cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Timo Saarelma
Työura
Kangasalan virkaa tekevänä toisena kappalaisena Saarelma toimi 1964 ja Tampereen Pyynikin virallisena apulaisena 1964‒65. 1965 hän suoritti pastoraalitutkinnon. Tampereen tuomiokirkkoseurakunnan ensimmäisenä virallisena apulaisena hän oli 1965‒69. Ylemmän pastoraalitutkinnon vuoro oli 1967.
Kirkkoherrana
Tampereen Viinikan seurakunnan virkaa tekevänä kirkkoherrana Saarelma palveli 1969, jona vuonna hänet valittiin Viinikan kirkkoherraksi. Vuonna 1982 hänet valittiin Tampereen tuomiorovastiksi. Tästä virasta hän jäi eläkkeelle 1989.
Oma perhe
Saarelman puoliso vuodesta 1958 lukien oli kansakoulunopettaja, diakonissa Katri Annikki Saarelma s. Kantola. Tyttäret Hanna 1959 ja Minna 1960 syntyivät Tansaniassa, pojat Tuomas 1964 ja Antti 1965 Suomessa.
Sivutoimia
Saarelma oli Lapuan yhteislyseon uskonnonopettajana 1953 sekä Kalevan yhteiskoulun uskonnonopettajana 1964‒69. Floridan Lake Worthissa St. Andrew'sin kirkon turistipappina Saarelma oli 1990‒92.
Luottamustehtäviä
Herättäjä-Yhdistyksen Tampereen seudun paikallisosaston puheenjohtajana Saarelma oli 1969‒82 ja Tampereen tuomiokapitulin asessorina 1971-77.
Kirkon yhteiskunnallisen toimikunnan jäsenenä hän oli 1971‒82, Suomen kirkon pappisliiton valtuuskunnan jäsenenä 1972‒73 sekä kirkolliskokousedustajana 1973.
Luterilaisen maailmanliiton yleiskokouksen edustajana Saarelma oli Tansaniassa 1977.
Tampereen Raamattuseuran hallituksen jäsenenä hän toimi 1977‒81, 1983‒85 sekä puheenjohtajana 1982, Suomen Kirkon Sisälähetysseuran kustannustyön johtokunnan puheenjohtajuutta Saarelma hoiti 1982‒92, oli Tampereen Kaupunkilähetyksen hallituksen jäsen 1985‒89 sekä Lahden Diakoniasäätiön hallintoneuvoston jäsen 1987‒90.
Ansioita, luonnehdintoja
Rovastin arvon Saarelma sai 1976. Sotilasarvoltaan hän oli kersantti (1947). Hänelle myönnettiin Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkki SVR J 1.
Kuntourheilevan, herännäishenkisen Saarelman lempiharrastuksia oli kirjallisuus. Mielellään hän teki myös rakennus- ja metsätöitä.
Luonteeltaan Saarelma oli lämmin, hyväntahtoinen ja huumorintajuinen. Kirkkoherrana Saarelma oli kuunteleva, ymmärtävä ja alaisiaan kannustava.
Carl Westergren
Carl Westergren (13. lokakuuta 1895 Malmö – 5. elokuuta 1958 Malmö) oli ruotsalainen painija ja kolminkertainen olympiavoittaja.
Carl Westergren oli ensimmäinen painija, joka voitti kolme olympiakultaa. Westergren saavutti olympiavoittonsa kolmessa eri kreikkalais-roomalaisen painin sarjassa. Ensimmäinen kultamitali tuli Antwerpenin 1920 kisoissa keskisarjassa (75 kg), toinen Pariisin 1924 kisoissa raskaassa keskisarjassa (82,5 kg) ja kolmas Los Angelesin 1932 kisoissa raskaassa sarjassa (yli 87 kg). Amsterdamin 1928 kisoissa Westergren hävisi raskaassa keskisarjassa ensimmäisen ottelunsa Suomen Onni Pelliselle ja jätti sitten koko kisat kesken. Pariisissa 1924 Westergren osallistui myös vapaapainiin ja sijoittui neljänneksi.
Westergren voitti urallaan yhteensä neljä Pohjoismaiden-mestaruutta. Hän voitti mestaruuden vuosina 1919 ja 1920 75 kg:n sarjassa ja vuosina 1923 ja 1925 alle 82,5 kg:n sarjassa.
Ympäristövaikutusten arviointimenettely
Ympäristövaikutusten arviointimenettely (YVA) on lakiin ja asetukseen pohjautuva ennalta ehkäisevän ympäristöpolitiikan mukainen menettely, jossa selvitetään järjestelmällisesti kohteena olevan hankkeen ympäristövaikutukset, toteuttamisvaihtoehdot ja haitallisten vaikutusten lieventämismahdollisuudet sekä eri osapuolten kannat niihin. YVA-menettelyn läpikäyminen voi olla esimerkiksi rakennusluvan myöntämisen edellytyksenä, mutta se ei itsessään ole lupaprosessi. Yksi YVA-menettelyn tavoitteista on saada suunnitellun hankkeen vaikutusalueen asukkaat osallistumaan ympäristölliseen päätöksentekoon. YVA-menettelyn vaativat hankkeet määritellään joko lakisääteisessä hankeluettelossa tai tapauskohtaisesti.
Yhtä hanketta laajemmille viranomaisten strategisille suunnitelmille ja ohjelmille on olemassa Suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointi (SOVA). Yhdysvallat oli vuonna 1970 ensimmäinen valtio, jossa YVA-menettely on otettu käyttöön.
Menettelyn tarpeellisuus
Ympäristövaikutusten arviointi on johonkin hankkeeseen kohdistuva menettely. Siinä käsitellään hankkeen positiiviset ja negatiiviset ympäristövaikutukset ympäristöllisistä, sosiaalisista ja taloudellisista näkökulmista. YVA:n tulokset esitetään arviointiselostuksessa. Lausunnon arviointiselostuksesta antaa ja yhteysviranomaisena arviointimenettelyn aikana toimii yleensä ely-keskus. Ydinenergiahankkeiden tapauksessa yhteysviranomainen on pääasiassa Työ- ja elinkeinoministeriö. Hankkeen sijoittuessa usean ely-keskuksen alueelle Ympäristöministeriö määrää tarvittaessa vastaavan yhteysviranomaisen. On myös olemassa säädöksiä kansainvälisistä valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista.
YVA-menettely ei itsessään ole lupaprosessi, mutta menettelyn läpikäyminen voi olla edellytyksenä myöhemmille luville, esimerkiksi ympäristöluvan tai rakennusluvan myöntämiselle tai näihin liittyvälle kaavoitukselle (mm. oikeusvaikutteisen osayleiskaavan tai asemakaavan laadinta hankkeelle). YVA-menettelyn vaiheissa kerätään ratkaisunteolle tarpeellista tietoa ja annetaan niille, joiden oloihin tai etuihin hanke saattaa vaikuttaa, mahdollisuus mielipiteensä esittämiseen. Suomessa eräissä tilanteissa viranomainen ei saa myöntää lupaa tai tehdä muuta siihen rinnastettavaa päätöstä, ennen kuin se on saanut käyttöönsä arviointiselostuksen ja yhteysviranomaisen siitä antaman lausunnon. Turvetuotantoalueille kohteilla, joille oli myönnetty lupa, oli tutkimuksissa vähemmän uhanalaisia lajeja kuin kohteilla, joilla lupa evättiin. YVA menettely sisältää harvoin ympäristönvaikutusten seurantaa sen jälkeen, kun hanke on lopulta toteutettu.
Suomalaisen YVA-menettelyn oikeudellinen perusta
Yksi ympäristövaikutusten arviointimenettelyn tavoitteista on kansalaisten osallistumismahdollisuuden parantaminen. Suomen perustuslain 2 §:ssä todetaan yksilön oikeuden osallistua ja vaikuttaa yhteiskunnan ja elinympäristönsä kehittämiseen olevan osa kansanvaltaa. Perustuslain 20 §:ssä kerrotaan kaikille kuuluvan vastuun luonnosta ja sen monimuotoisuudesta, ympäristöstä ja kulttuuriperinnöstä. Julkisen vallan tehtävänä on puolestaan pyrkiä turvaamaan jokaiselle oikeus terveelliseen ympäristöön sekä mahdollisuus vaikuttaa elinympäristöään koskevaan päätöksentekoon.
Suomessa tuli vuonna 1994 voimaan ensimmäinen laki ympäristövaikutusten arvioinnista. Tämän lain korvasi vuoden 2017 samanniminen säädös (252/2017). Valtioneuvoston asetuksessa ympäristövaikutusten arviointimenettelystä on luettelo niistä hanketyypeistä, jotka aina tarvitsevat YVA-menettelyn lupahakemuksen tueksi. Lisäksi lain mukaan on tapauskohtaisesti arvioitava muut hankkeet, joilla on laadultaan ja laajuudeltaan merkittäviä vaikutuksia ympäristöönsä.
Aloite
Velvollisuus arviointimenettelyn toteuttamiseen on hankkeissa, joista saattaa aiheutua merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia. Hanketyypit, joilta vaaditaan aina YVA, on lueteltu valtioneuvoston antamassa asetuksessa. Aloitteen tekee hankkeesta vastaava eli toiminnanharjoittaja ely-keskukselle. Tapauskohtaisesti arvioitavien hankkeiden kohdalla myös viranomainen, yksittäinen kansalainen tai kansalaisjärjestö voi tehdä perustellun esityksen. Harkinnanvaraisissa tilanteissa asiaan liittyvien viranomaisten on käytävä neuvotteluja keskenään YVA-menettelyn tarpeellisuudesta.
Arviointiohjelma
Arviointimenettely alkaa arviointiohjelman laatimisella yhteysviranomaiselle. Ympäristövaikutukset on selvitettävä, ennen kuin aloitetaan hankkeen toteutus, niiltä osin kuin vaikutuksia saattaa olla. Hankkeen suunnittelija tekee arviointiohjelman, joka sisältää muun muassa tietoja hankkeesta, erilaisia toteutusvaihtoehtoja, aikataulut ja kuvauksia ympäristöstä. Myös hankkeen toteuttamatta jättäminen, eli nollavaihtoehto pitää sisällyttää tarkasteltavaksi vaihtoehdoksi. Arviointiohjelma on toimitettava mahdollisimman aikaisessa suunnitteluvaiheessa viranomaiselle, joka huolehtii sen tiedottamisesta julkisesti ja antaa mahdollisuuden vaikuttaa siihen. Yksi tavoitteista onkin lisätä asukkaiden mahdollisuuksia osallistua ja siten vaikuttaa suunnitteluun. Tämä voidaan toteuttaa esimerkiksi yleisötilaisuutena, jossa asukkaat ja asiantuntijat pääsevät keskustelemaan toistensa kanssa. Tällöin myös asiantuntija saa tietää enemmän kohteestaan.
Yhteysviranomainen antaa lausuntonsa arviointiohjelmasta mutta ei vahvista sitä. Omaa lausuntoaan varten yhteysviranomainen tiedottaa YVA:sta hankkeen todennäköisen vaikutusalueen kunnissa ja kerää lausuntoja keskeisiltä viranomaisilta, jotka määräytyvät hankkeen laajuuden ja luonteen mukaan. Asianosaisten kuulemisen jälkeen yhteysviranomaisen tulee antaa lausuntonsa määräajassa hankkeesta vastaavalle. Lausunnossa otetaan kantaa esimerkiksi käytettyihin arviointimenettelyihin ja vaikutusalueen rajaukseen. Vahvistamatta jättämällä yhteysviranomainen antaa luvan poiketa ohjelmasta tarpeen mukaan; poikkeamisen on oltava perusteltua.
Arvioinnin tulos
Arviointiselostus on asiakirja, jossa esitetään YVA:n tulokset. Se sisältää muun muassa tietoja hankkeen ominaisuuksista (tuotantomäärät, liikenne jne), sen suhteesta esimerkiksi maankäytön suunnitelmiin, arviointimenettelyn kulusta sekä eri vaihtoehtojen ja niiden ympäristövaikutusten vertailua. Arviointiselostus on hankkeesta vastaavan laatima selvitys hankkeen ja sen vaihtoehtojen ympäristövaikutuksista. Hankkeesta vastaava laatii arviointiselostuksen arviointiohjelman ja yhteysviranomaisen arviointiohjelmasta antaman lausunnon perusteella.
Yhteysviranomainen antaa lausunnon myös varsinaisesta ympäristövaikutusten arviointiselostuksesta. Tässä lausunnossa se esittää muun muassa oman arvionsa arviointimenettelyn ja -selostuksen riittävyydestä ja laadusta. Menettely päättyy, kun yhteysviranomainen toimittaa kaikista lausunnoista ja selostuksista tehdyn yhteenvedon hankkeesta vastaavalle ja tarpeellisille tahoille.
YVA:n vaativia hankkeita
Ympäristövaikutusten arviomenettelyä vaativat hankkeet määritellään valtioneuvoston antaman YVA-asetuksen 2. luvussa. Tämän luvun 6. pykälä kuvaa hankkeet, joissa tulee aina toteuttaa YVA-menettely.
Lisäksi YVA-menettelyä voidaan soveltaa muihinkin hankkeisiin yksittäistapauksissa.
Emily Shipway
Emily Shipway (s. 2008) on suomalais-brittiläinen lapsinäyttelijä ja rap-artisti Samuel Shipwayn sisko.
Richard Levinson
Richard Levinson (7. elokuuta 1934 – 12. maaliskuuta 1987) oli yhdysvaltalainen tuottaja. Hän syntyi Philadelphiassa, Pennsylvaniassa, ja valmistui Pennsylvanian yliopistosta kandidaatin arvolla taloustieteistä vuonna 1956.
Ympäristövaikutusten arviointimenettely
YVA:n kansainvälinen kehitys
Yhdysvallat oli ensimmäinen valtio, jossa ympäristövaikutusten arviointimenettely otettiin käyttöön ympäristöpolitiikan toteuttamisen välineeksi. Keskeisin YVA:a määritellyt säädös oli vuonna 1970 voimaan tullut National Environmental Policy Act (NEPA). Se pyrki yhteensovittamaan ympäristöön vaikuttavien hankkeiden taloudellisia, sosiaalisia ja ekologisia intressejä. Lailla pyrittiin kestävään kehitykseen. Tällaisen lähestymisen hyödyt ymmärrettiin ja YVA-menettely omaksuttiin nopeasti useissa muissa maissa (mm. Kanada 1973, Uusi-Seelanti ja Kolumbia 1974, Länsi-Saksa ja Ranska 1976).
Richard Levinson
Levinson oli mukana luomassa ja työstämässä useita menestyssarjoja, joista tärkeimpiä ovat Columbo, Mannix, Ellery Queen ja Murhasta tuli totta. Hän teki usein yhteistyötä William Linkin kanssa, ja kaksikko pääsikin vuonna 1995 yhdessä Television Academy Hall of Fameen.
Levinsonin työ ei rajoittunut yksinomaan televisioon, vaan hän myös käsikirjoitti ja tuotti elokuvia. Niistä yksi oli Hindenburg (1975). Levinsonille myönnettiin kolme Edgar- ja kaksi Emmy-palkintoa. Hän oli vuodesta 1969 naimisissa Rosanna Huffmanin kanssa, ja hänellä oli tytär Christine.
Fontenille-Saint-Martin-d’Entraigues
Departementin hallintokaupunki Niort sijaitsee 36 kilometrin ja kantonin keskuspaikka Chef-Boutonne viiden kilometrin päässä. Kunnan läpi kulkee Boutonnejoki, ja kunnan kyliä ovat Fontenille, Saint Martin d’Entraigues, Couturette ja Rhy.
Richard Levinson
Levinson kuoli sydänkohtaukseen Los Angelesissa 52-vuotiaana.
Ympäristövaikutusten arviointimenettely
YVA:n kansainvälinen kehitys
Rajat ylittävää ympäristöyhteistyötä varten laadittiin YK:ssa 1990-luvulla niin sanottu Espoon sopimus (Convention on Environmental Impact Assessment in a Transboundary Context), jonka perusteella on naapurivaltiolle ilmoitettava suunnitteilla olevista hankkeista, joilla voi olla haitallisia ympäristövaikutuksia myös naapurivaltiossa. Sopimuksen ensimmäinen versio tuli voimaan 10. syyskuuta 1997.
Antti Halonen (valtiopäivämies)
Antti Halonen (11. kesäkuuta 1870 Kestilä – ?) oli suomalainen maanviljelijä, kauppias ja valtiopäivämies. Kestilässä syntynyt Halonen kävi kansakoulun Säräisniemellä ja toimi jonkin aikaa pikkulasten opettajana Iissä ja Pulkkilassa. Hän muutti 1892 Puolangalle, missä hän toimi aluksi poliisina ja sen jälkeen maanviljelijänä ja kauppiaana. Puolangan kunnankirjurina Halonen toimi yli kaksikymmentä vuotta, samoin kuin kunnan rahastonhoitajana. Hän toimi myös kuntakokouksen esimiehenä ja kunnanvaltuuston jäsenenä. Halonen oli talonpoikaissäädyssä Kajaanin tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1904–1905 ja 1905–1906.
Shockwave (Transformers)
Shockwave on kuvitteellinen hahmo Transformers-universumissa, joka kuuluu pahoihin Decepticoneihin. Hänet loi Bob Budiansky.
The Transformers
Shockwave on erittäin loogisesti ajatteleva Decepticon, joka pitää tunteita heikkoutena ja harhaanjohtavina. Hän käyttäytyy kylmästi ja laskelmoivasti, mutta on uskollinen johtajalleen Megatronille, huolimatta siitä, että hän saattaa olla jopa voimakkaampi kuin johtajansa. Shockwavea ei enää nähty elokuvan The Transformers: The Movie jälkeen. Käsikirjoituksen pois jätettyjen kohtien mukaan hän sai surmansa Unicronin hyökkäyksessä.
Transformers: Energon
Transformers: Energonissa Shockwaven nimi muunnettiin tekijänoikeuskiistojen vuoksi Shockblastiksi. Hän oli voimakas ja erittäin vaarallinen Decepticon. Hän imi itseensä osan Unicronin energiasta saadakseen itselleen Decepticonien johtajuuden, mutta ei pystynyt hallitsemaan sitä. Yrittäessään vastustaa Unicronin pahuutta, Unicron tappoi hänet. Shockblastilla oli sarjassa myös pikkuveli nimeltään Six Shot. Shockblast ja Six Shot ovat ulkonäöltään lähes identtiset mutta he ovat eri väriset. Veljesten kuolemat myös muistuttavat melko paljon toisiaan, Unicron tappoi Shockblastin murskaamalla hänet kädellään, kun puolestaan Galvatron tappoi Six Shotin murskaamalla hänet jalallaan. Shockblast ja Six Shot olivat molemmat hyvin voimakkaita sekä vaarallisia ja he molemmat tavoittelivat Decepticonien johtajuutta. He esiintyivät sarjassa eri aikoina.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Yksityissijoittajan verotus vaikuttaa suoraan hänen sijoitustoimintansa tuottavuuteen. Tästä syystä verotus tulee aina huomioida ennalta sijoituksesta aiheutuvien kustannusten osana. Tämä artikkeli käsittelee yksityishenkilön tekemien sijoitusten verotusta Suomessa.
Shockwave (Transformers)
Elokuvasarja
thumb|right|220px|Shockwave elokuvassa [[Transformers: Kuun pimeä puoli.]]
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Verosuunnittelulla voidaan valita verotuksen kannalta järkevin vaihtoehto. Tällainen vaihtoehto on aina se, jossa maksetaan vähiten veroja. Verosuunnittelua ei kannata kuitenkaan viedä niin pitkälle, että se olisi ainut päätöksenteon vaikutin. Verotuksellisesti halvin vaihtoehto saattaa esimerkiksi haitata omaisuuden käytettävyyttä.
Talletukset
Sijoittajalla voi olla verotuksellisesti kahdenlaisia talletusten korkotuloja: lähdeverotettavia korkoja ja pääomatuloina verotettavia korkoja. Lähdeverotettavista koroista peritään lopullinen 30 prosentin lähdevero (vuonna 2014) eikä näitä ilmoiteta veroilmoituksessa. Lähdeverotettavista koroista ei saa vähentää mitään niihin liittyviä kustannuksia.
Shockwave (Transformers)
Transformers: The Game
Pelissä Shockwave on kolmimuuntuja. Hän muuntautuu sekä tykiksi että AH-64 Apache -helikopteriksi.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Talletukset
Muut korkotulot verotetaan pääomatulona progressiivisen veroasteikon mukaisesti. Ne ilmoitetaan veroilmoituksessa ja niihin liittyvät kustannukset ovat vähennyskelpoisia.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Kaatuneiden kosto
Transformers: Kaatuneiden kostossa Shockwaven G1-versiosta nähdään kuva erään sanomalehden kannessa.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Joukkovelkakirjalainat
Joukkovelkakirjojen luovutusvoittoja koskevia säännöksiä on tuloverolaissa vain kaksi. Niistä molemmat koskevat optiolainan ja vaihtovelkakirjalainan verotusta. Nämä kohdat ovat TVL 45.2 § ja TVL 47.3 §. Laintasoisia säännöksiä, jotka käsittelisivät velkakirjan arvonmuutosta ei ole. Joukkovelkakirjojen luovutuksiin sovelletaan useimmiten luovutusvoittoa tai -tappiota koskevia säännöksiä sekä oikeuskäytäntöä. Veronalaista luovutusta on esimerkiksi myynti jälkimarkkinoilla tai lunastus (joukkovelkakirjalainan takaisinmaksu). Hankintatapahtumina pidetään esimerkiksi merkintää emissiossa tai ostoa jälkimarkkinoilla. Joukkovelkakirjalaina voidaan myös periä tai saada lahjana.
Verotuksessa keskeistä on erottaa velkapääoma ja korkosuoritus toisistaan. Velkapääomasta saatu voitto tai tappio on luovutusvoittojen ja -tappioiden säännöksien alaista. Korko-osa on joko korkotulon lähdeverosta annetun lain (KLähdeVL) eli lähdeverolain mukaan tai tuloverolain (TVL:n) mukaisena pääomatulona. Lähdeverolakia voi soveltaa vain Suomessa yleisesti verovelvollisten luonnollisten henkilöiden ja kuolinpesien osalta kotimaasta saatuihin korkotuloihin. Edellytyksenä on myös että joukkovelkakirjalaina on tarkoitettu yleisön merkittäväksi. Lähdeveroa ei peritä, jos lainasta ei ole laadittava esitettä arvopaperilainsäädännön mukaan. Tämä on tilanne yleensä instituutiosijoittajiin kohdistetuissa tarjouksissa, joissa arvopapereita tarjotaan yksinomaan kokeneille sijoittajille tai alle 150 sijoittajalle kutakin ETA-valtiota kohden. Myös tilanteessa jossa arvopaperia hankitaan vähintään 100 000 eurolla sijoittajaa kohden, ei lähdeveroa peritä. Lähdeverotus ei tule sovellettavaksi, vaikka edellä mainituissa tilanteissa tarjottaisiin lainaa Finanssivalvonnan tai muun vastaavan toimivaltaisen viranomaisen hyväksymän esitteen alla.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Kuun pimeä puoli
Shockwave tekee varsinaisen ensiesiintymisensä elokuvassa Transformers: Kuun pimeä puoli. Vain noin vuosisata ennen ensimmäisen elokuvan tapahtumia Shockwave oli itsekin lähtenyt etsimään Allsparkia. Hän teki pakkolaskun Tšernobyliin ja jäi loukkuun maan alle. Mutta vuosikymmeniä myöhemmin heräsi siellä tapahtuneen onnettomuuden seurauksena ja liittyi muiden Maassa olevien Decepticonien joukkoon.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Joukkovelkakirjalainat
Jos lainan laskee yleisön merkittäväksi liikkeelle Suomen valtio, Suomen Pankki, suomalainen kunta tai kuntayhtymä tai josta edellä mainitut ovat antaneet omavelkaisen takauksen sovelletaan lähdeverolakia myös joukkovelkakirjalainalle maksettuun korkoon. Tällaisissa tapauksissa ei ole velvoitetta antaa esitettä.
Jos joukkovelkakirjalainan korkotulosta on peritty lähdeverolain mukainen lähdevero, korkotulo ei ole veronalaista tuloa tuloverotuksessa. Lähdevero on lopullinen vero. Lähdeveronalaisesta tulosta ei saa tehdä mitään vähennyksiä. Tällä on merkitystä tehtäessä sijoituksia velkarahalla.
Joukkovelkakirjalainan pääoman osalta sovelletaan luovutusvoiton ja -tappion verotusta koskevia sääntöjä. Jos luovutushinta on suurempi kuin joukkovelkakirjalainan hankintameno ja kulut, sijoittajalle on syntynyt luovutuksesta voittoa. Hankintamenoon luetaan oikeuskäytännön mukaan pääomasta maksetun hinnan ohella muut hankinnasta välittömästi johtuneet menot, kuten merkintä- ja välityspalkkio. Myös arvonnousun vuoksi jälkimarkkinoilla maksettu ylihinta on katsottu oikeuskäytännössä osaksi joukkovelkakirjalainan hankintamenoa. Yleiseen liikkeeseen laskettua vaihdantakelpoista joukkovelkakirjalainaa voidaan pitää tuloverotuksessa arvopaperina. Tällä on merkitystä tappion verovähennyskelpoisuuden suhteen.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Kuun pimeä puoli
Elokuvassa Shockwave nähdään ensin Tšernobylissä, kun hän yrittää lemmikkinsä, Drillerin, valtavan cybertronilaisen lonkerohirviön, avulla siepata ydinvoimalaitoksesta löytyneen cybertronilaisen polttoainesäiliön Autobottien ja NESTin käsistä, mutta epäonnistuu. Seuraavan kerran hänet nähdään vasta Chicagossa, missä hän yrittää pysäyttää NESTin ryhmän, joka yritti tuhota hallintapilaria. Hän usutti Drillerin tuhoamaan rakennuksen, mutta Optimus lensi pään läpi tuhoten sen. Raivostuneena tästä Shockwave ampui Optimusta sotkien hänet kaapeleihin. Mutta Optimus vapautui Wreckereiden avulla. Autobottien ja NESTin sotilaiden tulittaessa Shockwavea, Optimus lävisti nyrkillä hänen rintansa ja repi häneltä silmänkin irti, tappaen hänet. Sen jälkeen Optimus lainasi hänen tykkiään ja ampui hallintapilaria. Pilari kytkeytyi pois päältä, mutta ei tuhoutunut.
Elokuvassa Shockwavella ei ole muuntautumismuotoa, mutta Shockwaven leluversio muuntautuu cybertronilaiseksi panssarivaunuksi, mutta huomattavasti erilaiseksi kuin Megatronin edellinen panssarivaunumuoto. Corey Burtonia, joka oli ollut Shockwaven äänenä myös The Transformers-sarjassa sekä Transformers: Animatedissa, oli pyydetty palaamaan äänirooliin tätä elokuvaa varten, mutta Burton ei ollut kiinnostunut. Shockwaven ääniefektit ja ainoan repliikin elokuvaan teki Frank Welker.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Joukkovelkakirjalainat
Jälkimarkkinahyvitys on myyjälle viimeisestä koronmaksupäivästä myyntipäivään mennessä kertynyt korko. Jälkimarkkinahyvitystä ei pidetä ostajan hankintamenon osana, vaan se vähennetään pääomatulojen hankkimisesta aiheutuneena menona. Myyjän saama jälkimarkkinahyvitys on vastaavasti pääomatuloa.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Dark of the Moon -videopeli
Transformers: Dark of the Moon -pelissä Shockwave esiintyy pelin kampanjassa viimeisenä pomovastuksena. Shockwave on pelattava hahmo ainoastaan moninpelitilassa.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Asunnot ja kiinteistöt
Yksityishenkilön asunnoista tai kiinteistöistä saama vuokratulo verotetaan lähes poikkeuksetta pääomatulona. Vuokratulosta voidaan verotuksessa vähentää tulojen hankkimiseen liittyvät kulut kuten hoitovastike, ylläpitokorjausten kulut sekä asunnon hankintaan liittyvän lainan korot. Taloyhtiölle maksetut rahoitusvastikkeet, eli pääomavastikkeet voidaan myös vähentää vuokratuloista, jos ne on taloyhtiön kirjanpidossa tuloutettu rahastoinnin sijasta.
Shockwave (Transformers)
Fall of Cybertron
War for Cybertronin jatko-osassa nimeltä Transformers: Fall of Cybertron Shockwavella on suurempi rooli. Hän yritti kahdesti avata avaruussiltoja, joiden kautta kerätä muualta päin maailmankaikkeutta energiaa Cybertronin jälleenrakentamiseksi. Hän löysi myös tietoa Maasta ja dinosauruksista, joita hän käytti muuttaakseen kidnapatut Salamannopean Iskukoalitioryhmän (Lighting Strike Coalation Force) jäsenet Dinoboteiksi.
Transformers: Prime
Sarjassa Transformers: Prime Shockwave nähtiin ensi kerran toisella kaudella Arceen muistoissa, kun häneltä ja Cliffjumperilta yritettiin kerätä tietoa Maan sijainnista kortikaaliliitännän avulla.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Asunnot ja kiinteistöt
Vuokratulot verotetaan sen vuoden tulona, jona vuokranantaja on saanut tulon pankkitililleen taikka muutoin itselleen. Verotuksessa tätä kutsutaan kassaperiaatteeksi. Verotuksen ajankohdan kannalta ei ole merkitystä, miltä ajalta vuokratulo on kertynyt. Vuokranantaja voi esimerkiksi saada jonain vuonna vain 11 kuukauden vuokran ja vastaavasti seuraavana vuonna 13 kuukauden vuokran, esimerkiksi vuokralaisen tilapäisen maksukyvyttömyyden vuoksi. Vuokranantajaa verotetaan ensimmäisenä vuonna 11 kuukaudelta saaduista vuokratuloista ja seuraavana vuonna 13 kuukaudelta.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Prime
Taistelun seurauksena Shockwave jäi sekaannuksessa yksin Cybertronille pitkäksi aikaa, kunnes Omegalukosta käydyn taistelun jälkeensä jättämä energiajälki johti hänet aluetta tutkimaan jääneen Knock Outin luokse. Ja näin hänet tuotiin Maahan Megatronin joukkojen tueksi. Shockwave kävi myöhemmin hakemassa Cybertronilta löytämistään fossiileista kloonaamansa Predaconin.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Asunnot ja kiinteistöt
Verohallinnon tulkinnan mukaan oman asunnon lyhytaikainen vertaisvuokraaminen (esim. Airbnb:n kautta) katkaisee asunnon luovutusvoiton verovapauden edellyttämän kahden vuoden yhtäjaksoisen käytön. Verohallinnon tulkintaa siitä, että jopa yhden päivän vertaisvuokraus katkaisisi oman käytön on pidetty kohtuuttomana ja se kumottiin keskusverolautakunnan ennakkoratkaisulla (KVL 30/2020). Veronsaajien oikeudenvalvontayksikkö kuitenkin valitti tästä päätöksestä ja se on nyt korkeimman hallinto-oikeuden käsiteltävänä.
Osakkeet
Tässä osakkeilla tarkoitetaan vain osakeyhtiön osakkeita - ei asunto-osakeyhtiön tai kiinteistöosakeyhtiön osakkeita. Osakekaupasta aiheutuvat kustannukset muodostuvat arvopaperinvälittäjän perimistä kaupankäyntikuluista ja osakkeiden säilytyskuluista. Kaupankäyntikulut voi vähentää verotuksessa vasta, kun ne luovutetaan eteenpäin ja lasketaan luovutusvoiton määrä. Säilytyskulut voidaan vähentää vuotuisina pääomatuloihin kohdistuvina tulonhankkimismenoina siitä riippumatta, onko menon maksuvuonna sijoittajalla ollut pääomatuloja. Tulonhankkimiskulut voi vähentää vain 50 euroa ylittävältä osalta. Jos pääomatuloja ei ole ollut, vähennetään kulut 50 eur ylittävältä osalta alijäämähyvityksen kautta.
Yksityiset ja julkiset osakeyhtiöt
Osakeyhtiöt voivat olla joko yksityisiä tai julkisia osakeyhtiöitä. Yksityisen osakeyhtiön osakkeilla ei voi käydä kauppaa pörssissä, vaan kauppa voidaan suorittaa esimerkiksi monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä eli ns. vaihtoehtoisella markkinapaikalla (engl. multilateral trading facility, MTF). Suomen ainut monenkeskinen kaupankäyntijärjestelmä on First North Finland. Julkinen osakeyhtiö voi puolestaan hakeutua lain ehdot täyttäessään arvopaperipörssiin, kuten Helsingin Pörssiin. Julkinen osakeyhtiö voi halutessaan käydä kauppaa sekä arvopaperipörssissä että monenkeskisellä kauppapaikalla.
Shockwave (Transformers)
Transformers: Prime
Shockwaven äänenä sarjassa on David Sobolov.
Yksityissijoittajan verotus Suomessa
Yksityiset ja julkiset osakeyhtiöt
Osakkeista saatavaa tuottoa kutsutaan osingoksi. Osingon verotukseen vaikuttaa se, onko yhtiö listattu vai listaamaton. Sekä julkiset että yksityiset yhtiöt voivat olla listattuja. Listattuja eli julkisesti noteerattuja ovat kaikki yhtiöt, joiden osakkeilla käydään kauppaa Helsingin pörssissä eli OMX Helsingin listoilla, mukaan luettuna First Northin monenkeskisen kaupankäyntijärjestelmän välitystoiminta. Lisäksi listattuina pidetään muualla maailmassa viranomaisen valvonnassa olevia markkinapaikkoja. Yhtiö on listattu, jos yksikin sen osakesarja on listattuna. Listaamaton yhtiö on täysin julkisen kaupan ulkopuolella.
Listaamattoman yhtiön osakkeiden myynistä laaditaan yleensä kauppakirja. Kauppakirjan sisällöstä ei ole erikseen säädetty osakeyhtiölaissa tai muualla. Käytännössä kauppakirjassa on kuitenkin oltava ainakin myyjä, ostaja, myytävien osakkeiden lukumäärä ja numerot, vastike sekä omistus- ja hallintaoikeuden siirtymispäivä. Listaamattomien osakkeiden ostajan on maksettava varainsiirtoveroa 1,6 prosenttia osakkeiden kauppahinnasta (vuonna 2014). Vero tulee maksaa kahden kuukauden kuluessa. Ennen maksua ostajaa ei voida listata osakasluetteloon.
Listatun osakeyhtiön osakkeilla arvopaperipörssissä tai monenkeskisessä kaupankäyntijärjestelmässä käytävä kauppa kirjataan osakkeenomistajan arvo-osuustilille. Osakkeiden osto ja myynti hoituu arvopaperivälittäjien kuten pankkien ja sijoituspalveluyrityksien kautta. Ostajan ei tarvitse maksaa varainsiirtoveroa listatun yhtiön osakkeista, kun kauppa tehdään arvopaperinvälittäjää käyttäen.
Sijoittajan ostaessa suomalaisen julkisen osakeyhtiön osakkeet ulkomaiselta arvopaperinvälittäjältä, kaupasta ei yleensä tarvitse maksaa Suomeen varainsiirtoveroa. Ehtona on että kauppapaikan on oltava säännelty markkina joko "Kaupankäynnistä rahoitusvälineillä" annetussa laissa tai Euroopan talousalueella. Varainsiirtoverosta ovat vapaita myös muut markkinapaikat maailmalla, jotka ovat viranomaisvalvonnassa, säänneltyjä ja kyseinen valtio on hyväksynyt veroaisioissa annettavaa keskinäistä virka-apua koskevan yleissopimuksen. Muuten varainsiirtoveroilmoitus on annettava kahden kuukauden kuluessa kaupasta. Vaikka osto olisi Suomessa varainsiirtoverovapaa, sijoittaja voi joutua maksamaan ulkomailla joitain paikallisia veroluonteisia maksuja.
Listatun yhtiön osingoista saatu tulo on yksityishenkilölle kokonaan pääomatuloa, mutta vain 85 % tulosta on veronalaista. Loput 15% on verovapaata tuloa.
Listaamattomasta yhtiöstä saatu osinkotulo jaetaan verotuksessa ansio- ja pääomatuloksi. Osinkotulon verotus poikkeaa siis huomattavasti listatuista yhtiöistä. Listaamattoman yhtiön osinkoon vaikuttaa yhtiön nettovarallisuus eli varojen ja velkojen erotus osingonjakoa edeltäneen kalenterivuoden tilikauden päättymishetkellä. Nettovarallisuus jaetaan ulkona olevien osakkeiden lukumäärällä, jolloin saadaan yhden osakkeen arvo. Tähän arvoon voidaan kuitenkin tehdä tietyin edellytyksin myöhemmin osakaskohtaisia oikaisuja, jotka ovat vähennyksiä osakkeen arvosta, mikä saattaa nostaa ansiotulona verotettavan osuuden määrää.
Listaamattoman yhtiön osinkotuloa verotetaan kevyemmin, kun osinko on yhden osakkeen arvolle laskettuna 8% vuotuinen tuotto tai alle. Tällöin veronalaista pääomatuloa on vain 25 % ja loput 75% on verovapaata. Tällaista osinkotuloa voi saada enintään 150 000 euroa vuodessa. Ylimenevästä osasta 85% on veronalaista pääomatuloa ja 15% verovapaata.
Sekä listaamaton että listattu yhtiö toimittavat ennakonpidätyksen osinkotulosta. Ennakonpidätys on 7,5%. Kun osinkoa maksetaan yli 150 000 euroa, on pidätys ylimenevästä osingosta 27%.
Ostrobotnia
Ostrobotnia (tuttavallisemmin "Botta") on Helsingin yliopiston pohjalaisten osakuntien (Vasa nation, Etelä-Pohjalainen Osakunta sekä Pohjois-Pohjalainen Osakunta) hallinnoima rakennus Helsingin Etu-Töölössä Kansallismuseon tuntumassa. Talon katuosoite on Museokatu 10 tai Töölönkatu 3. Rakennuksessa on osakuntien lisäksi näiden omistama ravintolarypäs johon kuuluvat vuodesta 1985 lähtien ravintola Manala, St. Urho's Pub ja erityinen juhlakerros, mutta talossa on ollut myös muuta ravintolatoimintaa aina sen valmistumisesta vuodesta 1912 lähtien. Talon on piirtänyt arkkitehti W. G. Palmqvist.
Historiaa
Ajatus omasta talosta heräsi pohjalaisten ylioppilaiden keskuudessa 1842, jolloin pidetyssä kokouksessa toimi sihteerinä Zacharias Topelius. Suunnitelmat kuitenkin raukesivat. Seuraava yritys tapahtui 1903. Talolle todettiin olevan tarvetta, koska pohjalaisilla opiskelijoilla oli Helsingissä hyvin vähän tuttuja perheitä, ja he tunsivat olonsa kodittomiksi.
Sopiva tontti löytyi Kansallismuseon vierestä, ja syyskuussa 1908 Helsingin kaupunki myi silloin vielä kovin syrjäisen tontin pohjalaisille osakunnille. Julistettiin arkkitehtikilpailu, jonka kaikkien palkittujen ehdotusten takaa löytyi W. G. Palmqvist. Ostrobotnia vihittiin juhlavin menoin 9. marraskuuta 1912. Talon vihkiäisjuhlassa kantaesitettiin Toivo Kuulan säveltämä ja V. A. Koskenniemen sanoittama uhmakas mieskuorolaulu Nuijamiesten marssi.
Ostrobotnian toisen kerroksen kassahuoneessa pidettiin 27. lokakuuta 1914 kokous, josta sai alkunsa Suomen itsenäistymiseen tähdännyt Jääkäriliike. Kassahuone, jossa liikkeen ensimmäiset kokoukset järjestettiin, kunnostettiin ja uudelleennimettiin Jääkärisaliksi, ja vihittiin uudelleen helmikuussa 1941.
Vuosina 1928–1963 Ostrobotnialla toimi Pohjalainen ylioppilaskoti, asuntola osakuntalaisille opiskelijoille.
Presidentti Urho Kekkonen piti talossa 4. helmikuuta 1967 melkoisesti huomiota herättäneen puheen, jossa hän muun muassa ilmoitti pitävänsä tärkeänä, että myös kansan­demo­kraateilla oli oltava peri­aatteellinen oikeus olla mukana maan hallituksessa vaikuttamassa valta­kunnan asioiden kulkuun. Puhe tuli tunnetuksi Ostrobotnian puheena.
Pohjalaisten Talosäätiö Ostrobotnia
Pohjalaiset osakunnat eivät suoraan omista Ostrobotnia-taloa, vaan osakuntatalo on säätiöity. Pohjalaisten Talosäätiö Ostrobotnia aloitti toimintansa vuoden 1943 alusta. Jokainen pohjalainen osakunta nimittää säätiön kuusihenkiseen hallitukseen kaksi edustajaa, ja lisäksi säätiöllä on vuodesta 1964 lähtien ollut 30-jäseninen hallintoneuvosto (vuoteen 2016 asti nimikkeellä edustajisto), jonka jäsenet pohjalaiset osakunnat nimittävät kolmeksi vuodeksi kerrallaan. Alun perin Ostrobotnia-talo oli kiinteistöosakeyhtiö, jonka omistivat pohjalaiset osakunnat ja lukuisat yksityishenkilöt, mutta vuonna 1928 Pohjalainen Valtuuskunta kuitenkin lunasti lähes kaikki osakkeet itselleen, lukuun ottamatta muutamia yksittäisiä osakkeita, jotka myöhemmin saatiin valtuuskunnan haltuun lahjoituksina.
Pohjalaisten osakuntien omat toimintatilat ovat sijainneet talon historian aikana kaikissa kerroksissa ensimmäistä katutason kerrosta lukuun ottamatta. Vuoden 2007 alusta alkaen osakunnat sijaitsevat jälleen rakennuksen ylimmässä, viidennessä kerroksessa. Lisäksi osakuntien ja talosäätiön käytössä on kellarikerrossa sijaitsevat kerhotila Möykkä sekä sauna.
Aiheesta muualla
60.17403°N, 24.93125°W
Wärtsilä Vasa 24
Wärtsilä Vasa 24 on Wärtsilän ensimmäinen itse suunnittelema laivojen voimanlähteeksi tarkoitettu dieselmoottorimalli. Mallin tuotanto alkoi 1961 nimellä Wärtsilä Vasa 14T. Luku tarkoitti yhden sylinterin iskutilavuutta litroina. Myöhemmin mallinimi muutettiin vastaamaan merimoottorien mallimerkinnöissä yleisesti vallalla olevaa käytäntöä, jossa luku tarkoittaa sylinterin halkaisijaa senttimetreinä. Myöhemmin tulivat TK- ja TS-versiot, joissa mallia oli paranneltu mm. lisäämällä siihen turboahdin. Valmistuksessa oli ainakin 6- ja 8-sylinteriset rivimoottorimallit. Kaikki Wärtsilä Vasa 24 -moottorit valmistettiin nimensä mukaisesti Vaasassa, jossa oli valmistettu aikaisemmin lisenssillä melko saman kokoisia ruotsalaisia NOHAB 25 -moottoreita. Vasa 24:n teknisissä yksityiskohdissa onkin monia yhteneväisyyksiä NOHAB:in kanssa.
Verrattuna myöhempiin Wärtsilän moottoreihin, Vasa 24:ssä on erikoista se että raamilaakerien alaosat on integroitu valettuun öljypohjaan. Sylinterikansissa on vain yksi imu- ja yksi pakoventtiili sylinteriä kohden. Kannet on kiinnitetty viidellä ruuvilla, kun myöhemmissä malleissa niitä oli vain neljä kantta kohden. Nokka-akseli on täysmittainen, kun myöhemmissä malleissa se koostuu paloista.
Ihmisen ääni (kirja)
Ihmisen ääni (Parole d'homme) on ranskalaisen kirjailijan Roger Garaudyn vuonna 1975 ilmestynyt teos. Sen on suomentanut Taisto Nieminen ja suomennoksen julkaissut vuonna 1976 WSOY.
Transaktioanalyysi
Transaktioanalyysi on kehittynyt ja eriytynyt sovellettavaksi sekä psykoterapian, neuvontatyön, kasvatuksen että organisaatioiden toiminnan kehittämisen alueille. Työtapa painottaa ihmisten välisen kommunikaation ja rakentavan vuorovaikutuksen jäsentämistä ja kehittämistä. Suomessa toimii yhä työskentelytapaa ohjaava yhdistys ja koulutusohjelma.
Minätilat
Bernen ajattelu ja transaktioanalyysin teoria perustuu perusoletukseen, että ihmisen persoonallisuus rakentuu ja toimii kolme erilaisen minätilan kautta. Minätilat ovat vanhempi, aikuinen ja lapsi. Ollessaan vuorovaikutuksessa toisen ihmisen kanssa, toimii ihminen jostain minätilasta käsin. Minätila sisältää tunteet, ajattelun ja toiminnan.
Vuorovaikutus (transaktiot)
Vuorovaikutus on viestintää (sanallista tai sanatonta) ihmisten välillä. Suomenkieleen vakiintunut sana – vuorovaikutus – vielä korostaa sitä, että (vuorotellen lähetetty) viesti vaikuttaa. Tätä tapahtumien sarjaa voidaan arvioida sen mukaan, miten hyvin on saavutettu haluttu tavoite, parannettu ihmissuhdetta, edistetty jotain asiaa, jne. Koulutettu transaktioanalyytikko tunnistaa käytetyn minätilan ja voi auttaa ihmisiä näkemään paremmin, mitä he oikein keskenään tekevät ja niin halutessaan, parantamaan vuorovaikutuksen laatua.
Huomatuksi tuleminen, sively
Ihminen tarvitsee huomionosoituksia – huomatuksi tulemista. Kyse on yhtä tärkeästä perustarpeesta kuin mitä tarve ravintoon ja lämpöön ovat. Ihmiset antavat toisilleen huomion osoituksia, ottavat niitä vastaa tai kieltäytyvät niistä. Ja tekevät sen itsensä tai ihmissuhteensa kannalta terveesti tai vahingollisesti. Oman sivelytoiminnan tarkastelulla ja sen muuttamisella voi olla suuri merkitys.
Käsikirjoitus
Berne otaksui, että tilanteeseen huonosti sopiva käyttäytyminen johtuisi siitä, että ihminen itse asettaa itselleen rajoituksia, joita ei oikeasti ole. Tällainen todellisuuden näkeminen kapeasti tai virheellisesti juontaisi juurensa lapsuudessa tehtyihin tulkintoihin ja päätöksiin. Lapsuudessa tilanne on nähty elämän ja kuoleman kysymyksenä ja se – tietoisuuden ulkopuolella – ohjaa kuin elokuvan taustalla oleva käsikirjoitus ohjaa elokuvaa. Psykoterapiassa päämääränä on muuttaa käsikirjoitusta. Vastaavasti, muillakin transaktioanalyysin soveltamisaloilla, voidaan puhua käsikirjoituksesta. Ja sen päivittämisestä paremmilla päätöksillä.
Minä olen ok – sinä olet ok
Otsikon toteamus sisältää transaktioanalyysin peruoletuksen, että ihmiset ovat hyviä ja arvokkaita. Eivät aina toimi hyvin ja arvokkaasti, mutta voivat muuttua, kasvaa tai tulla enemmän siksi, mitä ovat “oikeasti”. Otsikon toteamus ei sisällä muuta transaktioanalyysiin liittyvää oleellista informaatiota.
Sopimukset
Terapiatyö tai muu transaktioanalyytikon suorittama työ perustuu molemminpuoliseen sopimukseen. Perusoletus on, että ihminen pystyy itse päättämään, mitä elämällään tekee. Pääasiallisin syy siihen, miksi transaktioanalyysin käsitteistö on tai pyrkii olemaan yleiskieltä, on se, että molemmat sopijapuolet voisivat puhua samoista asioista samoin termein. Ja tehdä sopimuksia siten, että molemmat tietävät, mistä sovittiin.
Neuvonta, ohjaaminen
Työnohjaaja tai perheneuvoja ei varsinaisesti tee terapiatyötä. Hän on eräänlainen avustaja ongelmatilanteissa. Ongelmatilanteet liittyvat ihmissuhteisiin. Pyrkimys on opettaa sen verran transaktioanalyysin käsitteistöä ja malleja, että osapuolet saisivat työvälineet edistääkseen keskinäistä kanssakäymistään.
Terapeutti työskentelee yhteistyössä asiakkaan kanssa. Molemmat käyttävät aikuisen minätilaansa tutkiakseen sitä, mikä käyttäytymisessä ja ajattelussa (erityisesti lapsen ja vanhemman tilojen käytössä) johtaa ongelmiin ja siihen, ettei ihminen käytä kaikkia mahdollisuuksiaan. Terapia on yhteistyötä. Transaktioanalyysi tarjoaa tähän yhteistyöhön välineet eikä se sulje pois psykoterapian muita malleja tai työvälineitä.
Koulutus ja kasvatus
Lapsuudessa saadut kokemukset ja niistä tekemämme johtopäätökset seuraavat meitä aikuisikään saakka. Sitä varmemmin, mitä vähemmän olemme niistä tietoisia. Transaktioanalyytikko opettaa – riippuen koulutettavista – osan transaktioanalyysin peruskäsitteistä. Opetuksen tarkoitus on – kuten muillakin soveltamisen alueilla – antaa työvälineet itsensä ja ihmissuhteidensa tarkasteluun ja edelleen kehittämiseen.
Haukonsalo
Haukonsalo (myös Haukansalo tai Houkansalo) on Saimaan niemi tai saari, riippuen näiden määritelmästä, Puumalassa Etelä-Savossa ja Ruokolahdella Etelä-Karjalassa. Kiistanalaisin kohta on Käyhkänsalmi, jonne Käyhkään kanava rakennettiin vuosina 1791–1794. Haukonsalo sijaitsee varsinaisen Saimaan ja Pihlajaveden välissä.
Yleistä
Haukonsalona pitettävän pääsaaren alue on 20,0 kilometriä pitkä, 11,5 kilometriä leveä ja sen pinta-ala on 126 neliökilometriä. Haukonsaloon voidaan lukea mukaan myös Kitulansalo, joka on 11 kilometriä pitkä ja jonka pinta-ala on 24 neliökilometriä. Kitulansalo on historiallinen saari, joka Vuosalmen vesiyhteys on katkaistu sillan korvaavalla pengertiellä. Haukonsaloa voi sen sijaan pitää sekä historiallisena että nykyisenäkin saarena, sillä Käyhkäällä sijaitseva salmi on syvennetty avokanavaksi 1790-luvulla.
Haukonsalo voidaan käsitellä kolmessa osassa. Kitulansalo muodostaa yhden saarenosan. Sen eteläpuolella sijaitsee saaren lounainen ja kapeampi osa. Kylliönjärven ja Vuosalmen itäpuoli muodostaa koko saaren pääosan. Lounaisen osan pääosa on yhdeksän kilometriä pitkä ja 4,5 kilometriä leveä. Siitä työntyvät esille kaksi niemimaata. Luoteeseen päin työntyy nelikilometrinen niemi, jossa sijaitsee Junninmäen kylä. Sen koillispuolelle jää Kuivinsaarenselkä ja eteläpuolelle 2,5 kilometriä pitkä ja L-kirjaimen muotoinen Ahonlahti. Lounaaseen työntyy suuri Luukkolansaaren niemi. Sen kannas on 400 metriä leveä. Lännessä sijaitsee Heinäjärvi ja itäpuolelle Lummuslahti. Heinäjärvi on ollut lahti, jonka suu on suljettu kahdesta kohtaa pengertiellä. Naistenveden puolelta voidaan mainita vielä Martinlahti ja Sirkuspohja. Kitulansaloon päin työntyy oma niemi, jolla ei ole nimeä. Se jää Tuomilahden ja Sirkuspohjan väliin. Saaren pääosan pohjoinen ja itäinen rantaviiva on melko mutkitteleva. Ummistonvedeltä työntyy sisämaahan kaksikilometriset Sarkalahti ja Huuhtlahti. Ummistonvedeltä Polosselälle johtavassa salmessa on Hakolahden eteläpuolella isompi lahti, Ristiveden kohdalla Vuorilahti ja Soilahti, Heikinluodonselän kohdalla Kelkanlahti, Ahvenniemenselällä Halosenlahti, ja lopuksi Poloselän kohdalla Kuikanlahti. Lahtien välisillä niemillä ei näyttäisi olevan kartan mukaan nimiä.
Haukonsalon pääosa on pohjoisosiltaan erittäin vaihtelevaa vuorimaata, jonka laaksoihin on kertynyt lampia ja järviä. Vuorimaat tasoittaa keskiosissa sijaitseva Palokangas, joka on hyvin tasainen hiekka-alue. Toinen hiekka-alue Akokangas sijaitsee saaren pääosan etelärannikolla. Kitulansalossa on vuoria mutta myös tasaisempia moreenimäkiä. Saaren lounaisosassa jatkuu samanlainen vuorialue kuin Kitulansalossakin, mutta sen länsiosassa Suurisuon kohdalla on maasto tasaisempaa. Haukonsalossa ovat 120 metrin korkeuteen (mpy.) kohoavat vuoret yleisiä. Sen sijaan 140 metriin kohoavia vuoria on lounaisosassa Härkyrävuori (140 m), Juurilanvuori (135 m), Mustalamminvuori (150 m), Kylliönmäki (150 m) ja Torninmäki (155 m). Saaren pääosassa on vielä lisäksi Kerimäki (153 m), Härkävuori (158 m, joka on Haukonsalon korkein mäki), Konnalamminmäki (140 m), Karkahonmäki (140 m) ja Haukijärvenmäki (143 m). Pohjoisosissa sijaitsevat Haukonsalon korkeimmat mäet. Siellä sijaitsevat esimerkiksi Pekkavuorenmäki (145 m), Mukarinmäki (140 m), Rapeikkomäki (150 m) ja Lehtilamminmäki (143 m).
Haukonsalon vesistöt
Kylliönojan itäpuolelta saaren pääosasta laskee Käköveteen muutama oja lisää. Tällainen on Hirvasoja, joka on Hirvasjärven laskuoja. Idemmäksi Melalahteen laskee oja, johon Leskislammen laskuoja yhtyy. Myllynlahteen laskeva oja on Suuren Vasemusjärven (10 ha) laskuoja. Vesistöketjun pääuomassa ovat Säynätjärvi (11 ha) ja Pieni Vasemusjärvi (2 ha). Säynätjärveen laskee Tiitanjoki, jonka kautta laskevat Musta Ruokojärvi (51 ha) ja Valkia Ruokojärvi (31 ha). Säynätjärven laskujokeen yhtyy koillisesta tuleva Suuren Haukkalammen (7 ha) valuma-alueen vedet.
Polosselän Kuikanlahteen tulee suoalueiden kuivatusoja, joka on myös pienen Kaakkolammen laskuoja. Ristiveden ja Heikinluodonselän yhdistävä Valkinsalmeen laskee Hirvijärven (10 ha) lasku-uoma Myllyjoki. Sen laajalla valuma-alueella sijaitsee 20 järveä tai lampea. Hirvijärven etelärantaan laskee Perälammen (2 ha), Pienen Kotajärven (5 ha), Kotajärven (9 ha), Martjärven (14 ha) ja Mustalammen (1 ha) yhteinen laskuoja. Hirvijärven länsirantaan laskee Myllyjoen pääuoma, joka alkaa Vääräjärvestä (31 ha) ja virtaa Särkijärven (3 ha) läpi. Vääräjärven pohjoisrantaan laskevat Lehtilammen (4 ha) ja Tunturilammen laskuojat. Näiden väliin laskee Pitkäjärven (6 ha) ja Pienen Pitkäjärven laskuoja. Suurjärvi (94 ha) laskee lyhyttä ojaa myöten Vääräjärveen. Se on Myllyjoen yläjuoksulla valuma-alueensa pääjärvi. Suurjärven luoteispäähän tulee kaksi ojaa, joista toinen on Haukijärven (13 ha) laskuoja ja toinen Vuorijärven (8 ha), Ison Onkamolammen (1 ha) ja Pienen Onkamolammen yhteinen laskuoja. Järven keskivaiheelle tulee lännestä Ankamanlammen ja Pitkätyistenlammen (2 ha) yhteinen laskuoja. Muut laskuojat ovat järvettömiä. Mäkrälahteen laskee Koskutlampi ja mahdollisesti Mäkräjärvi (8 ha).
Asutus ja tiestö
Saaren tärkein tie on kantatie 62, joka tulee Haukonsaloon Käyhkään sillasta, kulkee saaren pääosan yli ja siirtyy Vuosalmen kohdalta Kitulansalon puolelle. Tie jatkaa Kitulansalon yli ja ylittää Puumalansalmen Puumalansalmen siltaa pitkin Puumalan kirkonkylään. Kantatien ainoat viljellyt kylät ovat Kitulansalossa sijaitsevat Huuhkaala ja Laju. Kitulansalon luoteispäässä sijaitsee Kitulanniemen asuinalue, joka luetaan kuuluvaksi Puumalan kirkonkylään. Haukonsalon pääosan pohjoispuolella sijaitsevat Ruokolahden puolella Hauklappi ja Kelkanmäki, jotka jäävät saman kylätien varteen. Pohjoisosia kiertää vanha tie, jonka varrella ovat Puumalan kylät Suurpäänniemi ja Muuramäki. Pääosan eteläpuolelle jäävät Talkkuna ja Mailahti, jotka sijaitsevat Kylliönjärven kiertävän kylätien varressa. Haukonsalon lounaisosassa jatkaa paikallinen kylätie seuraten sen etelärannikkoa. Siellä sijaitsevat Karkia, Mariniemi ja Luukkola. Luukkolan kautta tulee pohjoisesta Kitulanniemestä alkava yhdystie 15137, joka kulkee Junninmäen, Aution ja Luukkolan kautta, jatkaen Luukkolansaaren Salmentakaan. Junninmäestä haarautuu tie Niinisaareen ja siitä syvemmälle Suur-Saimaan pohjoispuolen saaristoon. Suurpäänniemestä on siltayhteys Pytäränsaareen ja Hauklapista puusiltayhteys Akkalaan. Puumalan ja Ruokolahden välinen kuntaraja ylittää Haukonsaloa pitkin Käköveteen laskevaa Kylliönojaa seuraten Kylliönjärvelle, jatkaen Mustan Ruokojärveltä ja Valkiaan Ruokojärveen, kääntyen sieltä pohjoiseen Suurjärven pohjoisosan yli, ja kääntyen lopuksi pohjois-koilliseen Hakolahdelle. Kuntaraja tekee Hakolahdella mutkan jättäen yllättäen Virtasenniemen Puumalan puolelle.
Nähtävyyksiä
Saaresta löytyy muutamia luonnonoikkuina pidettäviä nähtävyyksiä. Vuonna 1962 rauhoitettiin Kummakivi, joka seisoo oudosti kallion päällä vierimättä alas. Puumalan puolella sijaitsee Kristuksenhauta, joka on kallion erikoinen suorakaiteen muotoinen syvä halkeama.
Historiaa
Käyhkäässä sijaitsi aikaisemmin luonnontilaisena Käyhkäänsalmi, jonka ylitse oli rakennettu silta Viipurin ja Puumalan väliselle tielle. Tämä selviää maanmittari Johan Walbergin piirtämästä kartasta vuosilta 1778–1779. Sillan luoteisrannalla toimi venäläinen vartioasema.