cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sealyhaminterrieri
Historia
Sealyhaminterrieri on kotoisin Etelä-Walesissa sijaitsevan Sealyhamin kartanon alueelta. Sealyhaminterrierin luojana pidetään Kapteeni John Owen Tucker Edwardesia. Rotua kehitellessään hän käytti paikallisia koirarotuja: muinaista cheshirenterrieriä, dandiedinmontinterrieriä, karkeakarvaista kettuterrieriä, valkoista länsiylämaanterrieriä sekä welsh corgia. Edwardesin tarkoituksena oli luoda rohkea ja kestävä koira saukon metsästykseen ja riistaa uhkaavien petojen hävitykseen.
Englannin kennelklubi hyväksyi rodun vuonna 1910. Fred W. Lewis oli kasvattaja, joka osaltaan teki rotua tunnetuksi, ja hänen ansiostaan rodusta tuli suosittu Isossa-Britanniassa 1920-luvulla. Rodun kasvatustyöhön osallistui tuolloin muun muassa Armel Baylay, joka kasvatti rotua aina 1970-luvulle asti. Toinen mainittava kasvattaja oli lucasinterrierin kehittänyt Sir Jocelyn Lucas, joka käytti rotua erityisesti metsästykseen. Lucas julkaisi myös kirjan Sealyhameista vuonna 1929.
Rotu Suomessa
Vuonna 1924 johtaja Guy Olin toi Suomeen suomen ensimmäisen sealyhaminterrierin, Brazen Tobyn. Koiraa ei kuitenkaan käytetty jalostukseen Suomessa. Seuraava merkittävä tuonti tapahtui vuonna 1932, mutta koska kasvattajia ei ollut, rotu katosi maasta. 1960-luvulla Fjalar Hemming ja Kerttu Helenius toivat maahan useita sealyhaminterriereitä ja rotu alkoi elää vahvaa kautta, joka kuitenkin hiipui 1980-luvun puolivälissä. 1990-luvun alussa Juha Kares toi maahan Ruotsista ja Isosta-Britanniasta sealyhaminterriereitä, jotka auttoivat rodun uuteen alkuun Suomessa.
Pehmeä sankkeri
thumb|120px|Valokuva bakteerista H. ducreyi
Pehmeä sankkeri (Ulcus molle) on Haemophilus ducreyi -bakteerin aiheuttama seksitauti. Sen itämisaika on lyhyt, 4-7 vuorokautta. Oireina voi olla haavaumia emättimen ulkosuulla sekä myös kohdunkaulassa tai peräaukon ympäristössä tai yksi tai useampia kohoumia siittimen esinahan ulko- ja sisäpinnalla. Kohoumat ovat usein varsin kivuliaita.
Pehmeä sankkeri on harvinainen sukupuolitauti Suomessa.
Eero ja Jussi 1960–1970
Eero ja Jussi 1960–1970 on suomalaisen rock-yhtyeen Eero ja Jussi & The Boys kokoelma-albumi. Joissakin kappaleissa taustayhtyeenä on muu kokoonpano kuin The Boys.
Colette Besson
Colette Besson (myöh. Nogués, 7. huhtikuuta 1946 Saint-Georges-de-Didonne – 9. elokuuta 2005 La Rochelle) oli ranskalainen 400 metrin juoksija ja olympiavoittaja.
Väestönsuoja
thumb|right|200px|S1-luokan väestönsuojan teräsovi. Väestönsuoja on erityinen tila tai rakennus, joka on tarkoitettu suojaamaan väestöä mahdollisen kaasu- tai myrkkyvuodon, aseellisen hyökkäyksen kuten sodan, radioaktiivisen laskeuman tai muun vastaavan uhatessa.
Colette Besson
Helsingin EM-kisoissa 1971 Besson sijoittui 400 metrillä seitsemänneksi, ja viesti päättyi keskeytykseen. Münchenin 1972 olympialaisissa Besson karsiutui 400 metrin toisissa alkuerissä ja sijoittui 4 × 400 metrin viestissä Ranskan joukkueen toisen osuuden juoksijana neljänneksi.
Väestönsuoja
Aiemmin yleisesti käytetty sana pommisuoja on perua ajalta, jolloin pääasiallisen uhan muodostivat lentopommitukset. Pommisuojia ei yleensä varustettu suojaamaan väestöä esimerkiksi kaasuhyökkäykseltä. Pomminkestävyyskin oli usein kyseenalainen. Sen sijaan pommisuoja yleensä antoi varsin hyvän suojan sirpaleilta ja kevyiden aseiden tulelta.
Väestönsuojat Suomessa
Suojien rakentaminen määritetään Suomessa pelastuslailla ja pelastustoimiasetuksella. Väestönsuoja on rakennettava rakennukseen tai rakennusryhmään, jonka pinta-ala on vähintään 1 200 m2. Väestönsuojan on oltava kooltaan vähintään kaksi prosenttia rakennuksen kerrosalasta ja samalla vähintään 12 neliömetriä. Lisäksi tarvitaan asianmukaiset aputilat. Väestönsuojan kapasiteetiksi lasketaan 1 henkilö 0,75 tehollista suojaneliömetriä kohden.
Luokat
Nykyisin väestönsuojat jaetaan luokkiin K, S1, S3 ja S6. Näistä K-luokan suoja on rakenteiltaan muita kevyempi, pienkerros- ja rivitalojen väestönsuoja, ja S1-luokan suoja tavanomainen kerrostalon väestönsuoja. K-luokan suoja voidaan rakentaa joko teräksisenä tai teräsbetonisena, kun taas S1-luokan suojien on oltava teräsbetonia. S3 on joko kevytrakenteinen kalliosuoja tai raskas teräsbetoninen väestönsuoja. Luokan S6 väestönsuojat ovat suuria kalliosuojia, joiden rakenteet kestävät 6 barin räjähdyskuormituksen. Tyypillisen taktisen ydinaseen räjähtäessä ilmassa räjähdyspaine ei kohdistu näin voimakkaana edes suoraan räjähdyksen alapuolelle.
Kallioväestönsuojan lujitus tapahtuu ruiskubetonilla, jonka paksuus on määrätty suojan katossa vähintään 60 millimetriksi ja suojan seinissä vähintään 40 millimetriksi.
Koska suuren suojan todennäköisyys saada suora pommiosuma on suurempi kuin pienen, suuret suojat on rakennettava pieniä vahvemmiksi. Tämän vuoksi kunkin suojaluokan väestönsuojille on määrätty maksimikoot, jotka riippuvat siitä, missä suoja sijaitsee.
Suojelukohteet ja valvonta-alue
Vuoteen 2011 asti sisäministeriö määritti erityiset suojelukohteet. Muut alueet ovat valvonta-alueita. Suojelukohteiden oletettiin joutuvan muuta maata todennäköisemmin hyökkäyksen kohteiksi, koska niissä oli riskejä aiheuttavaa toimintaa tai ne olivat esimerkiksi liikenteelliseltä merkitykseltään tavanomaista tärkeämpiä. Suojelukohteita olivat suurimmat kaupungit ja eräät liikenteen solmukohdat. Entisen Uudenmaan läänin alueella suojelukohdekuntia olivat muun muassa Espoo, Helsinki, Hyvinkää, Järvenpää, Kauniainen, Loviisa, Porvoo ja Vantaa.
Suojien laitteisto ja varusteet
Kaikkien suojien oletetaan joutuvan yhtä todennäköisesti kaasuhyökkäyksen tai ydinlaskeuman kohteeksi, minkä vuoksi kaikki suojat on varustettava radioaktiivisilta aseaerosoleilta sekä biologisilta ja kemiallisilta haitta-aineilta suojaavalla ilmastointijärjestelmällä.
Nykyaikaisessa suomalaisessa väestönsuojassa on sisäänkäynnin kohdalla sulkuteltta tai -huone. Lisäksi suojassa on syytä olla yksi tai useampi käsi- ja sähkökäyttöinen ilmanvaihtokoje suodattimineen, lankapuhelinliittymä, ainakin yksi varauloskäynti, kuivakäymälöitä, varavesisäiliöitä, säteilymittari, raivaustyökaluja ja ensiapuvälineet. Varusteista määrätään lakisääteisesti. Suojalle tulee lain mukaan määrätä suojanhoitaja ja mahdollisesti myös varahenkilö. Heidän odotetaan suorittavan suojanhoitajan kurssin. Suurimmissa kalliosuojissa on varavoimakoneet ja oma kaivo, jolla voidaan toimia viikkoja ilman ulkopuolista sähköä ja vettä.
Varustus 1 kpl paarit, 1 kpl rautakanki, 1 kpl suojan merkitsemiskilpisarja, 2 kpl käsivalaisin, 1 kpl sankoruisku, 1 kpl vedensäilytysaine (vesisäiliön tilavuuden mukaan), joditabletit (2 tbl / henkilö), 1 kpl säteilymittari (annosnopeutta ja annosta mittaava, 1 kpl / kiinteistö), yli sadan asukkaan kiinteistöihin. Yrityksissä ja laitoksissa on oltava aina säteilymittari.
Väestönsuojan normaaliolojen käyttö
Väestönsuoja on saatava käyttökuntoon 72 tunnin aikana. Tuona aikana on purettava normaaliolojen mahdolliset lisärakenteet ja siirrettävä ylimääräiset tavarat, pystytettävä suojan vaatimat väliseinät, tarkastettava varapoistumisteiden luukut ja varmistettava suojan tiiviys ja varusteiden kunto. Suositeltavaa on myös, että väestönsuojat tarkistetaan kerran vuodessa. Vastuu väestönsuojan kunnossapidosta on kiinteistön omistajalla. Suojan paineistus- ja tiiviyskoe tulee tehdä 10 vuoden välein. Kiinteistön suojanhoitajan suositellaan vuosittain tarkistamaan ja käyttämään muun muassa viemärin padotusventtiili kiinni/auki ja kahdesti käyttämään suojan koneita noin 10 minuutin ajan. Lisäksi tulisi tarkistaa silmämääräisesti rakenteiden ja laitteiden, kuten ovien, tiivisteiden, ylipaineventtiilien ja ylipainemittarin, kunto ja onko suojan muu varustus asiaankuuluvasti varastoituna ja kunnossa.
Vuonna 2011 säädetyn pelastuslain mukaan kerrosalan neliömäärärajoiksi tuli 1 200 neliötä rakennuksissa ja rakennusryhmissä, joissa asutaan tai työskennellään tai oleskellaan muutoin pysyvästi, ja 1 500 neliötä teollisuus-, tuotanto-, varasto- ja kokoontumisrakennuksissa tai rakennusryhmissä.
Kolmivarvaslaiskiaiset
Kolmivarvaslaiskiaiset (heimo Bradypodidae ja sen ainoa suku Bradypus) kuuluvat nisäkkäiden luokan Pilosa-lahkoon. Kaksivarvaslaiskiaisten (Megalonychidae) ohella ne muodostavat toisen kahdesta laiskiaisheimosta. Kolmivarvaslaiskiaisten levinneisyysalue ulottuu Keski-Amerikan Hondurasista Etelä-Amerikkaan.
Kolmivarvaslaiskiaiset jaetaan neljään lajiin:
Pekka Sauri
Pekka Markus Sauri (s. 31. toukokuuta 1954 Helsinki) on suomalainen työelämäprofessori ja kirjailija, poliitikko ja virkamies. Hän toimi Helsingin apulaiskaupunginjohtajana 2003–2017. Sauri oli Vihreän liiton eturivin poliitikkoja 1980-luvulta lähtien.
Koulutukseltaan Sauri on filosofian tohtori ja psykologi. Suurelle yleisölle hän tuli tunnetuksi radion Yölinja-ohjelman juontajana vuosina 1987–2002.
Ura
Sauri kävi Hämeenlinnan lyseon. Hän on kertonut kirjoittaneensa 1972 historiantunnilla Freemanin 1976 levyttämän Papa was a rock'n'roll star -kappaleen. Sauri kirjoitti ylioppilaaksi 1973. Vuonna 1975 hän valmistui Helsingin yliopistosta humanististen tieteiden kandidaatiksi ja vuonna 1977 filosofian kandidaatiksi aineinaan soveltava psykologia, kasvatustiede, psykiatria ja teoreettinen filosofia. Filosofian lisensiaatiksi Sauri valmistui vuonna 1980 soveltavasta psykologiasta. Hän suoritti jatko-opintoja Lontoossa vuosina 1979–1982 ja väitteli vuonna 1990 filosofian tohtoriksi (PhD) lontoolaisessa Brunelin yliopistossa. Saurin väitöskirja The Production of Psychological Knowledge as Communicative Interaction käsittelee psykologisen tiedon kriteerejä.
Vuosina 1982–1983 ja 1985–1987 Sauri toimi Suomi-lehden päätoimittajana. Vuosina 1987–1997 Sauri juonsi Radio Cityn Yölinja-ohjelmaa. Hän juonsi ohjelmaa myös Yleisradiossa vuosina 1997–2002. Yölinjalla Sauri pyrki auttamaan radioitujen puhelinsoittojen kautta henkilökohtaisissa ongelmatilanteissa olleita ihmisiä.
Sauri on kirjoittanut useita kirjoja ja toiminut pilapiirtäjänä Iltalehdessä, Vihreässä Langassa ja Uutislehti 100:ssa. Vuosina 2000–2012 Sauri kirjoitti Vihreään Lankaan kolumnia nimimerkillä Niemeläinen.
Vuosina 2005–2014 Sauri oli Mielenterveyden keskusliiton puheenjohtaja. Viestinnän ammattilaisten ProCom valitsi Saurin vuoden johtajaksi 2014.
Vuosina 2017-2020 Sauri toimi organisaatioviestinnän työelämäprofessorina Helsingin yliopiston valtiotieteellisessä tiedekunnassa. Professuuri oli osa-aikainen (80 %) ja kestoltaan kolme vuotta, erityisalueena yhteiskunnallinen viestintä.
Politiikka
Sauri on osallistunut Helsingin kunnallispolitiikkaan vuodesta 1984 lähtien. Hän oli Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutettu vuodet 1985–1993 ja varsinainen jäsen vuosina 1993–2003 sekä jälleen vuodesta 2021. Hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon jälleen vuoden 2021 kunnallisvaaleissa. Vuosina 1989–1991 Sauri oli kaupunginhallituksen jäsen ja vuosina 1995–2001 sen toinen varapuheenjohtaja. Vuosina 2001–2003 hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana. Vuosina 2003–2017 Sauri oli rakennus- ja ympäristötoimesta vastaava Helsingin apulaiskaupunginjohtaja.
Sauri on ollut mm. verolautakunnan jäsen (1984–1985), terveyslautakunnan varapuheenjohtaja ja eteläisen terveysjaoston puheenjohtaja (1985–1993), sosiaalilautakunnan jäsen ja kaakkoisen sosiaali- ja terveysjaoston puheenjohtaja (1994–1995), organisaatiokomitena puheenjohtaja (1996–1997) ja Helsingin peruspalveluneuvottelukunnan varapuheenjohtaja vuodesta 2003.
Sauri oli vihreiden puoluesihteeri vuosina 1990–1991 ja puheenjohtaja 1991–1993. Häntä ei ole valittu kansanedustajaksi useista ehdokkuuksista huolimatta.
Vuoden 2008 Kauhajoen koulusurmien jälkeen Sauri toimi tapahtumia selvittämään asetetun tutkimuslautakunnan puheenjohtajana. Lautakunta jätti 17. helmikuuta 2010 raporttinsa, jonka yhtenä ehdotuksena oli käsiaseiden kielto Suomessa mukaan lukien olemassa olevien luvallisten käsiaseiden poiskerääminen; tämä olisi koskenut sellaisia käsiaseita, joilla on mahdollista ampua paljon laukauksia lyhyessä ajassa.
Augusta (Georgia)
Augusta on kaupunki Yhdysvaltojen Georgian osavaltiossa Richmondin piirikunnassa. Kaupungilla ja piirikunnalla on yhteinen hallinto. Augustan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 195 844.
Historia
thumb|vasen|Enterprise Mill, Augustan kanavan ja teollisuusalueen historiallista kaupunginosaa. Stallings Island on merkittävä arkeologinen kohde jonkin matkaa Augustasta Savannahjokea ylävirtaan. Paikalla on merkkejä ihmisasutuksesta 4 000:n vuoden takaa. Sittemmin Hernando de Soton retkikunta kohtasi alueella uchee-intiaaneja ja 1600-luvulla paikalla asui westo-intiaaneja. Westot karkotettiin vuonna 1680 käydyssä westo-sodassa. Vuonna 1716 nykyisen Augustan paikalle perustettiin kauppa-asema, jolta käytiin kauppaa kauempana asuneiden creekien ja choctawien kanssa. James Oglethorpe perusti Augustan 14. kesäkuuta 1736, joka sai Savannahin tapaan ruutukaavan. Paikka nimettiin Walesin prinsessa Augustan mukaan.
Vapaussodan aikana vuonna 1779 Georgian pääkaupunki siirrettiin Augustaan. Augustalainen Geroge Walton oli yksi Yhdysvaltain itsenäisyysjulistuksen allekirjoittajista. Britit miehittivät kaupunkia kahteen otteeseen vuosina 1779 ja 1780–1781. Sodan jälkeen pääkaupunkia siirreltiin Augustan ja Savannahin välillä, ennen kuin se siirtyi uuteen pääkaupunki Louisvilleen vuonna 1796. Sodan jälkeen Augustassa perustettu Springfield Baptist Church on Yhdysvaltojen vanhin musta seurakunta. Augusta oli 1790-luvulla tupakan tärkeä markkinapaikka, mutta puuvillasta alkoi tulla tärkein viljelykasvi cotton ginin keksimisen jälkeen.
Vuonna 1816 alkoi höyrylaivaliikenne Savannahjoella ja rautatie saapui vuonna 1831. Augustan kanava rakennettiin vuonna 1845. Sisällissodan puhjettua monet augustalaiset palvelivat Etelävaltoiden armeijassa. James Longstreet oli tunnettu augustalainen kenraali. Kaupunki säästyi suuremmilta tuhoilta sodassa ja Augustan kanavan laajennustyöt johtivat teollisuuden kasvuun. Kanavaa rakentamassa oli kiinalaisia, jota perustivat Augustan yhden itäisten Yhdysvaltojen vanhimmista kiinalaisista yhteisöistä. Springfield Baptist Church oli huomattava mustan aktivismin keskus sodan jälkeisen jälleenrakennuksen aikana.
Vuosina 1888, 1908 ja 1912 koettiin tuhoisia tulvia, joiden jälkeen Savannahjoen varteen rakennutettiin tulvavallit. Vuonna 1916 sattui puolestaan tuhoisa tulipalo. Puuvillakärsäkäs hävitti maaseutua ja pian iski myös 1930-luvun lama. Paikalla jo olleita asevoimien tukikohtia laajennettiin toisen maailmansodan aikana. Entisestä Camp Gordonista tuli Fort Gordon. Sodan jälkeen Savannahjoen toiselle puolelle rakennettiin suuri vetypommitehdas, joka kasvatti myös Augustan asukaslukua. Kaupunki teollistui myös muuten houkutellen valmistajia esimerkiksi leudon ilmaston, halvan sähkön ja ammattiliitottoman työvoiman avulla.
1950- ja 1960-luvuilta lähtien liiketoiminta alkoi siirtyä kaupungin keskustasta sen laidoille. Asiaan pyrittiin puuttumaan keskustan elvytyksellä. Augusta Riverwalkin varteen avattiin esimerkiksi museoita, kauppoja ja kokoustiloja. Rotujännitteet kasvoivat sodan jälkeen. Piirikunta haastettiin oikeuteen koulujen rotuerottelun päättämiseksi vuonna 1964, mutta tilanne ei kehittynyt ennen toukokuussa 1970 puhjenneita rotumellakoita. Vuonna 1972 liittovaltion tuomari määräsi viimein piirikunnan sulauttamaan koulut bussiohjelman avulla. Augustan kaupungin ja Richmondin piirikunnan hallinto yhdistettiin paikallisten äänestyksellä vuonna 1996.
Talous
thumb|Sacred Heart Cultural Center. Teollisuus muodostaa huomattavan talouden alan Augustassa. Paikallisia teollisuuden tuotteita ovat esimerkiksi lääkkeet, kemikaalit, tekstiilit ja golfautot. Terveydenhuolto on suuri työnantaja ja viereinen Yhdysvaltain energiaviraston Savannah River Site työllistää tuhansia. Paikalla rakennettiin aikanaan ydinaseita ja nykyisin sillä puhdistetaan radioaktiivista materiaalia.
Väestö
Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 195 844 ja vuoden 2019 arvion mukaan 197 888. Suuremmalla metropolialueella on asukkaita noin puoli miljoonaa. Kaupungin asukkaista 37 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 34,4 %), 57,2 % afroamerikkalaisia, 4,8 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 1,9 % aasialaisia. 6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 3,7 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Kulttuuri
Tunnettuja augustalaisia kirjailijoita ovat esimerkiksi Frank Yerby ja Edison Mashall. James Brown oli soullaulaja ja Jessye Norman oopperalaulaja. Presidentti Woodrow Wilson vietti vuosia lapsuudestaan Augustassa ja hänen lapsuudenkotinsa on entisöity. Meadow Garden oli itsenäisyysjulistuksen allekirjoittaneen George Waltonin koti. Morris Museum of Art on suuri taidemuseo.
Augustan Masters Tournament on suuri golftapahtuma. Georgia Golf Hall of Fame sijaitsee Augustassa.
Raw View
Raw View, aiemmin Photo Raw, oli suomalainen kuvajournalismia ja dokumentaarista valokuvausta käsittelevä aikakauslehti. Lehden päätoimittaja oli Hannamari Shakya (o.s. Rinne). Lehteä kustansi Soul Creations Oy. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 18. lokakuuta 2007. Lehdestä ilmestyi sekä suomen- että englanninkielinen versio, ja se ilmestyi kolme kertaa vuodessa 160-sivuisena.
Lehden nimi muuttui marraskuussa 2014 muotoon Raw View, ja samalla se keskittyy taiteellisesta näkökulmasta lähestyviin dokumentaarisiin valokuvaprojekteihin.
Päätoimittaja Shakyan mukaan lehden kohderyhmä ovat valokuvan sisällöstä kiinnostuneet ihmiset jotka saavat kuvista innoitusta, eivät tekniikkaorientoituneet harrastelijat. Se halusi olla myös selvästi elitistinen, ja sen pyrkimys oli levitä ulkomaille brittiagentin kautta, joka välitti sitä yli 60 maahan.
Toimituskuntaan kuului 30 henkeä, myös ulkomaalaisia, joista toistakymmentä oli vapaaehtoisina mukana olevia nimikuvaajia.
Lehden viimeinen numero julkaistaan marraskuussa 2017, jonka jälkeen lehteä kustantava Soul Creations Oy keskittyy valokuvakirjojen julkaisemiseen. Syynä lehden lopettamiselle ovat lehden oman tiedotteen mukaan taloudelliset haasteet. Kymmenes ja viimeiseksi jäävä numero on omistettu Suomelle.
Bergianska trädgården
thumb|275px|Näkymä puutarhan alueelta, vasemmalla Edvard Anderssonin kasvihuone. Bergianska trädgården on kasvitieteellinen puutarha Tukholman Norra Djurgårdenin kaupunginosassa. Se sijaitsee Frescatin alueella Brunnsvikenin rannalla. Puutarhaa hallinnoivat yhdessä Ruotsin kuninkaallinen tiedeakatemia ja läheinen Tukholman yliopisto.
Puutarha sai alkunsa Bengt ja Peter Jonas Bergius -nimisten veljesten 1700-luvun puolivälissä perustamasta Bergielund-nimisestä puutarhasta, jonka kuninkaallinen tiedeakatemia otti haltuunsa heidän kuoltuaan. Puutarhaa ylläpitämään perustettiin vuonna 1791 Bergianin säätiö. P. J. Bergiuksen testamenttilahjoituksella puutarhan johtajalle perustettiin oma professuuri, ja siitä alkaen johtajasta on käytetty nimitystä ”professori Bergianus”. Ensimmäinen kyseisen viran hoitaja oli Olof Swartz. Puutarha sijaitsi alun perin lähempänä Tukholman keskustaa nykyisen Vasastanin kaupunginosan alueella Vasaparkenin puiston pohjoispuolella, mutta se siirrettiin vuonna 1885 kaupunkirakentamisen tieltä Frescatiin. Puutarhassa on nykyään kaksi suurta kasvihuonetta, vuonna 1900 rakennettu Victoria-kasvihuone ja 1995 valmistunut Edvard Anderssonin kasvihuone.
Firebeatz
Firebeatz on alankomaalainen musiikkituottajaduo, jonka jäseniin kuuluvat Tim Benjamin Smulders (s. 14. elokuuta 1985) ja Jurre van Doeselaar (s. 7. heinäkuuta 1987). Duo perusti toiminimensä Alankomaiden Tilburgissa vuonna 2008. Duo on tullut tunnetuksi lukuisista tanssilattiahittikappaleista, joihin lukeutuu muun muassa "Dear New York", "Here We F*cking Go" ja "Helicopter". Duon jäsenet ovat tehneet uransa aikana yhteistyötä muun muassa Calvin Harrisin, Martin Garrixin, Sander van Doornin ja Tiëston kanssa.
Duon jäsenet ovat opiskelleet taidekoulussa Tilburgissa, jossa he myös tapasivat toisensa sekä huomasivat omaavan samanlaisen mielenkiinnon musiikkia kohtaan. Vuonna 2018 Firebeatz ja DubVision perustivat supertiimin nimeltään "METAFO4R" jolla he esiintyivät ensimmäistä kertaa yhdessä EDC Las Vegas 2018-tapahtumassa.
Singlet
Pääartistina
Metafo4rina
Yleisurheilun maailmancup 2002
Vuoden 2002 yleisurheilun maailmancup oli järjestyksessään yhdeksäs. Kilpailu järjestettiin La Peineta -stadionilla Madridissa Espanjassa 20.–21. syyskuuta. Kilpailuun osallistuivat maanosajoukkueista sekä miesten että naisten sarjaan Aasia, Afrikka, Amerikka, Eurooppa ja Oseania sekä maajoukkueista Yhdysvallat, Saksa ja isäntämaa Espanja, sekä miesten sarjaan lisäksi Yhdistynyt kuningaskunta ja naisten sarjaan Venäjä.
Kisoissa jaettiin palkintorahoja lajien yhdeksälle parhaalle. Lajin voittaja palkittiin 30 000 dollarilla.
Lopputulokset
{|
Pitkärannan piiri
Pitkärannan piiri on hallinnollinen alue Laatokan rannalla Karjalan tasavallan eteläosassa Venäjällä. Pitkärannan piiri rajoittuu lännessä Sortavalan kaupunkialueeseen, pohjoisessa Suojärven piiriin, koillisessa Prääsän piiriin, idässä Aunuksen piiriin ja etelässä Laatokkaan. Pitkärannan piirin hallintokeskus on Pitkärannan kaupunki. Piirin pinta-ala on noin 2 253 neliökilometriä ja asukasluku noin 26 200.
Kunnat
Piirissä on yksi kaupunkikunta ja neljä maalaiskuntaa:
Historia
Pitkärannan piiri sijaitsee Suomen tasavallan vuonna 1940 ja uudelleen vuonna 1944 luovuttamalla alueella. Piiri perustettiin 9. heinäkuuta 1940. Se muodostettiin suunnilleen entisten Harlun, Impilahden ja Salmin kuntien alueista. Vuosina 1957–1966 Pitkärannan piiri oli lakkautettuna ja sen alue kuului Sortavalan ja Aunuksen piireihin.
Esa Niemitalo (albumi)
Esa Niemitalo on Esa Niemitalon albumi vuodelta 1990.
Ranskan NUTS-aluejako
Ranskan NUTS-aluejako on kolmetasoinen kansainvälisiin tilastointitarkoituksiin kehitetty aluejako.
NUTS-koodit
thumb|right|250px|Ranskan NUTS-jako.
Lorenz Oken
pienoiskuva|Lorenz Oken Lorenz Oken (1. elokuuta 1779 Bohlsbach – 11. elokuuta 1851 Zürich) oli saksalainen luonnontieteilijä. Hänen oikea nimensä oli Lorenz Okenfuss.
Okenfuss opiskeli luonnonhistoriaa ja lääketiedettä Würzburgin yliopistossa. Hän meni palkattomaksi luennoitsijaksi Göttingenin yliopistoon ja lyhensi täällä nimensä Okeniksi. Täällä hän julkaisi vuonna 1802 teoksen Grundriss der Naturphilosophie, der Theorie der Sinne, mit der darauf gegründeten Classification der Thiere, joka oli ensimmäinen julkaisujen sarjassa, joihin perustui hänen johtajuutensa Saksan luonnonfilosofisessa liikkeessä.
Oken nimesi linnuista muun muassa töyhtöromiskon (Chauna torquata).
Teoksia
pienoiskuva|Töyhtöromisko
Anna-Liisa Alanko
Anna-Liisa Alanko (o.s. Jääskeläinen; 26. tammikuuta 1935 Hankasalmi – 31. tammikuuta 2018 Joensuu) oli suomalainen kirjailija, lausuntataiteilija ja kulttuurivaikuttaja, joka teki työuransa taideaineiden lehtorina ja Joensuun yliopiston äidinkielen yliassistenttina. Hänelle myönnettiin opetusneuvoksen arvo. Eläkkeelle siirtymisensä jälkeen Alanko julkaisi kymmenen teosta, joihin sisältyy muun muassa runokokoelmia. Väitöskirjansa Alanko teki Immi Hellénin runoista vuonna 1997.
Alangon puoliso oli agrologi, pankinjohtaja Voitto Akilles Alanko. Heidän lapsiaan ovat muusikot Ismo Alanko, Ilkka Alanko, Petri Alanko ja Satu Alanko-Rautamaa.
Alanko kuoli nopeasti edenneeseen sairauteen 31. tammikuuta 2018.
Juntusranta
Juntusranta on Suomussalmella sijaitseva kylä. Kylä valittiin vuoden kyläksi vuonna 1996 ja vuoden kainuulaiseksi kyläksi vuonna 2007. Juntusrannan kylämaisema on luokiteltu Kainuun maakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Sijainti ja asuttaminen
Kylä sijaitsee noin 65 kilometriä Suomussalmen keskustaajaman pohjoispuolella, Juntusjärven eli Kylmäjärven rannalla. Nykyiseen Suomen ja Venäjän väliseen itärajaan Juntusjärveltä on noin 10 kilometriä. Alueella oli asutusta jo noin 7 000 vuotta sitten. Ensimmäiset kieleltään tunnetut asukkaat olivat luultavasti saamelaisia. 1000-luvulla alkoi karjalaisten levittäytyminen alueelle ja 1500-luvulla savolaisten.
Kylä nykyään
Juntusrannassa toimii Ruhtinan kauppa, kirkko, Ruhtinan pirtti (vanhustentalo) ja kylätalo. Kylätalo remontoitiin 2008–2012. Talossa järjestetään monenlaisia tapahtumia ja toimintaa. Kesäisin kylätalolle avataan kahvila palvelemaan kyläisiä ja ohikulkijoita.
Ruhtinan koulu lakkautettiin vuonna 2014.
Ajman
Ajman (vanhentuneelta muodolta Adžman, ) on pinta-alaltaan Arabiemiirikuntien pienin emiirikunta. Se on kooltaan noin 260 neliökilometriä ja sen pääkaupunki on Ajman. Sen asukasluku on pienestä koosta huolimatta kuitenkin vuonna 2017 arviolta 504 846. Nykyinen hallitsija on Humaid bin Rašid al-Nuaimi.
Maantiede
pienoiskuva|vasen|Ajmanin kaupunkikuvaa. pienoiskuva|vasen|Näkymää Hajarvuorilla [[Masfoutissa.]] Ajman sijaitsee Yhdistyneiden arabiemiraattien Persianlahden rannikolla maan pohjoisosassa. Pinta-alaltaan se on maan seitsemästä emiraatista pienin. Sen pinta-ala on vain noin 259 km². Sen alueen pituus on noin 16 kilometriä ja sen naapuriemiraatteja ovat Sharja ja Umm al-Qaiwain. Emiraatin alue koostuu kolmesta eri osasta. Pääalue on niistä suurin ja se käsittää myös emiraatin pääkaupunki ja huomattavimman kaupunkikeskuksen Ajmanin. Pääalueen lisäksi emiraatilla on kaksi pientä enklaavia sisämaassa Musandamin niemimaalla; al-Manamah ja Masfut. Pinnanmuotoja leimaavat muutamat hiekkarannat rannikolla, sekä etenkin Hajarvuoriston huiput sisämaassa.
Historia
Britit ilmoittivat aikeistaan luopua alueen hallinnasta vuonna 1968. Alun perin tarkoituksena oli perustaa nykyistä suurempi eri emiraattien liitto, johon olisivat kuuluneet Ajmanin ja muiden kuuden emiraatin lisäksi myös Bahrain ja Qatar. Kaksi jälkimmäistä jättäytyivät kuitenkin lopulta pois tällaisesta liitosta. Kun brittivalta päättyi joulukuussa 1971 Ajmanista tuli yksi nykyiset Yhdistyneet arabiemiraatit perustaneista emiraateista.
Talous
Ajman on ollut tunnettu yhtenä köyhimmistä arabiemiraateista. Pitkään ainoita elinkeinoja olivat taatelien kasvatus ja helmenkalastus. 1970-luvun alkuun asti merkittävä tulonlähde oli postimerkkien painaminen ja myynti keräilijöille. Nykyisin huomattavimman tulonlähteen muodostavat tulonsiirrot rikkaammasta Abu Dhabista. Emiraatissa on kuitenkin myös pyritty kehittämään Ajmanin satamaa ja sen yhteydessä toimivaa vapaakauppa-aluetta, joka on perustettu vuonna 1988. Vuonna 2019 emiraatin bruttokansantuote oli 21,008 miljardia dirhamia.
Väestö
Ajmanin asukasluku oli vuoden 2011 arvion mukaan noin 262 186. Edellisenä vuonna 2010 heistä Yhdistyneiden arabiemiraattien kansalaisia oli 42 186. Vuonna 2017 kokonaisväkiluvun arvioitiin kohonneen lukemaan 504 846. Paikalliset kuuluvat enimmäkseen Naim- tai Nuaim-heimoon, jonka jäseniä asuu myös esimerkiksi Buraimin keitaan tuntumassa. Heimo voidaan jakaa edelleen eri alaryhmiin, joista Ajmanissa asuu Karatisa-, Hamirat- ja Al Bu Dhanayn-ryhmien jäseniä.
FS Tornade (1925)
Tornade oli Ranskan laivaston 1925 vesille laskettu Bourrasque-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.
Työterveyslaitos
Työterveyslaitos (lyhenne TTL, ) on itsenäinen julkisoikeudellinen yhteisö ja toimii Suomen sosiaali- ja terveysministeriön hallinnonalalla. Työterveyslaitos on työhyvinvoinnin asiantuntija, joka tutkii, palvelee ja kouluttaa. Työterveyslaitoksen toiminta perustuu monitieteiselle tutkimus- ja kehittämistyölle. Tutkimustulokset siirretään työpaikkojen käyttöön asiantuntijapalveluiden, koulutuksen ja viestinnän avulla. Laitoksen tavoite on, että työ edistää terveyttä ja toimintakykyä eikä vaaranna niitä. Budjetista noin 55 prosenttia tulee valtion budjetista ja 45 prosenttia hankitaan itse esimerkiksi EU-tutkimusrahoituksen ja asiantuntijapalveluiden myynnin avulla.
Dareios I
Dareios I (, muinaispersiaksi Darayavaush,, noin 549 eaa. – 485 eaa.) oli Persian kuningas 521–485 eaa. Dareios kuului Akemenidien hallitsijasuvun sivuhaaraan. Hän kaappasi vallan Kyyros Suuren pojalta Smerdiiltä. Heti Dareioksen noustua valtaan puhkesi useita kapinoita, jotka hän kuitenkin sai kukistettua vuoteen 519 mennessä.
Työterveyslaitos
Toiminta
Työterveyslaitos toimii viidellä paikkakunnalla Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, Tampereella ja Turussa. Päätoimipiste on Helsingissä. Henkilöstöä on noin 500. Laitos on perustettu vuonna 1945. Työterveyslaitos on Maailman terveysjärjestön (WHO:n) ja Kansainvälisen työjärjestön (ILO) asiantuntijalaitos työterveyden alalla.
FS Tornade (1925)
Valmistus
Alus tilattiin Bordeaux'sta Chantiers Dyle & Bacalanilta, missä köli laskettiin 25. huhtikuuta 1923. Alus laskettiin vesille 12. maaliskuuta 1925 ja otettiin palvelukseen 10. toukokuuta 1928.
Työterveyslaitos
Toiminta
Työterveyslaitos julkaisee jatkuvasti päivittyvää Työpiste-verkkolehteä.
Dareios I
Dareios uudisti Kyyros Suuren perustaman valtakunnan hallintoa, muun muassa niin sanotun satraappi-järjestelmän avulla. Maa jaettiin satraappikuntiin ja niiden alueet edelleen eriasteisten virkamiesten hallintaan. Hän uudisti myös valtakunnan verotusta ja aloitti suuria rakennusprojekteja, kuten niin sanottuja kuninkaanteitä. Dareios uudisti myös lainsäädäntöä, joka oli pysynyt miltei ennallaan Hammurabin ajoista lähtien.
Työterveyslaitos
Historia
Työterveyslaitoksen perustamista edelsi 4. huhtikuuta 1945 Lääkintöhallituksen aloitteesta perustettu Helsingin yleisen sairaalan ammattitautien osasto, joka erikoistui ammattitautien tutkimukseen ja hoitoon. Alan tutkimuksen rahoittamiseksi perustettiin Ammattilääketieteen säätiö – Stiftelsen för yrkesmedicin -niminen säätiö, jonka säännöt vahvistettiin 26. kesäkuuta 1945. Tämä yksityinen säätiö perusti Työterveyslaitoksen, jonka toiminta käynnistyi 1. tammikuuta 1950 valtion taloudellisesti tukemana ja avustamana. Laitos kansallistettiin valtion ja säätiön välisellä sopimuksella ja muutettiin sosiaali- ja terveysministeriön alaiseksi itsenäiseksi julkisoikeudelliseksi yhteisöksi 1. heinäkuuta 1978 alkaen.
FS Tornade (1925)
Palvelus
Aluksen 75 millimetrin ilmatorjuntatykki vaihdettiin 1930-luvun alussa kahteen 37 millimetrin ilmatorjuntatykkiin, jolloin tulinopeus nousi merkittävästi kantaman kustannuksella.
Dareios I
Dareios laajensi valtakuntaansa aina Armeniaan ja Pontokseen asti. Hän hyökkäsi myös Intiaan ja valtasi Indus-joen laakson. Hän teki myös sotaretken nykyisessä Ukrainassa asuvia skyyttejä vastaan vuonna 512 eaa. Dareioksen armeija ylitti Tonavan ja eteni ehkä jopa Volgalle asti. Tämä sotaretki ei kuitenkaan tuottanut pysyviä tuloksia. Dareios lähetti myös sukulaisensa Mardonioksen valtaamaan Traakian. Tunnetuin Dareios on luultavasti siitä että hän lähetti armeijan rankaisemaan Ateenaa ja Eretriaa siitä että nämä olivat auttaneet Joonian kreikkalaisia kapinassa Persiaa vastaan. Ateenalaiset löivät persialaiset joukot Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa. Dareioksen poika Kserkses I yritti Dareioksen kuoleman jälkeen vallata Kreikan, mutta hänkin epäonnistui.
Työterveyslaitos
Historia
Työterveyslaitoksen johtajina ovat toimineet Leo Noro (1950–1970) sekä Martti J. Karvonen (1970–1974) ja pääjohtajina Jorma Rantanen (1974–2003), Harri Vainio (2003–2015) ja Antti Koivula (2015– ).
FS Tornade (1925)
Palvelus
Liittoutuneiden aloittaessa maihinnousun Pohjois-Afrikkaan alus oli Oraniin sijoitetussa 7. hävittäjäviirikössä, jonka muuta alukset olivat Tramontane ja Typhon. Viirikön pyrkiessä 8. marraskuuta 1942 torjumaan maihinnousua risteilijä HMS Aurora upotti Tornaden.
Record (peruna)
Record on ollut aikaisemmin suosittu perunalajike. Record on poistatettu Suomen siemenperunaluettelosta. Record on altis vihertymään. Se on altis tummumaan raakana ja keitettynä. Runsaalla typpilannoituksella sen laatu heikkenee. Record on kestävä mukularutolle, mutta se on altis virustaudeille.
Dareios I
Perhe
Kuninkaaksi tultuaan Dareios meni naimisiin kahden Kyyros Suuren tyttären kanssa. Kambyses II:n lesken ja siskopuolen Atossan kanssa hän sai neljä poikaa: Kserkses (josta tuli isänsä seuraaja), Ariamenes, Akhaemenes ja Hystaspes. Artystonen kanssa Dareios sai kolme lasta: Arsames, Gobryas ja Artozostre. Hän avioitui myös Smerdiin tyttären Parmyksen kanssa ja he saivat yhdessä pojan jonka nimi oli Ariomardos. Dareios meni myös naimisiin korkea-arvoisen persialaisen Otaneen tyttären Faidymian kanssa. Dareios oli ennen valtaistuimelle nousemistaan naimisissa erään toisen persialaisen aristokraatin, Gobryaan, tyttären kanssa.
Vallankaappaus
right|200px|thumb|Dareioksen palatsista löydetty pylvään jalusta johon on kirjoitettu [[persian kieli|muinaispersiaksi, elamiksi ja akkadin kielellä: "Minä, Dareios, Suurkuningas, Kuninkaiden kuningas".]] Vuonna 522 eaa. Kyyros Suuren poika Smerdis kapinoi veljeään Kambyses II:a vastaan. Smerdis oli tuolloin Baktrian maaherrana ja hänen veljensä, kuningas Kambyses II oli Egyptissä. Kambyses kuoli pian Smerdiin kapinan alkamisen jälkeen. Kreikkalainen historioitsija Herodotos kertoo että Smerdis olisi ollut huijari, joka itse asiassa oli meedialaiseen maageihin kuulunut henkilö joka muistutti Smerdistä. Dareios oli Herodotoksen mukaan Kambyses II:n mukana Egyptissä ja toimi hänen keihäänkantajanaan ja oli ilmeisesti eräs kuninkaan tärkeimmistä avustajista. Dareios nousi luultavasti armeijan johtoon Kambyseen kuoltua.
Pian eräät korkea-arvoiset persialaiset saivat kuulla tästä ja alkoivat suunnitella vallankaappausta. Aluksi salaliitossa olivat mukana Otanes, Gobryas, Intafrenes, Hydarnes, Megabyzos ja Aspathines. Herodotoksen mukaa Otanes oli salaliiton alullepanija ja luultavasti Dareioksen lisäksi sen arvovaltaisin jäsen koska hänen siskonsa oli ollut Kyyros Suuren vaimo. Pian myös Dareios liittyi salaliittoon. Yhdessä nämä seitsemän menivät kuninkaalliseen palatsiin 29. syyskuuta 522 eaa. Vartijat päästivät heidät sisälle koska kyseessä oli seitsemän Persian arvovaltaisimmista henkilöistä. Palatsissa kuninkaan eunukit tiedustelivat salaliittolaisilta mitä asiaa heillä oli kuninkaalle. Yhdessä salaliittolaiset murhasivat nukkuvan Smerdiin.
Herodotos kertoo kuinka vallankaappaajat neuvottelivat Smerdiin murhan jälkeen siitä kuinka Persiaa tulisi hallita. Dareios kannatti kuninkaanvaltaa, Megabyzos oligarkiaa ja Otanes demokratiaa. Lopulta Dareioksen kanta voitti. Vallankaappaajat päättivät järjestää kilpailun siitä kenestä tulisi kuningas. Otanes jättäytyi pois kilpailusta vaikka hänellä olikin hyvät mahdollisuudet päästä kuninkaaksi arvovaltansa ja sukunsa takia. Kuusi muuta päättivät että Otanes ja hänen jälkeläisensä saivat tulevaisuudessa elää vapaudessa ja eikä heidän tarvitsisi koskaan totella kuningasta. Herodotoksen mukaan kuusi jäljelle jäänyttä salaliittolaista päättivät että he kokoontuisivat seuraavana päivänä kaupungin ulkopuolella ja että kuninkaaksi valittaisiin se jonka hevonen hirnuisi ensimmäisenä auringonnousun aikana. Dareioksen nerokas renki Oebares keksi juonen jonka avulla Dareioksesta tulisi kuningas. Oebares vei Dareioksen ratsuna käyttämän orin määrätylle paikalle jonne hän oli myös vienyt hevosen suosikkitamman. Aamun koittaessa Dareioksen hevonen hirnui tutulla paikalla. Samalla kirkkaalta taivaalta iski myös salamoja, jonka jälkeen muut hyppäsivät hevostensa selästä kumartamaan Dareiosta.
Dareioksen kuusi liittolaista nimitettiin kaikki korkeisiin virkoihin. Otaneen tytär Faidymia oli ollut naimisissa sekä Smerdiin että Kambyses II:n kanssa, ja nyt Otanes antoi hänet vaimoksi Dareiokselle. Dareios antoi puolestaan erään siskoistaan Otaneelle vaimoksi.
Babylonian kapina
Pian sen jälkeen kun Dareios oli kaapannut vallan nousivat babylonialaiset kapinaan. Babylon oli menettänyt itsenäisyytensä vain 17 vuotta aikaisemmin, Kyyros Suuren aikana. Babyloniassa nähtiin Persian sisäinen valtataistelu sopivana tilaisuutena riistäytyä persialaisten vallasta. Eräs Nidintu-Bel julisti itsensä kuninkaaksi Babylonissa ja alkoi kutsua itseään nimellä Nebukhadnezzar III, Babylonian maineikkaimman kuninkaan Nebukadressar II:n mukaan. Myös Elam nousi pian kapinaan persialaisten valtaa vastaan ja eräs Assina julistautui Elamin kuninkaaksi.
Dareios päätti heti hyökätä Babylonia vastaan. Babylonialaiset olivat koonneet joukkonsa Tigriksen rannalle, mutta Darios vei armeijansa joen yli eläinten nahoista tehdyillä lautoilla ja kukisti babylonialaiset taistelussa. Tämän jälkeen hän valtasi Babylonin piirityksen jälkeen. Nidintu-Bel teloitettiin sen jälkeen kun hän yritti paeta Babylonista. Herodotoksen mukaan Babylonin piiritys kesti kaksikymmentä kuukautta ja että kaupunki vallattiin vasta sotajuonen ansiosta. Behistunin piirtokirjoituksen mukaan Babylonian kapina oli ensimmäinen Dareioksen hallituskaudella tapahtuneista kapinoista. Pian myös Elam antautui ja kuninkaaksi julistettu Assina teloitettiin.
Persian kapina
Babylonin kukistumisen jälkeen syttyi toinen kapina. Tällä kertaa eräs Vahyazdata julisti itsensä kuninkaaksi Persiassa. Hän saattoi jopa olla läheisempää sukua Kyyros Suuren ja hänen poikiensa kanssa kun Dareios itse oli. Dareioksen isä, joka oli vielä Parthian satraappina, tuki poikaansa, ja näin tekivät myös Baktrian ja Arakhosian satraapit. Myös Meedia kapinoi ja eräs Fraortes julistautui kuninkaaksi. Dareios sai kuitenkin nämä kapinat kukistettua vuoden 521 eaa. aikana.
Valtakunnan hallinto
thumb|150px|right|Dareios kuvattuna kreikkalaisessa maljakossa. Saatuaan kapinoivat maakunnat kukistettua Dareios järjesti uudelleen niiden hallinnon. Jo Kyyros Suuren aikana perustettu satraappijärjestelmä koki uudistuksen kun kaikki maakunnat kytkettiin tiukemmin kuninkaan hallintaan. Dareioksen uudistusten jälkeen satraappien piti maksaa veroa ennalta määrätty summa. Dareios loi 20 satrappikuntaa, muun muassa: Persia, Elam, Babylonia ja Assyria, Meedia, Joonia, Lyydia, Kappadokia, Armenia, Foinikia ja Kypros, Egypti, Gandara, Maka (nykyinen Oman), Drangiana, Arkhosia, Baktria, Parthia, Aria, Sogdia ja Arabia. Herodotos luettelee ne heimot ja maat jotka maksoivat Dareiokselle veroa. Dareios antoi myös kaivertaa maakuntien nimet omaan hautakammioonsa. Ennen Dareioksen uudistuksia maakuntien maksamia veroja ei oltu säädetty etukäteen, vaan ne koostuivat lahjoista kuninkaalle. Dareios määräsi maakunnat maksamaan veronsa vuosittain joko kultana tai hopeana. Eräät maakunnat maksoivat veroa myös muulla tavalla. Niinpä kilikialaiset lähettivät vuosittain kuninkaalle 360 valkoista hevosta, "yhden vuoden jokaista päivää kohden". Herodotuksen mukaan kuninkaalle vuosittain maksettava vero vastasi 14 560 talenttia hopeaa.
Dareios otti käyttöön uusia kulta- ja hopearahoja. Liikkeelle lasketut kultarahat eli dareikit olivat arvostettuja maksuvälineitä. Aikaisemmin Persiassa oli käytetty pääasiassa lyydialaisia kultarahoja. Valtakunnan verotulot kasvoivat huomattavasti ja täyttivät aarrekammioita, mutta Dareios käytti osan varoista suuriin töihin. Kaupankäynnin kannalta hän piti tärkeänä, että valtakunnan merireitit olivat kunnossa. Dareioksen aikana kehitettiin babylonialaisen ja elamilaisen nuolenpääkirjoituksen pohjalta kirjoitusjärjestelmä muinaispersian kielelle. Dareios käytti tätä kirjoitusta kaikissa monumenteissaan.
Rakennustyöt
thumb|right|Dareiosta esittävä patsas joka löydettiin vuonna 1972. Patsaan jalustassa on kirjoitusta muinaispersiaksi, elamiksi ja egyptiläisin hieroglyfein. Dareios antoi pystyttää patsaan Heliopolikseen. Kserkses I:n vei patsaan mukanaan Susaan sen jälkeen kun se oli vaurioitunut mellakoissa. Dareioksen aikana aloitettiin monia suuria rakennushankkeita. Dareios antoi rakennuttaa uuden pääkaupungin Persepoliin. Persepoliin suurin rakennus oli Dareioksen suuri vastaanottosali Apadana, jonka pinta-ala oli 12 000 m².
Dareios antoi myös rakentaa uudelleen Elamin vanhan pääkaupungin Susan, ja siitä tulikin yksi Persian valtakunnan neljästä "pääkaupungista". Meedian vanhasta pääkaupungista Ekbatanasta tuli Persian kuninkaiden kesähallintokaupunki. Kyyros Suuren perustama pääkaupunki Pasargadae säilytti asemansa Persian valtakunnan uskonnollisena pääkaupunkina. Dareios antoi myös juutalaisten rakentaa jälleen Jerusalemin temppelin, joka valmistui vuonna 515 eaa. Tästä kerrotaan vanhan testamentin Esran kirjassa.
Dareios antoi myös kaivaa kanavan Niilin ja Punaisenmeren välille. Kanava valmistui noin vuonna 498 eaa. ja sen kautta saatiin laivayhteys Egyptin ja Persianlahden välille.
Sotaretket
right|thumb|350px|Persian valtakunta Dareioksen hallituskauden lopulla. Dareios laajensi Persian valtakuntaa usean eri sotaretken aikana. Hän hyökkäsi Intiaan luultavasti vuonna 515 eaa., mutta tästä sotaretkestä ei ole tarkkoja tietoja. Herodotos kertoo Dareioksen määränneen kreikkalaisen Skylaksin tutkimaan Intian valtamerta purjehtimalla Indukselta länteen. Skylaks purjehti Indukselta Intian valtameren pohjoisrantaa pitkin Persianlahdelle, josta hän jatkoi Arabian ympäri Punaisellemerelle ja Suezille.
Sotaretki skyyttejä vastaan
Noin vuonna 513 eaa. Dareios hyökkäsi nykyisessä Ukrainassa asuvien skyyttien kimppuun. Dareios kuljetti armeijansa Hellespontoksen yli ja jatkoi sieltä matkaansa Tonavalle. Hänen aikomuksenaan oli hyökätä Persiaa pohjoisesta uhanneiden skyyttien kimppuun. Nämä pystyivät kuitenkin pitämään puolensa ratsujoukkojensa ja taitavien perääntymistensä avulla. Ennen kuin Dareios palasi Persiaan, jätti hän Megabazoksen Eurooppaan hallitsemaan vallattuja alueita Traakiassa.
Naksoksen sotaretki
Vuonna 502 eaa. Egeanmerellä sijaitsevan Naksoksen saaren asukkaat kapinoivat persialaisia vastaan. Naksoksen syrjäytetyt vallanpitäjät pyysivät apua Miletoksen tyrannilta Aristagoraalta, joka puolestaan kääntyi Dareioksen veljen Artaferneen puoleen. Artafernes lähetti Megabateen johtaman laivaston kukistamaan naksoslaiset. Megabates ja Aristagoras riitaantuivat ja sotaretki loppui persialaisten tappioon. Pelastaakseen oman nahkansa Aristagoras alkoi yllyttää joonialaisia nousemaan kapinaan.
Joonian kapina
Vuonna 499 eaa. Joonian kreikkalaiset nousivat kapinaan persialaisia vastaan. Miletoksen tyrannin Aristagoraan johdolla kapina levisi pian koko Jooniaan. Ateena ja Eretria lähettivät kummatkin apua joonialaisille. Yhdessä ateenalaisten ja eretrialaisten kanssa joonialaiset hyökkäsivät paikallisen satraappi Artaferneen pääkaupunkia Sardesta vastaan. Kreikkalaiset saivat Artaferneen yllätettyä ja polttivat kaupungin maan tasalle. Sardiin tuhon jälkeen kapina levisi Kyprokselle ja Hellespontokselle. Vuoteen 494 eaa. mennessä kapina oli kuitenkin saatu kukistettua ja kapinallisille kostettiin hyvin julmasti: Miletos ja sen temppelit ryöstettiin ja väestö siirrettiin Mesopotamiaan tai myytiin orjiksi.
Dareios lähetti 492 eaa. Mardonioksen Kreikkaan kostoretkelle Ateenaa ja Eretriaa vastaan. Mordonioksen laivasto kärsi kuitenkin haaksirikon Athoksen kohdalla. Herodotoksen mukaan Mardonios menetti 300 laivaa ja 20 000 miestä. Dareios määräsi tämän jälkeen Datiin ja Artafreneen hyökkäämään Ateenaa ja Eretriaa vastaan. Persialaiset piirittivät ja valtasivat Eretrian, mutta ateenalaiset kukistivat heidät Marathonin taistelussa vuonna 490 eaa. Dareios alkoi heti koota uutta armeijaa ja laivastoa Kreikan kukistamiseksi, mutta hanke viivästyi, sillä kapinoita puhkesi Egyptissä, ja lopulta Dareoiksen kuolema siirsi hankkeen hänen seuraajilleen.
Åke Mangström
thumb|150px|Åke Berndt Mangström Åke Berndt Mangström (6. toukokuuta 1896 Pornainen – 31. heinäkuuta 1937) oli suomalainen jääkärieverstiluutnantti. Hänen vanhempansa olivat tilanomistaja August Berndt Mangström ja Hilda Maria Kalkkinen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1919 Isabelle Alexandrine Aurora Trummerin kanssa.
Dareios I
Kuolema
Dareios kuoli luultavasti noin vuonna 485 eaa. Hän jätti jälkeensä kaksitoista poikaa ja ainakin kuusi tytärtä. Dareios oli valinnut poikansa Kserkseen seuraajakseen jo ennen kuolemaansa. Kserkses oli äitinsä Atossan kautta sukua Kyyros Suurelle. Dareioksen ruumis palsamoitiin ja hänet haudattiin kallioon hakattuun hautakammioon, joka sijaitsi muutaman kilometrin päässä Persepoliista. Hautakammion sisäänkäynnin ympärille Dareios oli antanut kirjoittaa kuvauksen siitä, mitä hän oli saanut aikaan hallituskautensa aikana.
Åke Mangström
Opinnot
Hän kävi kolme luokkaa Porvoon ruotsalaista lyseota ja suoritti yksityisesti seitsemännen luokan Vaasan ruotsalaisessa yhteiskoulussa vuonna 1922. Hän suoritti Sotilashallinnollisen kurssin vuosina 1926–1928.
Jääkärikausi
Tämä isänsä liikeyrityksessä toiminut nuorimies liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavaan jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 19. tammikuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella Riianlahdella ja Aa-joella. Rintamakomennuksensa jälkeen hänet siirrettiin 22. marraskuuta 1917 pataljoonan 1. konekiväärikomppaniaan. left|thumb|300px|Pommarikurssilaisia räjäytysharjotuksessa. Etuoikealla kouluttaja luutnantti MellisHän osallistui vuonna 1917 Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).
Suomen sisällissota
Hän astui Suomen armeijan palvelukseen 11. helmikuuta 1918 luutnantiksi ylennettynä ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 1. jääkärirykmentin 2. jääkäripataljoonan 3. komppaniaan, jossa hän toimi myös komppanianpäällikkönä 21. – 27. huhtikuuta 1918 välisen ajan. Hän otti osaa sisällissodan taisteluihin Lempäälässä, Vuohiniemellä, Kämärän asemalla ja Viipurissa. Hän haavoittui Kämärän asemalla 24. huhtikuuta 1918 ja Viipurin edustalla 28. huhtikuuta 1918.
Dareios I
Kuolema
Lännen sotaretkillä koetuista vastoinkäymisistä huolimatta Dareios on aikaansaannoksiltaan suuri hallitsija lainsäätäjänä sekä rajojen ja olojen vakiinnuttajana.
Antiikin lähteet
right|thumb|300px|Dareios I ja hänen kukistamiensa kansojen johtajat. Dareioksen jalkojen alla on Gaumatan (eli [[Smerdis). Dareioksen takana seisovat hänen jousenkantajansa Intafrenes ja keihäänkantajansa Gobryas. Kuvan ylälaidassa on ylijumalaa Ahuramazdan kuva.]] Dareios I:n hallituskaudesta on ajankohtaan nähden runsaasti tietoa. Behistunissa sijaitseva piirtokirjoitus löytyy 100 metriä maanpinnan yläpuolella, paikalla jonne ihmisten on miltei mahdoton päästä. Kirjoituksessa kuvataan Dareios ja hänen kukistamiensa kansojen johtajat ja kerrotaan kuinka Dareios tappoi väärän kuninkaan Gaumatan ja kuinka hän kukisti vihollisensa. Piirtokirjoitus sisältää saman tekstin kolmella eri kielellä, muinaispersiaksi, elamiksi ja babyloniaksi.
Åke Mangström
Sisällissodan jälkeinen aika
Sisällissodan jälkeen hän palveli komppanianpäällikkönä, pataljoonan adjutanttina, aliupseerikoulun johtajana ja talouspäällikkönä Kaartin jääkaripataljoonassa, mistä hänet siirrettiin 16. toukokuuta 1924 Savon jääkärirykmentin talouspäälliköksi ja edelleen 17. syyskuuta 1924 alkaen Jääkäriprikaatin intendentiksi sekä 6. joulukuuta 1928 alkaen 3. Divisioonan intendentiksi. Hänet haudattiin Vaasaan.
Luottamustoimet
Hän toimi Kaartin jääkäripataljoonan kunnianeuvoston jäsenenä ja puheenjohtajana sekä Jääkäriprikaatin kunniatuomioistuimen jäsenenä vuosina 1919–1925. Suomen upseeriliiton Vaasan alaosaston puheenjohtajana hän toimi vuosina 1924–1928 ja Mikkelin alaosaston puheenjohtajana vuosina 1929–1937 sekä Upseerien ampumayhdistyksen Mikkelin alaosaston puheenjohtajana vuosina 1929–1937. Mikkelin upseerikerhon puheenjohtajana hän toimi vuosina 1929–1932 ja 1934–1937.
Dareios I
Antiikin lähteet
Myös useista Dareioksen rakennuttamissa rakennuksissa muun muassa Susassa je Persepoliissa on löydetty piirtokirjoituksia.