ja Mooseksen kirjoihin. Mooseksen kirjat viittaavat Tooraan. Abrahamin "kirjoitukset" on viittaus, jonka nojalla muslimit katsovat, että myös Abraham on kirjoittanut yhden islamin pyhistä kirjoista. Sen perusteella myös Abraham on islamissa arvoltaan paitsi profeetta, myös "lähettiläs".
Koraanin tutkimus
Richard Bell on riimianalyysin perusteella katsonut, että suuran alkuperäiseen tekstiin on myöhemmin lisätty osia, jotka erottuvat erilaisen riimin perusteella. Tällaisia lisäyksiä olisi suuran lopussa olevat jakeet 16–19, missä tapahtuu dramaattinen käänne tekstin sisällössä.
Christoph Luxenberg katsoo, että jakeessa 6 oleva verbi ei tarkoita lukemista, vaan opettamista: "Me opetamme sinua, ettet unohda".
Motion
Motion on Applen kehittämä macOS-käyttöjärjestelmässä toimiva kaupallinen video- ja animaatioefektien tekoon tarkoitettu tietokoneohjelma. Ohjelmaa käytetään elokuvien ja tv-sarjojen editoinnissa sekä muun muassa tekstityksessä.
Thomas Corneille
Thomas Corneille (1625−1709) oli ranskalainen näytelmäkirjailija. Hänen ensimmäinen näytelmänsä oli komedia Les engagements du hasard (1647). Hänen ensimmäinen murhenäytelmänsä Timocrate (1656) vastaanotettiin niin suosiollisesti, että se pysyi keskeytyksettä näyttämöllä puoli vuotta. Hänen muita näytelmiään ovat Ariane (1672), jota Voltaire piti hänen parhaana draamanaan, ja Le comte Essex. Hänellä oli kirjailijana kaikki veljensä viat, mutta ei hänen eteviä ja yleviä ominaisuuksiaan. Corneille oli myös kielitieteilijä.
Corneille oli Ranskan akatemian jäsen.
Thomas Corneillen veli oli näytelmäkirjailija Pierre Corneille.
Remigija Nazarovienė
Remigija Sablovskaitė-Nazarovienė (s. 2. kesäkuuta 1967 Ašgabat, Turkmenistanin SNT) on liettualainen yleisurheilija, joka kilpaili moniotteluissa. Hän menestyi myös pika-aitajuoksussa, korkeushypyssä, pituushypyssä ja kuulantyönnössä. Hän edusti maajoukkuetasolla Neuvostoliittoa sen hajoamiseen saakka ja seuratasolla Dynamo Vilnaa. Nazarovienė voitti pronssia seitsenottelussa Ateenan MM-kisoissa 1997. Hän osallistui olympialaisiin kolmesti, vuosina 1988–1996. Nazarovienėn parhaaksi olympiasijoitukseksi jäi seitsenottelun viides tila Soulin kisoista 1988.
Nazarovienė voitti yhteensä 11 maansa mestaruutta seitsemässä eri lajissa. Hän oli naimisissa virolaisen yleisurheilija Andrei Nazarovin kanssa.
Ennätykset
Lähde: IAAF
Luettelo televisiosarjan Girls jaksoista
Girls on yhdysvaltalainen televisiosarja, joka alkoi Yhdysvalloissa HBO-kanavalla 15. huhtikuuta 2012. Sen on luonut Lena Dunham, joka on myös käsikirjoittanut, ohjannut ja tuottanut sarjaa sekä näyttelee myös sarjan pääosaa.
Jättiläissaaren jätinkirkko
Jättiläissaaren jätinkirkko on Pohjois-Pohjanmaalla Muhoksella sijaitseva jätinkirkko.
Sijainti
Jätinkirkko sijaitsee Pirttijärvestä noin 1,5 kilometriä kaakkoon. Se on Sanginjoen eteläpuolisen suosaarekkeen korkeimmalla kohdalla. Se sijaitsee soisella alueella, kooltaan noin 200×400 metriä olevalla kivisellä kangassaarekkeella. Sinne johtaa Pirttijärven itäpuolelta pitkospuupolku.
Jätinkirkko
Saarekkeen korkeimmalla kohdalla on pyöristyneen suorakaiteen muotoinen kiviröykkiö, kooltaan noin 17×12 metriä. Siinä on kolmen metrin paksuiset, 50–80 senttimetriä korkeat vallit, joissa on aukot luoteispäädyn keskellä ja kaakkoispäädyn etelänurkassa. Sisätila on mitoiltaan 11×6 metriä.
Jätinkirkko on rakentamisaikanaan sijainnut meren rannalla. Nykyään matkaa meren rantaan on noin 34 kilometriä.
Tutkimuksia
Jätinkirkolla ei ole suoritettu tarkempia tutkimuksia. Se on ollut mukana inventoinneissa vuonna 1985 (H. Taskinen) ja 2012 (Hans-Peter Schultz).
Tukkateatteri
pienoiskuva|Tukkateatterin sisäänkäynti Tammelan puistokadun varressa Tampereella vuonna 2014. Tukkateatteri on tamperelainen harrastajateatteri.
Vuonna 1999 perustettu Tukkateatteri on tehnyt näytelmiä etupäässä omien dramatisointiensa pohjalta, mutta ohjelmistossa on ollut myös klassikkonäytelmiä. Teatteri valmistaa vuodessa noin kuusi omaa produktiota. Teatteriproduktioiden tuottamisen lisäksi Tukkateatteri muun muassa järjestää kaikille avoimia, tamperelaisille harrastajateattereiden jäsenille tarkoitettuja teatterialan kursseja sekä teatterin jäsenille suunnattua pienryhmätoimintaa, kuten improvisaatioteatteria. Lisäksi Tukkateatterilla kokoontuu teatterin oma tekstihautomo Tukkateksti, englanninkielinen Tukka Goes Hair -ryhmä sekä työttömille ja eläkeläisille tarkoitettu Päiväpaja. Teatteri valmistaa vuodessa noin kuusi omaa produktiota.
Kiertävänä teatterina aloittanut Tukkateatteri toimi vuosina 2008–2015 Tammelan puistokatu 29:n huonenäyttämöllä. Vuonna 2016 teatteri muutti uusiin tiloihin Laukontorille osoitteeseen Laukontori 12. Teatteri myös jälleenvuokraa tilaansa tamperelaisille tilattomille teatteriryhmille. Ryhmä esiintyy myös Tampereen ulkopuolella kuten kesäteatterinäytös 2021 "Rauhanrikkojat".
Teatterin perustivat opiskeluaikoinaan nykyisin nukketeatteriammattilainen Alma Rajala, näyttelijä Kirsi Kärnä, kansanmuusikko Pekko Käppi, kirjailija Silja Sillanpää sekä Anniina Hankkio.
Hinchinbrook Island
Hinchinbrook Island on saari Alaskan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Saari sijaitsee Alaskanlahdella ja on yksi Prince William Soundin Alaskanlahdesta erottavista saarista. Saaren pinta-ala on 445 neliökilometriä ja se on Yhdysvaltojen 37. suurin saari. Saarella asui vuoden 2000 väestönlaskennan aikaan 5 vakituista asukasta.
Saarella lounaisosassa sijaitsee alun perin vuonna 1910 rakennettu Cape Hinchinbrookin majakka.
Agneta Rosenbröijer
Agneta Bröijer, vuodesta 1647 Rosenbröijer (1620–11. syyskuuta 1697), oli viipurilainen menestyneen kauppiaan leski, joka jatkoi miehensä liiketoimintaa hänen kuolemansa jälkeen ja lukeutui harvojen Viipurin ulkomaankauppaa käyneiden joukkoon. Toisessa aviossaan hänen jatkoi liiketoimia ja puolusti toisen miehensä kuoleman jälkeen perheen velkaantunutta taloutta. Häntä on kuvattu temperanttiseksi ja ylpeäksi henkilöksi.
Elämä
Agneta Rosenbröijer oli Viipurin pormestarin Tönnies Bröijerin tytär ja hänen äitinsä oli kaupungin saksalais-suomalaisen Cröellin pormestarisuvun tytär.
Tie kauppiaaksi
Agneta Rosenbröijer meni naimisiin vuonna 1640 kauppias Anders Skarpenbergin kanssa, jonka alana oli rihkama- eli irtotavarakauppa. Mies kuului Viipurin pieneen, vain 40 kauppiasta käsittäneeseen ulkomaankauppaa harjoittaneeseen valtaporvaristoon.
Anders Skarpenberg harjoitti myös salakuljetusta. Kaupungin johdon määräämässä tarkastuksessa puodista löytyi puoli pakkaa kaupungin tuulaakiluetteloihin merkitsemätöntä, leimaamatonta kangasta. Kansanjuhlan piirteitä saaneessa tarkastuksessa kauppiaspariskunta käytti niin värikästä kieltä, että sitä puitiin myöhemmin oikeudessa. Rouva syytti kaupantarkastaja Rötgert Cassia siitä, että hän havitteli kangasta omien poikiensa vaatteita varten.
Anders Skarpenberg kuoli vuonna 1652. Agneta jäi leskeksi isänsä mukaan nimetyn Anders-pojan kanssa. Liikkeessä hänellä oli apunaan kauppa-apulainen Lucas Zitting. Agnetan isä oli vuonna 1647 aateloitu nimellä Rosenbröijer ja samalla Agneta oli noussut aateliseen yhteiskuntaluokkaan. Hän otti leskeksi jäätyään isänsä nimen ja tuli tunnetuksi Agneta Rosenbröijerinä.
Mallilennokki
300px|thumb|[[Lockheed C-130 Hercules|Hercules-kuljetuskoneen 1:7 mittakaavaan rakennetun pienoismallin lennättäminen vaatii viiden henkilön miehistön]] Mallilennokki on lennokki, joka on tehty jonkin ilmaa raskaamman ilma-aluksen lentäväksi pienoismalliksi. Oikeaa lentokonetta, jonka pienoismalli on kyseessä kutsutaan esikuvaksi. Mallilennokkia kutsutaan myös usein termillä skaalalennokki, jossa "skaala" viittaa mittakaavaan, skaalattuun lentokoneeseen. Mallilennokki voi olla periaatteessa minkä kokoinen tahansa, mutta käytännössä lennokit ovat siipien kärkiväliltään noin 20 cm:sta muutamaan metriin ja painoltaan muutamasta kymmenestä grammasta muutamiin kymmeniin kiloihin.
Agneta Rosenbröijer
Tie kauppiaaksi
Yrityksen liiketoiminta ulottui aina Lyypekkiin saakka. Kotimaassa asiakkaita olivat muun muassa armeijan upseerit. Eräässä velkomiskiistassa viipurilaisen suurkauppiaan Anton Borchardtin kanssa Agneta kääntyi maaherra Johan Rosenhanen puoleen ja sai hänelle asetetun arestin purettua.
Mallilennokki
Mallilennokkiharrastajan tavoitteena on tehdä pienoismallista mahdollisimman samankaltainen kuin esikuvansa. Kaikissa kohdin pyritään saavuttamaan realistisuus, eli esikuvan ulkomuodot, mittasuhteet, väritys, pintakäsittely ja yksityiskohdat pyritään kopioimaan pienoiskokoon. Malleille järjestetään myös kilpailuja, joissa arvioidaan miten hyvin koneen ulkonäkö ja lento-ominaisuudet noudattavat esikuvaansa.
Voimanlähteet
thumb|180px|Mallilennokkia voidaan lennättää ja ohjata radio-ohjauksen avulla Mallilennokki voi käytännössä olla minkä tahansa ilmaa raskaamman ilma-aluksen lentävä pienoismalli. Se voi olla moottori- tai suihkumoottorilennokki, helikopteri tai liidokki eli purjekoneen lentävä pienoismalli. Radio-ohjattavien mallilennokkien voimalähteenä käytetään yleisimmin pieniä metanoli- tai bensiinikäyttöisiä mäntämoottoreita, kaksi- tai nelitahtisia. Myös sähkömoottorit ovat yleisiä erityisesti pienemmissä mallilennokeissa. Helikopterin voimalähteenä voi olla sähkömoottori, mäntämoottori tai jopa turbiini. Pienissä jettilennokeissa voidaan käyttää sähkömoottoria, suuremmissa on yleensä oikea, kerosiinilla toimiva pienoissuihkumoottori. Vapaastilentävissä pienissä mallilennokeissa voidaan käyttää kumimoottoria. Radio-ohjattava polttomoottorikäyttöinen mallilennokki on ylivoimaisesti yleisin mallilennokkien tyyppi. Myös jetit eli oikealla suihkumoottorilla varustetut mallilennokit ovat suosittuja ja yleistymässä.
Agneta Rosenbröijer
Toinen avioliitto ja ylellinen elämä
Keväällä 1655 hän avioitui uuden aatelisen säätynsä mukaisesti aatelisen kapteeni Peter von Gerttenin kanssa, jonka isoisä Berend von Gertten oli ollut Tallinnan pormestari. Myöhemmin suvun jäsenet olivat siirtyneet sotilasuralle. Peter von Gertten palveli Savon jalkaväkirykmentissä ja kävi sotaa Ruotsin Itämeren maakunnissa koko 1650-luvun lopun. Puolan sodassa Savon rykmentti kärsi suuria tappioita, mutta von Gertten palasi kotimaahan 1661. Vuosikymmenen loppuajan von Gertten palveli kotimaassa ja sai ylennyksen everstiluutnantiksi 1670.
Mallilennokki
Ohjaus
Mallilennokin ohjaus tapahtuu pääsääntöisesti radio-ohjauksen avulla, tai se voi olla myös vapaastilentävä lennokki. Ennen varsin yleinen lennokkien siimaohjaus ei koskaan ole ollut mallilennokeissa suosittu, nykyään siimaohjatut mallilennokit ovat erittäin harvinaisia.
Agneta Rosenbröijer
Toinen avioliitto ja ylellinen elämä
He viettivät Viipurissa tuhlaavaista elämäntapaa ja suhtautuivat uhmakkaasti kirkkoon ja kaupungin esivaltaan. Von Gertten oli uhannut ottaa hengen pormestari Plantinilta, joka ei sen johdosta uskaltanut liikkua kotoaan pitkään aikaan. Toisella kertaa hän uhkasi murhata piispan kuorissa. Agnetan on todettu myös uhanneen vastaavalla kohtalolla niitä, jotka aikoisivat sulkea hänen rihkamapuotinsa Skarpenbergin puutteellisen perinnönjaon takia.
Pariskunta vuokrasi everstiluutnantti Erik Boijelta Yskjärven säteri Muolaan pitäjässä 1650-luvulla. Omia rälssimaita von Gerttenin perhe hankki 1663 Kivennavan ja Muolaan pitäjistä ostamalla Ahijärven säterin Mårten Rosenstiernan perillisiltä.
Mallilennokki
Harrastus ja kilpailutoiminta
Suomessa on useita lennokki- ja ilmailukerhoja, joissa harrastetaan myös mallilennokkeja. Kilpailutoimintaa organisoi Suomen Ilmailuliitto yhdessä mallilennokkilajiryhmän Scale Finlandin kanssa. Suomessa järjestetään muutamia Suomen Cup-tason radio-ohjattavien mallilennokkien kilpailuja vuodessa, useissa eri kilpailuluokissa.
Agneta Rosenbröijer
Toinen avioliitto ja ylellinen elämä
Agneta Rosenbröijerin setä oli kauppias Johan Cröelliin (aateloituna Johan Rosencröel). Hän oli värikäs persoona, joka sai kuolemantuomion, mutta armahdettiin ja lopulta myös aateloitiin. Cröell lahjoitti tilansa Käkisalmen ja Viipurin läänissä von Gerttenille sitä vastaan, että hänestä huolehdittaisiin ja haudattaisiin kuoltuaan asianmukaisesti. Lahjoituksen vahvisti kuningatar Hedvig Eleonora 28.3.1666. Näin kartanoton aatelispariskunta pääsi nauttimaan Bröijereiden omistamasta tilasta Juustilanjoen kylässä.
Velkataakka
Peter von Gertten kuoli sairastettuaan kauan 13.6.1671. Perhe oli velkaantunut ylellisen elämän johdosta ja velat lankesivat maksuun miehen kuoltua. Maaomaisuus oli jo kiinnitetty useaan otteeseen. Agnetalta kesti seitsemän kuukautta, ennen kuin hän sain hankittua varat miehensä ruumiin hautaamiseen asianmukaisin menoin Viipurin tuomiokirkon lattian alle kuorin ulkopuolelle. Pitkissä neljätoista vuotta kestäneissä velkomisoikeudenkäynneissä Agneta menetti tilat ja isänsä rahat, kun hän oli luovuttanut velkakirjan von Gerttenille Ahijärven hovin maksamista varten.
Agneta anoi kuninkaalta tukea tilanteeseensa, ja kuningas lahjoittikin vuonna 1685 hänelle eliniäksi nykyisen Pieksämäen alueelta kuusi tilaa. Viimeisinä vuosinaan hän riitaantui vielä poikansa vänrikki Bernt Wilhelm von Gerttenin kanssa, joka havitteli omaa isänperintöään Juustilanjoen tiloista. Hän kuoli Viipurissa syyskuussa 1697 korkeassa 77 vuoden iässä ja haudattiin Siikaniemen kirkkoon.
Euparen M
Euparen M on kasvitautien torjunta-aine, jonka vaikuttava aine on tolyylifluanidi.
Historia
Euparen M -ainetta on käytetty Suomessa vuodesta 1993 lähtien monille hedelmä-, marja- ja koristekasveille. Elintarviketurvallisuusvirasto Evira rajoitti Euparen M -aineen käyttöä huhtikuussa vuonna 2007 vesistöihin rajoittuvilta alueilta, joista otettavan juomaveden puhdistukseen käytetään otsonointia. Joulukuussa vuonna 2007 Euparen M -valmisteen tuottaja Bayer CropScience ilmoitti lopettavansa kyseisen valmisteen markkinoinnin maailmanlaajuisesti. Tämän vuoksi Evira päätti peruuttaa valmisteen hyväksymisen 1.10.2008 lukien, jonka jälkeen Euparenin käyttö kasvinsuojelutarkoituksiin ei ole enää Suomessa sallittua.
Dikotomia
Dikotomia (kahtiajako tai kahtiajakautuneisuus) tarkoittaa kohteiden kahtiajakamista sen mukaan, onko niillä jokin ominaisuus vai ei. Jokainen kokonaisuuden osa kuuluu siis jompaankumpaan ja vain jompaankumpaan puoleen tätä kahtiajakoa. Jaon kaksi osaa ovat usein hyvin erilaisia ja niistä on käytettävissä termi "vastapuolet".
Greenpeace (täsmennyssivu)
Greenpeace International on maailman suurin ympäristöjärjestö. Tämän lisäksi sanalla "Greenpeace" voidaan viitata ainakin seuraaviin:
Ousmane Sembène
Sembène toimi mekaanikkona (1937-1938) ja oli toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen niin sanottuna siirtomaasotilaana (1942-1946) Senegalissa ja Ranskassa. Hän palasi Senegaliin, mutta työnsaantiongelmien vuoksi hän muutti 1948 Marseilleen ja toimi ahtaajana ja tummaihoisten työntekijöiden ammattiyhdistyksen pääsihteerinä. Kirjailijan ura alkoi teoksella Le Docker noir (1956). Sembène palasi Senegaliin (1960), ja tajusi, ettei kirjallisuudella ole suurta vaikutusta lukutaidottomien keskuudessa, joten hän katsoi parhaaksi ryhtyä elokuvantekoon. Hän sai 1961 stipendin Moskovan elokuvakouluun (VGIK), jossa hän opiskeli Sergei Gerasimovin ja Mark Donskoin ohjauksessa (1962). Sembènen ensimmäinen elokuva oli L’Empire Sonrai (1963). Samana vuonna valmistui lyhytelokuva Borom Sarret. Sembène on myös vuonna 1972 aloittaneen Kaddu-sanomalehden perustajapäätoimittaja.
Sembènen saamiin elokuvapalkintoihin kuuluvat muun muassa ranskalaisen Jean Vigo -palkinto parhaasta pitkästä ranskankielisestä elokuvasta, kultaisen Tanit-palkinto Karthagon elokuvajuhlilta ja Dakarin festivaalien Negro Arts -palkinto (1966); Cannesin elokuvajuhlien palkinto (1967), Venetsian elokuvajuhlien tuomariston palkinto (1969), Atlantan elokuvajuhlien palkinto (1970).
Nepal kesäolympialaisissa 2016
Nepal osallistui kesäolympialaisiin 2016. Sitä edusti seitsemän urheilijaa viidessä lajissa. Joukkueen lipunkantajana avajaisissa toimi judoka Phupu Lhamu Khatri.
Sharp X1
X1 on Sharp-yhtiön valmistama 8-bittisten tietokoneiden sarja, joka oli suosittu Japanissa.
Sarjan tietokoneet julkaistiin vuonna 1982. Laitteessa ei ollut ROM-muistissa BASIC-ohjelmaa tai käyttöjärjestelmää vaan ne ladattiin tallennusmedialta kuten levykkeeltä.
Tietokoneissa oli Sharpin valmistama Zilog Z80A suoritin. Ensimmäisissä malleissa oli 64 KB RAM-muistia, mutta myöhemmissä Turbo-malleissa muistia oli 128 KB.
X1 oli seuraaja Sharp MZ-sarjalle. X1-sarjan seuraaja oli Sharp X68000.
Pelit
Tietokoneelle on julkaistu tunnettuja pelejä kuten:
Barbara Špiler
pienoiskuva|Barbara Špiler Barbara Špiler (s. 2. tammikuuta 1992 Brežice) on slovenialainen moukarinheittäjä.
Špiler saavutti pronssia Ostravan alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2007 tuloksella 55,97. Hän sijoittui neljänneksi Bydgoszczin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2008. Hän voitti 2009 kultaa alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa Bressanonessa tuloksella 59,33 ja Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla Tampereella heitettyään 63,57. Hän sai hopeaa Monctonin alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2010 heitettyään 65,28. Hän voitti alle 20-vuotiaiden Euroopan-mestaruuden Tallinnassa 2011 tuloksella 67,06.
Špiler rikkoi naisten Slovenian ennätyksen ensimmäisen kerran 6. kesäkuuta 2009 heitettyään Velenjessä 64,90. Maansa nykyisen ennätyksen 71,25 hän heitti Čakovecissa 5. toukokuuta 2012. Hän on voittanut naisten Slovenian-mestaruuden 2009, 2012−2015 ja 2019 sekä talvimestaruuden 2010, 2012−2016 ja 2019.
Stange
Stange on kunta Innlandetin läänissä Norjassa. Stangen kunta perustettiin 1. tammikuuta 1838. Romedalin kunta yhdistettiin Stangeen 1. tammikuuta 1964. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan Stangen kunnassa oli 19 407 asukasta.
Frans de Cort
Frans de Cort (1834−1878) oli flaamilainen runoilija. Cortin runollinen mielikuvitus ei ollut korkealentoinen, mutta sen sijaan hänen runoissaan on tunteen syvyyttä ja tunnelmallisuutta. Hän ylistää etupäässä kodin ja avioliiton tuottamaa onnea. Hänen runokokoelmiansa ovat Liederen ('Lauluja', 1857−1859), Zingzang (1866) ja Liederen (1868). Cort käänsi äidinkielelleen ulkomaisia runoilijoita.
Kýkkoksen luostari
Kýkkoksen luostari (, myös Kýkkoksen Neitsyt Marian luostari, Μονή της Παναγίας του Κύκκου, Moní tis Panagías tou Kýkkou, Kýkkon luostari) on ortodoksinen luostari Kyproksen saarella. Se on omistettu Neitsyt Marialle (Panagía).
pienoiskuva|vasen|240px|Kýkkoksen luostaria. Kýkkoksen luostari on Kyproksen suurin ja vaurain luostari. Se on perustettu bysanttilaisella ajalla keisari Aleksios I Komnenoksen aikana vuosina 1081–1118. Luostarin perustaja hermiitti Esaias (Isaiah) sai tuolloin keisarilta evankelista Luukkaan maalaamaksi väitetyn ja Konstantinopolissa siihen asti säilytetyn ikonin kiitoksena siitä, että oli parantanut keisarin tyttären. Samalla hän sai varat luostarin perustamiseksi ikonin säilyttämistä varten. Kýkkos-nimen alkuperä on epävarma.