cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalaja
Kalajan seikkailut maailman merillä 1874–1880
Roos päätti viipyä kuukausikaupalla Sydneyssä sillä seurauksella, että joulukuussa laivasta karkasi seitsemän merimiestä Australiaan, useimmat heistä suomalaisia. Australiasta Kalaja otti hiililastin Shanghaihin Kiinaan ja kävi tämän jälkeen pari kertaa Euroopassa. Se jäi kuitenkin purjehtimaan Itä-Intian rannikkoreitille. Miehistö pyyteli kapteenia palaamaan kotiin, mutta Roos ilmoitti isännistölle marraskuussa 1879 purjehtivansa Kiinan merellä ja aikovansa Anjeriin, Jaavalle mukanaan 450 tonnia raskasta lastia, teetä, kanelia ja silkkiä.
Rettin oireyhtymä
Oireet
Tyttövauva, jolla on geenimutaatio MECP2-geenissä, ei vaikuta syntyessään poikkeavalta. Vauvan kehitys alkaa kuitenkin taantua suurin piirtein 0,5–3 vuoden iässä, minkä seurauksena Rett-henkilö jää usein puhekyvyttömäksi ja vaikeasti monivammaiseksi. Voimakkaan taantumisvaiheen jälkeen tilanne saattaa pysyä pitkään ennallaan ja tytön kontaktikyky voi tulla paremmaksikin, mutta myöhemmin tapahtuu usein toinen taantumavaihe, jossa potilaan liikuntakyky voi hävitä kokonaan.
Kalaja
Kalajan seikkailut maailman merillä 1874–1880
Kalajoella loppui kärsivällisyys, ja Roosin oli otettava viimein Hongkongista rahti takaisin Lontooseen, jonne alus saapui kesäkuussa 1880. Lontoossa laiva otettiin Roosilta pois ja annettiin 58-vuotiaan oululaisen merikapteeni Ryselin haltuun. Uudeksi perämieheksi nimitettiin August Söderlund. Pian Kalajoelle kantautui tieto, jonka mukaan Kalaja oli kärsinyt haverin Lontoossa ja Roos oli ottanut laivan korjauksia varten lainaa, joka oli maksettava heti takaisin. Lainan hankkiminen osoittautui hankalaksi, mutta viimein raahelainen kauppias Heikki Sovelius lupautui lainaamaan yhtiölle 30 000 mk, ja Santaholma onnistui saamaan vielä ”Lumperin pankista” pankinjohtaja Aspergrenilta lainaa 20 000 mk, joilla Kalajan pakkohuutokauppa estettiin. Kalaja päätettiin myydä, mutta myynnistä ei kuitenkaan tullut mitään.
Rettin oireyhtymä
Oireet
Rett-henkilöillä esiintyy tyypillisinä lisäoireina jäsenten kankeutta ja käsien käyttötaidon merkittävää heikkenemistä. Erityisen tyypillistä on käsien ns. pesuliike. Nopea taantuminen voi johtaa käsien käyttötaidon katoamiseen kokonaan ja monet päätyvät pyörätuoliin. Jatkuvalla kuntoutuksella on merkittävä vaikutus niin taitojen kehittymisessä kuin niiden katoamisen ehkäisyssäkin.
Osa oireista vaikuttaa samankaltaisilta kuin autismissa tai CP-vamman yhteydessä. Ennen vuoden 1999 Huda Y. Zoghbin geenilöytöä Rett-henkilöitä saatettiin diagnosoida väärin autismin kirjoon kuuluviksi tai CP-vamman omaaviksi. Rett-henkilöillä on taipumus apraksiaan, ataksiaan, hyperventilaatioon, dementiaan sekä yleensä mikrokefaliaan. Heillä on myös taipumus skolioosiin. Hyvin harvoissa tapauksissa oireyhtymä esiintyy lapsella niin lievänä, että kehitysvammaisuutta ei ilmene. Potilailla on varhaislapsuudessa suuri riski saada epilepsia. Syndrooma lisää hieman kuolleisuutta.
Kalaja
Kapteeni Roosin oikeudenkäynti
Kapteeni Roos haastettiin oikeuteen. Hän oli ollut Kalajan kapteenina viisi vuotta ja kahdeksan kuukautta, joista laiva oli maannut eksoottisissa satamissa kolme vuotta ja ollut merillä kaksi vuotta ja kahdeksan kuukautta. Sopimus oli tehty alun perin vain kahdeksi vuodeksi; Roos oli rikkonut sopimusta kieltäydyttyään palaamasta takaisin Suomeen. Voittoa oli tullut ainoastaan Pohjois-Amerikan reitiltä, ja kirjanpidon mukaan laivan miehistön muonitukseen eli "provianttiin" oli kulunut vuosina 1874–1880 yhteensä jopa 65 470,12 mk, sillä Roos oli ostanut pitkille merimatkoille ”väkeviä juomisia, viinejä, porteria, olutta, skinkkua, juustoa ja monenlaista muuta erinomaisempaa kajuuta ruokaa”. Kaiken lisäksi kapteenin rouva oli ollut laivassa 4,5 vuotta maksamatta laisinkaan ruokarahaa. Isännistö vaati Roosilta korvauksia 126 014,43 mk, mutta oikeus määräsi hänen maksettavakseen ainoastaan 1 711,98 mk, sillä kapteenilla oli yhtiöltä saamisia 50 741,60 mk.
Rettin oireyhtymä
Oireet
On mahdollista, että tutkimusten myötä onnistutaan ajan mittaan kehittämään oireita helpottavia hoitoja. Vuonna 2007 Adrian Bird onnistui hiirimallissaan "parantamaan" MeCP2-geenimanipuloituja hiiriä. Vuonna 2017 julkistettiin, että ensimmäiset ihmiskokeet geeniterapian muodossa aloitetaan.
Kalaja
Pohjois-Amerikan reitillä 1880–1885
Trooppisten vesien toukat olivat syöneet Kalajan huonoon kuntoon, mutta laiva päätettiin korjata Mansikkaniemen varvilla Rahjassa ja lähettää toiselle ansaintamatkalle Pohjois-Amerikan reitille, joka aikaisemmin oli tuottanut hyvin voittoa. Kapteeniksi nimitettiin Edvard Mustonen ja perämieheksi Adam Kaakinen. Toinenkin matka alkoi kummallisella tavalla, kun Kalaja otti vuonna 1880 lankkulastin Oulusta Liverpooliin, mutta osa kansilastista päätyi mereen Pohjanmeren myrskyssä.
Rettin oireyhtymä
Rettin oireyhtymän syyt
Useimmissa tapauksissa Rettin oireyhtymän aiheuttaa sattumalta syntynyt mutaatio X-kromosomissa sijaitsevassa MECP2-geenissä. Käytännössä Rettin oireyhtymä ei periydy. Naisilla on kaksi X-kromosomia joista vain toinen aktivoituu solutasolla. Tämä aiheuttaa variaatioita Rett-henkilöiden välillä riippuen siitä onko kahdesta X-kromosomista aktivoitunut geenimutaation kantaja vai ei. Aktivoituminen tapahtuu yleensä sattumanvaraisesti. Geenimutaatio saa aikaan muutoksia MeCP2-proteiinin tuotannossa. Yli 300 erilaista variaatiota geenimutaatiosta on tavattu, joista 8 yleisintä kattaa noin 70 prosenttia tapauksista.
Kalaja
Pohjois-Amerikan reitillä 1880–1885
Seuraavat pari vuotta Kalaja purjehti Philadelphian ja Euroopan väliä, ja vuonna 1882 laivaa yritettiin myydä mutta jälleen kerran tuloksetta. Kalajan kapteeniksi tuli vuonna 1882 entinen perämies Adam Kaakinen, joka purjehti Baltimoren ja Euroopan väliä kuljettaen erilaisia rahteja öljystä ratapölkkyihin. Alus palasi vuonna 1884 Suomeen, josta se lähti seuraavana vuonna viimeiselle matkalleen.
Rettin oireyhtymä
Rettin oireyhtymän syyt
On viitteitä siitä, että aivojen kolinerginen välittäjäainejärjestelmä saattaa toimia puutteellisesti Rettin oireyhtymässä. Selkäydinnesteen hermokasvutekijöillä (Nerve growth factor, NGF) on epäilty olevan osuutta asiaan, koska ne ovat tärkeitä aivojen etuosien kolinergisten hermosolujen kehitykselle. Aivojen neurotrofinen hermokasvutekijä (Brain-derived neurotrophic factor, BDNF) ja neuroglia-solujen hermokasvutekijä (glial cell line-derived neurotrophic factor, GDNF) ovat puolestaan tärkeitä hermokasvutekijöitä eräille aivojen dopaminergisille hermosoluille.
Kalaja
Kalajan tuhoutuminen
Kalaja otti vuonna 1885 Cardiffista hiililastin toimitettavaksi Jamaikalle, josta se puolestaan otti punapuulastissa kurssin kohti Ranskan Le Havren satamaa. Huhtikuussa 1885 Santaholma vastaanotti Halifaxista Kanadasta sähkeen, jonka mukaan saksalainen Lloydin tullilaiva oli upottanut Kalajan "bankilla" ja perämies Lakström oli hukkunut. Vähitellen Kalajoelle saapui lisää tietoa ja kävi ilmi, että Kalaja oli joutunut onnettomuuteen Kanadan edustalla Newfoundlandin matalikolla 13. huhtikuuta 1885 matkalla Jamaikalta Le Havren satamaan.
Rettin oireyhtymä
Rettin oireyhtymän syyt
Mustatumakkeen pigmentaation on todettu olevan normaalia vähäisempää Rettin oireyhtymää sairastavilla. Rett-potilaiden selkäydinnesteestä on löydetty lisäksi kohonneita glutamaatti- ja maitohappopitoisuuksia. Glutamaatti on aivovälittäjäaine, jonka uskotaan aiheuttavan hermovaurioita ja selkäydinnesteen korkeiden maitohappopitoisuuden on todettu liittyvän puolestaan hyperventilaatioon. Myös aivojen etuosien verenkierron vähäisyyttä ilmenee etenkin niillä potilailla, joiden oireet ovat alkaneet varhain.
Kalaja
Kalajan tuhoutuminen
Tietojen mukaan saksalainen höyrylaiva Main tuli yöllä Kalajan taakse ja päästyään melkein laivan sivulle kääntyi ja ajoi suoraan Kalajan päälle, jolloin laiva katkesi kahtia. Onnettomuushetkellä perää pitänyt Lakstöm hukkui. Main pelasti merimiehet Kalajan ajelehtivasta keulaosasta ja vei heidät Amerikkaan, josta he palasivat takaisin Kalajoelle omia aikojaan. Oikeus totesi molemmat laivat syypäiksi, sillä Kalajan lyhdyt oli ilmeisesti asennettu väärin.
Wigwam Plays Wigwam – Live
Wigwam Plays Wigwam – Live on suomalaisen Wigwam-yhtyeen järjestyksessään kymmenes albumi, ja toinen livelevy. Se julkaistiin vuonna 2001.
Jagdgeschwader 26 ”Schlageter”
Jagdgeschwader 26 ”Schlageter” (JG 26) oli Saksan ilmavoimien kuuluisimpia hävittäjälentorykmenttejä toisessa maailmansodassa. Vaikka Saksan ilmavoimissa ei virallisesti ollut ”eliittiyksikköjä”, JG 26:ta pidetään sellaisena. Liittoutuneet kutsuivat JG 26:ta lempinimellä ”Abbevillen pojat”.
Syntyvaiheet
Hävittärykmentin perustettiin erottamalla JG 134:stä kolmas laivue III/JG 134 omaksi alun perin Reininmaan hävittäjäyksiköksi, josta laajennettiin 11. tammikuuta 1937 hävittäjärykmentti, ja sen perustamistunnukseksi annettiin JG 234. Vuonna 1937 se muutettiin JG 132:ksi. Koska JG 132:lla oli ollut merkittävä osuus Reininmaan palautuksessa, ehdotettiin hävittäjäyksiköille lempinimiä paikallisen saksalaisen kansallissankarin mukaan. Luftwaffen johto suhtautui ehdotukseen suopeasti, ja 11. joulukuuta JG 132 sai virallisen lempinimen ”Schlageter” ranskalaisten 26. toukokuuta 1923 sabotaasista kuolemaantuomitun saksalaisen patriootin Albert Leo Schlageterin mukaan. 1. toukokuuta 1939 Luftwaffen lentorykmenttien numerointi muutettiin, jolloin JG 132:sta tuli JG 26 ”Schlageter”. Rykmentti oli koko olemassaolonsa ajan sijoitettuna länsirintamalle. Sen koneet lensivät viimeisen operatiivisen lentonsa 4. toukokuuta 1945, ja yksikkö antautui 6. toukokuuta briteille Flensburgin lentotukikohdassa.
Rettin oireyhtymä
Rettin oireyhtymän syyt
Joidenkin Rett-potilaiden veressä on kohonneita ammoniakkipitoisuuksia.
Jagdgeschwader 26 ”Schlageter”
Abbevillen pojat
Hävittärykmentti 26 tunnetaan usein liittoutuneiden historiikeissä ja lentäjien kirjoituksissa ”Abbevillen poikina”. Nimitystä saatettiin joskus käyttää kaikkia aggressiivisesti ja taitavasti taisteleviin saksalaishävittäjä muodostelmiin, mutta yleensä tarkoitettiin juuri JG 26:ta. Tosin JG 26 siirtyi käyttämään Abbeville-Drucatin lentokenttää vasta joulukuussa 1940, koska lähempänä kanaalia olleet lentokentät vettyivät lähes käyttäkelvottomiksi syystalven sateissa.
JG 26:n komentajat
Rykmentinkomentajat :
JG 26:n tappio- ja voittoilmoitukset
Schlageter rykmentin tappiotilastot ovat kattavat, ja niitä täydennetään edelleen, kun esimerkiksi kadoinneiksi ilmoitettuja tunnistetaan. Rykmentti menetti sodassa 763 kaatunutta ja kadonnutta lentäjää ja 67 lentäjää sotavankeina. Henkilömenetysten suhde oli 631 henkilöä taistelutilanteissa ja 132 henkilöä onnettomuuksissa. ! Voitot/tappiot ! 1939 ! 1940 ! 1941 ! 1942 ! 1943 ! 1944 ! 1945
Livre (rahayksikkö)
Livre (ranskaa) on vanha ranskalainen rahayksikkö, joka polveutui karolingisen ajan rahapainosta libra gallica. Yksi livre oli 20 souta. Toursin livre eli livre tournois oli rahayksikkönä Ranskassa vuoteen 1796, jolloin se korvattiin frangilla. 81 livre tournoisia vastasi 80 frangia. Pariisissa vuoteen 1667 lyöty ja Pohjois-Ranskassa käytössä ollut livre parisis vastasi 1 1/4 livre tournoista. Livre tournois sisälsi 1300-luvun alussa hopeaa 60 grammaa ja 1700-luvun alussa noin 5 grammaa.
Rettin oireyhtymä
Kuntoutus
Kuntoutuksen nopean aloittamisen kannalta on oleellista tunnistaa syndrooma mahdollisimman aikaisessa vaiheessa. Rettin oireyhtymää sairastavan henkilön kuntoutuksen tulee olla monimuotoista, ja se jatkuu läpi potilaan elämän. Kuntoutus on tärkeää potilaan fyysisten, motoristen ja kommunikointiin liittyvien vaikeuksien parantamisen ja ennaltaehkäisyn kannalta.
Livre (rahayksikkö)
Ranskan kielessä sana livre merkitsee myös puntaa.
Rettin oireyhtymä
Kuntoutus
Rett-oireyhtymää sairastavien kuntoutuksessa käytettäviä menetelmiä ovat esimerkiksi fysio- ja toimintaterapia sekä ratsastus- ja kommunikaatioterapia. Fysio- ja ratsastusterapian avulla on mahdollista pitää yllä ja edistää niin kehon hahmotus- kuin liikuntakykyäkin.
Kommunikaatioterapiassa hyödynnetään puheen tilalla käytettäviä kommunikaatiotapoja siten, että Rett-henkilö pystyisi ilmaisemaan itseään mahdollisimman hyvin. Rett-henkilöistä ei välttämättä näy päälle päin, kuinka suuren osan puheesta he kykenevät ymmärtämään. Puhetta korvaavat kommunikaatiomenetelmät (AAC) ovat osoittautuneet päteviksi keinoiksi kommunikaation parantamisessa.
Katseohjaus tietokoneella on tuonut uusia mahdollisuuksia Rett-henkilöiden ymmärtämiseen heidän rajoitteistaan huolimatta. Myös koulunkäynti ja korkeakouluopinnot saattavat onnistua katseohjauslaitteiston myötävaikutuksella, kunhan harjoitteluun panostetaan riittävästi.
Myös musiikki- ja toimintaterapiasta on saatu myönteisiä kokemuksia.
Lapsen ja koko perheen vuorovaikutusta tukeva kotikuntoutus ja siihen liittyvät menetelmät ovat erittäin tärkeitä Rett-lasten hyvinvoinnin kannalta.
Kommunikointi
Rett-henkilöt yleensä ymmärtävät puhetta paremmin kuin voisi olettaa. Osa heidän ymmärryskyvystään ja taidoistaan saattaa täten jäädä huomaamatta. Ilmaisukeinojen löytäminen, harjoittelu ja mallittaminen tukevat lapsen sosiaalisia taitoja ja kielen kehitystä. Ne auttavat Rett-henkilöä ilmaisemaan itseään monipuolisesti. Rett-henkilöt ovat yleensä sosiaalisia, joten on tärkeää toimia heidän kanssaan vuorovaikutuksessa.
Rett-henkilöiden kommunikoinnissa on erityispiirteitä, jotka ottamalla huomioon ilmaisukeinot sujuvat vastavuoroisesti. On tärkeää luoda vuorovaikutukselle turvallinen ja rauhaisa ympäristö. On myös tärkeää, että kommunikoinnin ohella helpotetaan Rett-henkilön fyysistä oloa, mikäli sille on tarvetta. Erilaiset fyysiset oireet saattavat vaikeuttaa vuorovaikutuksen ottamista kommunikaatiokumppaniin hyvinkin paljon. Oireita ovat esimerkiksi hengitykseen ja vatsan toimintaan liittyvät ongelmat, Rett-henkilöille tyypilliset käsimaneerit sekä tahdosta riippumattomat liikkeet ja äännähtelyt.
Musiikki on tärkeää monille Rett-henkilöille. Varsinkin nuorempia Rett-henkilöitä se auttaa keskittymään ja suuntaamaan kiinnostustaan käsillä olevaan tilanteeseen.
Rett-henkilöiden vuorovaikutustilanteisiin kuuluu ajoittain taukoja. Vuorovaikutuksen ja toiminnan rytmitys helpottavat Rett-henkilöä osallistumaan aktiivisesti vuorovaikutukseen ja kommunikointiin. Aktiivisen kommunikointihetken jälkeen Rett-henkilö saattaa tarvita tauon prosessoida keskustelua. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että hän haluaisi päättää yhteisen kommunikointihetken.
Rett-henkilöiden kielellistä kehitystä tuetaan sanoittamalla meneillään olevaa toimintaa puhetta tai kuvia käyttäen. Kommunikointiin käy kaikenlaiset kuvat, esimerkiksi valokuvat, lehdistä leikatut kuvat tai tietokoneella tehdyt kuvat (PCS). Tärkeintä kommunikointikuvissa on, että niiden merkitystä harjoitellaan, jolloin oppiminen mahdollistuu.
Motoriset rajoitteet ja käsimaneerit saattavat vaikeuttaa kuvista osoittamista. Katseen käyttö onkin usein Rett-henkilöiden toimivin tapa ilmaista itseään. Rett-henkilö pystyy usein ilmaisemaan mielipiteensä katseella osoittamalla. Täten katseen havainnointi kommunikointikumppanin osalta on tärkeää. Katseohjattavan tietokoneen käyttö sopii monelle Rett-henkilölle. Ruotsissa, muissa Pohjoismaissa ja Yhdysvalloissa katseohjattavat tietokoneet ovat jo yleisesti käytössä Rett-henkilöillä. Suomessakin käyttö lisääntyy koko ajan. Yksi tunnetuimmista katseohjauslaitteiston valmistajista on ruotsalainen Tobii.
Mallasvesi
Mallasvesi on Pirkanmaalla Pälkäneellä Onkkaalan ja Valkeakoskella sen keskustaajaman välissä sijaitseva järvi. Toisen tulkinnan mukaan se on vain järvenosa, sillä se liittyy Hausalon kummallakin puolella olevien salmien kautta pohjoisempana olevaan Roineeseen, jonka vedenpinta on samalla tasolla kuin Mallasvedellä. Yhdessä Roineen kanssa se on 42. suurin suomalainen järvi.
Rettin oireyhtymä
Kirjallisuus
Hunter Kathy: The Rett Syndrome Handbook; International Rett Syndrome Association, 2007; ISBN 0-9770644-0-9
Mallasvesi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 5 570 hehtaaria eli 55,7 neliökilometriä. Se on 14,7 kilometriä pitkä ja 9,0 kilometriä leveä. Järven itärantaa reunustaa Kangasala–Kollola-harjujakso ja Pälkäneen keskustaajama. Harjujakson suuntaisena työntyy kaakkoon päin leveä lahti Ruotsilanselkä, jossa lahden pohjukasta alkaa Pintele. Äimälän länsipuolelta aukeaa suuri Mallasselkä, jonka etelä- ja lounaisrantoja reunustavat Valkeakosken kaupungin taajamat. Heritynniemen ja Hirvonvuoren välisen saariston takana aukeaa Tyrynselkä ja pohjoiseen jatkuva Hirvonselkä, joka päättyy Hausaloon.
Monsanto Park
Radalla ajamista pidettiin vaikeana, koska radan pinta oli vaihtelevaa. Yhdessä kohdassa rataa jouduttiin jopa ylittämään rautatiekiskot. Rata isännöi useita kilpailuja vuodesta 1954 vuoteen 1959, mutta sillä ajettiin vain yksi Formula 1 -sarjan Grand Prix, Portugalin Grand Prix 1959. Kilpailun voitti Stirling Moss.
Mallasvesi
Maantietoa
Järvessä on laskettu olevan 235 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 173 hehtaaria, mikä on noin 3 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 24 on yli hehtaarin suuruisia, 198 yli aarin ja loput 13 ovat alle aarin kokoisia. Merkittävimmät saaret ovat lännessä Kaitasaari, Niittysaari, Selkäsaari, Huhtasaari, Peltosaari, Viitasaari ja Riutta. Hirvonvuoren edustalla ovat Karhunsalo ja Orisalo. Ruotsilanselän lahdensuulla sijaitsee yksinäinen Liessaari.
Oulun kauppahalli
Oulun kauppahalli on Oulussa kauppatorin laidalla sijaitseva kauppahalli.
Mallasvesi
Maantietoa
Järven tilavuus on 384 miljoonaa kuutiometriä eli 0,384 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,8 metriä ja suurin syvyys on 32,9 metriä.
Oulun kauppahalli
Oulun kaupunginvaltuusto päätti kauppahallin rakentamisesta vuonna 1889 silloisten tiukentuvien elintarvikkeiden hygieniamääräysten vuoksi. Erityisesti lihakauppa haluttiin siirtää avoimelta torilta hallin suojaan. Kauppahalli valmistui vuonna 1901. Tyyliltään uusgotiikkaa edustavan rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit Karl Lindahl ja Valter Thomé. Kahden pitkittäisen käytävän varsilla oli alun perin 62 puista myyntikojua. Kauppahallissa on muun muassa kahvila sekä elintarvikeliikkeitä, pääasiassa kala- ja lihakauppoja.
Huhtikuussa 2019 Oulun rakennuslautakunta antoi luvan kauppahallin remontille. Remontissa korjattiin rakennuksen perustoimintoja, kuten ilmanvaihtoa ja muuta talotekniikkaa, tehtiin lisäosa ja sisätilat uusittiin.
Mallasvesi
Maantietoa
Järven rantaviivan pituus on 159 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 55 kilometriä. Sen rannat ovat puoliksi metsämaata ja muualla se on puoliksi peltojen ja taajamien rikkomaa. Mallasselän pohjoisrannoilla sijaitsevat Painon ja Hirvon kulmakunnat, etelässä Kasuri, Viranmaa, Etelä-Äimälä ja Äimälä. Pälkäneen puoleinen ranta on peltovoittoista. Siellä sijaitsevat Harhala, Kankahainen, Onkkaala, Mälkilä, Myttäälä ja Huhti. Valtatie 12 seuraa harjujaksoa, josta haarautuu etelän kautta Valkeakoskelle kulkeva seututie 307. Seututieltä kiertää Äimälän kautta Harhalasta Viranmaalle järvenrantoja seuraava kylätie. Järven länsirantoja seuraa Valkeakosken ja Kangasalan välinen seututie 310. Hausalon kautta ei ole tehty maantietä, mutta Pälkäneeltä lähtee järven pohjoisrantoja seuraava yhdystie 13983. Valkeakosken kuntaraja leikkaa etelästä Viranmaalta luoteeseen Heritynniemen edustalle, josta se kääntyy koilliseen kohti Hirvonselkää. Muu osa järveä kuuluu Pälkäneelle.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Mallasveden alueeseen (35.711) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 84,2 metriä mpy. Kostianvirran kohdalla on vesistön valuma-alue 237 neliökilometriä ja sen järvisyys on 22 prosenttia.
Järvi saa pääosan vedestänsä pohjoisesta Roineen kautta Längelmäveden reitiltä, koillisesta Kostianvirran kautta Pälkänevedeltä ja kaakosta Pinteleen ja Harhalan salmen kautta Hauhon reitiltä.
At the Suicide Circus
At the Suicide Circus on vuonna 1991 ilmestynyt suomalaisen Dead City Klowns -yhtyeen esikoisalbumi. Omien sävellysten lisäksi se sisälsi cover-version Sex Pistolsin kappaleesta Holidays in the Sun. Levy sai kriitikoilta keskinkertaiset arvostelut, muun muassa englantilainen Kerrang! antoi sille kolme tähteä. At the Suicide Circus jäi Dead City Klownsin ainoaksi ison levy-yhtiön julkaisemaksi albumiksi.
Martin Birch
Martin Birch (27. joulukuuta 1948 – 9. elokuuta 2020) oli brittiläinen musiikkituottaja, joka työskenteli useiden suosittujen yhtyeiden kanssa. Hän tuotti muun muassa Deep Purplen, Rainbow'n, Black Sabbathin, Iron Maidenin, Whitesnaken ja Blue Öyster Cultin levyjä. Hän työskenteli myös ääniteknikkona The Facesin sekä Fleetwood Macin varhaisilla julkaisuilla.
Martin Birch kuoli 71-vuotiaana elokuussa 2020.
Muuta
Deep Purplen Deep Purple in Rock -albumin kappale ”Hard Lovin' Man” on omistettu Birchille.
Alligator Malans
UHC Alligator Malans on sveitsiläinen salibandyn erikoisseura Malansista. Miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2012–2013 Sveitsin korkeimmalla sarjatasolla Swiss Mobiliar Leaguessa. Joukkue perustettiin vuonna 1991, kun salibandyseurat UHC Alligator Jenins ja UHC Malans yhdistyivät.
Trimaraani
thumb|250px|right|Earthrace-moottoritrimaraani, nykyään nimeltään Ady Gil thumb|250px|right|Purjetrimaraani Trimaraani on laiva tai vene, jossa on kolme runkoa. Keskimmäinen runko on kapea tavallisen venenrungon tyylinen, uloimmat rungot ovat lähinnä ponttoneja, jotka pitävät venettä pystyssä. Trimaraani-nimi viittaa runkojen määrään (tri = kolme). Ensimmäiset trimaraanit rakennettiin Polynesiassa.
Veneitä, joissa on useampi kuin yksi runko, kutsutaan myös monirunkoveneiksi (Multihull). Trimaraani voi olla purjevene tai moottorivene. Tavoitteena on suuri sivuttaisvakaus, joka mahdollistaa purjeveneessä suuremman purjepinta-alan ja pienen kölin.
Trimaraaneilla on saavutettu useita nopeusennätyksiä eri purjehduskilpailuissa. Ranskalainen Francois Joyon teki uuden maailmanennätyksen yksinpurjehduksessa maailmanympäri trimaraanillaan IDEC tammikuussa 2008 ajalla 57 päivää, 13 tuntia ja 34 minuuttia. Tämä aika on sittemmin alitettu uudemmalla kilpatrimaraanilla. Moottoritrimaraani Earthrace teki syksyllä 2008 uuden moottoriveneiden maailmanennätyksen maapallon ympäri (käyttäen lisäksi biodieseliä). Uusi ennätys on 60 päivää 23 tuntia 49 minuuttia.
Satoru Noda
Satoru Noda (s. 19. maaliskuuta 1969 Hokkaido) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Noda kuului Japanin joukkueeseen myös AM-kilpailuissa 1988.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 52 kg
Naisten 52 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 25. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Koripallon naisten SM-sarjakausi 1960
Koripallon naisten SM-sarjakaudella 1960 Helsingin Työväen Uimarit voitti seuran ensimmäisen Suomen mestaruuden. Hopeaa voitti Turun Riento ja pronssia Tampereen Pyrintö. Sarja pelattiin kuuden joukkueen kaksinkertaisena sarjana.
Lilli Sukula-Lindblom
Lilli Tuula Katariina Sukula-Lindblom (s. 21. tammikuuta 1956 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja klovni. Hän toi Suomeen sairaalaklovnitoiminnan vuonna 2002. Sukula-Lindblom on myös Sairaalaklovnit ry:n perustaja.
Puotinkylän Valtti
thumb|right|200px Puotinkylän Voimistelu- ja Urheiluseura Valtti on helsinkiläinen vuonna 1946 perustettu urheiluseura. Sen suosituin laji on jalkapallo, jossa lisenssipelaajia on noin 1000. Seuran tavoitteena on tarjota itähelsinkiläisille lapsille ja nuorille mahdollisuus harrastaa liikuntaa ja oppia jalkapalloa. Valtin muita lajeja ovat salibandy, kuntoilu sekä veteraanitoiminta.
Ensimmäinen Valtin jalkapallojoukkue aloitti syksyllä 1946. 70-luvulla Valtti pelasi parhaimmillaan II divisioonassa. Seuran kotiotteluissa Vartiokylän kentällä oli parhaimmillaan lähes 2000 katsojaa.
Naisten jalkapallo alkoi Valtissa 1976. Jo 1979 Valtin naiset karsivat itsensä SM-sarjaan. 1980 joukkue saavutti SM-pronssia, 1981 SM-hopeaa ja lopulta 1982 SM-kultaa. 1983 Valtti uusi SM-kultansa ja seuran pelaaja Hanna-Mari Sarlin valittiin vuoden naisjalkapalloilijaksi. Joukkuetta valmensi Tony Nyberg.
Lilli Sukula-Lindblom
Vuonna 2011 presidentti Tarja Halonen myönsi Sukula-Lindblomille Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan mitalin.
Yūsuke Minoguchi
Yūsuke Minoguchi (s. 23. elokuuta 1965 Hokkaidō) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Minoguchi kuului Japanin joukkueeseen myös AM-kilpailuissa 1988.
Puotinkylän Valtti
Tällä hetkellä Valtilla on joukkueita kaikissa poikien ja tyttöjen ikä-luokissa 6-vuotiaista I-junioreista A-junioreihin asti. Seuraan kuuluu myös aktiivisia ikämiesjoukkueita. Vuonna 2008 60-vuotiaiden joukkue pääsi juhlimaan Suomen mestaruutta.
Kaudella 2021 Valtin edustusjoukkue pelaa Eteläisen piirin Kolmosessa.
NBA-kausi 2000–2001
NBA-kausi 2000–2001 oli NBA-liigan 55. kausi. Runkosarja käynnistyi 31. lokakuuta 2000 ja päättyi 18. huhtikuuta 2001. Pudotuspelit päättyivät 15. kesäkuuta 2001 Los Angeles Lakersin uusittua mestaruutensa kukistettuaan Philadelphia 76ersin finaaleissa otteluvoitoin 4–1.
Runkosarja
V=voitot, H=häviöt, V%=voittoprosentti, *=divisioonansa voittaja
Einar Flinckenberg
pienoiskuva|Kaisaniemen kansakoulu. Johan Einar Flinckenberg (1. kesäkuuta 1884 Vaasa – 14. tammikuuta 1933 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Vuosina 1909–1910 hän työskenteli arkkitehtina rakennushallituksessa ja vuosina 1910–1920 Helsingin kaupungin rakennuskonttorissa. Lisäksi Flinckenberg toimi lyhyen aikaa kaupunginarkkitehtina synnyinkaupungissaan Vaasassa. Hänellä oli myös oma toimisto yhdessä Karl Hård af Segerstadin kanssa.
Flinckenbergin tunnetuin työ on yhdessä Segerstadin kanssa Helsinkiin suunniteltu Hakaniemen kauppahalli, joka valmistui vuonna 1914. Lisäksi hän suunnitteli rakennuksia Kulosaaren huvilayhteisöön sekä useita monumentaalisia asuintaloja Helsinkiin. Niistä tunnetuin on Unioninkatu 45:ssä sijaitseva rakennus, joka valmistuessaan oli kaupungin suurin asuintalo.
1910-luvulla Flinckenberg suunnitteli Kulosaaren huvilayhteisöön talon myös omalle perheelleen; rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 2022.
Kustaa Salminen
Kustaa Vilhelm Salminen (16. syyskuuta 1885 Paattinen – 6. syyskuuta 1918 Helsinki) oli suomalainen maalari, joka toimi Suomen sisällissodan aikana punakaartin Satakunnan rintaman päällikkönä maaliskuussa 1918. Hän aiheutti Tampereen taistelun taistelun aikana vahingossa Tampereen esikunnan räjähdysonnettomuuden, jossa kaupungin puolustusta johtanut punapäällikkö Hugo Salmela sai surmansa.
Varhaiset vuodet
Salminen syntyi Paattisissa ja varttui Paraisten Malmilla. Hänen isänsä oli maanviljelijä, myöhemmin perheellä oli ajuriliike. Salminen muutti 16-vuotiaana Turkuun, ryhtyi maalariksi, liittyi 17-vuotiaana maalarien ammattiliittoon ja toimi työpaikkansa luottamusmiehenä. Vuonna 1908 hän meni naimisiin Kemiöstä kotoisin olleen ruotsinkielisen Laina Sinisalon (synt. Söderholm) kanssa ja he muuttivat Helsinkiin. Salminen kuului urheiluseura Helsingin Jyryyn.
Punakaartissa ennen sisällissotaa
Salminen liittyi vuonna 1917 silloisen työpaikkansa Katajanokan sotasataman työntekijöiden perustamaan punakaartiin eli niin sanottuun Portun pataljoonaan. Hänet valittiin marraskuun 1917 yleislakon aikana Helsingin työväen järjestyskaartin komppanianpäälliköksi ja hän piti jonkin aikaa valtaa kaartilaisten valtaamalla Kaivohuoneella. Marraskuun lopussa Salmisesta tuli koko Helsingin järjestyskaartin päällikkö. Hän kuului Helsingin järjestyskaartin kolmimiehiseen lähetystöön, joka vieraili 26. marraskuuta sosiaalidemokraattien ylimääräisessä puoluekokouksessa, ja käytti siellä puheenvuoron lähetystön nimissä. Hän myös edusti Helsingin kaartia Tampereella joulukuussa pidetyssä järjestyskaartien valtakunnallisessa kokouksessa. Salminen jatkoi Helsingin punakaartin päällikkönä sisällissodan puhkeamiseen asti. Hän allekirjoitti 27. tammikuuta 1918 punakaartien ylipäällikön Ali Aaltosen antaman liikekannallepanokäskyn yhdessä Armas Toivosen kanssa.
Sisällissota
Sodan alkuvaiheessa helmikuun 1918 alussa Salminen johti menestyksekästä operaatiota, jossa vallattiin punaisten selustaan valkoiseksi pesäkkeeksi jäänyt ruotsinkielinen Itä-Uusimaa. Hänen komentamansa 2 300 punakaartilaista mursivat suojeluskuntalaisten vastarinnan Martinkylässä 6. helmikuuta ja saartoivat Itä-Uudenmaan ruotsinkieliset valkoiset Porvooseen, joka vallattiin vastarintaa kohtaamatta 8. helmikuuta. Osa suojeluskuntalaisista tosin vetäytyi Pellinkiin ja piilotteli sen jälkeen ulkosaaristossa viikkokausia. Salminen jäi Porvooseen helmikuun loppuun saakka puhdistamaan saaristoa.
Salminen saattoi olla Porvoossa vastuussa kahden valkoisen vangin teloituksesta, mutta hänen osuudestaan tapaukseen ei ole varmaa tietoa. Hengissä selvinnyt kolmas teloitettava, kauppias Emil Backman, kertoi tunnistaneensa väkivaltaisen kuulustelijan Salmiseksi, vaikkei ilmeisesti tuntenut tätä, ja myöhemmin murhasta syytetyt punakaartilaiset yrittivät siirtää vastuun päällikölleen Salmiselle. Toisaalta Salmisen tiedetään teloituttaneen Porvoossa ryöstöihin syyllistyneitä punakaartilaisia säilyttääkseen järjestyksen, ja hän myönsi itsekin yhden tällaisen teloituksen. Hänet siirrettiin 6. maaliskuuta punaisten Satakunnan rintaman päälliköksi. Kolme päivää myöhemmin hän yritti käynnistää hyökkäyksen pohjoiseen, mutta valkoiset torjuivat sen. Sekä Itä-Uudellamaalla että Satakunnassa yhtenä Salmisen alipäälliköistä toimi pahamaineinen Aksel Aarre. Myös Salminen on yhdistetty Aarren miesten Noormarkussa 10. maaliskuuta suorittamaan Koliahteen joukkomurhaan, jossa ammuttiin 16 siviilivankia. Salmisen syyllisyydestä ei ole löytynyt todisteita, mutta hän ei myöskään yrittänyt tarmokkaasti tutkia tapausta, vaikka tiesi tekijät.
Maaliskuun lopulla Salminen matkusti Tampereelle ja jäi kaupungin saartorenkaaseen. Hänen osuuttaan Tampereen puolustuksessa ei tunneta, mutta hän halusi ilmeisesti etsiä kaupungilta taistelua vältelleitä punaisia. Hän aiheutti 28. maaliskuuta 1918 punaisten Tampereen yleisesikunnassa räjähdysonnettomuuden, joka johti Hämeen rintaman komentajan Hugo Salmelan kuolettavaan haavoittumiseen. Salminen heitti viritetyn käsikranaatin ilmeisesti vahingossa kranaattien säilytyskoriin, mistä seurasi valtava räjähdys. Esikunnan tiloina toiminut Tampereen teknillisen opiston talo Pyynikillä vaurioitui niin pahoin, että esikunta oli siirrettävä Kansallis-Osake-Pankin taloon Kauppakadulle. Salmela menehtyi räjähdyksessä saamiinsa vammoihin pari päivää myöhemmin. Salminen selviytyi räjähdyksestä hengissä, mutta joutui sairaalahoitoon loukattuaan päänsä, toisen käsivartensa ja toisen jalkansa. Joissain yhteyksissä on virheellisesti väitetty hänen menettäneen jalkansa. Räjähdystä on joskus väitetty myös tahalliseksi attentaatiksi, jolla Salminen olisi yrittänyt surmata kyvyttömät päälliköt.
Tampereen vallanneet valkoiset vangitsivat Salmisen Aleksanterin koulussa toimineesta sairaalasta 5. huhtikuuta. Hän esiintyi aluksi väärällä nimellä Wilhelm Teodor Mäkelä, mutta lopulta hänen oikea henkilöllisyytensä paljastui. Tampereella toiminut valtiorikosoikeus tuomitsi hänet 11. heinäkuuta kuolemaan, minkä jälkeen hänet siirrettiin Helsinkiin, jossa valtiorikosylioikeus vahvisti tuomion 6. elokuuta. Hänet tuomittiin pelkästään valtio- ja maanpetoksesta, ei osuudesta mihinkään muihin rikoksiin. Salminen teloitettiin 6. syyskuuta Suomenlinnan vankileirillä Helsingissä. Kustaanmiekan vallien luona suoritetussa teloituksessa ammuttiin myös viisi muuta kuolemaantuomittua punaista.
Salmisen viidestä veljestä kolme kuului punakaartiin ja heistä kaksi ammuttiin sodan jälkeen Forssassa.
Tilastollinen fysiikka
Tilastollinen fysiikka eli statistinen fysiikka on yksi fysiikan perusteorioista. Tilastollinen fysiikka kuvaa hyvin monesta perusosasesta koostuvan järjestelmän käytöstä tilastollisten suureiden avulla. Sillä voidaan kuvailla moninaisia ilmiöitä, jopa tiettyjä biologisia, neurologisia ja sosiologisia ilmiötä. Tilastollinen fysiikka jaetaan klassiseen ja kvanttistatistiseen fysiikkaan, sekä moderniin statistiseen fysiikkaan. Termejä statistinen mekaniikka ja tilastollinen termodynamiikka käytetään usein synonyymeinä tilastolliselle fysiikalle.
Yleistä
Perusosasten määrän sanotaan olevan termodynaamisella rajalla, jos sitä voi approksimoida äärettömällä. Tilastollisen fysiikka rajoittuu tyypillisesti tämän alueen ilmiöiden kuvailuun. Suuri osa tilastollisen fysiikan lakien luonteesta ei riipu perusosasien fundamentaalista luonteesta. Tästä syystä tilastollisen fysiikan luomaa perustaa hyödynnetään lähes kaikessa fysiikan tutkimustyössä, sekä monella muulla tieteenalalla.
Monet ilmiöt ja käsitteet ovat olemassa vain termodynaamisella rajalla. Lämpötila ja entropia ovat mielekkäitä käsitteitä vain systeemeille, joissa vapaus­asteiden lukumäärä on suuri. Faasitransitio eli epäanalyyttisyys termodynaamisen ominaisuuden (esimerkiksi lämpökapasiteetti) ja kontrolliparametrin (esimerkiksi lämpötila) välisessä riippuvuudessa syntyy tässä rajankäynnissä.
Ennen 1950-lukua syntynyt tilastollinen fysiikka on vakiintunutta klassista statistista fysiikkaa, joka kuuluu tyypillisesti yliopistojen koulutusohjelmaan. Sen avulla kyetään ymmärtämään tasapainoilmiöitä sekä kvanttimekaniikan ja klassisen mekaniikan yhteydet termodynamiikkaan.
1960-luvun jälkeen syntynyt moderni tilastollinen fysiikka kuvaa epätasapainoilmiöitä, epäjärjestystä sekä faasitransitioita.
Historiaa
Tilastollinen fysiikka syntyi, kun termodynamiikka yritettiin johtaa mekanistisista periaatteista 1800-luvulla. Yhteys muodostettiin kuljetusilmiöiden ja entropian välille, mutta matemaattisesti täydellinen todistus ei ole vielä nykyäänkään onnistunut.
1960-luvulla huomattiin partitiofunktion polkuintegraaliesityksen formaali vastaavuus kvanttikenttäteoriaan. Epäsuorana seurauksena renormalisaatioryhmä kehittyi syvemmäksi osaksi koko fysiikan rakennelmaa ja sen tutkimus harppoi eteenpäin. Tilastollisen fysiikan kannalta tämä johti syvällisempään näkemykseen faasitransitioista kriittisenä ilmiönä.
1970-luvulla havaittiin, miten kriittisten ilmiöiden universaalisuusluokkia voidaan hyödyntää monimutkaisten ilmiöiden tutkimisessa. Tietotekniikan kehittyessä ymmärrettiin fraktaaligeometrian ja kriittisten ilmiöiden läheinen yhteys ja aihepiirin kehitys jatkui voimakkaana 1980-luvulla. Fraktaalisuus voitiin nähdä tämän jälkeen eräänlaisena geometrisena faasitransitiona.
1980-luvulla havaittiin tilastollinen fysiikan olevan keskeisessä asemassa laskennallisessa fysiikassa, koska äärellisen koon skaalauksen toimivuus perustuu renormalisaatioryhmän ideoihin.
1980-luvun lopulla kriittisten ilmiöiden soveltaminen laajeni entisestään lähes kaikkeen monimutkaisten järjestelmien kuvaamiseen. 1990-luvulla kehitys jatkui edelleen voimakkaana. Tietokonetehon voimakas kasvu mahdollisti universaalisuusluokkien tarkemman tutkimisen. Itseorganisoitu kriittisyys nähtiin lähes itsenäisenä teoriana, jota jopa liiallisesta yleisyydestä johtuen sovellettiin lähes mihin tahansa.
Saavutettavuus
Saavutettavuus on esteettömyyttä digitaalisessa ympäristössä. Puhekielessä käsitteitä saavutettavuus ja esteettömyys saatetaan käyttää toistensa synonyymeina, vaikka ne joidenkin mielestä tarkoittavat eri asioita.
Saavutettavuuteen liittyy Euroopan unionin saavutettavuusdirektiivi (Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (2016/2102) julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta), jossa viitataan useita kertoja eurooppalaiseen standardiin EN 301 549, jossa puolestaan viitataan kansainvälisen WCAG-ohjeistuksen kriteeristöön.
Saavutettavuus liittyy osallistumiseen useisiin aktiviteetteihin kuten työhön ja palveluiden, tuotteiden ja informaation käyttöön. Teknologian ominaisuuksilla voi olla käyttöä laajemminkin kuten tietokoneen käyttö liikenteessä puheohjatusti.
Saavutettavuus lyhennetään toisinaan A11y ("a", 11 kirjainta ja "y", englannin kielen sanasta accessibility) web-sivujen kehityksessä.
Saavutettavuus käytännössä
Verkkosivujen saavutettavuuden suunnitteluun on olemassa ohjeita ja muistilistoja, joista tärkeimpinä voitaneen pitää W3C:n (World Wide Web Consortium) WAI-aloitteen (Web Accessibility Initiative) ja WCAG:n (Web Content Accessibility Guidelines) suosituksia. Verkkosivujen saavutettavuuden kannalta on tärkeää, että sivu noudattaa HTML-suosituksia (Hypertext Markup Language -suositusta): kun sivusto on tehty teknisesti hyvin ja sen sisällön rakenne on merkattu oikein, sivustoa voi käyttää erilaisilla päätelaitteilla ja apuvälineillä. Kaikki verkkosivujen käyttäjät hyötyvät saavutettavuudesta, mutta joillekin se on käytön edellytys, kun toisille se on enempi mukavuustekijä. Saavutettavuuteen liittyy läheisesti Design for All -periaate.
WCAG-ohjeet voidaan jakaa neljään periaatteeseen:
Erik Bryggman
Erik William Bryggman (7. helmikuuta 1891 Turku – 21. joulukuuta 1955 Turku) oli yksi varhaisimmasta funktionalismin edustajista suomalaisessa arkkitehtuurissa. Bryggman valmistui arkkitehdiksi Helsingin Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1916 ja työskenteli Helsingissä Sigurd Frosteruksen, Armas Lindgrenin ja Valter Jungin kanssa kunnes perusti oman toimiston Turkuun vuonna 1923.
Saavutettavuus
Videopelit
Jotkin videopelit sisältävät saavutettavuusasetuksia ohjaukseen, näyttöön ja ääniin liittyen.
Erik Bryggman
Bryggmanin toimisto oli melko pieni, 4–5 suunnittelijaa. Siellä ovat työskennelleet muiden muassa professori Pekka Pitkänen ja arkkitehti Olli Kestilä. Kestilä saattoi loppuun joitakin Bryggmanin aloittamia töitä, joiden suunnittelu ja toteutus jäi kesken Bryggmanin kuoltua.
Bryggmanin suunnittelua kuvataan usein kahdella yksityiskohdalla: hän pyrki säilyttämään rakennuspaikoilla vanhaa puustoa niin paljon kuin mahdollista ja lisäksi hän kehotti rakennusmestareita välttämään vatupassin käyttöä, jotta seinäpinnasta tulisi elävä.
Sisustusarkkitehti Carin Bryggman oli Erik Bryggmanin ja hänen vaimonsa Agda o.s. Grönbergin (1892–1960) kolmesta lapsesta keskimmäinen. Muut olivat Erik (1918–1918) ja Johan (1925–1994). Carin Bryggman lahjoitti isänsä piirustusarkiston Suomen Rakennustaiteen museolle.
Merkittäviä suunnittelutöitä
Useat Erik Bryggmanin suunnittelemat rakennukset kuuluvat kansainvälisen modernin arkkitehtuurin suojelu- ja tutkimusjärjestön Docomomon merkittävien arkkitehtuuri- ja ympäristökohteiden valikoimaan.
Atrium, Hospits Betel ja Betel-kirkon kellotorni
thumb|left|upright|Hospits Betel Asunto-osakeyhtiö Atrium (1927) on viisikerroksinen asuinkerrostalo Turun Yliopistonkadun varrella. Rinteeseen porrastettu talo edustaa 1920-luvun klassistista arkkitehtuuria hillittyine koristeineen ja ylärinteessä olevien sisäänkäyntien pylväskatoksineen. Rakennuksen tontille muodostuu pieni aukio, joka erottaa asuinkerrostalon viereisestä hotellista. Aukiota kutsutaan epävirallisesti Bryggmanin aukioksi.
Betel-kirkon kellotorni (1929). Näkymän Kristiinankadulta Atriumin ja Hospits Betelin rajaamalle aukiolle päättää Bryggmanin suunnittelema kellotorni, joka rakennettiin vuonna 1906 valmistuneeseen Frithiof Strandellin suunnittelemaan Betel-kirkkoon. Asuinkerrostalo, hotelli, piazza ja kirkon campanile muodostavat kansainvälisesti tunnustetun kokonaisuuden, joka henkii italialaista tunnelmaa Yliopistonkadun kävelykatuosuudella. Se kuuluu myös Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kirjatorni
thumb|Kirjatorni nähtynä Tuomiokirkonkadulta. Etualalla 1950-luvulla valmistunut laajennusosa. Kirjatorni (1935), Åbo Akademin kirjaston ensimmäinen oma rakennus sijaitsee Turussa Tuomiokirkonkadun, Piispankadun, Porthaninkadun ja Henrikinkadun rajaamassa korttelissa, sen keskellä. Lahjoitusvaroin rakennettu Kirjatorni on funktionalistinen, lähes kuution muotoinen rakennus. Sen pohjan sivumitat ovat 19 ja 14 metriä ja se on 20 metriä korkea. Kuutiomuodosta ulkonevia osia ovat korkea savupiippu, neljässä kerroksessa olevat pienet siivouskäyttöön tarkoitetut parvekkeet ja rakennuksen katolla oleva kuutiomainen osa hissikonehuoneelle ja tuuletusjärjestelmälle. Rakennuksen seinät ovat sileät ja valkoisiksi rapatut.
Yliopisto arvioi, että Kirjatorni riittää kirjaston tarpeisiin kuutisen vuotta. Bryggmanin ja yliopiston ajatuksena oli, että sijoittamalla Kirjatorni keskelle korttelia voidaan kirjaston vääjäämättä myöhemmin tarvitsema laajennus rakentaa niin, että Kirjatorni edelleen avautuu Tuomiokirkonkadulle. Ajatus toteutui, mutta olosuhteiden ja kohtalon muovaamin muutoksin. Yliopisto sai laajennusosan rakentamiseksi rahalahjoituksen, mutta sota pilasi suunnitelmat, tuli pulaa rakennusmateriaaleista ja lahjoituksenkin arvo laski. Vasta vuonna 1955 Bryggman saattoi luonnostella ehdotuksen koko kirjaston suunnitelmaksi. Hän kuitenkin sairastui ja kuoli vuoden 1955 lopulla. Yliopisto tilasi laajennuksen suunnittelutyön arkkitehti Woldemar Baeckmanilta. Baeckman sijoitti laajennuksen Bryggmanin kaavailemaan paikkaan ja Bryggmanin ajatusta mukaillen.
Kirjatorni sijaitsee Piispankadun alueella, joka sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Suomen Urheiluopisto
thumb|left|upright|Urheiluopiston päärakennus Kaskela, pääsisäänkäynti korkeassa keskiosassa. (1936). Suomen Urheiluopiston (1936–1940-luvun loppu) rakennukset Heinolan Vierumäellä sijoitettiin Tahko Pihkalan valitsemalle luonnonkauniille mäntykankaalle Valkjärven rannalle. Urheiluopiston varhainen rakennuskokonaisuus – päärakennus ja kolme asuinrakennusta – perustuu Bryggmanin ehdotukseen, joka voitti 1930 järjestetyn suunnittelukilpailun. Bryggmanin suunnitelmasta saatiin valmiiksi ennen sotia johtajan asuinrakennus (1933), rantasauna (1933) ja funkkistyylinen päärakennus (1936). Sodan aikana Vierumäellä oli sotilassairaala. Ylemmän henkilökunnan asuinrakennus ja henkilökunnan asuinrakennukset rakennettiin 1940-luvun loppupuoliskolla. Rantasauna on purettu ja sen tilalle rakennettiin tiilinen sauna 1950.
Korkeassa päärakennuksessa on matalammat siipiosat. Osa sen tasakatoista on muutettu harjakatoiksi Bryggmanin suunnitelmien mukaan 1950-luvulla. Päärakennuksen yhteyteen on rakennettu uimahallilaajennus 1967. Urheiluopiston alueelle on myöhemmin rakennettu runsaasti erilaisia urheilu- ja asuinrakennuksia. Urheiluopiston ydinalue on suojeltu rakennussuojelulailla ja sisältyy Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Laivateollisuuden asuinalue Pansiossa
thumb|Laivateollisuuden asuinaluetta Pansiossa.
Bryggmanin huvilat
Bryggman suunnitteli Turun seudulle kahdeksan kesäasuntoa tai yksityiskotia, jotka sisältyvät Museoviraston inventoimiin valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin yhteiskohteena Bryggmanin huvilat.
Saavutettavuus
Videopelit
Lisäksi on kehitetty adaptiivisia ohjaimia pelikonsoleihin.
Erik Bryggman
Muistomerkit
Bryggman suunnitteli myös muistomerkkejä. Helsinkiin hän toteutti sisällissodan Helsingin valtauksessa kaatuneiden suomalaisten valkoisten hautamuistomerkin Vanhassa kirkkopuistossa yhdessä kuvanveistäjä Elias Ilkan kanssa vuonna 1920 sekä Maamme-laulun muistomerkin Toukolassa yhdessä kuvanveistäjä Viktor Janssonin kanssa vuonna 1948. Myös Noormarkun 1951, Lassilan 1951 sekä Turun hautausmaan 1953 sankarimuistomerkit ovat Bryggmanin suunnittelemia, mustagraniittisia teoksia.
Restaurointeja
thumb|left|Turun linnan Kuninkaansalin kasettikatto.
Siunauskappelit
thumb|upright|Kolme ristiä: Risti, varjo ja painauma rappauksessa. Bryggmanin suunnittelemia siunauskappeleita on viisi. Hän osallistui kaikkiaan 14:ään kirkollisen rakennuksen (kirkko, siunauskappeli tai krematorio) suunnittelukilpailuun. Niistä oli tuloksena kahdeksan palkintosijaa ja yksi lunastus. Ykkössijoja tuli neljä, joista vain kaksi toteutettiin: Turun ja Vantaan kappelit. Muut kolme kappelia ovat normaaleja tilaustöitä.
Kirkkosuunnitelmat
Yhtään Bryggmanin suunnittelemaa uutta kirkkorakennusta ei toteutettu, vaikka hänen ehdotuksensa saivat palkintosijoja kilpailuissa: Tammiston kirkko (Viipuri, 1919), Helsingin krematorio (1919), Sortavalan kirkko (1929) ja ehdotus Tehtaanpuiston kirkoksi Helsinkiin (1930).
Säätiö ja instituutti
Vuonna 2011 perustettiin Bryggman-säätiö, jonka tarkoituksena on muun muassa ”vaalia arkkitehti Erik Bryggmanin ja hänen tyttärensä sisustusarkkitehti Carin Bryggmanin humaania arkkitehtuuriperintöä”. Säätiö perusti Bryggman-instituutin.
Anne Bonny
Anne Bonny (noin 1698 Irlannin kuningaskunta – 25. huhtikuuta 1782 Charleston, Etelä-Carolina, Yhdysvallat) oli naispuolinen merirosvo, joka vaikutti 1700-luvun alkupuolella Karibialla. Hänet tunnettiin myös nimillä Ann Bonn ja Fulford sekä oletettavasti myös nimellä Sarah Bonny.
Bonnyn isä oli irlantilainen lakimies William Cormac ja äiti tämän palvelustyttö Mary tai Peg Brennan. Kun suhde paljastui, Cormac, Brennan ja lapsi muuttivat Etelä-Carolinaan Yhdysvaltoihin. Anne karkasi kotoaan ja meni naimisiin James Bonny -nimisen merimiehen kanssa. James jätti Anne Bonnyn, ja tämä liittyi Jack Rackhamin merirosvojoukkoon.
Myöhemmin Anne kaappasi laivan, jossa oli matkustajana Mary Read -niminen nainen. Tästä tuli Bonnyn rikoskumppani.
Syytettynä
Yksi kohutuimmista merirosvo-oikeudenkäynneistä oli Jack Rackhamin ja hänen naispuolisten kumppaniensa Mary Readin ja Anne Bonnyn oikeudenkäynti Spanish Townissa Jamaikalla vuonna 1721. Oikeudenkäynnin tulos oli ennalta selvä, ja Rackham miehistöineen tuomittiin kuolemaan. Naisten kuulustelu käytiin erikseen. Uhrien todistuksen mukaan he käyttivät naisten vaatteita, paitsi taistelussa. Yksi todistajista selitti:
Päätöksenä oli molemmille naisille hirttotuomio. Tuomari kuitenkin kysyi, oliko mahdollisesti mitään syytä miksi rangaistusta ei tulisi panna käytäntöön, ja naiset vastasivat: ”Herra, vetoamme vatsoihimme”. Näin oli raskaana olevien naisten tapana sanoa. Koska lain mukaan raskaana olevia naisia ei saanut hirttää, molemmat säilyttivät henkensä. Mary Read kuoli kuumeeseen hieman oikeudenkäynnin jälkeen. Kerrotaan, että Jack Rackham pyysi saada nähdä Anne Bonnyn ennen kuolemaansa. Tämä katsoi miestä halveksivasti ja tiuskaisi: ”Jos olisit taistellut kuin mies, sinun ei tarvitsisi kohta kiikkua hirressä kuin koira.”