cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sergei Paradžanov
Elämä ja ura
Vuonna 1984 Paradžanov ohjasi Georgiassa elokuvan ”Linnakkeen legenda” (Ambavi Suramis tsikhisa). Hänen ensimmäinen taidenäyttelynsä järjestettiin Tbilisissä vuonna 1985. Vuonna 1988 ohjaaja kuvasi Azerbaidžanissa Mihail Lermontovin teokseen perustuvan elokuvan ”Ašik-Kerib – satu rakastuneesta ašugista” (Ašiki Keribi). Vuonna 1989 Paradžanov alkoi kuvata kesken jäänyttä omaelämäkerrallista elokuvaa Khostovanank (”Tunnustus”). Ohjaaja kuoli syöpään 66 vuoden ikäisenä.
Ed Bickert
thumb|Ed Bickert ja [[Fraser MacPherson.]] Edward Isaac Bickert CM, (29. marraskuuta 1932 – 28. helmikuuta 2019 ) oli kanadalainen jazz-kitaristi. Hän syntyi viisilapisen perheen nuorimpana Manitobassa; perhe muutti pian Vernoniin Brittiläiseen Kolumbiaan. Perhe työskenteli omalla hedelmätarhallaan, mutta äiti oli myös pianisti ja isä viulisti. Ed oppi soittamaan kitaran perussoinnut veljensä opettamana. 1940-luvulla hän alkoi soittaa lavatansseissa vanhempiensa kanssa. Hän alkoi soittaa jazz-ryhmissä Torontossa opiskeluvuosiensa aikana ja jälkeen.
1960-luvulla Bickert oli studiomuusikkona, ja soitti mm. Moe Koffmanin ja Phil Nimmonsin levyillä. Hänestä tuli Rob McConnell's Boss Brassin jäsen.
Bickert tunnetaan Fender Telecasterin ominaisuuksien erinomaisena hyödyntäjänä.
Rosemarie Clooney levytti Bickertin kanssa 1980- ja 1990-luvuilla. Hän teki levyjä myös oman yhtyeensä kera.
Naisten yleisluistelun maailmanmestaruuskilpailut 1952
Naiset kilpailivat Kokkolassa, Suomessa yleisluistelun maailmanmestaruudesta 1.-2. maaliskuuta 1952. Kilpailuissa oli 14 osanottajaa, joista peräti kahdeksan tuli Neuvostoliitosta sekä kaksi niin Norjasta, Ruotsista kuin Suomesta.
Kiinteistötyönantajat
Kiinteistötyönantajat ry KITA, vuoden 2013 loppuun Kiinteistöpalvelut ry, on kiinteistöalan ainoa työnantajajärjestö. Vuonna 2002 perustettu järjestö toimii kiinteistöalan työnantajien työmarkkinapoliittisena edunvalvojana ja neuvonantajana sekä kiinteistöpalveluja tuottavien yritysten elinkeinopoliittisena edunvalvojana. Kiinteistötyönantajat ry on Elinkeinoelämän keskusliitto EK:n jäsenliitto.
Kiinteistötyönantajat ry:n toimitusjohtaja on Pia Gramén .. Liiton hallituksen puheenjohtajana toimii Kari Virta ISS Palvelut Oy:stä ja varapuheenjohtajana Hannu Salonen HH-Kiinteistöpalvelut Oy:stä.
Akaasiat
Akaasiat eli akasiat (Acacia) on kasvisuku, johon kuuluu lämpimässä ilmastossa viihtyviä puita ja pensaita. Sen kuvasi Carl von Linné Afrikassa jo vuonna 1773. Sukuun kuuluu noin 1 300 lajia, joista 950 elää luonnonvaraisina Australiassa. Akaasiat voidaan käsittää yhtenä isompana sukuna tai jakaa pienemmiksi suvuiksi, joita ovat pajuakaasiat (Acacia), palloakaasiat (Vachellia) ja tähkäakaasiat (Senegalia).
Akaasian kukissa on hyvin pienet terälehdet, mutta verholehdet ovat usein näyttävät, ja ne tekevät kukinnoista pallomaisen pajunkissan näköisiä. Mimosan nimellä myydään kukkakaupoissa kulta-akaasian ja hopea-akaasian oksia, joissa on keltaiset palleroiset kukinnot.
Afrikan savannilla akaasia on valtapuu, ja akaasian lehdet ovat muun muassa kirahvin pääravintoa.
Akaasian puuaines on kovaa ja hyvin kestävää, ja sitä käytetään puusepänteollisuudessa. Monien lajien maitiaisnesteellä on kosmeettista tai lääketieteellistä käyttöä. Muun muassa arabikumi tehdään akaasian (Acacia arabica) maitiaisnesteestä.
Murrow’s Boys
Murrow's Boys tai The Murrow Boys on radiotoimittajien ryhmä, jonka CBS palkkasi Edward R. Murrow'n aloitteesta radion uutistoimitukseensa vähän ennen toista maailmansotaa tai sen aikana. Ryhmän pääasiallisena tarkoituksena oli raportoida Euroopan tapahtumista. Murrow valitsi henkilökohtaisesti yksitoista toimittajaa, joista kymmenen oli miehiä ja yksi nainen:
Toimittajien valintakriteereitä olivat muun muassa asiantuntemus, suhteet, kielitaito ja valmius vaarallisiinkin tehtäviin. Aikaisempi radiotoimittaja- tai yleensäkään toimittajakokemus ei ollut välttämätön, mistä CBS:n johto oli aluksi eri mieltä Murrow'n kanssa. Sodan alkuvaiheen jälkeen monet toimittajat siirtyivät seuraamaan sotatapahtumia Euroopan ulkopuolle. Esimerkiksi Cecil Brown siirtyi Pohjois-Afrikkaan, Eric Sevareid Aasiaan ja Winston Burdett Irakiin ja Iraniin.
Murrow järjesti vielä sodan päätyttyä CBS:n palveluksessa olleille toimittajille hyvän aseman talon sisältä. Monet kirjoittivat muistelmateoksia sotavuosien kokemuksistaan, ja useista tuli vaikutusvaltaisia televisiotoimittajia.
Alcee Hastings
pienoiskuva|Alcee Hastings. Alcee Lamar Hastings (5. syyskuuta 1936 Altamore Springs, Florida – 6. huhtikuuta 2021 ) oli Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsen, joka kuului demokraattiseen puolueeseen. Hastings valmistui Fisk Universitystä ja suoritti oikeustieteellisen tutkinnon Florida A&M Universityssä Tallahasseessä.
Hastings oli asianajaja, kansalaisoikeusaktivisti ja tuomari. Presidentti Jimmy Carter nimitti hänet vuonna 1979 liittovaltion tuomariksi Floridaan, missä hän palveli kymmenen vuoden ajan. Hän oli ensimmäinen afroamerikkalainen vastaavassa tehtävässä Floridan osavaltiossa. Yhdysvaltain senaatti erotti hänet 20. lokakuuta 1989 liittyen FBI:n mafiatutkintaan. Hastingsistä tuli Yhdysvaltain historian kuudes liittovaltion tuomari, joka on erotettu virastaan Yhdysvaltain senaatin päätöksellä.
Hänet valittiin edustajainhuoneeseen ensimmäistä kertaa 1992. Hän palveli edustajainhuoneessa 15 virkakautta kuolemaansa 2021 asti. Hän kuoli huhtikuussa haimasyöpään.
Ihmisoikeudet ja vaalitarkkailu
Hastings oli yksi demokraattien neljästä U.S. Helsinki -komission jäsenestä. Hän edusti Yhdysvaltain kongressia myös Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamenttivaltuuskunnassa varapuheenjohtajana.
Hän osallistui 19. maaliskuuta 2006 Valko-Venäjän presidentinvaalin valvomiseen.
Kansanedustaja Kimmo Kiljunen on kilpaillut Alcee Hastingsin kanssa Euroopan unionin turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön parlamenttivaltuuskunnan puheenjohtajuudesta. Kiljunen valittiin varapuheenjohtajaksi kaudeksi 2001–2004 kuudesta ehdokkaasta 123 äänellä. Alcee Hastings sai 134 ääntä ja turkkilainen Ahmet Tan 87 ääntä. Kaikki kolme valittiin varapuheenjohtajiksi. Varapuheenjohtajia on yhdeksän, joista vuosittain valitaan uudelleen kolme. Vuonna 2004 käytiin vaali puheenjohtajuudesta, missä ehdokkaina olivat Alcee Hastings, ranskalainen senaattori Michel Voisin, Saksan liittopäivien Gert Weisskirchen ja Kimmo Kiljunen, joka yritti tulla valituksi ilman sosialistiryhmän tukea puheenjohtajaksi. Alcee Hastings valittiin puheenjohtajaksi vuosiksi 2004–2006.
Laura Närhi
Laura Närhi (s. 19. tammikuuta 1978 Kirkkonummi ) on suomalainen laulaja. Soolouraansa lisäksi Närhi esiintyy Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”, ”Tämä on totta”, ”Mä annan sut pois” ja ”Siskoni”.
Ura
Laura Närhi tuli tunnetuksi vuonna 1998 aloittaneen Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Vuonna 2002 Närhi esitti suureksi radiohitiksi muodostuneen Kuutamolla -elokuvan tunnuskappaleen ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”. Kemopetrol jäi tauolle vuonna 2007, jonka jälkeen Närhi alkoi työstää ensimmäistä sooloalbumiaan, Suuri sydän, joka julkaistiin elokuussa 2010. Albumia on myyty yli platinalevyrajan. Albumilta hiteiksi nousivat kappaleet ”Tämä on totta” sekä ”Mä annan sut pois”, jotka molemmat myivät kultaa.
Syyskuussa 2011 Kemopetrol julkaisi uuden albumin, A Song & A Reason. Vielä saman vuoden lopussa Närhi julkaisi uuden soolosinglen, Tehosekoitin-yhtyeen levyttämästä ”Hetken tie on kevyt” -kappaleesta tehdyn coverin, joka oli vuonna 2012 ensi-iltansa saaneen Vuosaari-elokuvan tunnuskappale. Kappale nousi sekä single- että latauslistan ensimmäiselle sijalle ja oli parhaimmillaan Suomen neljänneksi soitetuin radiokappale.
Närhi julkaisi toisen sooloalbuminsa Tuhlari lokakuussa 2012. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän neljässä päivässä. Albumia on myyty yli 16 000 kappaletta. Syksyllä 2013 Närhi oli myös yksi Vain elämää -televisiosarjan toisen tuotantokauden artisteista.
Helmikuussa 2016 Närhi julkaisi uuden singlen, ”Supersankari”. Kappaleen kerrottiin olevan ensimmäinen single Närhen vielä saman vuoden aikana julkaistavalta kolmannelta sooloalbumilta. Lopulta kolmas albumi julkaistiin vasta marraskuussa 2020 ja ”Supersankari”-kappale oli mukana vain CD-version bonusraitana.
Taustaa
Laura Närhen isä on muusikko-säveltäjä Seppo Närhi. Hänen äitinsä on Suomessa toimineen BMG-levy-yhtiön entinen toimitusjohtaja Maija Kuusi ja isäpuoli säveltäjä-tuottaja Kim Kuusi.
Närhi oli vuosina 2011–2014 naimisissa muun muassa musiikkivideo-ohjaajana työskentelevän Pekka Haran kanssa. Närhellä on vuonna 2014 syntynyt tytär.
Konseptialbumi
Konseptialbumi tarkoittaa musiikissa levyalbumia, joka muodostaa kappaleiltaan jonkinlaisen harkitun kokonaisuuden (sanan alkuperä on latinan conceptum, sanasta concipere ’sommitella, kirjoittaa’). Tämä muodostaa vastakohdan perinteisen popmusiikin albumeille, jotka ovat tavallisesti vain sarja erillisiä kappaleita vailla keskinäistä yhteyttä. Sellaisia jatkokertomuksen sisältäviä albumeita, joissa kaikki kappaleet liittyvät aihepiiriltään toisiinsa muodostaen jonkinlaisen juonellisen kokonaisuuden, kutsutaan myös teema-albumeiksi.
The Beatlesin vuonna 1967 julkaistua albumia Sgt. Pepper’s Lonely Hearts Club Band pidetään usein ensimmäisenä todellisena konseptialbumina, vaikka ennen sitä esimerkiksi Frank Sinatra, Frank Zappa ja The Beach Boys olivat julkaisseet albumeja, joiden kappaleet noudattavat samaa tematiikkaa. Monet Sgt. Pepperin raidat ovat varsin irrallisia kokonaisuuteen nähden, mutta levyä on kuitenkin mietitty kokonaisuutena eikä vain kokoelmana yksittäisiä kappaleita. Esimerkiksi toiseksi viimeisellä raidalla ensimmäisen kappaleen teema palaa uudelleen. Juuri tämä albumien näkeminen kokonaisteoksina oli ratkaiseva muutos konseptialbumien ilmaantumisessa.
Nirvanan The Story of Simon Simopath (1967), The Pretty Thingsin S.F. Sorrow (1968), The Kinksin Arthur (Or the Decline and Fall of the British Empire) (1969) ja The Whon Tommy (1969) olivat ensimmäisiä rockalbumeja, joiden kappaleet muodostivat juonellisen kokonaisuuden. Myöhemmistä yhtyeistä Pink Floyd tunnetaan konsepti- ja teema-albumeistaan.
Konseptialbumit ovat erityisen suosittuja progressiivisessa rockissa, eikä teema-albumien tekeminen ole vierasta metallimusiikissakaan.
Knistan kirkko
thumb|250px|Kirkon kattomaalauksia|alt=|vasen
Knistan kirkko on Ruotsissa Lekebergin kunnan Fjugestassa sijaitseva kirkkorakennus. Knistan kirkko on rakennettu 1100-luvulla, ja se on Närken vanhin ajoitettu kirkko. Runkohuoneen puumateriaalista otetut näytteet todistavat sen olleen rakennettuna jo vuonna 1123. Kirkon vieressä sijaitsee hauta-alue, jota on käytetty jo rautakaudella.
Varhaiskeskiajalla kirkon runkohuoneen eteläisellä sivulla oli sisäänkäynti, joka muurattiin umpeen vuonna 1889 ja otettiin takaisin käyttöön 1950-luvulla tehdyssä remontissa. Sisäänkäynnin taottu rautaovi on nykyisin Örebron lääninmuseossa. Myöhemmin keskiajalla kuoria laajennettiin ja runkohuoneen pohjoissivulle rakennettiin sakaristo. Kuoria laajennettiin uudestaan 1720-luvulla. Sakariston vieressä oleva lisärakennus tehtiin vuonna 1986 varastoksi.
Myöhäiskeskiajalla tai 1600-luvulla tehtiin nykyiset holvit. Holeveissa ja seinissä on 1600-luvulta hyvin säilyneet maalaukset, joiden aiheena ovat Vanhan testamentin kertomukset. 1950-luvulla tehdyn remontin tarkoitus oli palauttaa kirkon vanhempi ulkonäkö, ja silloin muun muassa saarnastuoli ja alttaritaulu saivat takaisin alkuperäisen värityksensä. Kirkon vanhimmat kattotuolit on rakennettu tavalla, joka muistuttaa sauvakirkkoja. Joissakin niistä on myös jälkiä maalauksista, mikä todistaa, että ne ovat olleet näkyvissä alusta asti.
Sanoittaja
Sanoittajalla tarkoitetaan yleensä musiikkikappaleen sanoituksen kirjoittajaa. Oopperassa sanoittajasta käytetään nimitystä libretisti.
Sanoitus on lyriikkaa, joka on tarkoitettu pääsääntöisesti kuultavaksi ja solistin laulettavaksi. Sanoituksesta käytetään tämän vuoksi myös nimitystä laululyriikka. Sanoittaja kirjoittaa sanat tyypillisesti joko valmiiseen laulun sävelmään, melodiaa mukaillen tai päinvastoin, jolloin säveltäjä säveltää valmiiksi kirjoitetun tekstin. Usein sanoitus syntyy myös sävellyksen kanssa yhtä aikaa ja monet lauluntekijät ovatkin sekä sanoittajia, että säveltäjiä.
Edu Kettusen mukaan laulun sanoituksen ei tarvitse toimia pelkkänä tekstinä, vaan ainoastaan laulettuna. Heikki Salon kirjoittaman laululyriikan käsikirjan Kahlekuningaslaji mukaan sanoitus ei ole suoraan rinnastettavissa normaaliin runouteen, vaan se on oma kirjoittamisen lajinsa.
Suomenkielisiä sanoitusoppaita on kirjoitettu verrattain vähän. Internetistä on kuitenkin löydettävissä ainakin Pertti Oskalan ja Samuli Koivulahden artikkeleita. Varsinaisia sanoituskursseja on pitänyt Heikki Salo Sateen ääni Oy:nsä kanssa ja lisäksi yksityisesti muun muassa Juice Leskinen, Vexi Salmi, Kauko Röyhkä, Jukka Virtanen, Pauli Hanhiniemi ja Samuli Koivulahti.
Oopperassa sanoittajasta käytetään nimitystä libretisti. Libretisti kirjoittaa kaiken oopperaan sisältyvän tekstin, myös puhutun, joten libretisti on osaltaan myös käsikirjoittaja. Oopperan tekstiä kutsutaan libretoksi. Nykyaikaisessa suomenkielisessä pop-musiikissa sanoitus on monien musiikkialan ammattilaisten mielestä biisin tärkein osa.
Sanoittajien ammattiyhdistystoiminta
Säveltäjien ja sanoittajien oikeuksia ja Suomessa valvova ja käyttökorvauksia keräävä tekijänoikeusjärjestö on Teosto, jonka asiakkaita ovat myös Musiikkikustantamot. Lisäksi merkittävänä pidettävän määrän julkaisseilla sanoittajilla (kuten myös säveltäjillä) on mahdollisuus liittyä Säveltäjät ja Sanoittajat Elvis ry:hyn, joka antaa ristiriitatilanteissa myös lakiapua ja toimii lauluntekijöiden ammattiyhdistyksen kaltaisena elimenä. Lisäksi yhtenä sanoittajien verkostoitumiselimenä on toiminut vuodesta 2014 alkaen Suomen sanoittajayhdistys, joka järjestää mm. säveltäjien ja sanoittajien match making -tilaisuuksia ja co writing työpajoja.
Hirmulinnut
Hirmulinnut (Phorusrhacidae) oli lintuihin kuulunut heimo, johon kuului joukko suurikokoisia lihaa syöneitä lajeja. Ne kehittyivät paleoseeni-ajan Etelä-Amerikassa, jossa ne olivat pitkään muutamien pussieläinlajien ohella hallitsevia petoeläimiä. Hirmulintujen koko vaihteli yhdestä metristä kolmeen metriin. Suuressa Amerikan eläimistönvaihdossa noin 3 miljoonaa vuotta sitten ne olivat ainoita suuria Etelä-Amerikasta lähtöisin olleita petoeläimiä, jotka levisivät onnistuneesti Pohjois-Amerikkaan. Niiden on usein väitetty selvinneen Amerikassa ihmisten tuloon saakka, mutta niiden jäännöksistä tehtyjen arvioiden mukaan viimeinen laji, Titanis, hävisi noin 1,8 miljoonaa vuotta sitten. Vuonna 2006 löydetyn hirmulintulaji Kelenken kallo on suurin koskaan löydetty linnun kallo: se on 71 senttimetriä pitkä, josta nokan osuus on 46 senttimetriä.
Luokittelu
Hirmulinnut on perinteisesti luokiteltu kuuluviksi kurkilintuihin, mutta myös kokonaan uuden lahkon perustamista on ehdotettu. Herculano Alvarengan ja Elizabeth Höflingin vuonna 2003 tekemän jaon mukaan hirmulintuihin kuuluu 5 alaheimoa, 14 sukua ja 18 lajia.
Sydänsähkökäyrä
right|140px Sydänsähkökäyrä eli elektrokardiogrammi (lyhenne EKG ) on sydämen toimintaan liittyviä sähköimpulsseja ja sitä kautta sydämen toimintaa kuvaava käyrä. Myös nimitystä sydänfilmi käytetään arkikielessä. Menetelmä on nimeltään elektrokardiografia. Se on ei-invasiivinen, edullinen ja erittäin yleinen tutkimus lääketieteellisessä diagnostiikassa. Tutkimuksessa potilaan iholle kiinnitetään elektrodeja, joilla mitataan sydämen aiheuttamia sähköisiä potentiaaleja.
EKG-kytkennät
thumb|Elektrodien sijainti yleisimmin käytetyssä 12-kytkentäisessä sydänsähkökäyrässä. Rintaelektrodeja on kuusi ja raajaelektrodeja neljä kappaletta. Yleisimmin käytetyssä kytkennässä sydänsähkökäyrää mitataan käyttäen kymmentä iholle kiinnitettävää elektrodia. Näistä kuusi on rintakehällä (elektrodit V1 - V6) ja neljä raajoissa (elektrodit I, II, III, sekä maadoituselektrodi). Elektrodien välisiä jännitevaihteluita tarkastelemalla muodostetaan 12 eri sähköistä kytkentää (käyrää), joiden avulla sydämen sähköistä toimintaa tarkkaillaan.
Kun sydänlihassolu supistuu tai rentoutuu, sen solukalvon yli vallitseva jännite muuttuu. Sydämessä eri alueiden sydänlihassoluryhmät aktivoituvat normaalisti johtoratajärjestelmän määräämässä järjestyksessä (oikean eteisen sinussolmuke-oikea eteinen-vasen eteinen-kammioiden väliseinä-kammioiden seinämät), ja näiden aktivaatiojännitteiden kulkusuunnista voidaan muodostaa sydämen aktivaation sähköinen vektori (se suunta, jossa suurin solumäärä aktivoituu tietyllä ajan hetkellä). Kytkennät piirtävät ylös- tai alaspäin suuntautuvaa viivaa riippuen siitä, tuleeko sydämen sähköinen vektori tietyllä hetkellä niitä kohti vai suuntautuuko se niistä poispäin. Jos missään sydämen kohdassa ei tapahdu supistusta tai relaksaatiota, EKG-käyrä piirtää tasaista viivaa.
Raajakytkennät
Raajakytkentöjä (molemmista käsistä ja vasemmasta jalasta jännitettä mittaavia kytkentöjä) on kuusi: I, II, III, aVL, aVR ja aVF. Näiden avulla tarkkaillaan sydämen sähköistä toimintaa frontaalitasossa (edestäpäin). I-kytkennässä positiivisena napana on vasen käsi ja negatiivisena oikea käsi, eli vasenta kättä lähestyvät impulssit piirtyvät positiivisina (ylöspäin paperilla) ja oikeaa kättä lähestyvät impulssit negatiivisina (alaspäin paperilla). II-kytkennässä positiivisena napana on vasen jalka, negatiivisena oikea käsi, ja III-kytkennässä positiivisena napana on vasen jalka, negatiivisena vasen käsi. aVR-kytkennässä oikea käsi on positiivinen, vasen käsi ja jalka yhdessä toimivat negatiivisena napana. aVL-kytkennässä positiivisen navan muodostaa vasemman käden kytkentä, negatiivisena napana toimivat oikean käden ja vasemman jalan kytkennät, ja aVF-kytkennässä vasen jalka on positiivinen, molemmat kädet yhdessä negatiiviset. Näin saadaan kuusi kytkentää, jotka katsovat sydäntä eri suunnista: aVR katselee sydäntä oikealta olkapäältä, aVL vasemmalta olkapäältä, I suoraan vasemmalta, II viistosti alavasemmalta, aVF suoraan alhaalta ja III viistosti alaoikealta.
thumb|180 px|Esimerkki EKG:sta hyperkalemian aikana.
Rintakytkennät
Rintakytkentöjä on myös kuusi: V1, V2, V3, V4, V5 ja V6, yksi kutakin rintaelektrodia kohden. Niiden avulla tarkkaillaan sydämen sähköistä toimintaa horisontaalitasossa (vaakatasossa). V1-kytkentä katsoo sydäntä oikealta päin aivan rintalastan vierestä neljännestä kylkivälistä. V2-kytkentä tarkastelee sydäntä rintalastan vasemmalta puolelta neljännestä kylkivälistä. V3 on tarkalleen V2:n ja V4:n välissä. V4-kytkentä laitetaan keskisolisviivaan viidenteen kylkiväliin, eli suunnilleen samaan linjaan nännin kanssa. V5 tulee V4:n ja V6:n väliin, ja V6 tulee keskiaksillaarilinjaan eli kainalon keskiosan linjaan ja samalle linjalle horisontaalitasossa kuin V4. Ne siis katsovat sydäntä eri kulmista rintakehältä. Kaikki rintakytkennät ovat unipolaarisia kytkentöjä, eli ne vertaavat mittaamaansa jännitettä nollaan, eivät toiseen kytkentään.
Rintakytkentöjä voidaan tarvittaessa laittaa koko rintakehän ympäri. Tällöin selkärangan viereen tuleva kytkentä on vasemmalla puolella V9, ja oikealle puolelle tulevat vasemman puolen peilikuvana kytkennät V3R-V9R. (V1:sta ja V2:sta ei ole oikean puolen R- eli peilikuvakytkentöjä, koska V1 on V2:n peilikuva). Näistä yleisimmin käytössä ovat V4R, joka kertoo sydämen oikean kammion tilasta, sekä V8, joka tulee selän puolelle ja kertoo sydämen takaseinämän tilasta. Kun nämä kytkennät otetaan tavallisten 12 kytkennän lisäksi saadaan 14-kanavainen EKG, josta on hyötyä erityisesti akuutin sydäninfarktin diagnostiikassa. Lisäksi voidaan käyttää ruokatorvielektrodia, jos halutaan tutkia sydämen takaseinämän tapahtumia mahdollisimman tarkasti. Rasitus-EKG antaa tietoa sydämen suorituskyvystä, ja siinä tutkitaan kaikkien 16:n rintakytkennän käyrät. Lapsilta EKG:ta otettaessa tutkitaan usein V4R-kytkentä.
EKG-käyrän osien nimet
thumb|300px|right|EKG-käyrän osien nimet.
EKG-käyrästä voidaan nimetä aaltoja ja komplekseja, jotka kuvaavat sydämen eteisten ja kammioiden toiminnan eri vaiheita. Normaalissa EKG:ssä ensimmäinen heilahdus on P-aalto, joka kuvaa eteisten aktivoitumista. P-aallon ensimmäinen puolikas kuvaa oikean eteisen aktivaatiota, jälkimmäinen puolikas vasemman eteisen aktivaatiota. Tämän aallon jälkeen seuraa pieni tasainen väli, PQ-väli, jonka aikana supistumisimpulssi kulkee eteis-kammiokimppua kammioihin. PQ-välin aikana mikään sydämen osa ei supistu tai relaksoidu, joten EKG-käyrä näyttää suoraa viivaa. Kammioiden supistusta kuvaa QRS-kompleksi, joka koostuu kolmesta eri jännitepiikistä (piikit Q, R ja S). QRS-kompleksin jälkeen seuraa taas hetken tasainen väli, ST-väli, jolloin kammiot pysyvät supistuneina. Viimeinen heilahdus EKG:ssä on T-aalto, joka kuvaa kammioiden palautumista lepotilaan. Eteisten palautumista lepotilaan ei yleensä näe EKG:sta, sillä se tapahtuu kammioiden aktivaation aikaan, ja jää sen "alle".
Käyttö
thumb|Ambulanssissa käytetty siirrettävä EKG-laite ja [[defibrillaattori.]] thumb|Edellisen kuvan laitteen monitori lähikuvassa EKG on erittäin tavallinen tutkimus, joka voidaan ottaa sairaalassa, terveyskeskuksessa tai jo ambulanssissa. Sen etuja ovat tutkimuksen nopeus ja kivuttomuus. EKG:n tavallisimpia käyttötarkoituksia ovat rytmihäiriöiden selvittely sekä sydäninfarktin diagnosointi ja paikantaminen. Joskus tutkimuksessa saattaa myös näkyä merkkejä vanhojen infarktien jättämistä sydänlihaksen arvista. EKG antaa myös muuta tietoa sydämen tilasta, kuten sen sähköisestä johtumisesta, sekä jossain määrin nestetasapainon häiriöistä ja myrkytystiloista. Myös erilaiset sydämen tulehdustilat kuten sydänlihastulehdus (myokardiitti) ja sydänpussintulehdus (perikardiitti) näkyvät EKG:n muutoksina.
Seututie 282
Seututie 282 on seututie Lounais-Hämeessä. Tie erkanee kantatieltä 52 Someron Pikku-Joensuussa, risteää valtatien 2 kanssa Forssan Kassimäessä ja päättyy valtatielle 10 Forssassa. Vuoteen 1996 tien alkuosa valtatielle 2 oli osa maantietä 280, mutta muodostettiin omaksi seututiekseen kun kantatiehen 52 liitettiin maantie 240 Salosta Somerolle, osuus maantiestä 280 Somerolla ja maantie 2803 Somerolla ja Jokioisissa. Aiemmin tie yhtyi valtatiehen 2 Tammelan Häiviässä, mutta liittymäjärjestelyjen myötä tie oikaistiin Forssan Kassinmäkeen ja siihen tuli kuulumaan myös Forssan katuverkkoon kuuluva osuus. Tie alkaa Someron Joensuun kylästä ja jatkuu Someron Laitiaisten kulmakunnan kautta Tammelan Torrolle ja ylittää Torronsuon Torronsuon kansallispuistossa. Suon pohjoispuolella tie kulkee Tammelan Talpian, Sukulan ja Häiviän kylien kautta, risteää valtatien 2 kanssa Forssan Kassinmäessä ja jatkuu osana Forssan katuverkkoa valtatielle 10. Tien osoitenimenä Somerolla on Laitiaistentie ja Tammelassa Somerontie sekä Tupasuontie. Forssassa taajaman ulkopuolella tien nimi on Tupasuontie, taajamassa tiehen kuuluvia katuja ovat Loimalammintie, Finlaysonintie, Oikokatu, Kauppakatu ja Turuntie. Turuntie on Kartanonkadun ja Hämeentien ohella merkittävimpiä Forssan taajaman pääväyliä.
Sydänsähkökäyrä
Käyttö
EKG:n avulla rytmihäiriön laatu voidaan selvittää. Tämä on tärkeää, koska eri rytmihäiriöitä hoidetaan eri tavoin. EKG:stä selviää onko kyseessä esim. tiheälyöntisyys (takykardia) ja samalla käyrästä usein myös selviää tiheälyöntisyyden syy. EKG näyttää myös eteisvärinän (flimmerin). Tällöin sydämen eteisten sähkötoiminta on kaoottista sähköimpulssien risteilyä ja EKG:ssä eteisaktivaatiota kuvaava P-aalto puuttuu kokonaan. EKG:stä voidaan nähdä myös lisälyönnit. Samalla EKG:stä voidaan nähdä lisälyönnin lähtökohta, onko se peräisin eteisen puolelta vai kammiolihaksesta. EKG-käyrällä lisälyöntiä seuraa tavallista pitempi tauko.
Seututie 282
Tien uusin ja samalla myös hyväkuntoisin osuus, oikaisu Tammelan Sukulasta Forssan Kassimäkeen oli pitkään tiennimetön, mutta on sittemmin nimetty Tupasuontieksi.
Sydänsähkökäyrä
Käyttö
Sydäninfarktissa EKG:hen tulee muutoksia, joista voidaan päätellä, mitä sydämen osaa lihaskuolio on uhkaamassa. Samalla selviää kuinka laaja sydänlihasvaurio on. Kun potilas on rintakipuinen, lääkäri voi päättää EKG:n perusteella, onko liuotushoito aiheellista.
Seututie 282
Ennen nykyisen valtatien 2 valmistumista noin kilometrin osuus tiestä Someron Pikku-Joensuussa kuului valtatiehen 2.
Sydänsähkökäyrä
Käyttö
EKG:stä näkyy myös sydämen harvalyöntisyys (bradykardia). Harvalyöntisyyden syyt selviävät EKG-käyrästä.
Jokaisella ihmisellä on aivan omanlaisensa EKG-käyrä, ja EKG-käyrän ulkonäkö voi vaihdella eri mittauskertojen välillä huomattavasti. Tuoretta EKG:ta pyritään usein vertaamaan tutkittavan henkilön aiempiin EKG:hin.
Sydämen tilasta saadaan tietoa myös ultraäänitutkimuksilla, magneettikuvauksella, varjoaine- ja isotooppikuvauksin sekä monenlaisten verikokeiden sekä sydänlihasbiopsian (koepaloja sydänlihaksesta) avulla.
Nurmon Urheilijat -99
Nurmon Urheilijat -99 eli NU-99 oli yleisurheilun erikoisseura Seinäjoen Nurmossa. Se perustettiin vuonna 1999. Aiemmin Nurmossa yleisurheilutoiminnasta vastasi Nurmon Jymy. Nurmon Urheilijoiden ehkä maineikkain urheilija oli keihäänheittäjä Tero Pitkämäki. Myös moninkertainen arvokisakävijä, moukarinheittäjä Sini Pöyry edusti Nurmon Urheilijoita. Pikajuoksija Johanna Manninen edusti Nurmon Urheilijoita aina vuoteen 2007, kunnes vaihtoi seuraa. Hän on ollut useaan kertaan arvokisoissa sinä aikana, kun edusti Nurmon Urheilijoita. Lisäksi NU-99:n urheilijat voittivat lukuisia SM-mitaleja. Vuonna 2007 NU-99 oli SUL:n seuraluokituksessa sijalla 11.
Nurmon Urheilijat -99 vaihtoi syyskokouksessaan 2009 nimekseen Seinäjoen Seudun Urheilijat.
Ympäristöongelma
Ympäristöongelma on siis haitallinen ympäristömuutos, josta koituu harmia, pahimmillaan kuolemaa ja tuhoa. Ympäristömuutos on muutos maankäytössä, biodiversiteetissa, lajistossa tai ympäristön fysikaalis-kemiallisissa olosuhteissa. Näin ympäristöongelmia ovat esimerkiksi ilman ja vesien saastuminen. Ympäristöongelma on myös muutos, jonka ihminen kokee jostakin syystä ongelmallisena, näin se voi olla myös esteettinen tai jollain tavalla häiritsevä, kuten melu tai valosaaste.
Aikamme suurimmat ympäristöongelmat ovat ilmastonmuutos ja luontokato eli biodiversiteetin, biomassan, lajien ja elämän katoaminen. Suurimmiksi syiksi ympäristöongelmille ovat maankäyttö, kuten kaivokset, maa- ja metsätalous sekä teknologia, kuten teollisuus ja liikenne. Yleensä ympäristöongelmassa on kyse siitä, että ihminen ottaa luonnosta jotain pois, kuluttaa luonnonvaroja, esimerkiksi puuta ja mineraaleja, tai laskee luontoon jotain ylimääräistä, kuten jätteitä tai hiilidioksidia. Ihminen sotkee aineiden kiertoa tai ekosysteemien toimintaa. Luontokadolle suurin syy on maankäyttö ja erityisesti metsäkato. Ilmastonmuutoksen suurin syy on fossiilisten polttoaineiden käyttö. Ympäristöongelmia pyritään ratkomaan ympäristönsuojelulla, kuten ilmastopolitiikalla, puhtaalla teknologialla, kulutustapojen muutoksilla tai ympäristön puhdistuksella, esimerkiksi muovin siivoamisella merestä.
Tavallisesti ympäristöongelmina pidetään vain ihmisen aiheuttamia muutoksia: esimerkiksi maanjäristysten tai myrskyjen kaltaisten luonnononnettomuuksien ei yleensä katsota olevan ympäristöongelmia, vaan ne ovat maantieteen alaan kuuluvia luonnonhasardeja. Luonnonhasardit tosin usein linkittyvät ympäristöongelmiin, esimerkiksi ihmisen toiminta voi aikaansaada maanvyöryjä ja lumivyöryjä, kun puita kaadetaan. Nykyisten ympäristöongelmien katsotaan usein liittyvän muun muassa liikakulutukseen ja -kansoitukseen, luonnonvarojen ehtymiseen, teollistumiseen, eriarvoisuuteen ja köyhyyteen, tietämättömyyteen tai kehittymättömään tekniikkaan.
Ympäristöongelmat voivat olla paikallisia tai maailmanlaajuisia. Tavallisia ympäristöongelmina pidettyjä ilmiöitä ovat esimerkiksi ilmastonmuutos, vesistöjen rehevöityminen, otsonikato, eroosio, maaperän ja vesien happamoituminen, ympäristön saastuminen sekä luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen esimerkiksi lajien sukupuuttojen muodossa. Aikaisemmin metsäkato oli suuri ongelma, mutta sitä on varsinkin kehittyneissä maissa lieventänyt fossiilisten polttoaineiden käyttäminen polttopuun sijaan. Ympäristöongelmia voivat aiheuttaa myös ympäristöä pilaavat fysikaaliset päästöt, kuten esimerkiksi ydinsäteily, melu ja valosaaste.
Ympäristöongelmia ratkotaan ympäristönsuojelulla
Ympäristöongelmia pyritään ratkaisemaan ja ehkäisemään ja niiden haittoja lievittämään ympäristönsuojelulla. Ympäristönsuojelulla, esimerkiksi puhtaan teknologian käytöllä pyritään korjaamaan haitallisisa ympäristömuutoksia. Ympäristönsuojelun tavoitteiden määrittely on vaikeaa, koska ihmiset kokevat ongelmat eri tavalla, mutta yleisenä tavoitteena on turvata ihmisen ja muun luonnon hyvinvointi. Usein käytetty käsite kestävä kehitys tarkoittaa sitä, että nykyisen sukupolven tarpeet tyydytetään vaarantamatta tulevien sukupolvien mahdollisuutta tyydyttää omia tarpeitaan, ja sitä voidaan pitää yhtenä ympäristönsuojelun tavoitteista. Kestävässä kehityksessä pyritään edistämään ihmisten hyvinvointia niin, etteivät ihmiset, luonto ja muut lajit kärsi. YK-maat yhdessä sopivat New Yorkissa vuonna 2017 yhteensä 17 kestävän kehityksen Agenda 2030 -tavoitetta, joihin kuuluu monia sosiaalisia, taloudellisia ja ekologisia tavoitteita. Agenda 2030 on viitekehys koko maailman ympäristönsuojelulle.
Globaalit ja suuret ympäristöongelmat
pienoiskuva|Yhdeksän planetaarista rajaa jakautuvat 13:een pienempien osa-alueiden rajoihin, joista ainakin kuvassa esitetyt kuusi on ylitetty vuonna 2022.|450x450px
Rooman klubi esitti 60-luvulla huolensa ihmiskunnan kulutuksesta, luonnonvarojen käytöstä ja luonnonvarojen riittävyydestä  raportissaan Kasvun rajat. Ymmärrettiin, ettei äärellisellä pallolla voida kuluttaa luontoa loputtomiin, ja että luonnonvarojen liikakäyttö aiheuttaa suurimman osan ympäristöongelmista. Rion kokouksessa 1992 YK-maat pääsivät ensi kertaa sopuun selkeistä kestävän kehityksen tavoitteista ja alettiin ymmärtää miten sosiaaliset ongelmat, kuten köyhyys ja konfliktit liittyvät ekologisiin ongelmiin, kuten ilmastonmuutokseen ja vesipulaan. Pariisin ilmastosopimuksessa 2015 määritettiin ensi kertaa globaalit ilmastotavoitteet ja Montrealissa 2022 tehtiin globaali sopimus luontokadon estämiseksi ja 30 prosentin suojelemiseksi maapallon pinnasta.
Professorit Johan Rockström ja Per Olsson sekä Stockholm Resilience Center määrittivät 2009 yhteensä 9 planetaarista rajaa, jotka käsittävät lähes kaikki ympäristöongelmat. Malli planetaarisista rajoista kuvaa 9 indikaattorilla maapallon rajoja ja sitä kuinka pahasti ne on ylitetty tai kuinka lähellä ne ovat ylittämistä. Rajoja ovat mm. maankäyttö, makean veden käyttö, luontokato ja ilmastonmuutos. Planetaarisia rajoja kuvataan donitsilla ja tähän perustuvaa mallia, jossa yhteiskunta asetetaan sopeutumaan planetaarisiin rajoihin, kuvataan donitsitaloutena. Donitsitaloudessa pyritään samalla poistamaan köyhyys ja luomaan rauhaa yhteisöjen välille ja ratkomaan muita sosiaalisia ongelmia, kun ihmiskunnan tarpeet sovitetaan planeetan rajoihin. Donitsitalousmallista on kirjoittanut ensimmäisenä Kate Raworth kirjassaan Donitsitaloustiede ja siitä on tullut ympäristötieteen valtavirtaa.
Arvioita ympäristöongelmien vakavuudesta
thumb|350px|Ympäristöongelmien mahdolliset kustannukset vuosikymmenen aikana Isossa-Britanniassa.
New Yorkin osavaltionyliopiston ympäristöasioihin erikoistuneen College of Environmental Science and Forestryn tutkijoille ja opettajille vuonna 2009 tehdyssä kyselyssä asiantuntijat laittoivat pahimmat kymmenen ihmiskuntaa kohtaavat ympäristöongelmat seuraavaan vakavuusjärjestykseen:
Oxfordin yliopiston ympäristötutkija Norman Myersin mukaan maailman vakavimmat ympäristöongelmat ovat:
Yksi mahdollinen lähestymistapa eri ympäristöongelmien vertailuun on arvioida kustannukset, joita ongelmien torjunnasta on odotettavissa kansantalouden tasolla. Kustannusten mittakaavan voidaan odottaa korreloivan ainakin suuntaa antavasti ongelman yleisen vakavuuden kanssa. Brittiläisen Centre for Exploitation of Science and Technology arvion mukaan näin mitattuna taloudellisesti merkittävimpiä ympäristöongelmat Britannialle ovat merkittävyysjärjestyksessä: Yhteensä ympäristöongelmien hoitoon arvioitiin 90-luvun aikana kuluvan 140 miljardia puntaa. Vastaavat arviot Euroopalle ja Yhdysvalloille olivat 860 miljardia ja 1 060 miljardia puntaa.
Jättiläismanner
thumb|200px|Mannerlaattojen liikkeet [[Pangean jättiläismantereesta nykypäivään.]] Jättiläismanner eli supermanner on useimpien tai kaikkien maapallon mantereiden yhteensulautumisessa syntynyt manner. Jättiläismantereita on Maan historiassa syntynyt useita kertoja viimeisen kolmen miljardin vuoden aikana. Jättiläismantereen synty ja pirstoaminen eli tektoninen sykli tapahtuu arviolta noin 250 miljoonan vuoden välein.
Kun mantereet ovat yhdistyneet, merenpinta on yleensä alempana kuin mantereiden ollessa erillään. Tämä johtuu siitä, että merenpohja on jättiläismantereen aikana vanhempaa ja syvempää kuin hajonneiden mantereiden aikana.
Jättiläismantereen aikana maapallolla vallitsee mannerilmasto. Myös jäätiköiden syntyminen on todennäköistä, mikä laskee meren pintaa entisestään. Useaan mantereeseen jakautuneella maapallolla vallitsee meri-ilmasto ja jäätiköt ovat harvinaisia.
Kun jättiläismanner hajoaa, vallitseviksi tapahtumiksi tulevat maankuoren repeämiset ja siirrokset, joita seuraavat passiivisten mannerreunojen synty ja merenpohjan laajeneminen mantereen pirstaleiden väliin. Yhdistymisessä vallitseviksi tulevat törmäystapahtumat, mikä aiheuttaa esimerkiksi Andien kaltaisia vuoristoja.
Luettelo jättiläismantereista
Varmuudella tunnetaan vain neljä jättiläismannerta. Näistä ensimmäinen oli Rodinia, joka syntyi 1,3–1,1 miljardia vuotta sitten.
Kawanishi H8K
pienoiskuva|Kawanishi H8K pienoiskuva|Kawanishi H8K Kawanishi H8K "Emily" oli keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimien lentovene toisessa maailmansodassa. Sitä on pidetty yhtenä parhaista koskaan rakennetuista lentoveneistä, ja toisessa maailmansodassa operoineista lentoveneistä kaikkein parhaana.
Suunnittelu
Vuonna 1938 Japanin keisarillinen laivasto tilasi seuraajan Kawanishi H6K -lentoveneelle, joka oli todettu päteväksi lentotiedusteluun ja pommituksiin ennen sotaa, mutta Yhdysvaltain maavoimien ilmavoimien sekä Britannian kuninkaallisten ilmavoimien hävittäjiä vastaan sen suorituskyky osoittautui riittämättömäksi. Uuden koneen oli määrä olla 30 prosenttia nopeampi ja lentosäteen puolta suurempi kuin H6K:n, ja tämä tuotti Kawanishin suunnittelijoille suuren haasteen. Koneen prototyyppi teki suuren vaikutuksen Japanin keisarilliseen laivastoon, mutta koelentovaiheessa vuonna 1940 havaittiin siinä lukuisia puutteita ja vikoja, muun muassa koneen koko runko oli suunniteltava uudelleen koneen osoittauduttua merkittävän epätasapainoiseksi ilmaan nousun jälkeen. Näiden vikojen ja puutteiden korjaaminen viivytti H8K:n sarjatuotannon aloittamista. Vuonna 1941 lopulta valmiiksi saadussa lentoveneessä oli lukuisia uudistuksia, kuten se, että vaurioituneista polttoainetankeista valunut polttoaine valui rungon sisällä olevaan pilssiin, mistä se voitiin pumpata ehjiin tankkeihin. Rungon polttoainetankkeja suojasi erillinen sammutusjärjestelmä. Siipitankit eivät olleet itsetiivistyviä, eikä niitä suojattu sammutusjärjestelmällä, mutta ne olikin tarkoitettu tyhjennettäväksi heti lennon aluksi. Koneen aseistuksena oli siilimäisesti viisi 20 mm tykkiä sekä kolme 7,7 mm konekivääriä. Pommeja Emily pystyi kuljettamaan 2 000 kilogrammaa.
Käyttö
Emilyn pääasiallisia tehtäviä olivat pitkät tiedustelulennot merellä, mutta se osallistui myös pommituksiin. Ensimmäisen kerran Emilyä käytettiin pommitustehtävään vuonna 1942 toiseen Pearl Harboria vastaan suunniteltuun hyökkäykseen. Johtuen pitkästä lentomatkasta jopa H8K:n oli suoritettava välitankkaus japanilaisten huoltosukellusveneellä. Vaikka sääolosuhteet lopulta estivätkin pommitusyrityksen Oahun saaren oltua paksun pilvikerroksen peitossa, oli H8K osoittanut olevansa ideaali ratkaisu pitkän matkan pommituslentoihin. Japanin keisarillinen laivasto käytti lentovenettä aina sodan loppuun saakka, ja liittoutuneiden hävittäjälentäjät kokivat ”Emilyn” hankalaksi pudotettavaksi ilmataistelussa muun muassa raskaan aseistuksensa ansiosta. Tätä ilma-alusta on jopa verrattu brittiläisten omaan "Lentävään Piikkisikaan" eli Short Sunderland -lentoveneeseen. Konetyyppiä saatettiin käyttää myös taistelujoukkojen kuljetukseen, jolloin lentoveneeseen mahtui 64 sotilasta.
Muunnokset
H8K:n korkea runkorakenne loi Japanin keisarilliselle laivastolle myös edellytykset kehittää koneesta miehistönkuljetustehtäviin muunneltu versio. Tämä tuli tunnetuksi nimellä H8K2-L, ja koneessa oli kaksi matkustajakantta. Alempi kansi ulottui koneen nokasta noin kaksi kolmasosaa taaksepäin koko runkomitasta ja ylempi kansi koneen siipien tasolta rungon takaosaan saakka. Mukavuusasteesta riippuen kansien penkit mahdollistivat joko 29 matkustajan tai 64 sotilaan kuljettamisen lentoveneellä. H8K2-L-version aseistusta oli vähennetty, sekä rungon polttoainetankit oli poistettu kuljetustilan lisäämiseksi.
Isovinokkaat
Isovinokkaat eli osterivinokkaat (Pleurotus) on Pleurotaceae-heimoon kuuluva suku.
Asila (Mikkeli)
Asila on Mikkelissä sijaitseva kylä, joka on ollut aiemmin osa Mikkelin maalaiskuntaa. Se on entistä Kymenkartanon lääniä, nykyistä Etelä-Savoa.
Asilan kylä sijaitsee Mikkelin ja Juvan välillä. Asila on kylä, joka ei muodosta selkeää kyläkokonaisuutta. Asilassa on kaksi isoa järveä, Syysjärvi ja Toplanen, sekä lukuisia pienempiä järviä. Järvien kautta on kuljetettu pellavaa, puuta ja propseja vesistöjä pitkin Saimaan rannoilla sijaitseville tehtaille.
Estradi (televisiokanava)
199px|right
Estradi on maksuton televisiokanava, joka näkyy suomalaisessa antennitelevisioverkossa kanavapaikalla 28. Estradi aloitti toimintansa vuonna 2007, jota se jatkoi vuoteen 2010, kunnes joutui lopettamaan. Kanavan toiminta aloitettiin uudestaan 2011.
Kanavalla voivat yritykset tai yhteisöt lähettää omaa ohjelmaa antenni-tv:ssä. Lähetykset voivat olla säännöllisiä tai kertaluonteisia, salaamattomia tai salattuja vain tietylle katsojaryhmälle tarkoitettuja.
Robert Loggia
pienoiskuva|Robert Loggia Salvatore "Robert" Loggia (3. tammikuuta 1930 – 4. joulukuuta 2015) oli yhdysvaltalainen elokuva- ja televisionäyttelijä.
Ura
Loggia työskenteli Broadwaylle 1950-luvun vuosina. 1960-luvulla hän tuli tunnetuksi muun muassa sarjasta T.H.E. Cat. Tärkeitä rooleja on ollut esimerkiksi elokuvissa Upseeri ja herrasmies (1982), Scarface – arpinaama (1983), Prizzin kunnia (1985), Big – isoksi yhdessä yössä (1988) ja Independence Day – Maailmojen sota (1996) sekä antanut äänensä Disneyn piirroselokuvaan Oliver ja kumppanit.
Loggia tuli tunnetuksi myös äänenä muun muassa sarjassa Tom Goes to the Mayor (2004–2006) sekä tietokone ja -videopeleissä, kuten Grand Theft Auto 3:ssa (2001).
Loggia oli vuonna 1985 ehdolla parhaan miessivuosan esittäjän Oscar-palkinnon saajaksi Richard Marquandin trilleristä Viiltävä terä. Hänellä on ollut myös useita Emmy-ehdokkuuksia.
Yksityiselämä
Loggia meni vuonna 1954 naimisiin Marjorie Sloanin kanssa. Liitosta syntyi kolme lasta, mutta se päättyi lopulta eroon.
27. joulukuuta 1982 Robert Loggia solmi avioliiton Audrey O'Brienin kanssa. Hänellä on neljä lasta.
Loggia kuoli 4. joulukuuta 2015.
Mitä rakkaus on
Mitä rakkaus on on Lea Lavenin vuonna 1994 julkaistu albumi.
Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Mika Toivanen.
Rodinia
thumb|300px|Rodinia 750 miljoonaa vuotta sitten juuri kun se alkoi hajota. Rodinia oli muinainen jättiläismanner. Se muodostui keskiproterotsooisen maailmankauden lopulla noin 1,2–1,1 miljardia vuotta sitten sen seurauksena, kun useat alkumantereet törmäsivät Laurentiaan. Laajimmillaan Rodinia oli noin miljardi vuotta sitten, ja se pysyi koossa suhteellisen pitkään. Rodinia alkoi hajota kryogeenikaudella noin 750 miljoonaa vuotta sitten. Siitä muodostui monen välivaiheen kautta useita mantereita, joista suurin oli Gondwana.
Leimupuut
Leimupuut (Brachystegia) on trooppisessa Afrikassa kasvavien, hernekasveihin kuuluvien puiden suku. Ne ovat miomboksi kutsutun savannityypin valtakasveja.
Alueilla, missä maaperä on kosteinta ja viljavinta, puut voivat kasvaa 20 m korkeiksi, mutta usein ne jäävät alle kymmenmetrisiksi. Puut tiputtavat lehtensä kuivan kauden ajaksi. Uudet lehdet puhkeavat ilman lehtivihreää, ruskean ja punertavan sävyisinä.
F. P. Jelenev
Fjodor Pavlovitš Jelenev (17. huhtikuuta 1827 Poretšje – 10. helmikuuta 1902 Tsarskoje Selo) oli venäläinen poliittinen kirjailija, joka käytti nimimerkkiä Skaldin (Скалдин). Hän oli yksi Suomen autonomiaa vastaan 1890-luvulla hyökänneistä kirjoittajista.
Jelenev oli aatelinen. Valmistuttuaan Moskovan yliopistosta hän toimi virkamiehenä. Hän kirjoitti vuosina 1867–1869 Otetšestvennyje zapiski -lehdessä ilmestyneen esseesarjan V zaholustje i v stolitse, joka julkaistiin vuonna 1870 kirjana. Jelenev arvosteli vuoden 1861 maaorjien vapautusta huonosti toteutetuksi reformiksi. Hän oli alkujaan edistysmielinen, mutta kääntyi myöhemmin vanhoilliseksi ja työskenteli vuosina 1868–1896 Venäjän sisäministeriön lehdistöosastolla sensuurin parissa. Muun muassa Karl Marx, Friedrich Engels ja Vladimir Lenin kommentoivat ”Skaldinin” teoksia, vaikka eivät jakaneet tämän näkemyksiä. Jelenev sai salaneuvoksen arvonimen.
Kirjoitettuaan aiemmin muun muassa Puolan tilanteesta Jelenev suuntasi 1890-luvulla huomionsa Suomen-kysymykseen, josta hän julkaisi vuodesta 1891 alkaen lukuisia teoksia, pääosin venäjäksi mutta yhden kirjan vuonna 1895 ranskaksikin. Oppinut Jelenev oli kirjoittajana pedantti ja kertasi teoksissaan kaikki muiden venäläisten kirjoittajien Suomen perustuslakikiistassa esittämät argumentit kuitenkaan lisäämättä niihin mitään oleellisesti uutta. Kenraalikuvernööri Nikolai Bobrikovin tiedetään tutustuneen Jelenevin näkemyksiin ja tämän teoksia toimitettiin lukemistoksi myös keisari Nikolai II:lle. Jelenev tosin vaati vielä jyrkempiä toimenpiteitä kuin mihin Bobrikov ryhtyi, esimerkiksi Suomen senaatin ja valtiosihteerinviraston lakkauttamista.
Lapuan Ponnistus
Lapuan Ponnistus-90 ry (LaPo-90) on vuonna 1910 perustettu urheilun yleisseura, joka tulee                                                                                 Etelä-Pohjanmaalta Lapuan kaupungista. Seura oli perustamassa vuonna 1919 Työväen Urheiluliittoa (TUL).
Historia
Ponnistus oli varhaisvuosinaan ensisijaisesti painiseura, jossa oli monta hyvää painijaa.Ylivoimaisin kasvateista oli painija Lauri Koskela, joka myöhemmin siirryttyään naapuriseura Lapuan Virkiän riveihin, osallistui olympialaisiin ja voitti olympiakultaa. Seura lakkautettiin Lapuan liikkeen aikana oikeuden päätöksellä 2. joulukuuta 1930.
Alkuvuonna 1930 lakkautetun urheiluseuran toimijat perustivat Lapuan Työväen Urheilijat -nimisen seuran, joka oli jatkoa Ponnistuksen toiminnalle. Vuonna 1990 seura lähti tehostamaan toimintaansa muun muassa ottamalla jälleen käyttöön alkuperäisen nimensä. Vuosikymmenten ajan seuran pääpaino on ollut jalkapallossa. Vuonna 2020 seura viettää 90-vuotisjuhlavuotta.
Jalkapallo
Jalkapallo tuli seuran ohjelmaan vuonna 1948. Vuosien ajan seuran edustusjoukkue pelasi SPL:n Vaasan piirin 4. ja 5. divisioonia, kunnes nousi kaudelle 2002 ensimmäistä kertaa pelaamaan 3.divisioonaan. Visiitti jäi kuitenkin yhden kauden mittaiseksi ja paluu alemmalle sarjatasolle oli tosiasia. Edustusjoukkue nousi takaisin 3. divisioonaan kauden 2004 päätteeksi ja pelasi kaudet 2005-2006 sarjaa. Kauden 2007 edustusjoukkue pelasi 4. divisioonaa ja kauden loputtua joukkue putosi sarjaporrasta alemmaksi 5. divisioonaan kaudeksi 2008. Kaudella 2016 edustusjoukkue pelasi piirin 4. divisioonaa.
Harrastajia seurassa on tällä hetkellä noin 100,jakautuen edustusjoukkueen,reservijoukkueen sekä juniorijoukkueiden kesken. Juniorijoukkueet osallistuvat SPL:n Vaasan piirin piirisarjoihin. Seura toimii useiden seurojen tavoin kasvattajaseurana, jonka kautta pelaajia siirtyy korkeimmille sarjatasoille muihin joukkueisiin.
Futsal
Syyskuussa 2009 seurassa aloitettiin futsalin harrastustoiminta aikuisille sekä junioreille. Futsalin edustusjoukkue osallistui kaudella 2010-2011 piirin 3. divisioonaan sekä Suomen Cupiin. Joukkue etenikin Cupissa kahdeksan parhaan joukkoon, mutta hävisi liigajoukkue GFT:lle 10–0.
Kausi 2011-2012 pelattiin edustusjoukkueen osalta sarjaporrasta ylempänä 2. divisioonassa joka käynnistyi                                            loka-marraskuussa. Nousijajoukkeen kausi onnistui erinomaisesti ja joukkue voittikin Vaasan ja Keski-Pohjanmaan piirin yhteisen 2. divisioonan ja selviytyi karsimaan paikasta ykkösdivisioonaan, jossa se voitti kaksiosaisessa karsintaottelussa raahelaisen AS Moonin vieraissa maalein 4–6 sekä kotiottelussaan maalein 4–1. Edustusjoukkue pelasi kaudella 2012-13 valtakunnallista Futsal Ykköstä sijoittuen sarjassa sijalle 8 ja varmisti siten sarjapaikan myös kaudelle 2013–2014. Futsal-edustusjoukkue pelasi Futsal Ykköstä myös kaudet 2014–2015 sekä 2015–2016. Kaudeksi 2015–2016 joukkue tippui Futsal Kakkoseen.
Seuran kakkosjoukkue pelaa piirin Futsal Nelosta.
Kaudella 2017–2018 P17-joukkue oli SM-turnauksessa kolmas ja kaudella 2018-2019 Ponnistuksen P17 joukkue voitti SM-kultaa.
Bangerz Tour
Bangerz Tour oli yhdysvaltalaisen laulajan Miley Cyrusin helmikuussa 2014 alkanut neljäs konserttikiertue. Kiertue poikkesi laulajan aiemmista kiertueista siinä, että se oli hänen ensimmäinen maailmankiertueensa. Kiertueen tarkoituksena oli mainostaa Cyrusin neljättä studioalbumia Bangerz (2013). Kiertue alkoi 14. helmikuuta 2014 Vancouverista, Kanadasta ja jatkui sieltä Eurooppaan. Suomessa Cyrus nähtiin 1. kesäkuuta 2014 Hartwall Areenalla. Konserttishow’ta on kuvailtu muun muassa ”rivoksi”. Konsertti on ansainnut osakseen pääasiassa positiivisen vastaanoton. Kriitikot ovat kehuneet muun muassa Cyruksen lavaolemusta, laulua ja vaatevarastoa.
Lapuan Ponnistus
Shakki
Marraskuun alussa 2009 seurassa aloitettiin shakinpelaamiseen keskittyvä harrastustoiminta. Alkuinnostuksen jälkeen lajin innostus hiipui ja toiminta jäi tauolle.
Bangerz Tour
Tausta
Vuonna 2012 Cyrus ilmoitti jättävänsä musiikin taka-alalle ja musiikin teon sijaan hän ilmoitti keskittyvänsä elokuvauraansa. Samana vuonna Cyrus esiintyi muun muassa elokuvissa LOL: Laughing Out Loud ja So Undercover. Alun perin hänen piti myös toimia ääninäyttelijänä animaatioelokuvassa Hotel Transylvania, mutta hylkäsi projektin siksi, että halusi keskittyä uudelleen musiikkiin. Tammikuussa 2013 Cyrus päätti lopettaa levytyssopimuksensa Hollywood Recordsin kanssa ja vaihtoi RCA Recordsiin. Cyrus on tehnyt kolme albumia Hollywood Recordsin kanssa: Hannah Montana 2: Meet Miley Cyrus (2007), Breakout (2008) ja Can’t Be Tamed (2010). Lisäksi Hollywood Record julkaisi Cyrusin EP:n The Time of Our Lives (2009). Maaliskuussa 2013 Cyrus virallisti neljännen studioalbuminsa ja kertoi sen tulevan myyntiin vuoden 2013 lopulla.