cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Svedalan kunta
Väestönkehitys
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 75 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Benjamin Morrell
Morrellin matkateos
Morrell käytti teoksessaan runsaasti liioittelua, ja häntä on jopa kutsuttu sen johdosta ”Tyynenmeren Paroni von Münchhauseniksi”. Morrellin virheet johtuivat todennäköisesti huolimattomuudesta ja kronometrin puutteesta. Teoksen kirjoitustyyli oli melodramaattista, kliseistä ja itseänsä puolustavaa, mutta tyyli saattoi johtua myös Morrellin haamukirjoittaja Samuel Woodworthista. Vaikka Morrellin kirjaa on kritisoitu, siinä on merkittäviä todistuksia muun muassa eteläisen Tyynenmeren ihmisistä ja varhaisesta Antarktiksen tutkimuksesta. Lisäksi se oli yksi Edgar Allan Poen kirjan Arthur Gordon Pymin selonteko lähteistä.
Komnenos
Hallitsijasuvun perustaja oli Isaak I Komnenos, joka kunnostautui sotilaspäällikkönä jo Mikael VII:n aikana. Vuonna 1057 Isaak kaappasi vallan ja hänet julistettiin keisariksi. Isaak ei kuitenkaan hallinnut kauan, vaan antoi kruunun Konstantinos Dukakselle. Komnenoksen suku palasi valtaistuimelle Isaakin veljenpoika Aleksioksen ansiosta vuonna 1081.
Eija Puolakka
Eija Maria Puolakka (s. 31. maaliskuuta 1959 Oulu) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen korkeushyppääjä. Hän edusti Oulun Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi Eila Vartiainen.
Luettelo Xbox-peleistä
Tämä on luettelo Xboxin peleistä.
Eija Puolakka
Kalevan kisoista Puolakka saavutti korkeushpyn hopeaa vuonna 1976. Lisäksi hän voitti sisäratojen SM-kilpailuista hopeaa vuonna 1977 ja pronssia vuonna 1975. Ennätyksikseen Puolakka hyppäsi ulkoradoilla 173 cm (1976) ja hallissa 167 cm (1975). Virallisiin kilpailuihin hän ei ole osallistunut vuoden 1977 jälkeen.
Komnenos
Komnenokset olivat sukua Dukasten ja Angelosten suvuille.
Valtakunnan hajoamisen jälkeen neljännen ristiretken yhteydessä suku palasi takaisin Paflagoniaan, jonne he perustivat Trebizondin keisarikunnan.
Eräs Isaak Komnenos perusti oman valtakuntansa Kyprokselle vuonna 1185.
Aleksios I:n tytär Anna Komnena oli merkittävä historioitsija.
Bysantin keisareita
thumb|300px|Manuel I Komnenos
Svedalan kunta
Väestönkehitys
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Viikinsaari
Puu- ja pensaskerros
Luonnonsuojelualueen valtapuustoa ovat metsäkuusi (Picea abies) ja koivut (Betula pendula ja B. pubescens). Mäntyä (Pinus sylvestris) esiintyy voimakkaimmin lounaisrannan tuoreella kankaalla.
Alueella esiintyvä kataja (Juniperus communis) on paikoitellen kärsinyt varjostuksesta. Visakoivua (Betula pendula var. carelica) esiintyy myös kookkaina yksilöinä. Tasaisesti koko alueella kasvaa pihlaja (Sorbus aucuparia) ja haapa (Populus tremula), joka muodostaa yhtenäisiä haavikoita vanhoilla niittyalueilla.
Pääasiassa rantojen tuntumassa esiintyy harmaa- (Alnus incana) ja tervaleppää (A. glutinosa) sekä tuomea (Prunus padus), joka kasvaa myös saaren sisäosissa. Kosteilla kasvupaikoilla viihtyvät lukuisat pajujen (Salix) sukuun kuuluvat lajit: halava (S. pentandra), raita (S. caprea), kiiltopaju (S. phylicifolia), tuhkapaju (S. cinerea) ja mustuvapaju (S. myrsinifolia). Sisäosien rehevissä lehdoissa kasvaa myös muutamia metsä­lehmuksia (Tilia cordata). Yksi kynäjalavan (Ulmus laevis) taimi havaittiin vuonna 1989. Puustoa on hakattu aukoksi alueen lounaisosassa sekä luoteiskärjessä. Kumpikin hakkuuala on suuruudeltaan noin 0,1 ha. Tällä hetkellä alat ovat lehtipuuvaltaisia, noin 2 m korkeita taimikoita.
Kokonaisuutena Viikinsaaren luonnonsuojelualueen puusto, varsinkin lehdoissa, on selvästi kaksijaksoinen. Ylimmässä latvuskerroksessa kasvaa 70-90-vuotiaita, 20-24 metriä korkeita, kuusia ja koivuja. Kerros on melko tasaikäinen ja selvästi erottuva. Tämän kerroksen alla ja paikoitellen ylimmän latvuskerroksen puuttuessa omina kuvioinaan kasvaa 10-30-vuotias, pääosin kuusivaltainen kerros. Lahopuuta alueella on niukasti. Tämä johtunee siitä, että tuulenkaatoja ja lahoavia puita on korjattu polttopuuksi. Kenttäkerros Viikinsaaren suojelualueen lajirunsainta aluetta ovat sisäosan lehdot: lehtoimikkä-lehto-orvokkilehto, nuokkuhelmikkä-linnunherne (MeLaT) lehto, OmaT- lehto sekä saniaislehto (FT) B lehtokorpi.
Vaateliaimmista lehtokasveista esiintyvät muun muassa lehto-orvokki (Viola mirabilis), lehtoimikkä (Pulmonaria obscura), keltavuokko (Anemone ranunculoides), lehtopähkämö (Stachys sylvatica), soikkokaksikko (Listera ovata) sekä mustakonnanmarja (Actaea spicata).
Rehevimmän lehtoalueen kosteista ja varjoisista kasvupaikoista löytyy velholehteä (Circaea alpina) ja nokkosta (Urtica dioica). Saniaislehtoa hallitsee laaja kotkansiipikasvusto (Matteuccia struthiopteris), jonka joukossa kasvaa kevätlinnunsilmää (Chrysosplenium alternifolium) sekä mesiangervoa (Filipendula ulmaria). Paikoitellen tiheiköt muuttavat kasvillisuuskuvaa, jolloin varsinkin käenkaalin (Oxalis acetosella) osuus kenttäkerroksen kasvillisuudesta nousee. Heinä­kasvillisuus, kuten metsälauha (Deschampsia flexuosa) ja lampaannata (Festuca ovina), on voimakkaimmillaan lounaisosan hakkuualalla.
Lehtoaluetta kiertää yhtenäinen tuore ja lehtomainen kangas B rantavyöhyke, jossa esiintyy tyypillisiä kangasmaiden kasveja. Alueella on jonkin verran raivattu aliskasvillisuutta ja samalla hävitetty lehtopensaita. Vaateliaita lehtokasveja ei kangasmaalla kasva.
Rannan kivikkoisessa ja niukkalajisessa elinympäristössä kasvaa 28 eri kasvilajia joista yleisimpinä rantakukka (Lythrum salicaria), myrkkykeiso (Cicuta virosa), ruokohelpi (Phalaris arundinacea), luhtavuohennokka (Scutellaria galericulata), viiltosara (Carex acuta) ja terttualpi (Lysimachia thyrsiflora).
Svedalan kunta
Taajamat
Kunnassa on 5 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 84,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 170 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Svedalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Baran kunta oli itsenäinen vielä vuoden 1973 vaalien aikaan, mutta liitettiin Svedalaan ja sisältyy Svedalan tuloksiin myöhemmissä vaaleissa.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Svedalan kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Viikinsaari
Eläimet
Viikinsaaren suojelualueen eläimistöstä on tutkittu vain linnustoa. Muu eläimistö lienee tyypillistä piensaarieläimistöä, eikä harvinaisemmista lajeista ole ainakaan havaintoja.
Saaren pesimälinnusto koostuu pirkanmaalaisesta peruslajistosta. Harvinaisuuksia edustaa pikkusieppo (Ficedula parva), joka lienee saarella myös pesinyt, vaikka varmaa havaintoa ei olekaan. Vaateliaita lajeja edustaa mustapääkerttu (Sylvia atricapilla). Linnustotakseerauksia on tehty saarella kaksi, vuosina 1991 ja 1996.
Vuonna 1991 saarella todettiin 30 lajin muodostaneen 121 reviiriä ja 1996 25 lajia 86 reviiriä. Kolopesijöitä saarella on vähän. Suojelualueella ei ole linnunpönttöjä, joten kolopesijät keskittyvät saaren itäpäässä sijaitseviin pönttöihin. Linnustossa oli v. 1996 yhdeksän valtalajia, neljä lisälajia ja seitsemän jäännöslajia. Diversiteetti-indeksi oli 2.67 mikä merkitsee melko monipuolista pesimälinnustoa. Indeksiä alentaa parimäärien epätasainen jakaantuminen eri lajien kesken; valtalajien osuus oli koko parimäärästä 57%. Viikinsaaren linnuston kokonaisparitiheys oli 1991 810.7 paria/km2. ja 1996 576.2. Paritiheyttä voidaan pitää varsin korkeana.
Samuel J. Tilden
Samuel Jones Tilden (9. helmikuuta 1814 – 4. elokuuta 1886) oli yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Hän oli New Yorkin kuvernööri 1875–1876 ja demokraattisen puolueen presidenttiehdokas 1876.
Viikinsaari
Nykyinen tila ja käyttö
Viikinsaari on Tampereen kaupungin omistuksessa, ja voimassa olevassa yleiskaavassa saari on määritelty virkistysalueeksi. Kaupungin kulttuuritoimisto vastaa alueen toiminnasta. Viikinsaaren itäosaan on keskitetty laivamatkailu-, ravintola- sekä harrastustoimintaa. Saaren länsiosa on säilynyt rakentamattomana ja sisäosaltaan luonnontilaisena.
Samuel J. Tilden
Elämä
Tilden opiskeli lakimieheksi Yalen yliopistossa ja New Yorkin kaupunginyliopistossa. Valmistuttuaan lakimieheksi Tilden alkoi osallistumaan politiikkaan. Yhdysvaltain sisällissodassa Tilden tuki pohjoisvaltioita. Vuosina 1865-75 Tilden oli murrosvaiheessa eläneen demokraattipuolueen New Yorkin osavaltion osaston puheenjohtaja. Puheenjohtajana ollessaan Tildenillä oli merkittävä rooli niin kutsutun Tweedin ringin, johon kuuluneet poliitikot olivat huijanneet New Yorkin kaupungilta kymmeniä miljoonia dollareita, paljastamisessa.
Vuosina 1875-76 toimi New Yorkin kuvernöörinä. Kuvernöörinä ollessaan Tilden sai kansallista huomiota paljastaessaan jälleen kerran korruptoituneiden poliitikkojen ryhmän.
Viikinsaari
Nykyinen tila ja käyttö
Alue on luonteeltaan puolikulttuurilehtoa, jota ihminen on muuttanut vuosisatojen ajan karjan laiduntamisella, heinän korjuulla ja hakkuilla. Vaikka kulttuurin vaikutus on jättänyt jälkensä, se ei kuitenkaan ole hävittänyt saaren lehtoluontoa.
Vuodesta 2015 alkaen Viikinsaaressa on järjestetty Saarihelvetti-metallifestivaali.
Samuel J. Tilden
Elämä
Presidentinvaalien jälkeen Tilden vetäytyi päivänpolitiikasta, mutta jatkoi vaikuttamista demokraattisen puolueen kulisseissa. Tilden kuoli 4. elokuuta 1886.
Tilden, joka oli elämänsä aikana kerryttänyt huomattavan omaisuuden, lahjoitti testamentissaan suurimman osan varallisuudestaan säätiölle, joka sai tehtäväkseen perustaa New Yorkiin avoimen kirjaston.
Viikinsaari
Pyhäjärven kappeli
Katolis-luterilainen kappeli sijaitsee läntisessä sellissä. Kappeli nimettiin 1400-luvun lopulla eläneen ja vaikuttaneen fransiskaanijohtajan Stefanus Laurentinin mukaan. Alttarimaalaus, vastakkaisen seinän Kristoforos-legendakuvitus, vihkiristit ja muut läntisen kirkon kristilliset symbolit hallitsevat kappeliosaa. Ekumeniaa edustaa muun muassa alttaripöytään kuvattu Jerusalemin risti.
Itäisen kirkon traditiota edustaa itäisen sellin kappeli. Se sai nimensä vepsäläismunkin, Pyhän Aleksanteri Syväriläisen mukaan. Hän eli 1400- ja 1500-lukujen vaihteessa, toimi munkkina Valamon luostarissa ja perusti myöhemmin Syvärin luostarin Laatokan itärannalle. Kappelin seinällä on piirroskuva keskiajan Syvärin luostarista. Jerusalemin risti symboloi kristillisten kirkkojen alkuyhteyttä.
Esikristillinen ja ns. barbaarikristillinen maailma tulevat vastaan jo kappelin etuhuoneessa. Sen seinillä on esikristillisiä symboleja, mutta myös alkuseurakunnan kalasymboleja, vihkiristejä ja kaiken yläpuolella Pyhän Mikaelin käsi punnitsemassa Kristusta ja paholaista. Huoneessa on myös suuri puinen kasteallas.
Kappelikokonaisuuden vihki kirkolliseen käyttöön 4.6.1995 Tampereen piispa Paavo Kortekangas yhdessä Tampereen ortodoksisen seurakunnan kirkkoherran Risto Linnun kanssa. Kappelia on käytetty matkailukohteena ja hiljentymispaikkana ja siellä on pidetty myös kristillisiä vihkiäisiä ja kastetilaisuuksia.
Pyhäjärven kappeli on uniikki taideteos ja tiettävästi ainut kirkkorakennus, jossa saman katon alla on käytössä sekä läntisen että itäisen kirkon traditio.
Nampé
Nampé on maalaiskunta Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Sen keskuskylä Baramba sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta pohjoiseen. Kunnassa on 4 800 ja keskuskylässä 2 000 asukasta (vuonna 2009).
Nampén kunta rajoittuu idässä Koutialan piirin Songo-Doubacorén, etelässä Songouan, lännessä Fakolon ja pohjoisessa Ségoun alueen Blan piirin Diaramanan kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot.
Kuntaan kuuluu neljä kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja, bambaroita ja fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, hirssi, durra, riisi, maapähkinä ja pavut. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit, siat ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Kari Manninen
Kari Manninen on suomalainen näyttelijä, joka on esiintynyt mm. Pikku Kakkosen Kaapo-juontajana muun muassa ohjelmissa Ketunleipää ja Totta vai taikaa.
Hän on myös esiintynyt mm. Maalaiskomedia-televisiosarjojen Valtsuna.
Jäätiköiden virtaus
thumb|[[Grönlanti|Grönlannin jäätikköä, jossa näkyy virtauksen aiheuttamia kielekkeitä.]]
Jäätiköiden virtaus on jäätiköiden liikettä oman painonsa ansiosta. Jää liikkuu, koska se on muovautuvaa suurissa paineissa, ja joillakin alueilla paine ja kitka sulattavat jäätä vedeksi. Vesi lisää jään muovautuvuutta ja liukastaa alustaa. Jään liikenopeus riippuu muun muassa siihen kohdistuvasta rasituksesta ja jään lämpötilasta. Kylmät, loivat mannerjäätiköt virtaavat erittäin hitaasti, mutta jyrkät, lämpimät jäätiköt hyvin nopeasti.
Selvimmin jään virtaus näkyy vuoristojen jäävirroissa. Jäätiköt virtaavat vuoristosta hitaasti alkaen jäänjakajalta kohti alavampia alueita, tai tasaisella maalla olevan paksun jääkentän keskustasta kohti ohuempia reunoja. Jäätiköiden virtaus muovaa usein näkyvästi jäätikön tai jääkentän muotoa. Se synnyttää myös mereen uusia jäävuoria, jotka siis ovat jäätiköistä lohjenneita kappaleita.
Jäätiköiden liike
thumb|Vatnajökullin jäätikkö satelliittikuvassa. Siinä näkyvät selvästi jäätiköstä lähtevät jäävirrat. thumb|Etelämantereen jäätikön laskettu teoreettinen virtausmalli. 1800-luvulla ajatuksen Grönlannin jäätikön virtauksesta esitti Hinrich Rink. Varsinkin vuoristojäätiköiden virtaus on hyvin todennettu ja näkyy monesti jäätiköiden muodostakin. Esimerkiksi Grönlannissa ja Etelämantereella jäätiköiden liikettä on mitattu nykyisin mm. geodeettisilla ja tutkasatelliiteilla. Vuoristojäätikön liike riippuu jään paksuudesta, liukukulmasta, alustakourusta ja tapahtuu yleensä nopeudella 0,1–2 metriä päivässä. Monet vuoristojäätiköt virtaavat päivällä nopeammin kuin yöllä. Suurimmillaan nopeus voi olla 11–75 metriä päivässä. Grönlannin mannerjään ulosvirtausjäätiköt purkavat jäävuoria mereen jopa 20 metrin päivävauhtia. Grönlannissa jää virtaa vuorten välistä mereen yleensä vauhdilla 1–4 kilometriä vuodessa, jopa yli 7 kilometriä vuodessa.
Mannerjäätikkö virtaa ulospäin jäätiköiden keskellä olevista satulamaisista harjanteista ja jääkupoleista, jotka toimivat virtauksen jakajina. Harjanteissa ja kupoleissa virtaus on hidasta. Nykyään mannerjäätiköiden virtausta on tutkittu satelliiteilla tehdyillä tutkamittauksilla  ja myös laadittu erilaisia kilpailevia tietokonemalleja virtauksille. Mittauksiin osin sovitettujen mallien mukaan jää virtaa laajoilla alueilla hyvin hitaasti, alle 10 metriä vuodessa.
Vuoristojäätikön keskiosien jää liikkuu nopeammin kuin reunoilla, ja jäätikön alussa ja lopussa liike on keskustaa hitaampaa. Pintajää liikkuu hitaammin kuin keskiosien jää. Pohjajäänkin liike on hitaampaa. Mutta tyypillisesti Etelämantereen 1 200–1 300 metrin korkeudessa olevilla laajoilla rinnealueilla jää virtaa noin 10 metriä vuodessa, jopa 17 metriä vuodessa, joka on mitattu 200 metriä etelään Mirnyin tutkimusasemasta.
Virtauksen perussyyt
Jäätikön virtauksen perussyinä ovat jään sisäinen muodonmuutos jään oman painon synnyttämissä suurissa paineissa, paineen sulattaman veden voitelema liukuminen alustalla sekä mahdollisen pehmeän alustan muovautuminen jään liikkeen takia. Lauhkeilla alueilla jää liikkuu pääosin pohjaveden takia, ja kylmillä sisäisen muovautuvuuden takia. Hyvin paksu jäätikkö saattaa liikkua pohjalla olevan maalämmön takia sulaneen veden takia. Pohjaveden lisäksi myös alustan muovautuva maalaji- tai kivilajikerros saattaa edistää jäätikön liikettä.
Bruno Kreisky -palkinto
Bruno Kreisky -palkinto on kahden vuoden välein jaettava palkinto, joka perustettiin lokakuussa vuonna 1976 Itävallan liittokansleri Bruno Kreiskyn 65-vuotissyntymäpäivän kunniaksi. Ensimmäisen kerran palkinto jaettiin vuonna 1979.
Jäätiköiden virtaus
Virtauksen perussyyt
Kaikki jäätikön virtaussyyt saavat energiansa loppujen lopuksi maan vetovoimasta, eli jää tavallaan liukuu maanvyöryn tavoin rinnettä alas. Osan jään liikkeistä selittänee imuilmiö. Tämä näkyy siinä, että esimerkiksi Grönlannin pohjoisosissa jää virtaa hyvin hitaasti tai ei lainkaan, kun jäävirta ei ime.
Lisäksi jää virtaa sen alustan muokkautumisen takia. Muun muassa alustan sedimentit muuttuvat. Jää muuttaa virtauksellaan ja painollaan alustaa siten, että jään on ajan kuluessa yhä helpompi liikkua. Myös varsinkin lauhkeassa jäässä olevan kivi- jne. kuorman äkillinen kasvu lisää jään muodonmuutosnopeutta, mutta yleensä jään sisällä oleva kiviaineksen kuorma tekee jäätiköstä jäykemmän.
Bruno Kreisky -palkinto
Palkinto jaetaan ihmisoikeuksia edistäneille. Palkinto jaettiin vuonna 1993 kahteen osaan. Ensimmäinen osa myönnettiin ihmisoikeuksiin ja toinen kansainvälisiin suorituksiin. Palkintosumma on noin 7 000 – 30 000 euroa.
Palkinnon jakaa Bruno Kreisky Preis für Verdienste um die Menschenrechte. Palkinnon saajat valitsee Bruno Kreisky säätiön johtokunta yhdessä kansainvälisen juryn kanssa.
Vilnan kuvernementti
Vilnan kuvernementti (, ja ) oli hallintoalue Venäjän keisarikunnassa nykyisen Liettuan ja Valko-Venäjän alueella. Kuvernementti perustettiin Puolan kolmannen jaon seurauksena. Hallinnollisesti kuvernementti oli osa Vilnan kenraalikuvernementtia ja kuului keisarikunnan Luoteiseen aluepiiriin.
Historia
Suurempi aluemuutos toteutettiin vuonna 1843. Vilnan kuvernementin alue pieneni huomattavasti, kun siitä lohkaistiin Kaunasin kuvernementti. Uuteen Vilnan kuvernementtiin liitettiin kihlakuntia muista kuvernementeista: Minskin kuvernementista Vilnaan liitettiin Vileika ja Dzisna sekä Hrodnan kuvernementista Lida. Vuonna 1867 perustettiin Suwałkin kuvernementti.
Broadway
Teatterit
Pohjois-Amerikka:
Vilnan kuvernementti
Historia
Vuoden 1897 väestönlaskennan aikaan Vilnan kuvernementissa oli seitsemän kihlakuntaa. Kihlakunnat ja niiden asukasmäärät käyvät ilmi oheisesta taulukosta.
Broadway
Teatterit
Britteinsaarilla:
Kadut
Pohjois-Amerikassa:
Jäätiköiden virtaus
Jään muovautuvuuden muutos
thumb|Jäätikkö muuttuu suurissa paineissa juuri ennen murtumistaan plastiseksi, muovautuvaksi. Jään liike pohjautuu osin sen sisäisiin muutoksiin, jotka syntyvät paineen, jo käynnissä olevan virtauksen ja muiden tekijöiden aiheuttamasta rasituksesta. Painovoima synnyttää jäähän jään painosta johtuvan paineen, ja esimerkiksi jään asemasta rinteessä johtuvan leikkausjännityksen. Hieman yleistäen jää muuttuu suuren paineen tai muun rasituksen takia muovautuvaksi eli plastiseksi. Tätä sanotaan jään deformoitumiseksi. Miten paksu jää alkaa muovautua, riippuu rinteen jyrkkyydestä. Jyrkässä rinteessä ohutkin jää muovautuu, koska painovoima kohdistaa siihen kovan stressin.
Broadway
Kadut
Britteinsaarilla:
Jäätiköiden virtaus
Jään muovautuvuuden muutos
Kun jään paksuus ja paine kasvaa yli tietyn rajan, jääkiteet muokkautuvat uudelleen, mikä mahdollistaa jään muovautumisen. Jääkiteet nimittäin järjestyvät yhdensuuntaisiksi kerroksiksi, jotka voivat leikkausjännityksen takia liukua toistensa ohi kuin korttipakan kortit. Jääkiteet hajoavat liuskoiksi. Jään muovautuminen on myös mahdollista siten, että sen kiteiden atomikerrokset liukuvat toistensa ohi.
Alle 30 metriä paksu jää vain jyrkässä rinteessä, jossa jäähän kohdistuva muovaava rasitus on hyvin suuri. Jo 30–50 metriä paksu jää muuttuu kimmoisaksi, ja yli 50 metriä paksu jää alkaa virtaamaan. Jää muuttuu silloin ennen murtumistaan jossain määrin taipuisaksi tai siirappimaiseksi. Kun jäähän kohdistuu paine, se käyttäytyy ensin elastisesti, sitten jossain määrin viskoosin nesteen tavoin, mutta paineen edelleen kasvaessa lähestyy plastista ainetta. Jään paine ja siihen kohdistuva rasitus riippuvat toisistaan Glenin lain mukaan. Jään viskoosisuus, plastisuus ja muut ominaisuudet riippuvat voimakkaasti lämpötilasta. Jää on taipuisaa lähellä sulamispistettään. Jää muovautuu kymmenen kertaa heikommin kylmässä –15 °C kuin lähellä 0 °C, ja jokainen lämpötilan aleneminen 15 °C pienentää jään muovautuvuutta kymmenesosaansa.
Vuoristojäätiköiden virtaamisnopeus u voidaan laskea, kun jäätikön paksuus on h, jäätikön valumiskulma on \alpha
missä k_1 ja k_2 ovat kertoimia.
Lämpimässä sateisessa Washingtonin osavaltiossa oleva South Cascade Glacier muuttuu virtaavaksi eli deformoituu jääksi neljässä vuodessa ja kymmenen metrin syvyydessä, mutta Antarktiksella muutos vie 150 metriä ja muutaman tuhatta vuotta. Glenin lain mukaan esimerkiksi suuri kylmäpohjainen mannerjäätikkö deformoituu eniten jäätikön pohjaosissa, jossa on suuria jännityksiä. Glenin lain mukaan laskettu jäätikön virtausnopeus pinnalla on tavallisesti pienempi kuin todellinen virtausnopeus. Esimerkiksi jäätiköiden poikkileikkaus on pääteltävissä siitä, että ne ovat osin plastisia.
Kruunumuura
Kruunumuura (Formicarius colma) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää Brasilian, Pohjois-Bolivian, Itä-Perun, Itä-Ecuadorin, sekä mantereen pohjoisosan Kolumbian itäosista Ranskan Guyanaan. Lajin holotyypin kuvaili Pieter Boddaert Cayennesta 1783.
Broadway
Kadut
Muualla:
Jäätiköiden virtaus
Veden voiteluvaikutus
Jäätiköiden sisässä onkin monesti vettä erilaisissa tunneleissa ja onkaloissa. Ne ovat merkittävin tie sulavedelle, joka pyrkii kohti jäätikön pohjaa. Kun etelänavalla porattiin a969 2164 metrin läpimittainen reikä, sen pohjalta löytyi sulaa vettä, vaikka keskilämpötila on pinnalla –30 °C.
Broadway
Paikat
Pohjois-Amerikassa
Britteinsaarilla:
Muualla:
Jäätiköiden virtaus
Veden voiteluvaikutus
Jään liukumisen tutkiminen on vaikeaa ja käytännössä jään liukumista pysytään havainnoimaan vain jään reunaosien tunneleissa. Havaintojen mukaan pohjan liukuminen riippuu siellä olevan veden paineesta. Näin ollen jään liukumisen tarkkaa syytä ei tunneta, vaikka muutama perusajatus onkin siitä esitetty. Se miten tarkkaan ottaen alusta vaikuttaa jään liukumiseen, on suurin jäätikkötieteen ratkaisematon ongelma. Esimerkiksi Weertmanin esittämän vesikalvon oleminen jään ja sen alustan välillä on todistamatta, mutta melko varmoja ollaan että jään liukumisen aiheuttama kitkalämpö ja maalämpö luovat ainakin ajoittain sulavesikalvon jään pohjalle. Monesti jää liukuu epätasaisen alustan yli siten että jää sulaa kohoumien edellä ja jäätyy uudestaan kohoumien takana. Tämä johtuu siitä, että kohouman edellä paine nousee niin korkeaksi, että suuripaineisen jään painesulaminen on mahdollista. Tämä on Weertmanin vuonna 1957 esittämä teoria. Jää virtaa siis osin myös siksi, että liukumisesta syntyneisiin murtumakohtiin syntyy uutta jäätä.
Alejandro (kappale)
”Alejandro” on Lady Gagan kappale, joka julkaistiin The Fame Monster -EP:n kolmantena singlenä. Sen ovat kirjoittaneet Lady Gaga ja Nadir Khayat yhdessä RedOnen kanssa, joka myös tuotti kappaleen.
Vilnan kuvernementti
Historia
Nämä alueet säilyivät vuoden 1843 jälkeen muuttumattomina ensimmäiseen maailmansotaan asti (1915). Tällöin Saksan keisarikunnan Baltian miehityshallinto Ober Ost otti osan Venäjän keisarikunnan läntisimmistä kuvermenteista hallintaansa. Puolan–Neuvosto-Venäjän sodassa kuvernementin alue siirtyi Puolalle, ja vuonna 1923 Vilnan voivodikunta perustettiin.
Väestö
Vuonna 1834 kuvernementissa asui noin 789 000 asukasta. Väkiluku kasvoi 1800-luvulla voimakkaasti, mutta Vilnan kuvernementin rajat myös muuttuivat oleellisesti.
Vuonna 1897 rajoiltaan muuttuneen kuvernementin väkiluku oli 1,591 miljoonaa. Väestöstä 87,6% (1 393 200 as.) asui maaseudulla ja 12,4% (198 007 as.) kaupungeissa. Kaupungeista suurin oli runsaan 154 000 asukkaan Vilna. Kuvernementin väentiheys oli tuona vuonna 37 asukasta per neliökilometri.
Valkovenäläiset muodostivat vuonna 1897 enemmistön 56,1 prosentin väestöosuudellaan (äidinkielensä mukaan ryhmitelty kuvernementin väestö). Muita kieliryhmiä olivat liettualaiset (17,6 %), juutalaiset (12,7 %), puolalaisia (8,2 %), venäläiset (4,9 %) ja saksalaiset (0,3 %). Joku muu äidinkieli oli 0,3 prosentilla väestöstä.
Vilnan kenraalikuvernöörit
Vilnan kenraalikuvernööri hallitsi Vilnan kuvernementin lisäksi joitain naapurialueita. Esimerkiksi vuosina 1794-1796 kenraalikuvernööri vastasi Slonimin ja Vilnan kuvernementeista, 1796-1801 Liettuan kuvernementista, vuosina 1801-1831 Vilnan ja Hrodnan kuvernementeista.
Alejandro (kappale)
Kappaleen alku on kopio Vittorio Montin kappaleesta "Csárdás".
Musiikkivideo
Lady Gaga järjesti musiikkivideon koekuvaukset tammikuussa 2010. Muotilehti Womens Wear Daily kertoi maaliskuussa, että videon ohjaisi artistin ystävä, valokuvaaja Steven Klein. Lady Gaga vahvisti asian myöhemmässä haastattelussa ja kutsui yhteistyötä nimellä GagaKlein. Ensimmäinen pätkä videosta näytettiin Larry King Live -ohjelmassa 1. kesäkuuta. Musiikkivideo julkaistiin kokonaisuudessaan 8. kesäkuuta.
Videossa Gaga esiintyy muun muassa lateksisessa nunnan puvussa ja nielee rukoushelmet. Videon sävy on homoeroottinen, ja tällä Lady Gaga haluaa osoittaa kunnioitusta ja rakkautta paitsi omia homoystäviään, myös koko homoyhteisöä kohtaan. Videota on arvosteltu varsinkin tavasta, jolla siinä käsitellään katolista uskoa. Klein on selittänyt rukousnauhan nielemistempausta: "Tämä on Gagan tapa vastaanottaa pyhyys." Katolisten symbolien provokatiivisen käyttämisen katsottiin kuitenkin olevan tuttua jo Madonnan Like a Prayer -musiikkivideosta. Viihteen ammattilaiset pitävät erilaisten kohujen aiheuttamista Lady Gagan koko toiminnan kulmakivenä.
Live-esitykset
”Alejandro” on The Monster Ball -kiertueen Pohjois-Amerikan osan neljäs kappale, kun taas Euroopassa kappale esitetään viimeisten joukossa. Esitys on eroottinen, ja Lady Gaga on pukeutunut hopeiseen bodyyn. Lopussa kaksi miestaustatanssijaa suutelevat keskenään. Gaga esitti kappaleen myös American Idol -ohjelmassa.
Jäätiköiden virtaus
Veden voiteluvaikutus
Jään virtaus on erittäin hidasta mannerjäätiköiden keskusalueilla, koska jää on siellä kylmää ja jään pinta on hyvin loiva. Jää ei pysty siellä välttämättä liukumaan alustalla. Mutta reunoilla virtaus voi olla joskus huomattavan nopeaa, kun jään virtauksen synnyttämä kitka sulattaa vettä hyvin paljon, mikä kiihdyttää ketjureaktion tavoin jään nopeutta huomattavasti. Tämä ilmiö tulee erityisen hyvin esille jäävirroissa. Vesi edistää myös jäätikön sisäistä muodonmuutosta eli deformaatiota eli pyrkii muuttamaan jään muovautuvaksi. Duvalin mukaan vesimäärä lisää jään ryömimisnopeutta. Kun vesipitoisuus kasvaa jäässä 0,1%:sta yhteen prosenttiin, jään muodonmuutosnopeus kasvaa 10-kertaiseksi vakiopaineessa.
Alustan muokkautuminen jäätikön vaikutuksesta edistää joskus jään liikettä. Vaikka tutkijoilla on muutama yllä kuvattuja elementtejä sisältävä teoria jäätikön liikkeen perussyistä, täsmällistä mekanismia ei ole kyetty nimeämään varsinkaan kylmille mannerjäätiköille. , koska paksun jään alustan oloja on vaikea tutkia. Lisäksi paksun mannerjään keskusta on jään painon aiheuttamassa kuopassa.
Ei aina jäätikön liikettä
Jää ei aina liiku nopeasti tai hankaa kalliota. Kylmäpohjaisen mannerjäätikön pohjaosa on jäätynyt kiinni kallioon, vaikka ylempänä oleva jää saattaa liikkua. Tämä näkyy esimerkiksi Etelämantereen jäänalisessa Gurtsev-vuoristossa, josta otettu jäänalainen luotauskuva näyttää melko kulumattomia pinnanmuotoja. Samoin Etelä-Patagonian paksun jäätikön alla olevat vuoret eivät ole niin kuluneita kuin Pohjois-Patagonian vuoret. Osaltaan Pohjois-Patagonian vuorten kulumisen on aiheuttanut mannerlaattojen rajakohta. Sekä Pohjois- että Etelä-Patagoniassa jään liike on nopeaa alhaalla vuoristossa ja ohuemman jään kohdalla.
Liikkeen nopeuden vaihtelut
Jäätiköiden vetäytymistä säätelee lähinnä niiden sulaminen, jota tapahtuu eniten reunoilla. Monesti kylmän ilmaston jäätikkö on jäätynyt päätteestään kiinni.
Jos ilmasto lämpiää, kylmäpohjaisen jäätikön pohjalämpötila nousee painesulamispisteeseen. Samoin vaikuttaa jäätikön massan kasvu. Jos lumentulon määrä kasvaa, jää muokkautuu eli deformoituu, mikä tuottaa deformaatiossa syntynyttä kitkalämpöä. Jään pohjalle voi saapua vettä esimerkiksi pintasulamisesta jäässä olevien vetisten luolien kautta. Myös maalämpö voi sulattaa jäätikön pohjaa. Näin jäätikkö voi olla liikkumaton tai virrata eri tekijöiden vuoksi jopa kymmeniätuhansia metrejä vuodessa. Monien jäätiköiden on huomattu virtaavan nopeammin sulamisajan alussa ja joskus rankkasateiden jälkeen. Jää virtaa monesti nopeammin päivällä kuin yöllä. Alustan muoto ja kitka sekä jäätikön paksuus vaikuttavat liikenopeuteen.
Purkaukset
Joidenkin, mutta ei kaikkien, jäätiköiden tiedetään saavan nopeita "purkauksia" (surge). Tällöin jään virtaus kiihtyy normaalia nopeammaksi. Purkausten väli voi Pohjois-Amerikan jäätikössä olla luokkaa 10–200 vuotta. Ne kestävät muutaman tunnin tai vuoden. Jäätikön nopeus purkauksessa voi olla jopa 5 metriä tunnissa (Bruarjökull Islannissa 1963–1964), tyypillisesti noin 10–100 kertaa normaalia nopeampi. Tämä johtuu jäässä tai alustassa tapahtuvista muutoksista, jota sanotaan jäänjäristykseksi. Purkauksia tapahtuu kymmenien vuosien välein, esim. Variegrad-jäätikössä Alaskassa 16–21 vuoden välein. Purkauksessa jää virtaa jopa 10–100 kertaa normaalia nopeammin. Kun jää virtaa nopeasti, siihen syntyy pinnalle railoja, kuiluja ja jäälohkoja.
Bill Tchato
Bill Tchato (s. 14. toukokuuta 1975 M’Biam, Kamerun) on kamerunilainen uransa lopettanut jalkapalloilija ja Afrikan-mestari. Pelipaikaltaan hän oli vasen laitapuolustaja.
Tchato pelasi 58 ottelua Ranskan pääsarjassa Ligue 1:ssä edustaen Montpellier’ta ja Niceä sekä 56 ottelua Saksan Bundesliigassa edustaen 1. FC Kaiserslauternia. Lisäksi hän pelasi Ranskan Ligue 2:ssä yhteensä 151 ottelua edustaen Caenia, Valencea, Nizzaa ja Montpellier’ta.
Kamerunin maajoukkueessa Tchato pelasi 46 ottelua ja teki yhden maalin vuosina 2000–2008. Hän oli mukana kuudessa arvoturnauksessa: MM-kilpailuissa 2002, jossa hän pelasi Kamerunin kaikki kolme ottelua avauskokoonpanossa, Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2002, 2004 ja 2008 sekä Maanosaliittojen cupissa 2001 ja 2003. Näissä Mettomo saavutti Afrikan-mestaruuden 2002 ja AM-hopeaa 2008 sekä Maanosaliittojen cupin hopeaa 2003.
Saavutukset
Kamerunin maajoukkue
Kristianstadin kunta
pienoiskuva|262px|Kristianstadin alueella sijainneet entiset pitäjät. pienoiskuva|Ivösjön-niminen järvi kunnan koillisosassa. pienoiskuva|Pyhän Ursulan lähde Ivön saarella. pienoiskuva|Fjälkingen taajama. pienoiskuva|Piispanlinnan rauniot Åhusissa. pienoiskuva|Kumlanin luonnonsuojelualue kunnan etelälaidalla lähellä Itämeren rantaa. pienoiskuva|Forsakarin kahdesta vesiputouksesta ylempi. Ne ovat Skånen korkeimmat vesiputoukset.
Kristianstadin kunta on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Kristianstad.
Kunnan maapinta-ala on 1 245,22 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 86 641 henkeä (31.12.2021).
Kunta on maapinta-alaltaan Skånen toiseksi suurin Hässleholmin kunnan jälkeen. Vuonna 2007 kunnassa oli 433,06 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 34,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnassa sijaitsee Vittskövlen linna.
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan 1.1.1863, jolloin nykyisen kunnan alueella oli Kristianstadin kaupungin lisäksi 34 maalaiskuntaa. Maalaiskunnat luotiin ikivanhan pitäjäjaon perusteella ja Kristianstadilla oli kaupunginoikeudet vuodelta 1622. Vuonna 1887 entisen Åhusin kaupungin alue samannimisessä Åhusin maalaiskunnassa muutettiin taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Samana vuonna perustettiin vielä Hvilan-niminen taajaväkinen yhdyskunta Norra Åsumin maalaiskuntaan. Åhusin kauppala perustettiin vuonna 1905 erottamalla se maalaiskunnasta. Osa maalaiskuntaa oli kuitenkin Åhusin taajaväkisenä yhdyskuntana vielä vuoteen 1928 asti. Lisäksi perustettiin kaksi muuta taajaväkistä yhdyskuntaa: Tollarp Västra Vramin maalaiskuntaan vuosiksi 1913–1957 ja Önnestad Önnestadin maalaiskuntaan vuosiksi 1931–1966. Vuonna 1941 Norra Åsumin maalaiskunta liitettiin Kristianstadin kaupunkiin, jolloin Vilanin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle perustettiin seuraavat "suurkunnat": Lisäksi Åhusin kauppalaan liitettiin loput Åhusin maalaiskunnasta, mutta Kristianstadin kaupunkiin uudistus ei vaikuttanut.
Seuraava kuntauudistus toteutettiin kolmessa vaiheessa. Vuonna 1967 Kristianstadin kaupunkiin liitettiin Araslövin, Nosabyn, Tränen ja Vän maalaiskunnat. Vuonna 1971 Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon. Tuona vuonna muodostettiin Kristianstadin kunta, johon tulivat kuulumaan vuoden 1967 rajojen mukainen kaupunki, Åhusin kauppala sekä Everödin ja Fjälkingen maalaiskunnat. Nykyiset rajansa Kristianstadin kunta sai vuonna 1974, jolloin siihen liitettiin vielä Degeberga, Tollarp ja Oppmanna och Vånga.
Vaakuna
Nykyinen vaakuna on entisen Kristianstadin kaupungin vaakuna. Myös Åhusin kauppalalla ja kahdella maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 358 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 386 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 182 658 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 26 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 82,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 914 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Hammarin taajaman nimi oli aiemmin Palestina ja Vibyn nimi Håslöv.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Vä ja Öllsjö ovat sittemmin kasvaneet yhteen Kristianstadin taajaman kanssa.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Biella
Biella on kaupunki Pohjois-Italiassa olevassa Piemonten alueella. Se on samannimisen Biellan maakunnan pääkaupunki.
Kristianstadin kunta
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Biella
Nähtävyyksiä
Läheisellä Oropan pyhällä vuorella oleva Santuario di Oropa on alueen kuuluisin nähtävyys. Se kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana Piemonten ja Lombardian pyhiä vuoria. Vuorella on myös kasvitieteellinen puutarha.
Kristianstadin kunta
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Kristianstadin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin: Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Kristianstadin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Kristianstadin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Trivero
Trivero on kunta Italiassa Piemonten alueella olevassa Biellan maakunnassa. Trivero on yksi Italian villantuotannon keskuksista.
Harald Horntvedt
Harald Horntvedt oli norjalainen merikapteeni, joka vuonna 1927 julisti Bouvet’nsaaren kuuluvan Norjalle. Hän johti Norvegia I -löytöretkeä, jonka päätarkoitus oli meteorologisten ja oseanografisten havaintojen tekeminen. Matkalla löytyi suuri määrä valaita Kuningatar Maudin maan lähivesiltä.
Social Butterfly
"Social Butterfly" on suomalaisartisti Kim Heroldin kappale hänen esikoisalbumilta DrunkSoberLoveMusic. Universal Music julkaisi sen albumin ensimmäisenä singlenä 19. toukokuuta 2008. Herold itse on säveltänyt ja sanoittanut kappaleen.
Nokia käytti kappaletta N96-puhelimensa lanseerauskampanjassa. Kappaletta käytettiin myös Euroopassa Nokia Music Store -palvelun esittelyssä ja se oli saatavilla ilmaiseksi viikon ajan julkaisustaan lähtien.
Kappale menestyi kaupallisilla listoilla hyvin. Singlelistalla kappale oli yhteensä 15 viikkoa, parhaimmillaan viidentenä. Latauslistalla kappale viihtyi yhteensä 22 viikkoa, parhaimmillaan listan neljäntenä. ”Social Butterfly” oli vuonna 2008 radioiden 26. soitetuin kappale.
Kappaleen virallinen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa 2. kesäkuuta 2008.
Muriel Barbery
pienoiskuva|Muriel Barbery Muriel Barbery (s. 28. toukokuuta 1969 Casablanca) on ranskalainen kirjailija ja filosofianopettaja.
Barberyn kolmas romaani, Haltiaelämää, ilmestyi syksyllä 2016.
Bežetskin viidennes
220px|right|thumb|Bežetskin viidennes. Novgorodin viidennekset. Bežetskin viidennes oli yksi viidestä alueesta, joihin Novgorodinmaa jaettiin 1700-luvun alkuun saakka. Nimitys esiintyy historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran vuonna 1545.
Bežetskin viidennes rajoittui lännessä Derevan sekä pohjoisessa ja luoteessa Äänisen viidenneksiin, idässä Valkeajärven ja Tverin maihin sekä etelässä viidenneksiin kuulumattomiin Novgorodin alueisiin. Iivana IV:n ajoista lähtien se jakautui Valkeajärven ja Tverin puoliskoihin. Edellisessä oli 50 ja jälkimmäisessä 42 pogostaa. Kaupunkeja olivat nykyisen Bežetskin lähellä sijainnut Bežitši eli Bežetski Verh, Gorodetsk, Zmen ja Rybansk. Vuonna 1708 alue liitettiin Inkerinmaan (vuodesta 1710 Pietarin) lääniin ja myöhemmin se jaettiin etupäässä Tverin ja Novgorodin läänien kesken.
Alice Playten
Alice Playten (28. elokuuta 1947 – 25. kesäkuuta 2011) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja.
Ura
Hänen off-Broadway -töitään ovat Promenade, The Last Sweet Days of Isaac, Up from Paradise, Sister Mary Ignatius Explains It All for You, Spoils of War, Four Short Operas, First Lady Suite, A Flea in Her Ear ja National Lampoon's Lemmings.
Ghostbusters: The Video Game
Ghostbusters: The Video Game on Terminal Realityn kehittämä ja Atarin julkaisema kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli on julkaistu vuonna Pohjois-Amerikassa 16. kesäkuuta ja Suomessa 19. kesäkuuta. Peli on julkaistu PlayStation 2, PlayStation 3, PlayStation Portable, Wii, Windows ja Xbox 360 alustoille. PlayStation 3-, Windows- ja Xbox 360 -versiot on kehittänyt Terminal Reality, PlayStation 2-, PSP- ja Wii-versiot on kehittänyt Red Fly Studio.
Vuonna 2009 on myös julkaistu Zen Studiosin saman niminen peli Nintendo DS:lle, jossa on useita eroja.
Vuonna 2019 pelistä julkaistiin uusintaversio PlayStation 4:lle, Xbox One:lle ja Nintendo Switch:lle.
Peli perustuu 1980-luvun Haamujengi-elokuvaan. Käsikirjoittajina toimivat Dan Aykroyd ja Harold Ramis.
Pelaaminen
Peli sijoittuu vuoteen 1991 ja New Yorkiin, Haamujengin kotikaupunkiin. Pelaajan tavoitteena on liittyä maineikkaan Haamujengin jäseneksi ja napata mahdollisimman monta haamua ja kerätä rahaa.
Muuta
Pelin ikäraja on PlayStation 3:lle 12, mutta PlayStation 2:lle 7. PS2:n pelin ikärajaan vaikuttaa se, että hahmot ovat lähinnä näyttelijöiden karikatyyrejä.
Vastaanotto
Pelin Wii-versio on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8/10.
Bea Toivonen
Bea Toivonen (s. 28. lokakuuta 1992) on Miss Suomi 2014. Hän edusti Suomea myös Miss Universum 2014 -kilpailuissa, mutta ei onnistunut pääsemään 15 finalistin joukkoon.
Parturi-kampaajaksi ja meikkaaja-maskeeraajaksi opiskelleen Toivosen äiti Marja Kinnunen on vuoden 1985 Miss Suomi ja isä Harri Toivonen kilpa-autoilija. Bea Toivosen isoisä oli ralliautoilija Pauli Toivonen ja setä ralliautoilija Henri Toivonen.
Toivonen asui runsaan vuoden Lontoossa avoliitossa brittiläisen muusikon Jesse Smithin kanssa, mutta suhde päättyi syksyllä 2016 ja Toivonen palasi Suomeen.
Toivonen oli yksi Selviytyjät Suomi -ohjelman 6. kauden kilpailijoista.
N’Golonianasso
N’Golonianasso on maalaiskunta ja sen keskuskylä Sikasson alueen Koutialan piirissä Malissa. Se sijaitsee 25 kilometriä Koutialasta länteen. Kunnassa on 19 800 ja kylässä 4 400 asukasta (vuonna 2009).
N’Golonianasson kunta rajoittuu pohjoisessa Koutialan piirin M’Pessoban, idässä Koutialan ja N’Goutjinan, etelässä Faguin ja lännessä Konséguélan ja N’Tossonin kuntiin. Maisemaa leimaavat tasangot ja laaksot. Kasvillisuus on pensassavannia.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä miniankoja. Lisäksi on bambaroita.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maissi, durra ja hirssi. Myytäväksi kasvatetaan puuvillaa. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja pienimuotoista kaupankäyntiä.
Nino (jalkapalloilija)
Juan Francisco Martínez Modesto eli Nino (s. 10. kesäkuuta 1980 Vera, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Osasunaa ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura
Nino aloitti ammattilaisuransa vuonna 1998 Segunda División B:ssä pelanneesta Elchestä. Joukkue nousi heti kauden 1998–1999 päätteeksi sarjaporrasta ylemmäksi. Kaudella 1999–2000 Segunda Divisiónissa Nino pelasi yhteensä 16 ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Seuraavilla kausilla hän kuului joukkueensa luottopelaajiin. Kaudella 2004–2005 hän teki 20 maalia ja oli sarjan kolmanneksi paras maalintekijä.
Seuraavaksi kaudeksi 2007–2008 Nino lainattiin Segunda Divisiónissa pelanneeseen Tenerifeen. Hän laukoi kaudella 18 maalia ja oli lopulta sarjan toiseksi paras maalintekijä. Lainan päätyttyä Tenerife teki siirrosta pysyvän ja Nino siirtyi joukkueeseen kolmivuotisella sopimuksella.
Kaudella 2008–2009 hän pelasi kaikissa 42 ottelussa ja teki niissä 29 maalia, jolla hän voitti sarjan maalikuninkuuden. Tenerife nousi myös maan pääsarjaan ensimmäistä kertaa seitsemään vuoteen.
Tenerife ei onnistunut säilyttämään kauden 2009–2010 päätteeksi sarjapaikkaansa jääden lopulta sijalle 18. Nino pelasi kaikissa 38 ottelussa ja oli joukkueensa paras maalintekijä 14 maalillaan toista kautta peräkkäin.
Kesäkuussa 2011 hän siirtyi Osasunaan.
La Chasse Sauvage
La Chasse Sauvage on Aes Danan ensimmäinen albumi. Se nauhoitettiin Ranskassa vuonna 2000.
Megasthenes
Megasthenes oli antiikin kreikkalainen, jonka Seleukos I lähetti intialaisen Chandragupta Mauryan luokse joskus vuoden 305 eaa. jälkeen. Myöhemmin eläneet historioitsijat ja maantieteilijät käyttivät Megasthenestä lähteenään Intian maantieteestä, politiikasta ja yhteiskunnasta.
Keurusselän alue
Keurusselän alue (vesistöaluetunnus 35.62) on Keuruun reitin valuma-alueessa sijaitseva toisen jakovaiheen alue, jonka pinta-ala on 669,8 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 20,44 %. Vesistön alueen alarajana on Mäntän voimalaitos, jonka yläpuolisen valuma-alueen pinta-ala on 1647,2 neliökilometriä ja sen järvisyys on 11,49 %. Reitin vedet laskevat seuraavaksi Kuoreveden alueeseen (35.61).
Kolmannen jakovaiheen alueita ovat seuraavat yhdeksän aluetta tai valuma-aluetta :