cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
FS Charles de Gaulle
Palvelus
Aluksen ensimmäinen suunniteltu huolto alkoi syyskuussa 2007, mihin mennessä se oli ollut 900 vuorokautta merellä ja purjehtinut matkan, joka vastasi matkaa kaksitoista kertaa maapallon ympäri. Aluksella oli tehty myös 19 000 katapultin laukaisua. Viisitoista kuukautta kestävän huollon tärkein yksittäinen tehtävä on ydinpolttoaineenvaihto, joka joudutaan tekemään kuuden vuoden palveluksessa olon jälkeen. Polttoaineen vaihdon lisäksi alukseen vaihdettiin uudet potkurit, jotka mahdollistaisivat nopeuden kasvattamisen suunniteltuun 27 solmuun.
Lentokoneiden huoltotilat ja aseiden varastotilat uudistettiin, mikä mahdollisti uuden ASMP-A-ydinaseilla ja SCALP-E-risteilyohjuksilla aseistetun Rafale F3 -hävittäjän toimimisen alukselta. Aluksen satelliittivastaanotinjärjestelmän kaistaa laajennettiin kymmenkertaiseksi. Aluksen huolto valmistui joulukuussa 2008, mutta koeajoissa todetut tekniset ongelmat pakottivat aluksen palaamaan telakalle maaliskuussa 2009. Miehistön palauttaminen operatiiviseen toimintaan edellytti koulutusjakson läpikäymistä.
Palveluksessa 2010
Alus liittyi Persianlahdella Yhdysvaltain laivaston lentotukialusosastoon, johon kuului kaksi lentotukialusryhmää. Alukselta lähtenyt Rafale-kone tuhoutui marraskuun lopulla, mutta lentäjä pelastautui laskuvarjolla.
Robertas Žulpa
Robertas Žulpa (20. maaliskuuta 1960) on liettualainen uimari, joka edusti uintiurallaan Neuvostoliittoa. Hän voitti olympiakultaa 200 metrin rintauinnista kesäolympialaisissa 1980, Moskovassa.
Hän voitti urallaan myös yhden MM-hopean ja kolme Euroopan mestaruutta, sekä yhden EM-pronssin pitkällä radalla.
L-10 (1936)
L-10 oli Neuvostoliiton laivaston Leninets-luokan sukellusvene.
Valmistus
Sukellusvene tilattiin Vladivostokista Dalzavodin telakalta, missä köli laskettiin 10. kesäkuuta 1934. Vene laskettiin vesille 18. joulukuuta 1936 ja otettiin palvelukseen 17. joulukuuta 1937.
Palvelus
Vene poistettiin 1950-luvulla alusluettelosta.
Kymppi-Matkat
Kymppi-Matkat Oy oli suomalainen vuonna 1986 perustettu matkanjärjestäjä, jonka omisti vuosina 1991–1997 turkkilainen Tursem A.S. Kymppi-Matkat ja muut Tursemin tytäryhtiöt menivät konkurssiin 1997 emoyhtiön kaaduttua. Tuolloin yli 17 000 matkailijaa jäivät pulaan eri matkakohteissa, ja monet suuret matkanjärjestäjät tulivat lentokonekapasiteettinsa avulla apuun matkailijoiden kotiuttamiseksi.
Tursemin vaikeudet alkoivat Ruotsista, jossa ryhmän lentoyhtiö Sunways joutui lentokieltoon taloudellisten ja teknisten syiden takia. Tursemin olivat perustaneet vuonna 1985 Haluk Semiz ja Nedim Gürbüz.
Palvelualojen ammattiliitto haastoi Kymppi-Matkat oikeuteen muun muassa 58 oppaan saamatta jääneiden 1,4 miljoonan markan palkkarästien vuoksi. Oikeuden vuonna 2001 antaman päätöksen mukaan Kymppi-Matkoja ei voitu pitää oppaiden varsinaisena työnantajana, koska oppaat olivat solmineet työsuhteen samaan Tursem-konserniin kuuluneen Marrell Guidingin kanssa eikä Kymppi-Matkoilla ollut Marrell Guidingiin käskyvaltaa.
Nykyisin Kymppi-Matkat on Litus Oy:n aputoiminimi.
Yksinäinen matkamies
Yksinäinen matkamies on yhdysvaltalaisen Jack Kerouacin kirjoittama matkakertomus vuodelta 1960. Suomennos ilmestyi Elina Koskelinin kääntämänä ja Sammakon kustantamana vuonna 2005. Teos on kokoelma impressionistisia esseitä, jotka käsittelevät Kerouacin matkoja ympäri Yhdysvaltoja, Meksikoa ja Eurooppaa.
Marko Niemi
Marko Juhani Niemi (12. heinäkuuta 1974 Tampere – 18. syyskuuta 2019 Turku) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä. Niemi oli yksi Suomen ensimmäisistä digitaalisista runoilijoista ja yksi Osuuskunta Poesian perustajajäsenistä. Niemi toimi runoussivusto Nokturnon päätoimittajana vuosina 2006–2014.
Rapautuminen
thumb|Epätasaisesta rapautumisesta syntynyt [[Holvikaari (kivimuodostuma)|holvikaareksi kutsuttu kivimuodostuma Jordaniassa.]] Rapautuminen on kallion tai muun kiven murenemista. Rapautumisen prosessi voi olla mekaaninen, kemiallinen tai biologinen. Pitkien aikojen, jopa vuosimiljoonien kuluessa rapautuminen voi johtaa kallion ja kivien hajoamiseen.
Mekaaninen rapautuminen
thumb|Kivi halkeilee lämmönvaihtelun tai jäätyneen veden laajenemisen johdosta. Mekaanisessa rapautumisessa kiviaines hajoaa ilman, että sen rakenteessa tapahtuu merkittävää kemiallista muutosta. Mekaaninen rapautuminen aiheutuu yleensä paineolojen tai lämpötilojen muutoksesta. Kun eroosio ja kiviaineksen kohoaminen maankuoressa muuttavat paine- ja lämpöolosuhteita, kivet jäähtyvät, supistuvat ja lopulta halkeavat. Halkeamiin kulkeutunut vesi jäätyy ja aiheuttaa laajetessaan voimakkaan paineen, joka laajentaa halkeamia. Kallio hajoaa, kun siihen on kohdistunut riittävän monta jäätymis–sulamissykliä. Tällaiselle pakkasrapautumiselle erityisen alttiita ovat vuorten paljaat kallioseinämät. Pakkasrapautumisen synnyttämiä rakkakivikoita tavataan esimerkiksi Pohjois-Suomessa ja Lapissa.
Aavikoilla kiviä rikkoutuu laajenemis–supistumissyklien seurauksena, koska kivien pintalämpötila voi vuorokauden sisällä vaihdella +60 asteesta alle nollan.
Kemiallinen rapautuminen
thumb|Kemiallisen rapautumisen aiheuttama luolamaisema. Kemiallinen rapautuminen voi olla seurausta mekaanisesta rapautumisesta, joka paljastaa kallioalueita. Kemiallisessa rapautumisessa kallion sisällä olevia mineraaleja voi hajota ja uusia mineraaleja syntyä. Kemiallinen rapautuminen tapahtuu lämpimässä ja kosteassa ilmastossa paljon nopeammin kuin kuivassa. Rapautumisprosessia edistää sadeveden happamuus, joka johtuu ilmakehän hiilidioksidin liukenemisesta veteen. Sadevesi liuottaa kemiallisessa reaktiossa maaperästä tiettyjä mineraaleja, kuten kalsiumkarbonaattia. Kalkkikiven liuetessa happamaan veteen kallioperään voi syntyä maanalaisia onkaloita. Kemiallinen rapautuminen synnyttää kalkkikivialueille omaleimaisen karstimaiseman, johon kuuluu myös tippukiviä ja kalkkikivikerrostumia.
Pohjavesi ja merivesi voivat reagoida etenkin oliviinin kanssa. Maanpinnan tuntumassa veden kanssa voivat myös reagoida kiilteet, maasälvät ja eräät amfiboliitit, mistä syntyy savimineraaleja kuten koaliniittia. Koska savimineraalit ovat olennainen osa maapallon maaperää ja sedimenttejä, kemiallinen rapautuminen on erityisen merkittävä geologinen prosessi. Lisäksi rautapitoiset mineraalit muodostavat rapautuessaan ruosteenruskeaa rautaoksidia.
Teollinen vallankumous voimisti kemiallista rapautumista etenkin pahiten saastuneilla alueilla. Fossiilisten polttoaineiden poltosta ja ajoneuvoista ilmakehään päässeet typen oksidit ja rikkidioksidi aiheuttavat happosateita reagoidessaan ilmakehässä veden kanssa.
Biologinen rapautuminen
thumb|[[Jäkälä rapauttamassa basalttia.]] Biologista rapautumista aiheuttavat mikrobit ja muut eliöt. Jäkälien tuottamat hapot liuottavat kallioperän mineraaleja ja rikkovat kalliota irtaimeksi maaksi. Tämä oli elämän alkuvaiheissa tärkeä vaihe maakasveille soveltuvan aineksen synnyssä. Mikrobeilla on tärkeä asema kiviä muodostavien mineraalien rapautumisessa. Puiden ja muiden suurten kasvien orgaaniset hapot hajottavat kiviainesta ja aiheuttavat juurtensa ja siementensä avulla myös mekaanista rapautumista. Ihmisen vaikutus rapautumiseen on myös hyvin merkittävä erilaisten maanmuokkaustoimintojen kuten maanviljelyn ja rakentamisen kautta.
Khasekhemwy
Khasekhemwy (tai pelkästään Khasekhem) oli muinaista Egyptiä 2. dynastian aikaan vuoden 2686 eaa. tienoilla hallinnut faarao.
Khasekhemwy käytti poikkeuksellista Seth-Horus-nimeä, joka tulkitaan usein merkiksi siitä, että Khasekhemwy yhdisti Ylä- ja Ala-Egyptin pysyvästi. Manetho ei kuitenkaan mainitse Khasekhemwyä laisinkaan.
Khasekhemwyn hallituskaudelta on säilynyt edeltäjiään enemmän dokumentaatiota ja esineitä. Hänen arvellaan voittaneen Peribsenin aloittaman taistelun Ylä-Egyptiä vastaan. Voittoisan sotaretkensä jälkeen Khasekhemwy otti molempien suurten jumalten (Horus ja Seth) nimet omaan nimeensä. Hän lisäsi nimeensä myös duaalin (-wy) kuvaamaan "kahta valtaa". Tällä hän pyrki ilmeisesti välttämään sitoutumisen vain toiseen jumalaan. Khasekhemwy siirsi pääkaupungin Hierakonpoliihin. Hän järjesti myös sotaretken Byblokseen.
Khasekhemwy oli naimisissa pohjoisesta kotoisin olevan prinsessa Nemathapin kanssa. Khasekhemwy todennäköisesti pyrki tällä lujittamaan valtaansa sekä Ylä- että Ala-Egyptin hallitsijana.
Hierakonpoliksesta on löydetty Khasekhemwyä kuvaavia kivipatsaita, jotka ovat ensimmäiset kovasta kivilaadusta valmistetut egyptiläiset patsaat. Hierakonpoliksen lähettyviltä on löydetty myös suuri "linnake", jossa on ollut paikoin jopa viisi metriä paksut muurit. Muurien alkuperäistä korkeutta ei tiedetä, mutta sortuneenakin ne ovat yli 10 metriä korkeat. Mutatiilisillä muureilla ympäröity alue on ollut 67 metriä pitkä ja 57 metriä leveä. Sen käyttötarkoitusta ei kuitenkaan tiedetä.
Hautaus
Khasekhemwyn haudasta on löytynyt useita Djoserin sinettejä, mikä viittaisi siihen, että Djoser hoiti Khasekhemwyn hautausriitit. Khasekhemwy on muissakin yhteyksissä usein liitetty Djoseriin, joten on mahdollista, että Djoser oli Khasekhemwyn poika.
Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix)
Steroids (Crouching Tiger Hidden Gabber Megamix) tai Steroids on yhdysvaltalaisen kokeellista hiphoppia tuottavan yhtyeen, Death Gripsin julkaisema single, joka julkaistiin 22. toukokuuta 2017 yhtyeen oman levy-yhtiön Third Worldsin kautta.
Yhtye julkaisi 22. toukokuuta 2017 tiedotteen kappaleesta ja he kertoivat työskentelevänsä uuden studioalbumin parissa. Kappale on jaettu osiin, mutta niille ei ole annettu vielä virallisia nimiä.
Olavi Toivola
Olavi Toivola (s. 19. kesäkuuta 1940 Tyrvää) on suomalainen eläkkeellä oleva yritysjohtaja ja kirjailija. Hän toimi Georgia-Pacific Nordic Oy – Nokian Paperi Oy:n toimitusjohtajana vuosina 1989–2001. Hän on toiminut myös useiden yritysten hallituksissa ja mm. Metsäteollisuus ry:n hallituksessa. Koulutukseltaan Toivola on ylioppilas Kokemäen yhteiskoulusta 1960 ja ekonomi HKKK:sta 1965.
Toivola on mukana yrityskummitoiminnassa.
Eläkkeelle jäätyään Toivola kirjoitti Nokian Paperin historian sekä kokemuksiinsa perustuvan johtajuusoppaan.
Khefrenin pyramidi
Khefrenin pyramidi (Khafren pyramidi) on egyptiläisistä Gizan pyramideista toiseksi suurin. Sen rakennutti neljännen dynastian faarao Khafre.
Olavi Toivola
Vuonna 2015 Toivola julkaisi historiallisen romaanin Jahtivoudin kaksi elämää. Teos kuvaa 1600–1700-lukujen elämää ja ajan ihmisten sielunmaisemaa. Päähenkilö, 101-vuotiaaksi elänyt jahtivouti Martti Rekonpoika Hastig (1682–1784) on Toivolan esi-isä. Teos on saanut Olga ja Vilho Linnamo -säätiön tunnustuksen.
Vuonna 2018 julkaistiin Toivolan romaani Abraham Braxin kunnia. Myös tämän teoksen päähenkilö, Abraham ”Aapo” Brax (1775-1859), on Toivolan esi-isä. Brax oli Suomen sodan sotilas ja myöhempi pappilan torppari. Teos on ”elämänmittainen kehitystarina” (Risto Ojanen), jonka ”historiankuvat ovat tyyliltään samantapaisia kuin Veijo Meren - - tietoteoksissa” (Jari Olavi Hiltunen). Romaanin pohjalta dramatisoitua monologinäytelmää esitettiin Sastamalassa kesällä 2019.
Khefrenin pyramidi
Mitat
Khefrenin pyramidi on alkuperäiseltä korkeudeltaan 143,5 metriä korkea ja nykyiseltä korkeudeltaan 136,5 metriä. Sen pohja on 215 metriä leveä. Pyramidin tilavuus on 2 211 096 kuutiometriä. Pyramidin kaltevuus on 53°10'. Khefrenin pyramidi on hiukan sen vieressä olevaa Kheopsin pyramidia matalampi, mutta koska se rakennettiin 10 metriä korkeammalla olevalle kalliolle, sen huippu nousee korkeammalle. Khefrenin pyramidi on myös hiukan Kheopsin pyramidia jyrkempi.
Olavi Toivola
Lokakuussa 2020 ilmestyi Toivolan kolmas romaani Sattuman tuomio. Teos sijoittuu vuoden 1932 Suomeen. Arvioinneissa on korostunut ajankuvan ja historiallisten yksityiskohtien tarkkuus. Myös sanasto ja ilmaisutavat ovat romaanissa aikakaudelle ominaisia. Romaanin kieli "on jäyhän vanhahtavaa". Samassa Akseli Salo -sarjassa on julkaistu kirjat Viinitarhurin murha ja Laukaus salolla. Sattuman tuomio on vuonna 2022 julkaistu myös äänikirjana.
Toivola on naimisissa Raili Marjatta Toivolan (o.s. Nyqvist) kanssa ja heillä on kolme tytärtä.
Khefrenin pyramidi
Rakentaminen
Khefrenin pyramidi rakennettiin hiukan viettävälle kalliolle, joten sen alustan kaakkoiskulmaa jouduttiin nostamaan ja luoteiskulmaa madaltamaan. Suurin osa pyramidista päällystettiin Turan kalkkikivellä. Päällysteestä on jäljellä ylin neljännes, sillä kivirosvot ovat vieneet alemmat kivet.
Käytävät ja kammio
thumb|Poikkileikkaus, jossa näkyvät käytävät ja hautakammio. Khefrenin pyramidin sisälle johtaa kaksi alaspäin viettävää käytävää. Ylemmän sisäänkäynti on pohjoissivulla 11,5 metriä pohjatason yläpuolella, ja alemman sisäänkäynti on pohjatasolla. Käytävät kohtaavat pyramidin sisällä, ja käytävä jatkuu vaakatasossa lähes pyramidin keskellä olevaan hautakammioon, joka on kooltaan 14 × 5 metriä ja korkeudeltaan 6,8 metriä. Hautakammiossa on sarkofagi, joka on tehty mustasta graniitista. Löydettäessä sen kansi oli kahtena kappaleena. Giovanni Battista Belzoni löysi kammion vuonna 1818, mutta havaitsi että se oli ryöstetty. Sarkofagista löytyi härän luita.
Ympäristö
Khefrenin pyramidin itäpuolella on faaraon kuolintemppelin rauniot. Temppeli oli suurempi kuin aiemmin rakennettujen pyramidien kuolintemppelit. Temppelissä oli suuria faaraon patsaita, jotka siirrettiin pois ehkä 18. dynastian tai Ramses II:n aikana. Kuolintemppelistä lähtee itään päin noin 500 metrin pituinen käytävä, jonka päässä ovat laaksotemppeli ja sfinksitemppeli. Laaksotemppeli on melko hyvin säilynyt. Sfinksitemppelin edessä ja käytävän vieressä on Gizan sfinksi, joka katsoo poispäin pyramidista. Pyramidin eteläsivulla on pieni, jo lähes kokonaan kadonnut sivupyramidi nimeltä GII-a.
Viitteet
29.97586°N, 31.13036°W
Bruno Saltor
Bruno Saltor Grau, yleensä vain Bruno (s. 1. lokakuuta 1980 El Masnou, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Brighton & Hove Albionia ja on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Ura
Bruno on Espanyolin junioriakatemian kasvatti. Ensimmäisen ottelunsa edustusjoukkueessa hän pelasi 29. syyskuuta 2001 Rayo Vallecanoa vastaan. Hän pelasi kuitenkin pääosin reservijoukkueen riveissä.
Pelattuaan katalonialaisseuroissa Gimnàsticissa ja Lleidassa, hän siirtyi Almeríaan vuonna 2006. Kauden 2006–2007 päätteeksi andalusialaiset nousivat ensimmäistä kertaa historiansa aikana maan pääsarjaan.
Kaudella 2007–2008 Bruno pelasi 34 ottelua, jääden pois vain neljästä. Lopulta kauden päätyttyä Almería sijoittui kahdeksanneksi. Bruno kuului myös kaudella 2008–2009 joukkueen vakiokokoonpanoon.
Kesäkuussa 2009 Bruno siirtyi Valenciaan kolmivuotisella sopimuksella, uusvanhan valmentajansa Unai Emeryn alaisuuteen.
L-11 (1936)
L-11 oli Neuvostoliiton laivaston Leninets-luokan sukellusvene.
Valmistus
Sukellusvene tilattiin Vladivostokista Dalzavodin telakalta, missä köli laskettiin 10. kesäkuuta 1934. Vene laskettiin vesille 4. joulukuuta 1936 ja otettiin palvelukseen 6. marraskuuta 1938.
Pyaasa
Pyaasa (,, , suomeksi ”Jano”) on Guru Duttin ohjaama ja tuottama intialainen draamaelokuva vuodelta 1957. Se pääsi Time-lehden 100 kaikkien aikojen parhaan elokuvan listalle. Se valittiin myös Timen 10 romanttisimman elokuvan listalle ystävänpäivänä 2011.
Elokuva kertoo Vijaysta; runoilijasta, joka yrittää tehdä runojaan tunnetuksi itsenäistyneessä Intiassa. Hyväsydäminen prostituoitu Gulabo auttaa häntä saamaan teoksiaan julkaistuksi.
Musiikki
Elokuvan musiikin sävelsi S. D. Burman.
Muovailuvaha
thumb|Muovailuvahasta tehtyjä hahmoja. Muovailuvaha on rakenteeltaan savea muistuttavaa ainetta, jota on myyty lastenleluksi 1930-luvulta asti. Itse tehty muovailuvaha sisältää vehnäjauhoa, vettä, öljyä, suolaa, homeenestoainetta, alunaa ja väriaineita. Myös mehiläisvahasta tehdään muovailuvahaa. Se ei ole myrkyllistä, ei tahraa ja lähtee saippualla. Jotkin merkit pysyvät pehmeinä (tai pehmenevät kun niitä lämmitetään kädessä), toiset kovettuvat avoimessa tilassa noin vuorokaudessa. Tämä riippuu öljyn ja veden suhteesta ja siitä, mitä öljyä on käytetty. Monia muovailuvahoja voi käyttää useita kertoja.
Suomalaissa päiväkodeissa käytetään paljon myös taikataikinaa, joka sekoitetaan itse vehnäjauhoista, suolasta ja vedestä sekä tilkasta öljyä. Se kovettuu nopeammin ja murtuu herkemmin kuin kaupallinen muovailuvaha. Taikataikinaa ei yleensä voi käyttää uudestaan.
Historia
Muovailuvaha keksittiin vahingossa Cleo ja Noah McVicker omistamassa Kutol-nimisen saippuafirmassa 1933. Sinä vuonna asiakas oli tilannut seinätapettien puhdistamiseen palveluja noen tahriessa seiniä, mikä oli hyvin yleistä, kun taloja lämmitettiin hiilillä. Noah valmisti jauhoista, vedestä ja suolasta massan, jota käytetään vielä nykyäänkin vanhojen ja herkkien tapettien puhdistamiseen. Myöhemmin tapetteja pystyi puhdistamaan vedellä ja saippualla, kysyntä väheni. 1954 eräs keksijäperheen jäsenistä huomasi ajanvietteen muovailuvahana, kunhan siihen lisää värejä ja hajuja.
Atrain
thumb|Burmalainen atrain 1700-luvulta thumb|Atrainta kädessään pitävä Poseidon. Kööpenhaminan satamassa sijaitseva veistos. Atrain on keihään kaltainen kalastusväline, jota käytetään tuulastuksessa. Atraimen kärjessä voi olla jopa yli kymmenen rinnakkaista piikkiä. Piikeissä on usein väkäset, jotka estävät saaliin irtoamisen. Taisteluvälineenä käytettävä kolmikärki on eräänlainen atrain, mutta siinä ei yleensä ole väkäsiä ja piikkien reunat ovat leikkaavia.
Merenjumalan tunnus
thumb|250px|left|Lucaniasta, Poseidoniasta n. 530-500 eaa. löydetyssä kolikossa Poseidon pitelee atrainta. Atrain on kuvattu kansanperinteessä ja luonnonuskonnoissa lähinnä merenjumalan tunnusmerkiksi ja vertauskuvaksi. Suomessa se on kuvattu Ahdin ja Kreikassa Poseidonin kalastusvälineeksi. Tavaramerkkiin liittyvässä logossa atrain on 1948 vuodesta alkaen valmistetussa Ahti-sillipurkin kannessa pelkistetyn vedenjumala Ahdin yhteydessä. Myös piru ja paholainen kuvataan usein kolmikärkisen atraimen (tai pikemminkin hiilihangon) kanssa.
Valtiolliset symbolit
thumb|200px|Vuonna 1991 Neuvostoliitosta itsenäistyneen Ukrainan tasavallan pieni vaakuna Valtiollisena vertauskuvana atrain on Ukrainan vaakunassa. Ensimmäisen kerran Ukrainassa vaakunan yhteydessä on atrainta tiettävästi käytetty Svjatoslav I:n (-972) aikana. Atrainta käytti 1918 Ukrainan kansantasavalta.
Muuta
Atraimen englanninkielinen nimi, Trident, on yhdysvaltalaisen sukellusveneistä laukaistavan mannertenvälisen ohjuksen nimi. Se on myös Trident-selainmoottori Internet Explorerissa sekä kolmisuihkumoottorinen matkustajalentokone Hawker Siddeley Trident.
ICab
Eräs omalaatuinen iCabin ominaisuus on navigointipalkin iCab-hymyikoni. Riippuen katseltavan sivun koodin virheettömyydestä ikoni joko hymyilee tai on suupielet alaspäin. Klikkaamalla ikonia avataan virheluettelo. Kaksoisklikkaamalla listan riviä aukeaa koodin sisältävä ikkuna, jossa virhekohta on korostettuna. Shift-klikkaus ikoniin aktivoi selaimeen kätketyn erikoistehosteen. Esimerkikisi tämä sivu on todennäköisesti virheetön. iCab validoi myös CSS-tyylikoodia. Lisäksi iCab kykenee validoimaan XHTML 1.0 Strict -koodattuja dynaamisia sivuja, joita on hankala validoida staattisella validaattorilla. Selain sopii siihen paljon paremmin.
iCabin 3-version käytettävyyttä parantavat myös seuraavat ominaisuudet:
Ohjelmassa voidaan valita, mitä selaintyyppiä iCab käytössä esittää (niille sivuille, jotka eivät tunnista iCab-selainta), vaikkapa MS IE6-selainta matkimalla, jolloin on mahdollista päästä niillekin sivuille, joiden html-artistien mielestä on olemassa vain yksi käyttöjärjestelmä ja yksi selain.
Historiaikkunassa on sarakkeet sivuotsikolle, viimeisimmän lukukerran ajankohdalle ja sivun URL-osoitteelle. Suosikkilista (Hotlist) tukee seurattavien sivujen automaattista ja käsin tehtävää päivityksen tarkistusta.
iCab-selainta on arvosteltu usein seuraavista syistä: Tärkein syy, miksi iCab-selaimesta pidetään: Se on yksi harvoista vanhoille Macintosheille soveltuvista selaimista.
Ohjelman ladattavia tiedostoja on vielä Power PC-prosessoria käyttäville 32-bittisille Mac-versioille.
Ladattaville tiedostoille ei ole annettu hash-tarkistussummia, joilla voisi tarkistaa eheyden standardien (SVF, MD5, SHA1, SHA256, sekä SHA512) mukaan. iCab-kotisivulle ei ole edes https-suojattua turvallista yhteyttä.
Suomen urheilu 1987
Vuoden urheilija
Naisten listalla kuusi parasta olivat:
Vuoden valmentaja valittiin ensimmäisen kerran samanlaisella äänestyksellä kuin vuoden urheilija. Valituksi tuli painivalmentaja Ilpo Seppälä.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
Tämä on luettelo Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksoista. Suomessa sarja on nimetty yhdeksi kokonaisuudeksi, Muumilaakson tarinoita, vaikka kyseessä on tuotannollisesti kaksi eri sarjaa, jotka ovat tuotantojärjestyksessä Tanoshii Mūmin Ikka (jaksot 1–78) ja Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki (jaksot 79–104). Sarjan kaikkiaan 104:stä jaksosta Suomen televisiossa on esitetty 101. Suomessa esittämättömistä kolmesta jaksosta kaksi kuuluu ensimmäiseen ja yksi toiseen sarjaan. Vasten sitkeitä huhuja, Yleisradio ei ole dubannut yhtäkään sensuroiduista jaksoista suomeksi. Sarjan suomentamisvaiheessa todettiin, että jaksot eivät sovi erinäisistä syistä sarjan suomalaiseen versioon. Vasta vuonna 2017 nämä kolme jaksoa saivat suomenkielisen äänityksen MTV:n versiossa sarjasta. Nämä jaksot esitettiin Suomen televisiossa ensimmäisen kerran lokakuun 2021 lopulla. Jotkin sarjan kertomukset on jaettu kahteen tai kolmeen peräkkäiseen jaksoon, mutta muuten sarjassa on melko vähän jatkuvaa juonta. MTV on leikellyt jaksoista 3, 4 ja 6 alkua pois sekä jakson 40 Salaperäistä ilotulitusta yhdestä kohtauksesta pätkän.
Sarjasta on kaksi suomenkielistä versiota; alkuperäinen, Yleisradion 1990-luvulla tuottama ja toinen, MTV:n vuonna 2017 tuottama. Jaksojen nimet ovat yhtä lukuun ottamatta erilaiset näissä kahdessa versiossa. Jaksojen järjestys vastaa alkuperäistä japanilaista järjestystä lukuun ottamatta seuraavia poikkeuksia: Muumipapan muistelmat I ja Noitakävelyä ovat vaihtaneet paikkaa, kuten myös Muumipapan muistelmat III ja Muumipeikko ja linnut. Tämän menettelyn myötä Muumipapan muistelmat -jaksot ovat Suomen esitysjärjestyksessä peräkkäin.
Kaikki Suomessa esitetyt jaksot on julkaistu VHS:nä ja DVD:nä. Yleisradion version VHS- ja DVD-julkaisuissa jaksot eivät ole kronologisessa vaan temaattisessa järjestyksessä. Yksi syy tähän voi olla ruotsinkielisen version saaminen järkevästi julkaisuihin mukaan, koska isoa osaa jaksoista ei ole dubattu ruotsiksi. MTV:n version DVD-julkaisuissa jaksojärjestys on puolestaan pyritty pitämään pääasiassa kronologisena.
Jaksot ja kirja, johon jakso perustuu
Jaksot 1–78 kuuluvat Tanoshii Mūmin Ikka -sarjaan ja ne esitettiin Suomessa ensimmäistä kertaa vuosina 1991–1994. Jaksot 79–104 kuuluvat Tanoshii Mūmin Ikka: Bōken Nikki -sarjaan ja ne esitettiin Suomessa ensimmäistä kertaa vuosina 1997–1998.
Tanoshii Mūmin Ikka -sarja
Jaksot 1–78 kuuluvat Tanoshii Mūmin Ikka -sarjaan.
1. Muumilaakson kevät / Kevät saapuu Muumilaaksoon
Muumit heräävät keväällä talviunestaan, ja Muumipeikko ystävineen löytää vuoren huipulta suuren, mustan silinterihatun. Hattu ei olekaan mikä tahansa hattu, vaan se muuttaa kananmunankuoret pilviksi ja Muumipeikon kummituseläimeksi kesken piilosilla olon. Muumit päättävät heittää sen jokeen. Hattu paljastuu myöhemmin Taikurin hatuksi.
Giselle
Giselle on baletin romanttista tyylisuuntaa edustava teos, joka sai ensi-iltansa vuonna 1841.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
1. Muumilaakson kevät / Kevät saapuu Muumilaaksoon
Ensimmäisessä jaksossa esiintyvät hahmoista Muumipeikko, Muumipappa, Muumimamma, Pikku Myy, Nuuskamuikkunen, Nipsu ja Niiskuneiti. Myös Niisku ja Hemuli esiintyvät ohimennen.
2. Taikurin hattu / Taikahattu
Nuuskamuikkunen löytää jälleen salaperäisen hatun, joka on ajautunut hiekkasärkälle ja tehnyt vedestä vadelmamehua. Nuuskamuikkunen saa selville, että hattu kuuluu Taikurille. Hän tekee Muumipeikon kanssa Muurahaisleijonalle kepposen, minkä jälkeen hattu piilotetaan Muumitalon kellariin. Pikku Myy kuitenkin laittaa uteliaisuudessaan hattuun langanpätkän, joka muuttuu suureksi köynnöskasviksi. Taikuri saapuu paikalle ja pelastaa Muumitalon joka on kokonaan kasvin peitossa.
Tämä jakso on ensimmäinen, jossa Taikuri esiintyy. Jakso eroaa muista Taikurin esiintymisistä sarjassa siten, että tässä jaksossa Taikurin pantteri puhuu.
Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007
Saksan ja Yhdysvaltojen ulkoministerit matkustivat ennakkoon neuvottelemaan avoimista kysymyksistä. Euroopan unionin kannalta oleellisena tavoitteena oli Euroopan unionin ja Venäjän yhteistyösopimuksen uusiminen sekä osana Euroopan unionin tulliliiton yhteistä kauppapolitiikkaa Puolan lihanviennin salliminen jälleen Venäjälle. Puola oli ainoa Euroopan unionin 27 jäsenvaltioista, jonka lihaa ei saanut viedä Venäjälle. Venäjä oli esittänyt syyksi, ettei lihaa tarkasteta riittävästi ja että se voi olla tuotettu kolmansissa maissa Euroopan unionin ulkopuolella. Puola on vaatinut lihanviennin vapauttamista uhkaamalla estää Euroopan unionin neuvottelut Euroopan unionin ja Venäjän uudesta yhteistyösopimuksesta. Vladimir Putinin mukaan kysymys on Euroopan unionia ja sen sisäisiä ristiriitoja koskeva. Venäjä ei ollut kokouksessa valmis solmimaan uutta yhteistyösopimusta.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
2. Taikurin hattu / Taikahattu
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Muumipeikko näkee unta.
3. Rannalta löytynyt hylky / Hylky rannalla
Muumipapan kirjoitustyö kangertelee, kuten myös Niiskun lentohärvelin teko. Pian he saavat kuitenkin muuta pohdittavaa, kun Muumipeikko ystävineen löytää rannalta lähes ehjän hylyn ja he ryhtyvät kunnostamaan sitä. Samaan aikaan Hemuli pohtii uutta keräilykohdetta postimerkkien sijaan, ja päättää lopulta kerätä kasveja.
Giselle
Teoksessa käytetään puolisääreen ulottuvia tiukkamiehustaisia, hihattomia, valkoisia tyllihameita, jotka ovat eräs tutun muunnelma. Tällainen ballerinan peruspuku yhdistettynä vaaleanpunaisiin sukkahousuihin ja balettitossuihin vakiintui juuri romanttisen baletin myötä ballerinan perusasuksi. Myös varvastossutekniikan käyttö osana tanssi-ilmaisua on aikakauden perua.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
3. Rannalta löytynyt hylky / Hylky rannalla
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Niiskulla ja Hemulilla on merkittävämpi esiintyminen.
4. Tervetuloa hattivattien saarelle / Autiolla saarella
Muumien vene lasketaan vihdoin vesille, ja Muumit ystävineen purjehtivat kaukaiselle saarelle. Myrsky kuitenkin yllättää, ja he joutuvat viettämään yönsä saarella. Saaren pienet asukkaat kiukustuvat, kun Hemuli anastaa heidän ilmapuntarinsa.
5. Hattivattien salaisuudet / Hattivatteja ja aarteenetsintää
Myrskyn aikaan hattivatit tulevat hakemaan takaisin ilmapuntariaan, minkä seurauksena Niiskuneidin hiukset kärventyvät. Myrskyn jälkeen aamulla hattivatit lähtevät saarelta pois ja Muumit etsivät rannalta myrskyn tuomaa hylkytavaraa. Muumipeikko ihastuu löytämäänsä laivan keulakuvaan, ja Nuuskamuikkunen löytää kultaa.
Giselle
Gisellestä on tehty vuosien varrella useita sovituksia. Alkuperäistä ranskalaista Giselle-balettia ei ole säilynyt dokumentoituna. Suuri osa nykyisestä koreografiasta pohjautuu Marius Petipan venäläisiin versioihin, jotka hän teki vuosina 1850, 1884, 1887 ja 1899. Vuoden 1884 sovitusta varten säveltäjä Ludwig Minkus muokkasi Adamin alkuperäistä musiikkia.
Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007
Kokouksen aikana järjestettiin tiedotustilaisuus, jossa keskusteltiin mm. ihmisoikeuksista. Angela Merkelin mukaan on tärkeää, että ihmiset saavat osoittaa mieltä. Vladimir Putinin mukaan tässä ei ole ongelmaa, mikäli mielenosoittajat noudattavat lakia eivätkä häiritse muita ihmisiä. Merkelin mukaan kuitenkin joidenkin mahdollisuudessa osallistua mielenosoituksiin on ollut ongelmia. Putinin mukaan kyseessä ovat ennalta ehkäisevät toimet, joita myös Saksan poliisi on käyttänyt Hampurissa. Putinin mukaan lisäksi tapa, jolla Tallinnan mielenosoituksia hoidettiin siten, että yksi kuoli, eikä loukkaantuneelle annettu sairasapua, on rikos. Rikolliset pitää löytää ja rangaista. Asiaa ei voida pitää Euroopan unionin arvon mukaisena. Putin ei kuitenkaan kytkenyt tapausta Euroopan unionin ja Venäjän strategisten suhteiden kehitykseen.
Giselle
Giselle on kuulunut useina vuosina Suomen Kansallisbaletin ohjelmistoon. Ranskalainen ballerina ja koreografi Sylvie Guillem harjoitti Suomen kansallisbaletille Gisellestä tekemänsä uuden sovituksen, joka sai ensi-iltansa Helsingissä 16. lokakuuta 1998. Giselle palasi Kansallisbaletin ohjelmistoon vuonna 2018 Cynthia Harveyn ohjaamana.
Emil Juntto
Emil Erik Hesekiel Juntto (15. marraskuuta 1885 Viitasaari – 30. heinäkuuta 1926 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja Uusi Suomi -lehden toimitussihteeri.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
5. Hattivattien salaisuudet / Hattivatteja ja aarteenetsintää
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Nipsu ei esiinny. Lisäksi kyseessä on ensimmäinen jakso, jossa ei olla lainkaan Muumilaaksossa. Nipsua ei nähdä myöskään jaksoissa ”Taikasiemeniä valtamerestä”, ”Viidakon kätköissä”, ”Muumipeikko pelastaa tiikerit”, ”Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu”, ”Talven vieraita”, ”Majakka syttyy”, ”Keskitalven kokko”, ”Muumipeikko rakentaa talon”, ”Kuplia”, ”Äidinrakkaus” ja ”Taiteilijoita Muumilaaksossa”. Nipsu ei myöskään puhu lainkaan jaksossa ”Lampun henki” eikä Suomen televisiossa esittämättömässä jaksossa ”Hurja merirosvo”.
Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007
Toinen Venäjä järjesti kokouksen aikana mielenosoituksen.
Emil Juntto
Juntto joutui Syvärannan lepokodissa aamulla 28. heinäkuuta 1926 vaikean tapaturman uhriksi ja hän kuoli sairaalassa kaksi päivää myöhemmin.
Emil Juntto oli naimisissa Kansallisteatterin näyttelijä Tyyne Juntto-Kosusen kanssa.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
6. Pikkuruiset vieraat / Tiuhti ja Viuhti
Pikku Myy tekee kepposia Posteljoonille, mutta onneksi Myyn sisko, Mymmeli, tulee vihdoin takaisin Muumilaaksoon hermolomansa jälkeen. Häntä seuraavat Tiuhti ja Viuhti, kaksi pikkuruista, pelokasta vierasta, jotka raahaavat suurta matkalaukkua. He majoittuvat peloissaan Muumitaloon. Muumilaaksoon on tulossa toinenkin yllätysvieras, Mörkö.
Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007
Kokouksen osallistujat
Euroopan unionin osallistujat:
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
6. Pikkuruiset vieraat / Tiuhti ja Viuhti
Tässä jaksossa nähdään ensimmäistä kertaa Tiuhti ja Viuhti, Posteljooni, Poliisimestari, Mymmeli ja Mörkö.
Euroopan unionin ja Venäjän huippukokous Samarassa 2007
Kokouksen osallistujat
Venäjän osallistujat:
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
6. Pikkuruiset vieraat / Tiuhti ja Viuhti
Tämä on myös sarjan ensimmäinen jakso jossa Niiskuneiti ei esiinny. Kaksi muuta jaksoa, joissa hän ei esiinny, ovat ”Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu” ja ”Talven vieraita”. Niiskuneiti ei myöskään puhu lainkaan jaksossa ”Muumipappa kaipaa vaihtelua”.
7. Matkalaukku / Arvoituksellinen matkalaukku
Muumipeikko näkee painajaista Möröstä. Muumipappa rauhoittelee häntä, kertoen Mörön olevan kiinnostunut pelkästään Tiuhdista ja Viuhdista. Muumiperhe yrittää saada selville, miksi Mörkö jahtaa heitä, mutta he eivät kerro muuta kuin että heidän mukana oleva suuri matkalaukku on se mitä Mörkö haluaa. Nuuskamuikkunen ehdottaa, että Niiskuneiti voisi puhua Tiuhdille ja Viuhdille. Niiskuneiti utelee Tiuhdilta ja Viuhdilta matkalaukun sisältöä, joka näyttäisi kuuluvan Mörölle. Muumit valmistautuvat Mörön paluuseen ja Muumimammalla on suunnitelma sen hätyyttämiseksi. Hän antaa Mörölle Muumipeikon näkinkengän, jonka hän sai lahjaksi Niiskuneidiltä. Myöhemmin Muumipeikko löytää Tiuhdin ja Viuhdin kanssa rannalta toisen samanlaisen, eikä aio paljastaa sitä Niiskuneidille.
8. Taikurin taika / Taikuri ja kuningasrubiini
Muumipeikko etsii rannalta kaunista keulakuvaa tuloksetta. Tiuhti ja Viuhti näyttävät masentuneelle Muumipeikolle matkalaukkunsa sisällön, mistä tämä piristyy jälleen. Muumimamman käsilaukku katoaa ja sen löydyttyä hän järjestää suuret juhlat, joihin saapuu myös yllätysvieras, Taikuri.
Useat sarjassa toistuvasti esiintyvistä nimettömistä Muumilaakson asukkaista nähdään ensi kerran tämän jakson juhlakohtauksessa.
9. Näkymätön lapsi / Ninni on näkymätön
Eräänä sateisena iltana Tuu-tikki tuo Muumeille näkymättömän Ninni-tytön, joka muuttui näkymättömäksi tätinsä ilkeyden takia. Tuu-tikki uskoo Muumien lempeyden muuttavan hänet jälleen näkyväksi. Hän alkaakin pikkuhiljaa palautua, mutta Haisulin kohtaaminen sienimetsällä ei tiedä hyvää.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa Tuu-tikki ja Haisuli esiintyvät. Tämä on myös ensimmäinen jakso, jossa Nuuskamuikkunen ei esiinny.
Giselle
Juoni
Giselle on nuori maalaisneito, joka on rakastunut Loys-nimiseen mieheen. Todellisuudessa Loys on valepukuinen aatelismies Albrecht, joka on kihloissa herttuan tyttären Bathilden kanssa. Giselleen rakastunut maalaispoika Hilarion, joka on Gisellen lapsuudentoveri jota tämä ei rakasta, yrittää mustasukkaisuuttaan selvittää Albrechtin salaisuuden. Kun Giselle saa kuulla Albrechtin todellisen taustan, hän kuolee. Aikojen kuluessa on Gisellen eri tulkinnoissa esitetty erilaisia kuolinsyystä, muun muassa nykyisin yleisin versio, ettei Gisellen sydän kestä petosta. Joissakin hän kuolee hulluuteen tai hän surmaa itsensä.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
11. Niisku leijailee taivaalla / Niiskun siivet
Niisku on tehnyt pienoisversion ilma-aluksensa siivistä ja lähtee leijailemaan niillä taivaalle. Niisku lupaa siivet Muumipeikolle ja vastapalveluksena hän auttaa yhdessä muiden muumilaaksolaisten kanssa Niiskua vajan rakentamisessa. Ikävä kyllä Haisulikin havittelee siipiä.
Tämä on ensimmäinen jakso, joka ei perustu lainkaan Tove Janssonin teoksiin.
Jaksossa Pikku Myy esiintyy vain hetken aikaa vajanrakennuskohtauksessa. Tämä on sarjan ainoa jakso, jossa hän ei puhu lainkaan. Samassa kohtauksessa on jostain syystä alkuperäisestä versiosta poistettu Muumipeikon suu hänen hakatessaan nauloja. Tämä on myös ensimmäinen jakso, jossa Hemuli ei puhu lainkaan.
13. Maailman viimeinen lohikäärme / Muumipeikko löytää lohikäärmeen
Muumipeikko lähtee aamulla sateisen yön jälkeen tutkimaan lammikoita. Hän pyydystää pienen lohikäärmeen, jota hän piilottelee omassa huoneessaan. Lohikäärme kiintyy Nuuskamuikkuseen, mistä Muumipeikko tulee mustasukkaiseksi.
14. Tiukka naapuri / Vilijonkka muuttaa naapuriin
Muumilaaksoon on muuttanut hyvätapainen Vilijonkka kolmen lapsensa kanssa. Käynti Muumitalossa saa Vilijonkan tajuamaan, että Muumilaakso on huono paikka hänen kaltaiselleen hienolle rouvalle. Hänen lapsensa puolestaan pitävät hauskaa Muumipeikon ja ystävien kanssa.
Giselle
Juoni
Baletin toisessa näytöksessä esitellään wilit, jotka ovat rakkaudessa petettyjen kuolleiden neitojen haamuja. Jos mies kohtaa wilit, nämä tanssittavat hänet kuolleeksi. Kuningattarensa Myrthan johdolla wilit saavat käsiinsä metsässä harhailevan Albrechtin ja pakottavat hänet tanssimaan itsensä näännyksiin. Giselle suojelee Albrechtia muilta wileiltä tanssimalla hänen kanssaan, kunnes aamun koittaessa wilit palaavat hautoihinsa. Ennen poistumistaan Giselle antaa Albrechtille anteeksi.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
15. Niiskuneiti potee muistinmenetystä / Prinsessa Niiskuneiti
Niiskuneiti putoaa Yksinäisillä vuorilla ja kolauttaa päänsä. Muumipeikko kutsuu häntä leikillään prinsessaksi, mutta muistinsa menettänyt Niiskuneiti luulee oikeasti olevansa prinsessa. Hän kutsuu luokseen kilpakosijoita ja lähtee jakamaan soppaa valtakuntansa köyhille.
Jakson kohtaus, jossa Pikku Myy lyö Niiskuneitiä päähän harjalla, on vähän erilainen verrattuna alkuperäiseen versioon. Lyönnistä syntyvä ääniefekti on Yleisradion suomenkielisessä versiossa vaihdettu, jotta lyönti vaikuttaisi miedommalta. MTV:n versiossa on taas alkuperäinen ääniefekti, mutta pienemmällä äänenvoimakkuudella. Ruotsin- ja englanninkielisistä versioista ääniefekti on jätetty kokonaan pois.
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, joka perustuu Lars Janssonin sarjakuviin.
16. Olioita avaruudesta / Vieraita avaruudesta
Muumilaaksoon saapuu avaruusolio lentävällä lautasella. Muumit piilottavat lampun näköisen olion heidän taloonsa, mutta Poliisimestari on tulossa etsimään sitä. Samalla olion käännöskone tekee Muumimammasta pikkiriikkisen.
Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa kohtaus, jossa Muumimamma muutetaan normaaliin kokoonsa on vähän erilainen kuin muiden maiden versiossa. Alun perin Muumimamman pienenemistä Papan sylissä ei näytetä, mutta muiden maiden versiossa kohtausta on muutettu siten, että Mamma näyttää muuttuvan takaisin normaaliksi.
17. Muumipappa kaipaa vaihtelua / Muumipappa tahtoo seikkailla
Muumipappa kaipaa elämäänsä jonkinlaista vaihtelua, ja Haisuli päättää kepposen avulla piristää häntä. Kun tämäkään ei riitä, Pappa päättää ”karata” Mamma mukanaan kokemaan uudestaan nuoruutensa huimia seikkailuja. Muumipeikko tulee surulliseksi huomattuaan vanhempiensa paon. Lopulta he palaavat takaisin kotiin Muumitaloon.
Alkuperäisessä japaninkielisessä versiossa Muumipappa tähtää hetken ajan ansakuoppaan pudonnutta Haisulia tussarillaan, mutta muualla esitetyissä versioissa kohtausta on muutettu siten, ettei Muumipappa osoita aseella Haisulia. Silti suomalaisessakin versiossa voi kuulla ääniefektin, kun Muumipappa poistaa varmistimen aseestaan, vaikka pyssy ei ole sillä hetkellä näkyvillä.
18. Taikasiemeniä valtamerestä / Trooppiset taikasiemenet
Eräänä hellepäivänä ajautuu Muumilaakson rantaan salaperäinen laatikko, joka sisältää trooppisten kasvien siemeniä. Muumit kylvävät ne talonsa ympärille ja sade saa siemenet yhdessä yössä kasvamaan viidakoksi. Valitettavasti viidakon mukana tulee myös lihansyöjäkasveja.
19. Viidakon kätköissä / Viidakko
Kun lihansyöjäkasvit on saatu taltutettua, lupaa Haisuli hankkia viidakkoon villieläimiä. Hän menee kuitenkin liiallisuuksiin ja pian tiikeripariskunta jahtaa muumeja. Myös kaksi krokotiilia, sarvikuono ja jättiläismäinen pytonkäärme aiheuttavat heille päänvaivaa.
Peter Gethin
Peter Kenneth Gethin (21. helmikuuta 1940 Ewell, Englanti, Iso-Britannia – 5. joulukuuta 2011) oli Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui yhteensä 30 osakilpailuun ja voitti Italian GP:n 1971, samalla kun teki Formula 1 -autojen nopeusennätyksen, jonka vasta Michael Schumacher rikkoi 2003 Italian GP:ssä. Vuonna 1971 ero Gethinin ja toiseksi tulleen Ronnie Petersonin välillä oli 0,01 sekuntia, joka on Formula 1 -historian pienin voittomarginaali. Gethin on johtanut kilpailua Formula ykkösissä vain kahden kierroksen ajan.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
20. Muumipeikko pelastaa tiikerit / Eläintarhan eläimet
Muumilaakson eläintarhan väki saa vihiä eläinten olinpaikasta, Muumitaloa ympäröivästä viidakosta. Muumipeikko ystävineen yrittää estää eläintarhan miehiä saamasta eläimiä kiinni. Syksyn ja kylmän ilman tullessa Muumit palauttavat eläinystävät takaisin eläintarhaan, mutta heidät laitetaan häkkiin myös, kun heitä luullaan virtahevoiksi. Lopulta muumit pääsevät taas vapaiksi.
21. Nuuskamuikkunen lähtee pois / Nuuskamuikkunen lähtee etelään
Syksy on saapunut Muumilaaksoon, kun Nipsu tuo tätinsä gramofonin, joka saa Muumit tanssin hurmoksiin. Nuuskamuikkunen on lähdössä etelään, mistä Muumipeikko tulee surulliseksi. Niiskuneiti kuitenkin keksii keinon hänen piristämisekseen. Hän näyttää Muumipeikolle Niiskun ilma-aluksen.
Tanzwut
Tanzwut on saksalainen industrial- ja keskiajan metalli-yhtye. Se sai alkunsa Corvus Corax -yhtyeen sivuprojektina.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
21. Nuuskamuikkunen lähtee pois / Nuuskamuikkunen lähtee etelään
Jaksossa nähdään ensimmäistä kertaa Niiskun ensimmäinen ilma-alus kokonaisuudessaan, sillä Muumipeikko näkee unta, että lentää Niiskun ilma-aluksella, ja Nuuskamuikkunen on mukana.
22. Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu / Muumipeikko herää kesken talviunien
Muumipeikko herää kesken talviunien ja lähtee kävelylle ulos. Hän törmää matkalla Pikku Myyhyn, joka on laskemassa mäkeä pahvilaatikolla. Heidän lisäkseen Tuu-tikki on hereillä ja tutustuttaa heidät talven saloihin, kuten salaperäiseen Jäärouvaan, joka on tulossa hakemaan lumihevosta, josta myös Mörkö on kiinnostunut.
23. Talven vieraita / Talvisia vieraita
Muumipeikko ja Pikku Myy ovat hereillä talvella. Eräänä päivänä Muumilaaksoon saapuu Reippailija-Hemuli hiihtosuksillaan ja pieni koira Surku, joka aikoo mennä katsomaan susiveljiään Yksinäisille vuorille. Muumipeikko kokeilee hiihtämistä ja Pikku Myy lähtee luistelemaan kevätjäälle. Kevät on kuitenkin jo saapumassa, ja Muumipeikko joutuu pelastamaan Pikku Myyn pettäviltä jäiltä.
Peter Gethin
Gethin ajoi myös McLarenin Can-Am-autoa. Hän voitti 1970 yhden kilpailun ja sijoittui sarjassa kolmanneksi.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
25. Majakka / Matka majakalle
Muumipappa näkee unta majakasta ja päättää lähteä matkalle perheensä ja ystävien kanssa. Matkan aikana he saavat todistaa aavelaivan olemassaolon ja tutustuvat saarella asuvaan Kalastajaan ja tämän Tuhto-ystävään. Muumit ovat kuitenkin hämillään, kun eivät ole nähneet vielä majakan valoa.
26. Majakka syttyy / Majakan vartija
Muumiperhe on majoittunut majakkasaarelle, ja Muumipappa yrittää saada turhaan rikkoutunutta majakanvaloa toimimaan. Samalla hän ihmettelee, minne majakanvartija on kadonnut. Saarella Muumit tutustuvat myös Aaveeseen, joka käy häiritsemässä heidän yöuniaan. Lopulta kalastaja paljastuu majakanvartijaksi ja muumit palaavat kotiin Muumilaaksoon.
Peter Gethin
Peter Gethin kuoli 5. joulukuuta 2011. Hän oli sairastellut pidemmän aikaa. Kuollessaan Gethin oli 71-vuotias.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita jaksoista
28. Laineilla lipuva teatteri / Kelluva teatteri
On lähes juhannus ja Nuuskamuikkunen lähtee suorittamaan salaista tehtävää. Merellä tapahtuu vedenalainen tulivuorenpurkaus, jonka seurauksena maa järisee Muumilaaksossa ja vesi nousee peittäen Muumitalon alleen. Muumiperhe ystävineen hyppää ohi lipuvaan taloon, jota he luulevat autiotaloksi. Talo paljastuu kuitenkin teatteriksi, jonka ainoa asukas on siivooja nimeltä Emma.
29. Kadonneet lapset / Orpolapset
Muumipeikko ja Niiskuneiti heräävät puusta ja huomaavat teatterin ajelehtineen yön aikana pois. Vettä on enää vyötäisiin asti, joten he lähtevät etsimään teatteria mutta löytävätkin talon, jossa Viljaana viettää yksin juhannusta tätiään odottaen. Teatteri ajaa karille, jolloin Pikku Myy putoaa kyydistä. Myy ajelehtii korissa rantaan, josta hänet löytää Nuuskamuikkunen. He vapauttavat kieltokylttien ympäröimät orpolapset ja heittävät kyltit jokeen. Sitten he lähtevät etsimään teatteria orvot perässään mutta löytävätkin Viljaanan talon. Viljaana, Muumipeikko ja Niiskuneiti vangitaan, kun nämä ovat polttaneet veden mukana tulleet kyltit juhannuskokossa. Teatteriin jääneet Muumipappa, Muumimamma, Nipsu ja siivooja Emma päättävät tehdä teatteriesityksen, jotta lapset löytäisivät takaisin.
Tämä on sarjan kolmas ja viimeinen jakso, joka tapahtuu kokonaan Muumilaakson ulkopuolella.
30. Jälleen yhdessä / Juhannus
Muumipeikko, Niiskuneiti ja heidän uusi ystävänsä Vilijaana viruvat vankilassa, kun taivaalta sataa kutsuja teatteriin. Vanginvartija jättää serkkunsa vahtimaan vankeja ja lähtee itse teatteriin. Muumipapan kirjoittamasta näytelmästä on tulossa suuri menestys. Kun vanginvartija huomaa vankinsa vapaina, hän hermostuu, mutta vanginvartijan serkku kieltäytyy kohtelemasta Muumipeikkoa, Niiskuneitiä ja Vilijaanaa huonosti ja muumiperhe pääsee takaisin yhteen.
31. Iso jysäys / Iso pamaus
Muumipeikko näkee unta Niiskun ilma-aluksella lentämisestä, mutta todellisuudessa Niiskulla on vaikeuksia löytää sopiva polttoaine lentohärveliinsä. Muumilaaksoon saapuu Muhveli-niminen keksijä, joka näyttää Niiskulle omaa polttoainettaan. Polttoaine ei toimi ensi yrittämällä, ja Niisku ajaa Muhvelin matkoihinsa luullen tätä vakoojaksi. Muhveli ei kuitenkaan luovuta ja Haisuli on halukas auttamaan. He kuitenkin onnistuvat vain räjäyttämään ilma-aluksen ja verstaan. Muhveli joutuu pidätetyksi ja Muumipeikko antaa Niiskulle uuden idean seuraavaan ilma-alukseen.
Jaksoa ei ole esitetty Ruotsissa. Syynä on luultavasti ollut Muhvelin ja Haisulin aiheuttama ilma-aluksen räjähdys. Lisäksi Niisku kiroilee jaksossa, joskin MTV:n versiossa dialogia on muutettu.
32. Kultakala / Mennään katsomaan kultakalaa
Tämä on sarjan ensimmäinen jakso, jossa nähdään Noidan mökki.
33. Lampun henki / Oikukas lampunhenki
Muumipeikko ja Niiskuneiti löytävät uimarannan hiekasta taikalampun, jonka sisällä on henki. Henki pystyy toteuttamaan yhden toiveen viikossa ja toteuttaakin Niiskuneidin toiveen tuomalla hänelle kaulakorun. Sillä välin Muumipappa kirjoittaa näytelmän käsikirjoitusta ja Haisuli kiinnostuu taikalampusta. Nuuskamuikkunen haluaa tavata Taikurin ja antaa taikalampun hänelle.