cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Emilíana Torrini
Torrinilla oli jo aiemmin menestyksekäs ura Islannissa, jossa hän debytoi albumilla Spoon (1994). Vuosina 1995–1997 Torrini toimi laulajana islantilaisessa elektronista ja kokeellista musiikkia soittaneessa yhtyeessä GusGus. Torrini on kiertänyt muun muassa Didon ja Stingin kanssa. Torrini tunnetaan myös Taru sormusten herrasta -elokuvatrilogian toisen osan lopputekstien aikana soivasta kappaleesta ”Gollum’s Song”.
Torrinin isä on italialainen ravintoloitsija Salvatore Torrini (Davíð Eiríksson).
Guadeloupen lippu
thumb|right|250px|Ranskan lippu on Guadeloupen virallinen lippu. thumb|right|250px|Epävirallinen lippu mustalla taustavärillä thumb|right|250px|Epävirallisen lipun punainen muoto Guadeloupen lippu on Guadeloupen tunnus. Guadeloupen virallinen lippu on Ranskan lippu. Guadeloupella on kuitenkin käytössä myös epävirallinen lippu, joka on saanut vaikutteita Pointe-à-Pitren vaakunasta. Tässä joko punaisella tai mustalla pohjalla on keltainen aurinko, jonka takana on vihreä sokeriruoko. Lipun yläosassa on sininen suorakulmio, jossa on kolme kultaista fleurs-de-lisia.
Pääomatuloverotus Suomessa
Pääomatuloverotus tarkoittaa Suomen henkilöverotuksessa pääomatulojen verottamista. Pääomatulona verotetaan tuloja, joita varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Suomessa pääomatuloista peritään pääomatulovero.
Pääomatuloista tunnetuimpia ovat luovutusvoitot ja vuokratulot. Myös korkotulo voi olla pääomatuloa; Suomessa tosin osa korkotulosta katsotaan verotuksessa lähdeveron alaiseksi, ei pääomatuloksi. Osingot verotetaan Suomessa osittain pääomatulona, osittain ansiotulona.
Veron määräytyminen
Suomen tuloverolain mukaan pääomatuloa ovat omaisuuden tuotto, omaisuuden luovutuksesta saatu voitto ja muu sellainen tulo, jota varallisuuden voidaan katsoa kerryttäneen. Pääomatuloa ovat esimerkiksi vuokratulo, voitto-osuus, henkivakuutuksen tuotto, metsätalouden pääomatulo-osuus, maa-aineksesta saadut tulot ja luovutusvoitto.
Veroprosentit
Pääomatulon verotus on Suomessa progressiivista. Vuosina 2016 - 2018 pääomatulosta peritään 30 % aina 30 000 euroon asti. Tämän ylittävältä osalta peritään 34 %.
Pääomatulojen määrä
Pääomatulojen määrä on Suomessa ansiotuloja alhaisempi. Pääomatulojen yhteismäärä oli 10,6 miljardia euroa vuonna 2011. Samaan aikaan ansiotuloja kertyi yhteensä 113 miljardia. Pääomatuloa sai 2,6 miljoonaa henkilöä, kun taas ansiotuloa kertyi 4,5 miljoonalle. Keskimääräinen pääomatulo oli 4 113 ja ansiotulo 25 074 euroa vuodessa. Pääomatuloista suurin osa oli osinkotuloja, luovutusvoittoja ja vuokratuloja. Osinkotuloja sai 2,2 miljoonaa ja vuokratuloja 272 000 henkeä. Luovutusvoittoja tuli 337 000 henkilölle, kun taas luovutustappioita oli 218 000 henkilöllä. Luovutusvoitoista yli puolet kertyi kiinteistöjen luovutuksista, mutta luovutustappiot kertyivät enimmäkseen arvopapereista.
Pääomatuloveron tuotto vuonna 2012 oli 1,8 miljardia euroa. Vaikka veroprosenttia oli nostettu vuodesta 2011, veron tuotto kuitenkin samalla laski 165 miljoonaa euroa. Erityisesti luovutusvoittojen määrä romahti.
Luovutusvoittojen ja -tappioiden verotus
Omaisuuden luovutuksesta saatu voitto on yleensä veronalaista pääomatuloa. Luovutuksella tarkoitetaan mm. myyntiä ja vaihtoa.
Luovutusvoitto lasketaan vähentämällä luovutushinnasta todellinen hankintameno ja luovutusvoiton hankkimisesta syntyneet menot. Tietyin edellytyksin voidaan vaihtoehtoisesti vähentää laskennallinen hankintameno-olettama, jos se tulee verovelvolliselle edullisemmaksi.
Jos luovutusvoitto on negatiivinen, syntyy luovutustappio. Luovutustappion voi tietyin edellytyksin vähentää luovutusvoitoista tai muista pääomatuloista.
Osinkojen verotus
Osinkotulojen verotus riippuu siitä, kuka on osingon maksaja ja kuka sen saaja. Luonnollisten henkilöiden ja yritysten saamat osingot verotetaan eri säännöillä. Veron määrä riippuu lisäksi siitä, onko osinko peräisin listatulta vai listaamattomalta yhtiöltä.
Luonnollisten henkilöiden saamat osingot
Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän julkisesti noteeratulta yhtiöltä (pörssiyhtiö) saamasta osingosta 85 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 15 prosenttia verovapaata tuloa (tuloverolaki 33 a § 1 momentti).
Luonnollisen henkilön tai kotimaisen kuolinpesän muulta kuin julkisesti noteeratulta yhtiöltä saamasta osingosta 25 prosenttia on veronalaista pääomatuloa ja 75 prosenttia verovapaata tuloa siltä osin kuin osingon määrä vastaa enintään osakkeiden matemaattiselle arvolle laskettua 8 prosentin vuotuista tuottoa. Jos osingonsaajan verovuonna saamien tällaisten osinkojen yhteismäärä ylittää 150 000 euroa, ylimenevästä osasta on veronalaista pääomatuloa 85 prosenttia ja verovapaata tuloa 15 prosenttia (tuloverolaki 33 b § 1 momentti). Jos osinko on yli 8 prosenttia osakkeen matemaattisesta arvosta, ylimenevästä osasta 75 prosenttia on veronalaista ansiotuloa ja 25 prosenttia verovapaata tuloa (tuloverolaki 33 b § 2 momentti).
Osinkojen verotus muuttui vuoden 2014 alusta, jolloin poistui mahdollisuus saada pienimmät osingot yksityisistä osakeyhtiöistä nostettua verovapaina.
Yhteisöjen saamat osingot
Yhteisöjen (kuten osakeyhtiöiden) saamat osingot ovat yleensä verovapaita. Verovapauden avulla poistetaan ns. ketjuverotus, jossa osinkoveroa maksettaisiin uudelleen, kun saadut osingot jaetaan yhtiöstä eteenpäin.
Listaamattoman yhteisön listatusta yhteisöstä saama osinko on kuitenkin veronalaista. Siten pörssiosingot ovat muille kuin pörssiyhtiöille yleensä veronalaisia.
Näistä pääsäännöistä on useita poikkeuksia.
Verovapautta nauttivat osingonsaajat
Sijoitusrahastot, julkisyhteisöt, eläkevakuuttajat, ay-järjestöt, yleishyödylliset säätiöt ja vakuutuskuoret eivät maksa veroa pörssiyhtiöiltä saamistaan osingoista.
Vertailu muihin maihin
Oikeustieteen tohtori Janne Juuselan mukaan Suomessa pääomatuloverotus on kansainvälisesti ankaraa, koska meillä ei ole "erityisiä huojennuksia", ja sitä pitäisi keventää. Juuselan mukaan esimerkiksi luovutusvoittojen verotus on EU:n toiseksi ankarinta ja korkotulojen verotus EU:n kolmanneksi ankarinta.
Saint Patrick (Dominica)
thumb|Saint Patrickin alue Dominicalla.
Saint Patrickin alue on yksi Dominican kymmenestä hallinnollisesta alueesta. Alue rajautuu Saint Georgeen, Saint Lukeen ja Saint Markiin lännessä ja Saint Davidiin pohjoisessa. Alueen pinta-ala on 84,4 km² ja väkiluku vuonna 2011 oli 7 622.
Grand Bay (tunnetaan myös nimellä Berekua) ja La Plaine ovat alueen suurimmat asutuskeskukset. Muita kyliä ovat:
Kirsti Lintonen
Lintosella on takanaan pitkä ura ulkoasiainministeriössä, jossa hän on työskennellyt vuodesta 1971 alkaen. Vuodet 1973–1976 hän toimi Suomen diplomaattina Itä-Berliinissä, Saksan demokraattisessa tasavallassa.
Vuosina 2000–2005 Lintonen toimi Suomen suurlähettiläänä Pretoriassa Etelä-Afrikassa ja oli samanaikaisesti akkreditoituna myös Botswanassa, Lesothossa, Mauritiuksella, Namibiassa ja Swazimaassa. Lisäksi hän on uransa aikana palvellut Brysselin, Belgradin, Lontoon ja Tukholman suurlähetystöissä.
Koulutukseltaan Lintonen on valtiotieteiden maisteri. Hän on naimisissa ja hänellä on yksi poika.
Ugrijuhla
Ugrijuhla on suomalais-ugrilainen kansanperinnettä ja modernia ilmaisua yhdistävä monipuolinen pienoisfestivaali Imatralla. Toukokuussa pidettävän tapahtuman ohjelmisto on poikkitaiteellinen: tanssia, musiikkia, teatteria, ruokakulttuuria.
Ensimmäinen Ugrijuhla järjestettiin vuonna 2000. Tapahtuman järjestäjinä toimivat Humanistisen ammattikorkeakoulun Joutsenon koulutusyksikkö ja Etelänkarjalaisten Nuorisoseurojen Liitto.
Esiintyjinä ovat olleet muun muassa tanssiryhmä Ekton Korka, Olga Aleksandrova, Komin tasavallan folkloreteatteri, Santtu Karhu & Talvisovat, Myllärit, Rosynka, Liisa Matveinen ja Tellu Turkka, Sanna Kurki-Suonio ja Magnus Stinnerbom, Ari Numminen, Burlakat, Rymäkkä sekä Suden aika -kvartetti.
Ugrijuhla 2009
Ugrijuhla 2009 järjestettiin 16.–21. toukokuuta. Teemana oli udmurtialainen kulttuuri. Esiintyjinä olivat muun muassa Ekton Korka, Rymäkkä, Sattuma sekä Suden aika -kvartetti.
Ugrijuhla 2008
Vuoden 2008 Ugrijuhla järjestettiin 22.-24. toukokuuta. Ulkomaiset vieraat tulivat Marista ja Karjalasta.
Rachel Zegler
Rachel Anne Zegler (s. 3. toukokuuta 2001 Hackensack, New Jersey, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja. Hänen ensimmäinen elokuvaroolinsa oli Steven Spielbergin ohjaamassa musikaalielokuvassa West Side Story (2021).
Elämä
Zeglerin äiti on sukujuuriltaan kolumbialainen ja isä puolalainen. Ennen elokuvauransa alkua Zegler esiintyi teatterissa useissa musikaaleissa, myös West Side Storyssa.
Vaasa (täsmennyssivu)
Vaasa tarkoittaa seuraavia:
Suomalaisen kenttätykistön kalusto jatkosodassa
thumb|300px|Jatkosodan alussa puolustusvoimien runsaslukuisin (200kpl) tykki oli Yhdysvalloissa valmistettu 75 mm:n kanuuna. Jatkosodan kenttätykistön kalustoa käsittelevässä artikkelissa esitellään Suomen puolustusvoimien käytössä ollut tykistökalusto taulukkomuodossa. Taulukoista käy ilmi tykkien lyhenteet, alkuperämaa, tärkeimmät tekniset yksityiskohdat ja kaluston määrä sekä sen kehitys.
Taustaa
Talvisodan päättyessä Suomen puolustusvoimien käytössä oli yhteensä:
Jatkosodan alkaessa kenttätykkien kokonaismäärästä oli varattu:
Kaikkiaan erilaisia tykkimalleja oli yhteensä 67 kpl, joten ampumatarvikehuollolla riitti haasteita (varsinkin kun jokaiselle tykkimallille oli olemassa useita erilaisia ampumatarvikelajeja). Tykkikalusto oli peräisin suurimmalta osaltaan ensimmäisen maailmansodan ajoilta ja täysin moderneina voitiin pitää vain 59 tykkiä. Lisäksi lähes 500 tykin mallivuosi sijoittui 1800-luvulle.
Taulukoiden merkintöjen selityksiä
Taulukoissa käytetään lyhenteitä ja merkintöjä, joiden merkitykset ovat seuraavia:
Taulukoista on jätetty kokonaan pois joitain tykkimalleja, joita ei ollut jaettu tykistön yksiköille (mm. niiden vähäisen määrän vuoksi), vaikka ne mainitaankin virallisissa kalustoluetteloissa.
Kevyet kanuunat
Taulukosta käy sangen selvästi ilmi, että Suomen armeijan kenttätykistön kevyet kanuunat jatkosodan aikana olivat hyvin suurelta osin ensimmäisen maailmansodan aikaista kalustoa. Tykit oli valmistettu joko maailmansotaa ennen tai sen aikana. Tämä tarkoitti käytännössä sitä, että kevyiden kanuunoiden osalta tykistön kalusto oli pääsääntöisesti jo vanhentunutta. Ampumamenetelmien kehittyneisyydellä kaluston vanhentuneisuutta kyettiin kuitenkin edes jossain määrin paikkaamaan ja tykistön saavuttamat tulokset säilyivätkin varsin merkittävinä koko sodan ajan.
Kolmas johtopäätelmä taulukosta on se, että ammushuolto on joutunut jatkosodan aikana vaikeaan asemaan johtuen kaluston kirjavuudesta. Kaluston kirjavuushan johtaa automaattisesti ongelmiin ammusten valmistamisen, kuljettamisen, varastoinnin ja jakelun suhteen. Pienenä käytännön helpotuksena ollut lienee se tosiseikka, että ns. pääkaluston kaliiperi oli molemmilla sodassa olevilla valtioilla sama, joten sotasaaliskaluston ammusten tuotanto ei edellyttänyt suuriakaan muutoksia ammustehtailla.
Tässä taulukossa on mukana muun muassa kaksi neuvostoliittolaisvalmisteista sotasaalisasetta (joita ei joukoille jaettu) lähinnä siksi, että niiden ominaisuuksista kävisi ilmi silloisen uuden kenttätykistökaluston ominaisuudet.
Kevyet haupitsit
Taulukosta käy ilmi muun muassa se, että suomalaiset kevyet haupitsipatteristot oli jatkosodan aikana hyvin merkittävässä määrin varustettu hyökkäysvaiheen aikana saadulla sotasaaliskalustolla. Vielä vuoden 1944 alussa yli 50 % haupitsikalustosta oli nimenomaan sotasaaliiksi saatuja tykkejä.
Tässä tykistön kalustoluokassa esiintyy ainoat kotimaista valmistetta olevat tykit. Kyseessä olivat 105 H/37 -tykit, jotka oli alun perin tilattu niin sanottuna mallivuotena, mutta toimitukset alkoivat tosiasiallisesti vasta vuonna 1943.
Kotimaisen valmistuksen ohessa käytännössä ainoa kalustomäärän kohottamisen keino oli vuoden 1941 jälkeen aseiden ostaminen Saksasta, mikä näkyy myös tilastosta. Tilastossa on myös "piilotettuna" Saksasta tehtyjen aseostojen merkitys sikäli, että tykkiluokassa 122 H/10–30 sodan loppuvaiheessa tapahtunut nousu ei perustunut sotasaaliiseen vaan ostoihin Saksasta (72 kpl).
Raskaat kanuunat
Talvisotaan verrattuna lähes ainoat hankinnat oli saatu tehtyä ns. välirauhan aikana Saksan itse saamasta sotasaaliskalustosta. Tässä aseluokassa Saksa ei suostunut myymään Suomelle itse sodan aikana yhtään asetta, joten suomalaisten oli selviydyttävä niillä aseilla joita oli jo olemassa.
Raskaat haupitsit
Tässä tykistön aseluokassa suomalaiset saivat hyökkäysvaiheessa vuonna 1941 sotasaaliina uusia asetyyppejä, joiden hankintoja täydennettiin Saksan saamasta sotasaaliista ostamalla vuonna 1944 (yhteensä 84 kpl).
Muutenkin raskaiden haupitsien hankinnassa oltiin yksinomaan sotasaaliin ja Saksasta tehtyjen hankintojen varassa Saksan myydessä sotasaaliiksi saamaansa tai omaa valmistettaan olevaa kalustoa Suomelle vuosina 1940 (siis ennen jatkosotaa) ja 1944. Suuri osa ajanmukaisesta kalustosta oli peräisin Saksasta lukuun ottamatta sotasaalista. Mistään muualta tykkikalustoa ei saatu.
Järeät kanuunat ja haupitsit
Taulukosta käy selvästi myös ilmi, että kaikkein raskaimman kaluston osalta suomalaiset eivät saaneet sodan aikana mistään uutta kalustoa vanhan kuluessa hiljalleen käyttökelvottomaksi. Oli siis pärjättävä niillä vähäisillä aseilla, joita maassa oli jatkosodan alkaessa.
Jäykkälavettiset kanuunat ja mörssärit
Suomalaisilla oli jatkosodan aikana käytössään melkoisen suuri määrä myös jäykkälavettista tykistöä. Johtuen jaykkälavettisen tykin peräytymisestä laukauksen jälkeen aseet saivat suomalaisten suussa lempinimen "Hyppy-Heikki".
Henry Norris Russell
pienoiskuva|Henry Norris Russell Henry Norris Russell (1877–1957) oli yhdysvaltalainen tähtitieteilijä. Russell opiskeli Princetonissa ja Cambridgessa. Hänestä tuli Princetonin yliopiston tähtitieteen professori vuonna 1911. Princetonista hän siirtyi Harvardin observatorioon tutkijaksi vuonna 1947.
Russell kehitti menetelmän, jolla pystyttiin määrittämään pimennysmuuttujatähtien koot. Vuonna 1913 hän loi yhdessä Ejnar Hertzsprungin kanssa Hertzsprungin–Russellin kaavioksi kutsutun tähtien luokittelujärjestelmän. Russellin spektroskooppiset tutkimukset vaikuttivat tähtien evoluutioteorian syntymiseen.
Yhdessä Heinrich Vogtin kanssa hän keksi myös Vogt-Russellin teoreeman, jonka mukaan tähden rakenne määräytyy yksikäsitteisellä tavalla sen massasta ja kemiallisesta koostumuksesta.
František Plesnivý
František Plesnivý (4. huhtikuuta 1845 – 9. elokuuta 1918) oli itävalta-unkarilainen arkkitehti, joka oli tunnettu varhaisista jugendtyylisistä- ja myöhemmistä utilitaristisista suunnittelutöistään.
Hänen suunnittelemiaan rakennuksia onmuun muassa Ettrichova Vila, joka Jaroměřin kaupungissa (nykyisessä Tšekin tasavallassa). Ettrichova Vila esiintyy Jan Hřebejkin vuoden 2000-elokuvassa Musíme si pomáhat, ja 1800-luvun lopulla taloa suosivat ihailijat, kuten keisari Frans Joosef I.
Vuonna 1897 František Plesnivý suunnitteli ja rakensi perheelleensä huvilan Villa Gabrielan Hradec Královeen kaupunkiin. 1900-luvun alussa Plesnivý suunnitteli ja rakensi myös kirkkoja, tehtaita ja julkisia rakennuksia, kuten vesitorneja.
Palkinnot
Vuonna 1898 Plesnivý sai arkkitehtuurin ja tekniikan näyttelyssä Prahan kaupungin hopeamitalin.
Tulevaisuus on myöhemmin
Tulevaisuus on myöhemmin on suomalaisen Aknestik-yhtyeen kuudes studioalbumi. Se julkaistiin 27. syyskuuta 1999 levymerkillä Poko Records.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 22, ja putosi toisella listaviikollaan sijalle 39.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltäneet Jukka Takalo ja Kai Latvalehto, sanoittanut Jukka Takalo sekä sovittaneet Aknestik ja Janne Huotari.
Tiktak
Tiktak oli kuuden suomalaisen nuoren naisen muodostama pääasiassa rockia soittava yhtye, joka saavutti suuren suosion Suomessa.
Yhtyeen jäsenistä Petra, Noora ja Emppu ovat jatkaneet musiikin parissa Tiktakin jälkeen. Musiikin ohessa Petra on valmistunut maisteriksi kemian oppiaineesta sekä Noora ja Emppu kasvatustieteistä. Tuulista on tullut kauneudenhoitoalan yrittäjä, Mimmusta sisustusarkkitehti ja Neasta tapahtumatuottaja.
Alkutaival
Tiktak-yhtyeen muodosti Pohjois-Helsingin Bändikoulun perustaja Peter Kokljuschkin, joka solmi managerisopimuksen yhtyeen kanssa 3. toukokuuta 1999. Samassa kuussa Tiktak allekirjoitti levytyssopimuksen Universal Musicin kanssa, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Levytyssopimus syntyi, kun Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen vieraili Tiktakin harjoituksissa ja vakuuttui yhtyeestä.
Kappaleiden taustaa
Tiktakin levyttämät kappaleet valikoituivat sadoista suomalaisista ja ulkomaisista kappaleista Tiktakin ja tuotantopäällikkö Hannu Sormusen yhteistyönä. Kappaleita tekivät yhtyeelle muun muassa Maki Kolehmainen, Pekka Eronen, Edu Kettunen ja Rake Illusion. Monet Tiktakin julkaisemista kappaleista ovat ulkomaisia sävellyksiä, jotka on sanoitettu suomeksi Tiktakille sopiviksi. Yhtyeen solistina toiminut Petra ja kitaristi Emppu ovat kuitenkin osallistuneet joidenkin kappaleiden tekemiseen. Esimerkiksi ”Tuuleksi taivaanrantaan” on Petri Munckin ja Empun säveltämä sekä Edu Kettusen sanoittama kappale.
Vuodet 1998–2000: Levytyssopimus, Frendit ja Tik N' Tak
Tiktak aloitti toimintansa vuonna 1998. Yhtye solmi ensimmäisen levytyssopimuksensa Universal Musicin kanssa 7. toukokuuta 1999, jolloin puolet yhtyeen jäsenistä oli vasta 13-vuotiaita. Tiktakin musiikillisen ilmeen loi yhdessä bändin kanssa Universal Musicin tuotantopäällikkö Hannu Sormunen, joka myös tuotti ja sanoitti Tiktakille kappaleita salanimellä L. Moore. Yhtyeen ensimmäisenä singlenä julkaistiin Maki Kolehmaisen sävellys ”Sekoitat mun maailman”. Kappaleesta levytettiin samaan aikaan englanninkielinen versio nimellä ”Upside Down”, ja molemmista kieliversioista kuvattiin samalla kertaa musiikkivideot. Tiktakin toinen single ”Lopeta” teki lopullisen läpimurron voitettuaan Jyrki Hit Challenge -kilpailun. Palkinnon luovutti yhtyeelle Tampereen Tullikamarilla Renny Harlin. Esikoisalbumi Frendit äänitettiin ja tuotettiin Turussa, ja sen tuottajana toimi Vekke Mäki, joka on tunnettu muun muassa Bogart Co.- ja Sound of RELS -yhtyeistä. Albumi julkaistiin 22. marraskuuta 1999. Kahdessa viikossa albumi myi kultaa ja vuoden 2000 tammikuussa platinaa. Sen myötä Tiktakista tuli nuorin platinaa myynyt yhtye Suomessa.
Tiktak kertoi uransa alkuaikoina yhtyeen nimen tulevan järjestysmiehen huudahduksesta: "Tik tak, kello käy". Kuitenkin vuonna 2007 yhtye paljasti, että nimen keksi Tiktakin esiasteen Blue Moonin kosketinsoittaja. Levytyssopimuksen yhtye tosin kirjoitti nimellä Tic Tac. Vuosien varrella useat mediat ja kuuntelijatkin kirjoittivat yhtyeen nimen muotoon ”Tik Tak” vaikka virallinen muoto olikin ”Tiktak”.
Tiktak konsertoi Frendit-albumista tehdyn englanninkielisen Friends-albumin ilmestyttyä Euroopassa ja Yhdysvalloissa vuosina 2000 ja 2001 nimellä Tik N’ Tak. Yhdysvaltalainen Radio Disney järjesti Tik 'N Takille muutaman promootiokeikan, jotta single ”Upside Down” olisi saanut ponnahduslaudan Yhdysvaltojen teinimarkkinoille.
Loppuvuodesta 2000 Frendit-albumista julkaistiin niin sanottu platinapainos Frendit/Friends, joka sisälsi uudistetun version esikoisalbumista ja uusia kappaleita.
Vuodet 2001–2002: Jotain muuta
Amerikan kiertueelta Tiktakin mukaan tarttui uusia kappaleita, kuten ”Kyyneleet”, ”Näkymätön nainen” ja ”Mitä jää?”, joita yhtye alkoi työstää kesällä 2001. Uudesta albumista haluttiin ”livebändivoittoisempi ja rokkaavampi”. Ensimmäinen singlejulkaisu yhtyeen toiselta pitkäsoitolta oli kappale ”Häiritsen sinua”, jossa oli enemmän rock-vaikutteita kuin yhdelläkään esikoisalbumin kappaleista. Tiktak jatkoi toisen albumin nauhoituksia vielä syksyllä 2001, ja Jotain muuta -niminen albumi julkaistiin 16. marraskuuta 2001. Albumia myytiin jo ennakkoon platinalevyyn oikeuttava määrä. Vielä ennen vuoden loppua se myi tuplaplatinaa.
Jotain muuta sai jatkoa vuosi julkaisunsa jälkeen, kun siitä julkaistiin uusi versio nimeltään Jotain muuta... ja jotain uutta!, jossa oli mukana kaksi uutta kappaletta ja englanninkielinen versio albumista.
Vuodet 2003–2004: Ympyrää ja Hei me soitetaan oikeesti!
Vuoden 2003 alussa yhtye jäi keikkatauolle valmistellakseen kolmatta albumiaan. Kolmannen albumin ensimmäinen singlejulkaisu oli kappale ”Lähdetään tänään”, joka soi myös elokuussa 2003 ensi-iltansa saaneessa Helmiä ja sikoja -elokuvassa. Ympyrää-albumi julkaistiin 7. marraskuuta 2003, ja sitä on myyty tuplaplatinalevyyn oikeuttava määrä. Albumin toinen singlejulkaisu oli kappale ”Tänä yönä taivaaseen”, joka päätyi soimaan Vieraalla maalla -elokuvan lopputekstien taustalle.
Kesällä 2004 Tiktakin kiertuetta dokumentoitiin yhtyeen ensimmäistä DVD-julkaisua varten. Marraskuussa 2004 julkaistiin samanaikaisesti Hei me soitetaan... oikeesti! -niminen DVD ja minialbumi, joista jälkimmäinen sisältää muun muassa ”Sekoitat mun maailman” -singlen uuden version."Hei me soitetaan... oikeesti!" -DVD palkittiin Emma-palkinnolla. Kyseessä on ainoa Emma-palkinto, jonka bändi sai historiansa aikana.
Pirttijärvi (Suomussalmi)
Pirttijärvi on järvi Suomussalmen kunnassa Kainuun koillisosassa. Sen pinta-ala on 5,5 neliökilometriä. Etäisyys Kajaanista on 100 kilometriä pohjoiskoilliseen.
Tiktak
Vuodet 2005–2007: Myrskyn edellä ja uran lopettaminen
Huhtikuussa 2005 Tiktak aloitti neljännen ja viimeiseksi jääneen albuminsa äänitykset. Myrskyn edellä -niminen albumi julkaistiin 23. marraskuuta 2005. Albumin ensimmäinen single ”Sankaritar” päätyi soimaan FC Venus -elokuvaan. Myrskyn edellä -albumia myytiin jo ennakkoon kultalevyyn oikeuttava määrä, 15 000 kappaletta. Sittemmin albumia on myyty yli tuplaplatinalevyrajan, yli 60 000 kappaletta.
Pirttijärvi (Suomussalmi)
Maantiede
Pirttijärven pituus etelästä pohjoiseen on runsaat neljä kilometriä. Järven eteläosan leveys lännestä itään on kolmisen kilometriä. Eteläosa jakautuu lounaiseen Leppiselkään ja kaakkoiseen Heinilahteen. Länsirannan Petäjäniemen kohdalla järvi kapenee huomattavasti; järven keskiosan leveys on runsaan kilometrin. Kutusaaresta pohjoiseen järven leveys on alle kilometrin. Pirttijärven pohjoisimman osan muodostaa Pirttiperä, jota Uimaniemi erottaa pääaltaasta. Pirttijärvessä on useita vähintään kymmenen metriä syviä alueita, laajin sijaitsee Petäjäniemen kaakkoispuolella, ja sen sisällä on järven syvin kohta, 19 metriä. Kymmenen metrin syvyyskäyrän sisäpuolella on noin 30 hehtaaria järven pinta-alasta.
Tiktak
Vuodet 2005–2007: Myrskyn edellä ja uran lopettaminen
13. syyskuuta 2007 uutisoitiin Tiktakin lopettavan uransa ja julkaisevan vielä kokoelman. Tiktakin viimeiseksi singleksi jäi kokoelma-albumillakin julkaistu ”Mutta mä rakastan sua” -kappale. Yhtye soitti silloin viimeiseksi nimetyn keikkansa 9. joulukuuta 2007 Helsingin Tavastia-klubilla.
Pirttijärvi (Suomussalmi)
Maantiede
Pirttijärven laajimmat saaret ovat Tiirosaari ja Kutusaari. Lisäksi järvessä on Talassaari, Ahosaari, Halkosaari, Selkäsaari, Särkänkannansaari sekä muutamia pienempiä saaria ja luotoja.
Tiktak
Vuodet 2018–2019: paluu
Marraskuun 17. päivänä vuonna 2017 uutisoitiin Tiktakin paluusta. Tiktakin pääsolistina toimiva Petra kertoi kuitenkin MTV3-kanavalla esitettävässä Posse-nimisessä ohjelmassa, ettei yhtye aio julkaista uutta musiikkia. Yhtye teki ensimmäisen paluukeikkansa Himoksella juhannuksena 22. kesäkuuta 2018 ja sen jälkeen vielä kolme muuta festivaalikeikkaa, Jyväskylässä ja Oulussa Suomipop-festivaaleilla sekä Tammerfestissä Tampereella. Paluukeikkojen piti jäädä vain kesään 2018, mutta 23. marraskuuta 2018 Tiktak tiedotti tekevänsä Hartwall Arena -suurkeikan yhtyeen 20-vuotisjuhlan kunniaksi 18. huhtikuuta 2019.
Pirttijärvi (Suomussalmi)
Maantiede
Pirttijärveen virtaa Pohjasjoki pohjoisesta sekä Myllyjoki ja Heinijoki idästä. Luoteessa sijaitseva Savilampi (209,2 metriä mpy) laskee Pirttiperään. Pirttijärvi laskee etelään Kovajärven ja Alajärven kautta Kiantajärveen (199,3 metriä mpy).
Pirttijärven korkeustaso on sama kuin Kovajärven. Järvien välissä on Mustikkaniemi ja Salmenniemi, joiden välissä sijaitsee kapea Kovasalmi. Niemillä on suhteellisen paljon pientaloja. Myös järven itärannalla Pirttilässä on asutusta. Pirttijärven ja Kovajärven välistä kulkee maantie.
Pirttijärven vesitilavuus on 24 266 000 kuutiometriä.
Pirttijärvi (59.552.1.001) kuuluu Pirttijärven lähialueeseen (59.552), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Oulujoen vesistössä (59). Toinen jakovaihe on Pirttijärven valuma-alue (59.55) ja ensimmäinen on Kiantajärven reitin valuma-alue (59.5). Pirttijärven lähialueeseen kuuluu Pirttijärven lisäksi Akonlampi (212,2 metriä mpy), joka sijaitsee Pirttijärven pohjoispuolella.
Suomussalmen Pirttijärvi on toiseksi laajin Suomen 74:stä Pirttijärvestä. Syvyysluodatut Pirttijärvet ovat tyypillisesti varsin matalia. Suomussalmella on myös toinen, huomattavasti pienempi Pirttijärvi, se sijaitsee Suomen ja Venäjän rajavyöhykkeellä noin 50 kilometriä suuremmalta Pirttijärveltä itäkoilliseen.
Tanskan kansankäräjävaalit 2011
Tanskan kansankäräjävaalit 2011 järjestettiin 15. syyskuuta 2011. Vaaleissa valittiin 179 edustajaa kansankäräjille, joista 175 valittiin Tanskasta, kaksi Grönlannista ja kaksi Färsaarilta.
Sosiaalidemokraattien Helle Thorning-Schmidtistä tuli Tanskan ensimmäinen naispääministeri.
Taustaa
Edellisten vaalien voittaja, pääministeri Anders Fogh Rasmussen, erosi 5. huhtikuuta 2009 tultuaan valituksi Naton pääsihteeriksi. Mielipidemittausten mukaan tanskalaisten enemmistö olisi halunnut uudet vaalit Rasmussenin eron jälkeen, ja sosiaalidemokraattien Thorning-Schmidtillä oli jo tuolloin suurempi kannatus pääministeriksi kuin valtiovarainministeri Lars Løkke Rasmussenilla. Lars Løkke Rasmussen kykeni kuitenkin muodostamaan hallituksen ilman uusia vaaleja, kun Pia Kjærsgaard ilmoitti Tanskan kansanpuolueen jatkavan oikeistohallituksen tukemista.
Mielipidetiedustelut
frame|none|Mielipidetiedustelujen tulokset. Viivat osoittavat mielipidetiedustelujen keskiarvoa. Luvut oikealla kertovat elokuun mittausten lukemat.
Chris O’Hare
Chris O’Hare (s. 23. marraskuuta 1990 West Linton, Skotlanti) on brittiläinen keskimatkojen juoksija, jonka päämatka on 1 500 metriä. Hän on juossut sen parhaimmillaan aikaan 3.32,11 Monacossa 2018. Hän edustaa Tulsa Golden Hurricanea.
O'Hare sijoittui 1 500 metrillä vuonna 2018 kahdeksanneksi Portlandin MM-hallikilpailuissa ja Gold Coastin Kansainyhteisön kisoissa sekä yhdeksänneksi Berliinin EM-kilpailuissa. Hän saavutti 3 000 metrin juoksussa hopeaa sisäratojen EM-kilpailuissa Glasgow'ssa 2019 ajalla 7.57,19.
Thích Quảng Đức
Thích Quảng Ðức (alun perin nimeltään Lâm Văn Tức, 1897 Hội Khánh, Ranskan Indokiina – 11. kesäkuuta 1963 Saigon, Etelä-Vietnam) oli vietnamilainen buddhalainen munkki, joka poltti itsensä kuoliaaksi vilkasliikenteisessä saigonilaisessa risteyksessä 11. kesäkuuta 1963. Teko oli protesti presidentti Ngô Đình Diệmin buddhalaisia sortaneelle politiikalle. . Vietnamin ensimmäinen nainen Madame Nhu kommentoi tekoa sanoen munkkien olevan ”huligaaneja kaavuissa” ja että hän taputtaisi seuraavissa ”munkin grillajaisissa”.
Ðức saapui risteykseen autolla kahden muun munkin kanssa. Asetettuaan maahan istuintyynyn päälle lootusasentoon, toinen munkki kaatoi viisi gallonaa (noin 19 litraa) bensiiniä hänen päälleen, minkä jälkeen Ðức sytytti tulitikulla itsensä tuleen. Ðứcin viimeisten sanojen ennen tulitikun sytyttämistä sanotaan olleen buddhalainen rukous "Nam mô A Di Đà Phật" (Kunnia Amitabha-buddhalle). . pienoiskuva|Malcolm Brownen ottama valokuva Thích Quảng Đứcin polttoitsemurhasta Monet silminnäkijät kumarsivat kuolevaa munkkia. Kymmenen minuutin kuluttua palanut ruumis kaatui selälleen ja munkit käärivät sen keltaisiin kaapuihin liekkien sammuttua. Ruumis ei mahtunut ruumisarkkuun, koska raajoja ei voitu suoristaa. Vainaja vietiin läheiseen Xá Lợi Pagodaan. Ruumis tuhkattiin siellä buddalaisten rituaalien mukaan myöhemmin. Ðứcin sydän ei ollut tuhoutunut ja sitä pidettiin pyhäinjäännöksenä. pienoiskuva|Đứcin muistolle pystytetty patsas Polttoitsemurhansa jälkeen Ðức sai vietnamilaisilta arvonimen Bồ Tát, joka on vietnaminkielinen sana bodhisattvalle.
David Halberstamin kommentti
David Halberstam, The New York Times -lehden toimittaja näki tapauksen ja kirjoitti siitä seuraavaa:
Vapaasti suomennettuna: ”Tulin näkemään tuon näyn uudestaankin, mutta yksi kerta oli kylliksi. Liekit löivät ihmisestä; hänen kehonsa haipui hitaasti ja painui kasaan, hänen päänsä mustui ja hiiltyi. Ilmassa oli palavan ihmislihan tuoksu; ihminen palaa yllättävän nopeasti. Takaani kuulin paikalle kerääntyvien vietnamilaisten nyyhkyttävän. Olin liian järkyttynyt itkeäkseni, liian hämmentynyt tehdäkseni muistiinpanoja tai tehdäkseni kysymyksiä, liian kiihtynyt edes ajatellakseni... Kun hän paloi, hän ei liikuttanut lihastakaan, ei päästänyt ääntäkään, ja hänen ulospäin näkynyt malttinsa muodosti terävän kontrastin hänen ympärillään surevien ihmisten kanssa.”
Polttoitsemurha populaarikulttuurissa
Kuva palavasta Thích Quảng Đứcista on Rage Against the Machinen esikoislevyn Rage Against the Machinen kansitaiteessa. Eri kulmasta otettu kuva tapahtuneesta löytyy Delerium-yhtyeen vuonna 1988 ilmestyneen esikoislevyn Faces, Forms and Illusions kannesta. Vuoden 1997 uudelleenjulkaisussa kuva on vaihdettu samaksi kuin Rage Against the Machinen levyllä.
Kolppanan seminaari
pienoiskuva|Kolppanan seminaari pienoiskuva|Kolppanan seminaarin oppilaita, n. 1900-1904 Kolppanan seminaari oli vuonna 1863 perustettu opettaja- ja lukkariseminaari. Kolppanan seminaari sijaitsi Pieni Kolppana -nimisessä kylässä Hatsinan kaupungin läheisyydessä Venäjän keisarikunnassa.
Taustaa
Seminaarin syntymisen taustavaikuttajana oli Uno Cygnaeus, joka oli toiminut Pietarissa opettajana ja pappina vuosina 1846-1858. Pietarissa toimiessaan Cygnaeus pohti Inkerinmaalla toimineiden luterilaisten pappien kanssa mm. tarvetta sivistää suomalaisia. Opettajien kouluttamisesta tulikin tärkein osa seminaaria, joka rahoitettiin Venäjän evankelis-luterilaisten seurakuntien keskinäisen apukassan avulla. Pikku Kolppana valittiin seminaarin paikaksi, koska se sijaitsi keskellä Inkerinmaata ja siellä oli toiminut Paavali I:n aikana vuodesta 1782 maakunnan vanhin koulu.
Seminaarin toiminta
Seminaarin rakennustyöt aloitettiin keväällä 1863 ja seminaari avattiin 4. syyskuuta 1863. Seminaarin ensimmäiseksi johtajaksi valittiin ylioppilas Fredrik Oskar Groundstroem. Ennen valintaansa Kolppanaan hän toimi Pietarin ruotsalaisen seurakunnan Pyhän Katarinan kirkkokoulun opettajana. Groundstroem oli seminaarin johtajana kuolemaansa asti vuonna 1879.
Ensimmäiseen oppilasryhmään hyväksyttiin 13 poikaa ja ensimmäiset opettajat valmistuivat seminaarista vuonna 1866. Uusia oppilaita otettiin sisään edellisen ryhmän valmistumisen myötä.
Kolppanan seminaarin merkitys kansalliselle sivistystoiminnalle tuli esiin ensimmäisen kerran edesmenneen johtaja Groundstroemin kuolinpäivänä pidetyssä muistotilaisuudessa 6. syyskuuta 1888. Tuolloin arvioitiin, että seminaarin toiminnan, koulunkäynnin ja suomalaisen sanomalehden ilmestymisen ansiosta Inkerinsuomalaiset alkoivat ymmärtää kansallisen arvonsa.
Käsitettä suomalainen koulu voidaan käyttää Inkerinmaan luterilaisissa seurakunnissa vain suhteellisesti. Seminaarista valmistuneiden opettajien toiminta oli alkuvuosina kokonaan varakkaimpien talonpoikien hyväntekeväisyyden varassa. He tarjosivat opetustilat ja maksoivat opettajan palkan. Koulut olivat kiertäviä. Oppikirjoja ja opetusvälineitä ei ollut, kun niitä ei juuri ollut seminaarissakaan. Pikkuhiljaa luterilaisiin seurakuntiin ryhdyttiin rakentamaan koulurakennuksia. Niistä tuli ns. seisovia kouluja. Ne toimivat kunnan valvonnassa, mutta opettajien palkka tuli pääosin kuntalaisten maksamista koulumaksuista.
Opettajien ja pappien toiminnan lähtökohtana oli kansan varallisuuden edistäminen, kohtuuttoman viinankäytön lopettaminen, mm. perustamalla raittiusseuroja, ja tämän kautta maalaisväen itsetunnon kohottaminen. Tarkoituksena oli nostaa opetuksen arvostusta talonpoikaisväen keskuudessa ja saada enemmän lapsia kansakouluun.
Vuonna 1891 seminaari siirtyi opetusministeriön valvontaan ja muutos tuntui heti. Ministeriö ryhtyi painostamaan seminaarin johtokuntaa, koska se halusi muuttaa oppilaitoksen sääntöjä. Painostus onnistuttiin torjumaan, vaikka sitä jatkuikin vuoteen 1917 asti.
Seminaarin toiminnan loppuminen
Kolppanan seminaari siirrettiin neuvostovallan toimesta Hatsinaan vuonna 1920 ja siitä tuli pedagoginen teknikum, keskiasteen oppilaitos. Se alistettiin palvelemaan uusien aatteiden määräämiä tavoitteita. Niiden toteuttajiksi tuli jo alusta lähtien Suomen punapakolaisia, jotka neuvostovallan vakiintumisen myötä syrjäyttivät inkerinsuomalaisia opettajia. Hatsinan suomalaisen pedagogisen teknikumin toiminnan päättyminen liittyi koko suomenkielisen sivistys- ja kulttuuritoiminnan lakkauttamiseen Inkerinmaalla ja Venäjän Karjalassa 1930-luvun lopussa.
Anton Kunnas
Anton Kunnas (s. 17. helmikuuta 1999 Vantaa) on suomalainen yleisurheilija, joka edustaa IF Sibbo-Vargarnaa.
Kunnas voitti vuoden 2019 Kalevan kisoissa hopeaa seiväshypyssä. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän on saavuttanut 4 × 400 metrin viestissä kultaa 2019 ja pronssia 2018. Sisäratojen SM-kilpailuissa Kunnas saavutti 4 × 200 metrin viestissä hopeaa 2023.
Kunnas hyppäsi seiväsennätyksensä 522 Espoossa 18. elokuuta 2019.
Iriver
right|
iriver (aikaisemmin iRiver, kokonaan iriver Limited), ReignComin tytäryhtiö, on elektroniikkatuotteita valmistava yritys, joka perustettiin 1999 ja jonka pääkonttori sijaitsee Soulissa Etelä-Koreassa. Yhtiö on tunnettu valmistamistaan kiintolevyllisistä tai flash-muistillisista musiikkisoittimista. iriverin tuotteet sisältävät usein USB-massamuistin, FM-radion ja äänen tallennusmahdollisuuden. iriverin ensimmäinen tuote oli iMP-100 vuonna 2000. Se oli kannettava CD-soitin, joka pystyi tallentamaan MP3-tiedostoja CD:lle. Nykyiset iHP-100 (nykyään H100) soittimet (100, 120 ja 140) voivat toistaa MP3-, WMA-, Ogg Vorbis- ja WAV-musiikkitiedostoja. Myös tekstitiedostojen katselu on mahdollista. Mallit H300-sarjasta (320 ja 340) pystyvät toistamaan MP3-, WMV-, Ogg-, WAV-äänitiedostoja sekä AVI-videotiedostoja ja ne pystyvät näyttämään JPEG- ja BMP-kuvatiedostoja.
Tuotteet
pienoiskuva|upright|iriver H10 iriverin Euroopasta saatavat tuotteet huhtikuussa 2006 (pieniä puutteita saattaa esiintyä listassa):
Kannettavat mediasoittimet
iriver on kehittänyt myös neljä mallia kannettavista mediasoittimista (ääni ja kuva), jotka pystyvät toistamaan useita digitaalisia videoformaatteja sekä sen lisäksi toistamaan ääntä ja näyttämään still-kuvia:
Oksyrhynkhoksen papyrukset
pienoiskuva|Oksyrhynkhoksesta löydetty papyrus. Reiät ovat toukkien syömiä. Oksyrhynkhoksen papyrukset (tutkimuksessa Oxyrhynchus Papyri, P.Oxy.) on nimitys suurelle joukolle papyrukselle kirjoitettuja pääosin kreikankielisiä tekstejä, jotka on löydetty antiikin ajan Oksyrhynkhoksen kaupungin kaivauksista Egyptistä. Ne ovat peräisin Egyptin kreikkalaisen ja roomalaisen kauden ajalta.
Oksyrhynkhoksen papyrukset sisältävät paljon myös ennen tuntemattomia kirjoituksia. Tunnetuimpiin tähän mennessä löydettyihin teksteihin kuuluvat joukko Menandroksen näytelmiä sekä osat Tuomaan evankeliumista.
Sept-Îlesin rautatieasema
Sept-Îlesin rautatieasema on rautatieliikennepaikka Sept-Îlesin kaupungissa Quebecin provinssissa Kanadassa. Se on Quebec North Shore and Labrador Railwayn eteläinen päätepiste ja malmijunien purkupaikka. Säännöllinen junaliikenne alkoi 1951. Nykyisin Sept-Îles on Tshiuetin Rail Transportationin Scheffervilleen liikennöivän henkilöjuna Tshiuetinin eteläinen pääteasema.
Liikennepaikan ratapiha jakaantuu kolmeen pääosaan, jotka ovat henkilöasema, varikkoalue ja malmiratapiha. Henkilöaseman raiteisto käsittää muutaman henkilö- ja tavaraliikenteen käyttöön varatun raiteen asemarakennuksen kupeessa. Varikkoalue sijaitsee sen ja malmiratapihan välissä.
Oksyrhynkhoksen papyrukset
”Kokoelman” synty
Oksyrhynkhoksen kaatopaikoille päätyi valtavat määrät papyrusta, koska kreikkalaista ja roomalaista Egyptiä hallittiin hyvin byrokraattisesti ja koska kaupunki oli yhden nomoksen, Oksyrhynkhiteen nomoksen eli eräänlaisen läänin pääkaupunkina. Kaatopaikoille päätyi tilipapereita ja laskuja, veropapereita, väestönlaskentatietoja ja kuitteja, sekä hallinnollista, sotilaallista, taloudellista ja poliittista materiaalia ja uskonnollisia kirjoituksia — käytännössä kaikkea, mitä hallintotoimistoista siivottiin ja heitettiin pois. Myös yksityiset ihmiset käyttivät samoja kaatopaikkoja. Koska papyrus oli kallista, sitä kuitenkin myös käytettiin usein uudelleen — yhden papyruksen toisella puolella saattoi olla maanviljelyyn liittyviä asioita ja toisella puolella opiskelijan muistiinpanoja Homeroksen töistä. Oksyrhynkhoksen papyrukset sisälsivät siten täydellisen arkiston kaupungin elämästä, sekä niistä sivilisaatioista ja valtakunnista, joiden osana se kulloinkin oli.
Sept-Îlesin rautatieasema
Sept-Îles’n malmiratapiha muodostaa suuren paluusilmukan, jonka eteläisimmässä pisteessä on malmivaunujen tyhjentämiseen tarkoitettu vaununkaatolaite. Saapuvat malmijunat ajetaan tuloratapihalle, josta ne siirretään vaununkaatolaitteelle tyhjennettäväksi. Malmivaunuissa on pyörivät kytkimet, joten vaunuja ei irroteta tyhjentämisen ajaksi. Kaatolaite kääntää vaunun ylösalaisin, jolloin kuorma purkautuu alapuolella olevaan kuljetinlaitteeseen. Vaunun tyhjennyttyä se käännetään oikein päin, ja seuraava vaunu siirretään kaatolaitteeseen.
Malmiratapihan varsinainen raiteisto muodostuu tuloratapihasta ja lähtöratapihasta, joilla kummallakin on pituutta noin kolme kilometriä.
Oksyrhynkhoksen papyrukset
Kaivaukset
Egypti päätyi vuonna 1882 brittiläisen vallan alle, vaikka säilyikin edelleen nimellisesti osana Osmanien valtakuntaa. Brittiarkeologit aloittivat järjestelmälliset arkeologiset tutkimukset maassa. Koska Oksyrhynkhos ei ollut yhtä merkittävä kuin muut paikat, se jäi syrjään vuoteen 1896 saakka. Tällöin Bernard P. Grenfell ja Arthur S. Hunt Oxfordin yliopistosta aloittivat kaivaukset siellä. Aluksi he pitivät kaatopaikan sisältöä vain merkityksettömänä jätteenä, mutta he huomasivat pian, että se suorastaan pursusi papyruksia.
Klassisesti koulutetut Grenfell ja Hunt ymmärsivät, että paikka saattaisi sisältää klassisen kreikkalaisen kirjallisuuden kadonneita mestariteoksia, kuten kadonneita näytelmiä, historiateoksia ja filosofisia teoksia muinaisesta Ateenasta. He tiesivät, että Aristoteleen koulukunnan yli 2000 vuotta kadoksissa ollut teos Ateenan valtiomuoto oli löydetty egyptiläisestä papyruksesta vuonna 1890. Toivo innosti heitä ja on innostanut heidän seuraajiaan yli sadan vuoden ajan.
Grenfell ja Hunt omistivat koko loppuelämänsä Oksyrhynkhoksen kaivauksille ensimmäistä maailmansotaa lukuun ottamatta. Kaivauksia suoritettiin lähinnä talvisin, ilmaston ollessa suotuisampi. Löydöt puhdistettiin hiekasta ja lähetettiin Oxfordiin. Kesäisin he puhdistivat, lajittelivat, käänsivät ja vertailivat vuoden saalista, kooten kokonaisia tekstejä tuhansista osista. Vuonna 1898 he julkaisivat ensimmäisen painoksen löydöistään. Grenfellin ja Huntin kaivaukset jatkuivat vuoteen 1907. He työskentelivät läheisesti yhdessä vuoteen 1920 saakka, jolloin Grenfell kuoli. Hunt jatkoi omaan kuolemaansa 1934 saakka. Papyrusten tutkimus jatkuu edelleen.
Löydöt
Tuhansista Oksyrhynkhoksen papyruksista vain noin 10 prosenttia on ollut varsinaista kirjallisuutta. Muu osa koostuu jo mainituista erilaisista hallinnollisista ja yksityisistä dokumenteista, mukaan lukien lakikokoelmat, säädökset, vero- ja väestökirjanpito, oikeudenkäyntipöytäkirjat, luettelot, kaupankäyntiasiakirjat, tilitiedot, testamentit ja kirjeet.
Varsinkin toive kadonneiden filosofisten teosten löytämisestä on osoittautunut toistaiseksi liioitelluksi. Oksyrhynkhos oli melko tavallinen kaupunki, eikä mikään erityinen kulttuurin ja opiskelun keskus, ja vain asukkaiden vähemmistö oli kiinnostunut filosofiasta. Toisekseen klassikkojen kopiot olivat tuohon aikaan harvinaisia ja kalliita, eivätkä ne päätyneet kaatopaikalle yhtä helposti. Tämän vuoksi kirjalliset löydökset ovat tähän saakka olleet papyrusmäärään verrattuna suhteellisen vaatimattomia. Suurin osa tehdyistä löydöistä on ollut kopioita jo ennestään tunnetuista töistä, kuten Homeroksesta, johon koko helleeninen koulutus perustui. Tutkijat ovat kuitenkin löytäneet tarpeeksi mielenkiintoisia teoksia, jotta mielenkiinto on säilynyt yllä.
pienoiskuva|upright|Papyruskatkelma [[Sapfon runoista kirjasta II. Oksyrhynkhoksen papyrukset (P.Oxy.) XVII 2076.]] Vaikka alkuperäiset toiveet kadonneiden teosten löytämisestä eivät vielä ole täysin toteutuneet, alueelta on kuitenkin löydetty useita merkittäviä kreikkalaisia tekstejä. Näihin sisältyy muun muassa:
Kristillisistä löydöistä merkittävin on ollut joukko Tuomaan evankeliumin katkelmia, jotka ovat peräisin toiselta tai kolmannelta vuosisadalta, mutta saattavat säilyttää suullista perimätietoa jopa ensimmäisen vuosisadan puolesta välistä. Nag Hammadista tehty löytö eli niin kutsuttu Nag Hammadin kirjasto on kuitenkin himmentänyt tämän löydön arvoa myöhemmin, sillä siihen kuului evankeliumin kokonainen versio sekä lukuisia muita teoksia.
Muita kristillisiä teoksia ovat apokryfisiin kirjoihin luettavissa olevat Barukin ilmestys, Heprealaisten evankeliumi ja Hermaan paimen, sekä yksi Irenaeuksen teos. Sen lisäksi on löydetty kristillisiä hymnejä, rukouksia ja kirjeitä.
Grenfellin ja Huntin ajoista tutkimuksen painopiste on muuttunut. Nykyiset arkeologit eivät ole enää niin kiinnostuneita löytämään juuri kadonneita näytelmiä tai filosofisia teoksia. Heille kaikki materiaali on arvokasta, sillä se auttaa rekonstruoimaan muinaisen Egyptin elämää sosiaalihistorialliselta kannalta. Oksyrhynkhoksesta löydetyt tekstit auttavat ymmärtämään jo aiemmin tunnettuja tekstejä.
Huhtikuussa 2005 Oxfordin yliopisto julkaisi tiedotteen uusimmista löydöksistä. Yliopistolla on ollut yhteinen tutkimusprojekti Brigham Youngin yliopiston kanssa. Projekti on hyödyntänyt alun perin satelliittikuvausta varten kehitettyä infrapunateknologiaa papyrusten tutkimisessa. Tutkimus on ollut erittäin menestyksellistä, ja sen avulla on pystytty tulkitsemaan useita pahasti vaurioituneita tekstejä. Näihin kuuluu useita aiemmin tuntemattomia Sofokleen, Lukianoksen, Euripideen, Parthenioksen, Hesiodoksen ja Arkhilokhoksen teoksia.
Uutinen sai aikaan suuren innostuksen, ja löytöä on kutsuttu muun muassa nimellä ”klassinen graalin malja”. On arveltu, että löydöt saavat mahdollisesti aikaan uuden renessanssin, kiinnostuksen klassiseen kirjallisuuteen. Tekniikalla on toistaiseksi luettu vasta hyvin pieni osa aiemmin lukukelvottomista katkelmista. Tutkijat ovat puhuneet jopa 20 prosentin lisäyksestä tunnettuihin antiikin ajan teksteihin.
Julkaisuhanke
Oksyrhynkhoksen papyruksia on julkaistu yli kappaletta yli 80 niteessä. Ensimmäinen osa julkaistiin vuonna 1898, ja vuonna 2017 julkaistiin osa 83. Vuonna 1966 Oksyrhynkhoksen tutkimuksista ja papyrusten julkaisemisesta tuli virallisesti British Academyn tutkimusprojekti. Sitä toteuttavat yhteistyössä Oxfordin yliopisto ja University College London. Projektin tarkoituksena on julkaista yksi uusi osa vuosittain.
Tähän mennessä on julkaistu muun muassa:
Julkaistuista papyruksista on tullut oleellinen lähde egyptologiseen tutkimukseen koskien aikaa 300-luvulta eaa. 600-luvulle jaa. Ne ovat myös merkittäviä varhaiskristillisen kirkon historian tutkimisen kannalta, sillä Oksyrhynkhoksesta löydetyt versiot kristillisistä kirjoituksista ovat usein vanhempia kuin aiemmat tunnetut löydöt.
Me Gusta
"Me Gusta" on kolumbialaisen laulajan Shakiran ja puertoricolaisen räppärin Anuel AA:n kappale. Sen julkaisivat Ace Entertainmentin kautta ja Sony Music Latin 13. tammikuuta 2020.
Tausta ja promootio
Shakira soitti pätkän kappaleesta äänitysstudiossa 60 minuutin haastattelussa CBS:llä marraskuussa 2019. Hän julkaisi 12. tammikuuta 2020 singlen kansikuvan ja ilmoitti kappaleen julkaisupäivän Instagramissa. Shakira on kannessa päällään vaaleanpunainen mekko, jonka on suunnitellut kuwaitilainen suunnittelija Yousef Al-Jasmi. Kappaleessa on sample Inner Circlen kappaleesta "Sweat (A La La La La Long)" (1992). Me Gusta on Shakiran ensimmäinen single pääartistina vuoden 2018 Nada-kappaleen jälkeen. "Me Gusta" sai promootiota valtavilla mainostauluilla Times Squarella. 22. tammikuuta 2020 Shakira jakoi sosiaalisissa medioissaan videon kappaleen tekemisestä. Shakiran tulevan Super Bowl Halftime Show -esityksen kunniaksi Miamiin perustettiin erityinen "Me Gusta" -aiheinen pop-up-myymälä. Siellä olivat värilliset seinät ja koristeelliset huonekalut, jotka muistuttivat kappaleen musiikkivideon lavasteita. 31. tammikuuta ja 1. helmikuuta useiden muiden tuotteiden lisäksi fanit pystyivät ostamaan tästä kaupasta eksklusiivisen "Me Gusta" -vaatemalliston, joka lisättiin myöhemmin Shakiran viralliseen verkkokauppaan. Shakira julkaisi 11. maaliskuuta 2020 virallisen "Me Gusta" Instagram-filtterin.
Kriittinen vastaanotto
Billboardin Suzette Fernandez kuvaili kappaletta "optimistiseksi reggaeton-trapiksi", sanoitusten keskittyessä Shakiraan ja Anuel AA:han pariskuntana, jonka rakkaus on "menettämässä kipinäänsä" Suzy Exposito Rolling Stonesta ajatteli, että kappale "on kiireettömän rakastajan rock-numero, jossa on herkkä dembow-rytmin kosketus", ja kiinnitti huomiota parin monimutkaiseen suhteeseen jonka "he ovat täysin sitoutuneita ottamaan takaisin". Idolatorin ' Mike Nied kertoi laulun olevan "jälleen yksi tarttuva ja vakavasti tanssittavaa banger" Shakiran diskografiassa.