cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Beninin maantiede
Eliömaantiede
Beninissä on avoimaita, joissa on kesantomaata, mangrovea ja suurten pyhien metsien jäänteitä. Muualla maassa savannia peittää piikikäs pensaikko ja sitä laikuttavat suuret baobabipuut. Jotkut metsät kasvavat jokien rannoilla. Beninin pohjoispuolella ja luoteisosassa W du Niger resrvaatti ja Pendjarin kansallispuisto houkuttelevat matkailijoita, jotka haluavat nähdä norsuja, leijonia, antilooppeja, hippoja ja apinoita. Aiemmin Benin tarjosi elinympäristön uhanalaiselle hyeenakoiralle, Lycaon pictus, vaikka tämän koiraeläimen luultiin kuolleen sukupuuttoon Beninissä väestönkasvun myötä. Metsiä on noin 31 prosenttia Beninin maa-alasta.
Ilmasto
Beninin ilmasto on kuuma ja kostea. Vuosittainen sademäärä, joka rannikkoalueella on keskimäärin 1 360 millimetriä, ei ole erityisen suuri verrattuna Länsi-Afrikan rannikkoalueisiin. Beninissä on kaksi sateista ja kaksi kuivaa vuodenaikaa.
Tärkein sadekausi on huhtikuusta heinäkuun loppuun, ja lyhyempi sateinen aika on syyskuusta ja marraskuuhun. Tärkein kuiva kausi on joulukuusta huhtikuuhun, jonka lisäksi on lyhyt viileämpi kuiva kausi heinäkuun lopusta syyskuun alkuun. Lämpötilat ja kosteus ovat korkeita trooppisella rannikolla. Cotonoussa keskimääräinen maksimilämpötila on 31 °C ja minimi 24 °C.
Lämpötilan vaihtelu kasvaa siirryttäessä pohjoiseen savannin ja tasangon kautta kohti Sahelia. Saharasta puhaltava kuiva tuuli Harmattan puhaltaa joulukuusta maaliskuuhun. Ruoho kuivuu, kasvillisuus muuttuu punertavan ruskeaksi, maata peittää ohut pölyhuntu ja taivas on pilvinen. Se on myös kausi, jolloin viljelijät polttavat pensaikkoa.
Äärimmäiset kohdat
Tämä on luettelo Beninin äärimmäisistä kohdista, jotka ovat kauimpana pohjoisessa, etelässä, idässä ja lännessä.
Ada (Ohio)
thumb|[[State highway|State Route 235 kulkee Adan halki.]] thumb|Adan sijainti Ohiossa. Ada on kylä Hardinin piirikunnassa Ohiossa Yhdysvalloissa. Kylän asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 952.
Kylän pinta-ala on 4,8 km². Sen asukastiheys on 1 151,6 /km².
Kylän asukkaista oli vuonna 2000 alle 18-vuotiaita 13,9 %, 18-24-vuotiaita 48,6 %, 25-44-vuotiaita 18,0 %, 45-64-vuotiaita 12,5 % ja yli 64-vuotiaita 7,1 %. Mediaani-ikä oli 22 vuotta.
Gorgot
pienoiskuva|Medusa, [[Caravaggio, noin 1592–1600.]] Gorgot (, 'kauhistuttavat') olivat kreikkalaisessa mytologiassa naispuolisia hirviöitä, joilla oli terävät hampaat ja hiuksinaan käärmeitä. Se, joka katsoi niitä suoraan silmiin, muuttui kiveksi.
Antiikin taiteessa gorgot kuvattiin kasvoiltaan groteskipiirteisiksi naisiksi, joilla saattoi olla kultaiset siivet, karjun torahampaat ja metalliset raatelukynnet. Homeros puhuu ainoastaan yhdestä gorgosta, jonka pää on Athenen kilvessä. Myös Agamemnonin kilvessä oli kuvattuna Gorgon pää, joka oli varsin suosittu aihe antiikin aikana. Gorgoa esittävää apotropaaista eli pahan karkottamiseen käytettyä symbolia kutsutaan gorgoneioniksi.
Hesiodos kasvattaa gorgojen lukumäärän kolmeen – Stheino (voimakas), Euryale (pitkäaskelinen) ja Medusa (kuningatar) – ja kertoo heidän olevan Forkyksen ja Keton tyttäriä. Heidän kotinsa oli läntisen meren kauimmalla laidalla — myöhempien kirjoittajien mukaan Libyassa. Apollodoros tukee Hesiodosta siinä, että ainoastaan Medusa oli kuolevainen mutta kaksi muuta sisarta olivat kuolemattomia. Hänen kuvauksensa mukaan kaikki gorgot olivat käärmehiuksisia, ja jos keneen tahansa heistä katsoikin, muuttui kiveksi.
Euripideen näytelmässä Gorgo mainitaan Gaian synnyttämäksi hirviöksi, joka luotiin auttamaan titaaneja taistelussa Olympoksen jumalia vastaan mutta jonka Athene surmasi.
Ovidiuksen mukaan ainoastaan Medusalla oli käärmeitä hiuksinaan Athenen kirottua hänet. Medusa oli maannut tämän temppelissä Poseidonin kanssa, joka oli himoinnut Medusaa tämän kultaisten hiusten takia, ja siksi Athene muutti tämän kultaiset kutrit käärmeiksi.
Perseus ja Medusa
Serifoksen kuningas Polydektes lähetti Perseuksen noutamaan Medusan päätä häälahjaksi Hippodameialle. Perseus sai Athenelta kiiltävän kilven, jonka avulla hän voisi katsoa Medusaa kivettymättä itse, Hermes antoi sirpin ja nymfit varustivat hänet siivekkäillä sandaaleilla, laukulla ja Haadeen näkymättömäksi tekevällä kypärällä.
Perseus etsi gorgoja katsellen kilpensä heijastuksen kautta ja tapasi heidät nukkumasta. Nopeasti hän leikkasi Medusan pään irti, ja haavasta nousivat jättiläinen Khrysaor ja lentävä hevonen Pegasos. Jäljelle jääneet gorgot aloittivat raivoisan takaa-ajon, mutta Perseuksen onnistui paeta kypäränsä avulla. Mukaansa ottaman Medusan pään hän antoi Athenelle, joka asetti sen aigiiseensa, eräänlaiseen kilpeen.
Wrocławin jäätikköjokilaakso
250px|pienoiskuva|Sijainti Puolan kartalla. Wrocławin jäätikköjokilaakso on fysikaalis-maantieteellinen mesoalue Puolassa ja osa Sleesian alankoa. Se on yli 100 kilometrin mittainen, 10–12 kilometriä leveä ja 1 220 neliökilometrin laajuinen jäätikköjokilaakso. Wrocławin jäätikköjokilaakso sijaitsee Oderin jokilaakson keskikohdassa ja ulottuu siinä sen kapenemiskohdasta Krapkowicen alapuolella Racibórzin laakson rajalla aina Lubiążin ja Malczycen kohdalle Wrocławin alapuolella. Jäätikköjokilaakso koostuu pleistoseenikautisesta alluviaalisesta ja holoseenikautisesta hiekkaisesta jokisedimentistä. Alueelle on perustettu lukuisia luonnonsuojelualueita. Opolen läheisyydessä laaksossa on liitukiveä, jota louhitaan sieltä sementtiteollisuuden tarpeisiin. Oderin jokilaakso on historiallisesti ollut tärkeä kulkureitti, johon syntyi keskiajalla useita kaupunkeja (esimerkiksi Opole, Wrocław, Brzeg, Brzeg Dolny ja Oława).
The City (täsmennyssivu)
The City voi tarkoittaa:
Vadim Fadejev
Vadim Ivanovitš Fadejev (25. joulukuuta 1917 – 5. toukokuuta 1943) oli neuvostoliittolainen taistelulentäjä ja hävittäjä-ässä. Kapteenin sotilasarvoisena hän taisteli 16. GIAP:ssa, lentäjätovereinaan muun muassa Aleksandr Pokryškin sekä Grigori Retškalov. Fadejev lensi aluksi I-16-konetyypillä sekä sittemmin Curtiss P-40 Kittyhawkilla ja P-39 Airacobralla. Fadejev kaatui vuonna 1943 saksalaisten Me 109 -parvea vastaan taistellessaan. Hän saavutti Neuvostoliiton sankarin arvon kaatumisensa jälkeen. Matalahyökkäyksistään tunnetun Fadejevin kutsutunnus ja lempinimi oli Boroda eli Parta. Fadejev saavutti vähintään 20 (17+3) pudotusta ja toimi lentueen päällikkönä 16. GIAP:ssa. Lisäksi hän aiheutti vastustajalle, Natsi-Saksan Wehrmachtille suurta tuhoa maataistelulennoillaan, tuhoamalla useita sen ajoneuvoja.
Rimantas Norvila
pienoiskuva Rimantas Norvila (s. 2. joulukuuta 1957) on liettualainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Kaunasin arkkihiippakuntaan 24. helmikuuta 1991 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Castrumin titulaaripiispaksi 28. toukokuuta 1997. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Sigitas Tamkevičius, jota avustivat Audrys Juozas Bačkis ja Vladas Michelevičius.
Norvila sai nimityksen Vilkaviškisin hiippakunnan piispaksi 5. tammikuuta 2002.
Krist Novoselic
Krist Anthony Novoselic (s. 16. toukokuuta 1965) on yhdysvaltalainen rockmuusikko. Hän syntyi Comptonissa, Kaliforniassa. Hänen vanhempansa olivat Kroatiasta peräisin olevia maahanmuuttajia. 2,01 metriä pitkä Novoselic tunnetaan parhaiten Nirvana-yhtyeen basistina ja perustajajäsenenä. Nykyään hän soittaa punk-yhtyeessä Flipper, jossa hän on soittanut vuodesta 2006 lähtien.
Lyhyt elämäkerta
Nirvanan hajoamisen jälkeen Novoselic soitti duossa nimeltään Sweet 75, joka julkaisi vuonna 1997 yhden albumin ennen hajoamistaan.
Vuonna 2016 perustetun Giants in the Trees -yhtyeensä kanssa Noviselic on julkaissut yhden albumin ja vuonna 2019 kokoaa toista. Tämä on hänen viides yhtyeensä Nirvanan jälkeen.
Mielikuvitusmaailma
Mielikuvitusmaailman neurologinen selitysmalli
Ihmiset pohtivat menneitä ja tulevia tapahtumia suuren osan valveajastaan omissa maailmoissaan. Tämä antaa mahdollisuuden käsitellä ongelmia, vaaroja ja mahdollisuuksia nopeasti ja turvallisesti. Mielikuvitusmaailma käyttää samoja aivojen rakenteita kuin havaitseminen ja toimintakin. Mielikuvituksessa havaitaan ja ohjataan ulkomaailman sijaan sisäisesti simuloitua maailmaa kuten unissa.
Mielikuvitusmaailman rakenteet liittyvät arkitodellisuuteen. Ulkomaailman rakenteet heijastuvat neuronipopulaatioiden välisten assosiaatioita välittävien synapsien voimakkuuksiin. Synapsit tallentavat assosiaatiot samalla kun pre- ja postsynaptiset neuronit koodaavat nykyhetkeä. Aivojen sisäinen simulaatio ei voi olla jatkuvasti irrallaan nykyhetkestä. Ympäristön havainnointiin ja oppimiseen tarvitaan tallennus ja palautus. Samalla havaitaan nykytilaa ja opitaan maailmassa vallitsevia lainalaisuuksia. Palautuksen aikana käytetään näitä sääntöjä kuvitteellisen sisäisen maailman simulointiin ja samalla testataan ajatuksissa sitä mitä on opittu.
Kun mielikuvitusmaailmassa on tehty suunnitelma, se pitää toteuttaa. Samalla selviää toimiiko suunnitelmat ympäröivässä todellisuudessa. Tuvitumakkeet toimivat välittäjinä sisäisen ja ulkoisen maailman välillä. Ne inhiboivat talamuksen kautta assosiaatiota simulaatiomaailman ja välittömän toiminnan välillä kunnes löytyy sopiva toimintamalli. Sisäisen simulaation mielikuvituksessa on mallinnettava tulevaa toimintaa ja mielikuvituksen on edettävä nopeammin ajattelussa kuin toteutuksessa, sillä ajattelun pitää tapahtua viimeistään toteutuksen aikana.
Mielikuvitusmaailma kasvatuksessa
Vygotskyn (1982) mukaan lapsen ajattelu kehittyy mielikuvituksen avulla. Aluksi ajattelu on esiälyllistä, aisteihin ja kokemuksiin perustuvaa, ongelmien ratkaisu tapahtuu mielikuvitusmaailmassa eikä kielellä ole juuri merkitystä ajattelun välineenä. Sitten korostuu lapsen kokemukset kehostaan ja ympäröivistä esineistä. Mielikuvitusmaailmassaan lapsi oppii ratkomaan ongelmia ulkoisten merkkien tai operaatioiden kautta. Lopulta ajattelu muuttuu sisäiseksi tapahtumaksi, jolloin asiat hallitaan ilman ulkoista apua ja muisti toimii hyvänä apuna. Lapsen oppiessa puhumaan hänen konkreettisiin kokemuksiin, tuntemuksiin ja mielikuviin pohjautuva ajattelu vähitellen muuttuu. Selkeä, jäsentynyt kasvuympäristö auttaa lapsen kielen ajattelun kehittymistä eriytyneemmäksi, sosiaalisemmaksi ja realistisemmaksi. Kehityksen myötä kielestä tulee mielikuvituksen rinnalle ajattelun väline.
Ihmisen kyky simulointiin, siis tulevaisuuden ennakointiin (vrt. "isän ja äidin" tai metsästyksen leikkiminen), on ollut yksi hänen keinoistaan selvitä evoluutiossa eläimiä paremmin. Varhaiskasvatuksessa korostetaankin lapsen mielikuvitusmaailman kehittämistä. Ihmisestä pitää kasvaa luova ja kekseliäs. Vaikka tämä vaatii kuvittelemisen, keksimisen, uusien ajatusten ja ratkaisujen tuottamisen taitoa, tietäminen ja tunnistaminen korostuvat kuitenkin opetuksessa. Joskus pidetään jopa haitallisena sitä, että lapsen kuvittelukykyä harjoitetaan. Uskotaan, että lapsi sekoittaa mielikuvitusmaailman ja todellisuuden keskenään. Näin ei ole. Leikin tutkimuksesta käy ilmi, että ne säilyvät erillisinä lapsen mielessä, vaikka ne leikeissä solmiutuvatkin toisiinsa.
Suikan seisake
Suikan seisake on lakkautettu seisake Ruskealan kunnassa Venäjän Karjalassa entisellä Viipuri–Joensuu-radalla. Se avattiin 16. huhtikuuta 1935 ja lakkautettiin syyskuussa 1944.
MD5Sum
MD5Sum on tietokoneohjelma, joka laskee tiedostoista 128-bittisen MD5-tiivisteen, joka ilmoitetaan 32-merkkisenä heksalukuna. Sen avulla voidaan tarkastaa ladattujen tiedostojen, esimerkiksi ISO-levykuvatiedostojen virheettömyys ennen niiden polttamista CD-levylle.
Yleistä
MD5sum joko tarkastaa tiedoston tarkistussummaa vastaan tai luo tiedostosta tarkistussumman. Tiedoston virheettömyyden tarkistusta varten käyttäjällä täytyy olla myös tiedoston tekijän laskema tarkistusluku, joka löytyy yleensä samasta paikasta kuin ladattava tiedosto, usein MD5SUM-nimisessä tiedostossa. MD5-algoritmia vastaan on viime vuosina kehitetty hyökkäyksiä, eikä sitä voi pitää enää kryptografisesti luotettavana. Se soveltuu kuitenkin edelleen tiedonsiirrossa sattuneiden virheiden havaitsemiseen.
Käyttö UNIX- ja Windows-ympäristöissä
Ohjelmaa käytetään yleensä komentoriviltä, esim. Windows-ympäristöissä cmd.exe: md5sum -b tiedostonnimi.iso
Tällä käskyllä md5sum luo ja tulostaa tarkistussumman, jota voi vertailla tekijän laskemaan. Jos näissä kahdessa on eroa, on tarkasteltavana oleva tiedosto viallinen. Algoritmin ansiosta jo pieni muutos tiedostossa muuttaa tarkastussumman täysin toiseksi, eikä ero jää yhden kirjaimen eroon tarkistuslukujen välillä.
Tässä verrattiin Debianin asennustiedoston netistall.iso md5sum:aa tiedostossa olevaan.
Ada (Oklahoma)
pienoiskuva|Pontotocin piirikunnan oikeustalo Adassa. pienoiskuva|Adan sijainti Oklahomassa. Ada on Pontotocin piirikunnan pääkaupunki Oklahomassa, Yhdysvalloissa. Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 16 810. Sen pinta-ala on 51,1 neliökilometriä. Kaupungin asukkaista 21 prosenttia asui köyhyysrajan alapuolella.
Kaupunki on Tree City USA -kampanjan jäsen.
Odessan alue
Odessan alue on hallinnollinen alue Lounais-Ukrainassa, Mustanmeren äärellä. Sen pääkaupunki on Odessa, jossa asuu 40 % alueen väestöstä. Alueen pinta-ala on 33 300 neliökilometriä. Alueen väkiluku oli vuoden 2021 alussa 2 368 107, joka vastasi 5,7 prosenttia vapaan Ukrainan väestöstä. Edellä vapaan Ukrainan väkilukuun ei ole sisällytetty Venäjän vuodesta 2014 miehittämää Krimin niemimaata eikä Venäjän tukemien nukkehallintojen hallitsemaa osaa kahdesta Ukrainan itäisestä alueesta; näiden piirissä asui tuolloin yli viisi prosenttia Ukrainan väestöstä.
Alueen maantieteellinen ulottuvuus pohjois–eteläsuunnassa on noin 330 kilometriä ja itä–länsisuunnassa 230 kilometriä. Alue rajoittuu etelässä Tonavan toiselle puolelle jäävään Romaniaan, lännessä Moldovaan, pohjoisessa Vinnytsjan ja Kirovohradin alueet, idässä Mykolajivin alue ja kaakossa Mustameri.
Alue on perustettu 27. heinäkuuta 1932 silloiseen Neuvosto-Ukrainaan.
Hallinnollinen jako
thumb|230px|Odessan alueen kartta. Alueen suurimmat kaupungit olivat (2021): Odessa (1 015 826 as.), Izmajil (70 731 as.), Tšornomorsk (aiempi Illitšivsk; 58 524 as.), Bilhorod-Dnistrovskyi (48 197 as.), Podilsk (39 662 as.) ja Južne (32 745 as.). Kooltaan 10 000–30 000 asukkaan kaupunkeja tai taajamia ovat myös: Kilija (19 116 as.), Balta (18 079 as.), Reni (18 011 as.), Rozdilna (17 593 as.), Bolhrad (14 962 as.), Artsyz (14 486 as.), Velykodolynske (ktt, 13 972 as.), Biljajivka (12 477 as.), Ovidiopol (11 572 as.), Tatarbunary (10 933 as.) ja Teplodar (10 081 as.).
Sigma Sagittarii
Sigma Sagittarii (σ Sgr / σ Sagittarii) eli Nunki on Jousimiehen tähdistön toiseksi kirkkain tähti. Sinisen Nunkin näennäinen kirkkaus on 2,05 ja spektriluokka B2,5V. Tähden etäisyys on 224 ± 14 valovuotta. Tähdellä on seuralainen, Sigma Sagittarii B eli Nunki B, 5,2 kaarisekunnin päässä. Nunki B loistaa meille kirkkaudella 9,2. Tähden väri-indeksi on -0,22. Tähden lämpötila on noin 22000 kelviniä, läpimitta 5,6 Auringon läpimittaa ja massa 14 aurinkoa.
GP3 Italian Grand Prix 2017
GP3 Italian Grand Prix 2017 oli GP3-kauden 2017 kuudes osakilpailu, joka ajettiin 2.–3. syyskuuta Monzan moottoriradalla Italiassa.
Aika-ajo
Aika-ajosessio peruutettiin sateen vuoksi, ja näin ollen harjoitusten tulokset määrittivät lähtöjärjestyksen. Nirei Fukuzumi otti uransa ensimmäisen GP3-paalupaikan. Toiseen ruutuun ajoi George Russell, kolmanteen Anthoine Hubert ja neljänteen Jack Aitken. Kilpailun voitti ART Grand Prix’n George Russell. Toinen kilpailu peruttiin, koska sade siirsi ensimmäisen kilpailun ajankohtaa seuraavalle päivälle.
Harold McNair
Harold McNair (5. marraskuuta 1931 Kingston – 7. maaliskuuta 1971 Lontoo) oli jamaikalaissyntyinen huilisti ja saksofonisti. Hän aloitti uransa calypsomuusikkona kotimaassaan ja jatkoi sitä Bahamalla. 1950-luvun lopussa hän suuntasi Yhdysvaltoihin ja sitten Eurooppaan. McNair soitti muiden muassa Kenny Clarken ja Quincy Jonesin kanssa ja johti myös omaa yhtyettään. Hän tuli lopulta tunnetummaksi huilun kuin saksofonin soittajana. Hän soitti myös muuta musiikkia kuin jazzia muun muassa yhtyeessä Collective Consciousness Society (CCS).
1960-luvun puolestavälistä McNairin pääpaikka oli Lontoo, jossa hän kuoli keuhkosyöpään 39 vuoden iässä.
Irma Koskimies
Irma Koskimiehen vanhemmat olivat seminaarin musiikinlehtori Ivar Eliel Koskimies, vuoteen 1906 Forsman (1873–1929) ja Hildur Sandström.
Vera Gebuhr
Vera Gebuhr (15. toukokuuta 1916 Odense – 22. joulukuuta 2014 ) oli tanskalainen näyttelijä. Hän esiintyi yli 60 elokuvassa.
Outi Vapaavuori
Outi Maria Inkeri Vapaavuori (o.s. Laitinen, ent. Laitinen-Vapaavuori; s. ) on suomalainen eläinlääkäri ja Helsingin yliopiston eläinlääketieteellisen tiedekunnan pieneläinkirurgian professori.
Laitinen valmistui Eläinlääketieteellisestä korkeakoulusta eläinlääkäriksi (ELL) vuonna 1985, pieneläinsairauksien erikoiseläinlääkäriksi 1990 ja eläinlääketieteen tohtoriksi vuonna 1994. Hän suoritti lisäksi Diplomate of European College of Veterinary Surgeons -tutkinnon (Versailles, Ranska). Hän oli Helsingin yliopiston eläinlääketieteen kirurgian dosentti 2002–2007.
Laitinen työskenteli Eläinlääketieteellisen korkeakoulun, sittemmin Helsingin yliopiston eläinlääkärinä vuosina 1985–1999. Hän toimi Vantaalla Tikkurilan eläinlääkäriaseman eläinlääkärinä vuosina 1991–2000. Tästä ajasta hän teki useamman vuoden ajan tutkimustyötä Yhdysvalloissa ensin Michiganin valtionyliopistossa (1995–1996) ja vähän myöhemmin Pennsylvanian yliopistossa (1998–1999). Suunnittelijana hän valmisteli Helsingin yliopiston eläintieteellisen tiedekunnan siirtoa Viikkiin (2000–2001) ja johti yliopistollista eläinsairaalaa (2002–2006). Outi Vapaavuori toimi seuraavaksi saman tiedekunnan kliinisenä opettajana (2007). Pieneläinkirurgian professorina hän on toiminut vuodesta 2008. Vapaavuoren tieteellinen tuotanto käsitti vuoden 2014 loppupuoleen mennessä noin 60 tieteellistä julkaisua.
Hänen puolisonsa on Helsingin pormestari, oikeustieteen kandidaatti Jan Vapaavuori (2005–).
Perttula (Nurmijärvi)
pienoiskuva|Perttulan kioski Lopentien varrella. Perttula on kylä, joka sijaitsee Nurmijärvellä. Kylästä on matkaa kirkonkylälle noin seitsemän kilometriä ja Klaukkalaan noin kahdeksan kilometriä. Kylän halkaisee kahteen osaan Lopentie, joka kuuluu kunnan vilkkaimmin liikennöityihin tiestöihin. Kylällä on aktiivista harrastustoimintaa: mm. paikallinen Nuorisoseura järjestää lapsille sählyvuoroja, ratsastusyritykset tarjoavat erilaisia hevosiin liittyviä palveluita. Perttulassa on myös vapaaehtoinen palokunta, jossa on nuorille oma ryhmä (10-vuotiaista ylöspäin). Se toimii aktiivisesti kouluaikoina keskiviikkoiltaisin kello 18–20.
Tree City USA
Tree City USA (suom. Puukaupunki Yhdysvallat) on puiden istutus- ja huolehtimisohjelma. Kampanjaa sponsoroi Puun päivä -tapahtuman rahasto. Ohjelmaan on liittynyt satoja kaupunkeja sekä kyliä ympäri Yhdysvaltoja.
Perttula (Nurmijärvi)
Perttula on elinkeinorakenteeltaan maatalouteen keskittynyt, maiseman muodostavatkin kumpuilevat peltoalueet. Perttulan, Uotilan ja Numlahden välissä sijaitsi aikoinaan nyttemmin pelloksi kuivatettu Kuhajärvi, jota 1830–1850-luvuilla kuivatettiin ensin osittain, sitten 1920–1940-luvuilla kokonaan.
Perttulassa sijaitsee Suomen sisällissodan aikaisen Perttulan teloitusten yhteydessä surmattujen punaisten ja punaisiksi epäiltyjen joukkohauta muistomerkillä merkittynä.
Suomalainen säveltäjä Bernhard Henrik Crusell vietti osan lapsuudestaan Perttulassa.
Kusti Sala
Kustaa (Kusti) Adolf Sala (synt. Granqvist, 10. marraskuuta 1875 Suomusjärvi – 24. kesäkuuta 1943 Tampere) oli suomalainen näyttelijä, joka oli yksi Tampereen Työväen Teatterin perustajista. TTT:n ”Grand old maniksi” luonnehdittu Sala näytteli sen riveissä koko aikuisikänsä päätyönsä ohella. Varsinaisena ammattinaan Sala työskenteli lämmittäjänä Johanneksen kansakoulussa. Jo ennen teatterin perustamista Sala oli kuulunut Tampereen työväenyhdistyksen näytelmäseuraan. Nuorena hän niitti mainetta pääosien tulkitsijana eritoten Ludvig Holbergin ja Molièren näytelmissä.
Moniälykkyysteoria
Moniälykkyysteoria on teoria, jonka mukaan ihmisen kykyä toimia älykkäästi erilaisissa tilanteissa ei voi selittää yhden yleisen älykkyyden avulla, vaan käytössä on useita eri tehtäviin erikoistuneita ja pitkälti toisistaan riippumattomia älykkyyksiä.
Teorian historia
Teorian luoja Howard Gardner on koulutukseltaan neuropsykologi, joten hän tarkkaili erityisesti aivovamman saaneita aikuisia. Gardner kiinnitti huomiota erääseen potilaaseen, joka oli menettänyt aivovaurion myötä kielelliset kykynsä mutta soitto- ja laulutaito olivat yhä jäljellä. Tämän pohjalta Gardner loi vuonna 1983 moniälykkyydestä teorian, jonka mukaan äly jakaantuu seitsemään erilaiseen ja itsenäiseen älykkyyden lajiin. Älykkyys yhdessä älykkyyden lajissa ei kuitenkaan takaa eikä estä lahjakkuutta toisessa älykkyyden lajissa, sillä jokaisella älyn eri muodolla on erilainen ja oma hermostollinen perustansa. Moniälykkyysteoriansa Gardner kehitti kritisoidakseen tuolloin hänen mielestään liian vallitsevaan asemaan nostettujen älykkyystestien käyttöä. Gardnerin mukaan yksi luku, testin tuottama älykkyysosamäärä, saattaa toki ennustaa oppilaiden selviytymistä kouluaineissa, mutta on pohjaltaan liian kapea ennustaakseen menestymistä myöhemmin elämässä.
Älykkyyden määritelmä
Gardner määrittelee älykkyyden toisaalta ihmisen hermojärjestelmän tiedonkäsittelykapasiteetin, toisaalta kulloistenkin kulttuuristen käytänteiden ja arvostusten kautta. Älykkyys on biopsykologinen informaation käsittelyn kyky, jota voi käyttää kyseisessä kulttuurissa arvostetuilla tavoilla ongelmien ratkomiseksi ja tuotteiden luomiseksi. Gardner nimesi kahdeksan kriteeriä sen arvioimiseksi, mitä voi kutsua moniälykkyysteorian mukaiseksi älykkyydeksi. Näitä ovat mm. aivovauriotapauksissa ja psykometrisissä mittauksissa ilmenevät ihmisen hermojärjestelmästä johtuvat ilmiöt sekä kulttuuriset symbolijärjestelmät. Vaikka älykkyydet näin liittyvätkin kulttuurisiin käytänteisiin, ne ovat eri asia kuin kulttuurin ala. Niinpä esimerkiksi musiikkialalla työskennellessä tarvitaan muitakin älykkyyksiä kuin musiikillista älykkyyttä.
1. Kielellinen älykkyys
Kielellisesti älykkäällä on taito tuottaa virheetöntä ja ymmärrettävää kieltä sujuvasti ja monimuotoisesti. Hän osaa ilmaista itseään ja tunteitaan sanoilla, ja hän ymmärtää muiden viesteistä kielellisiä vivahteita. Yleensä kielellisesti älykäs ihminen pitää sanoilla leikkimisestä ja vivahteikkaan kielen tuottamisesta. Älykkyysosamäärän kannalta kielellinen älykkyys on erittäin tärkeää, sillä siinä tieto on suurimmilta osin kirjallisessa muodossa, vaikka osaamistaan täytyy kyetä ilmaisemaan myös kirjallisesti. Kielellinen lahjakkuus voidaan jakaa suulliseen- ja kirjalliseen ilmaisuun sekä ymmärtämiseen. Vaurio Brocan alueella voi heikentää ihmisen kykyä ilmaista itseään selkeästi, vaikkei henkilö olisikaan menettänyt puhekykyään.
thumb|180px|Mozart oli [[lapsinero, sillä hän oli jo lapsena musiikillisesti erittäin älykäs. Kuvassa Mozart on 5-vuotias.]]
2. Matemaattis-looginen älykkyys
Matemaattis-looginen älykkyys ei tarkoita pelkkää laskutaitoa, vaan laajemmin kykyä loogiseen ongelman ratkaisuun. Tällä tavoin lahjakas nauttii yleensä myös johdonmukaisuudesta ja pyrkii hahmottamaan millaisia loogisia rakenteita ja malleja todellisuudessa esiintyy. Matemaattis-loogisesti älykäs henkilö voi usein käsitellä suuriakin lukuja päässään. Tämä ominaisuus on jossain määrin edellytys hyvälle päättelytaidolle. Tunnetuin esimerkki lienee Albert Einstein, joka suorastaan lumoutui laskemisesta ja matemaattisten mallien luomisesta. Matemaattis-loogista kykyä tarvitaan arjessakin, kun pitää esimerkiksi perustella kantansa väittelyssä. Matemaattis-loogiseen älykkyyteen ei tarvitse verbaalista älykkyyttä nimeksikään. Verbalistiikkaa tarvitaan vasta silloin, kun ratkaisua yritetään selittää muille.
3. Musiikillinen älykkyys
Musiikillisesti älykäs ihminen muistaa helposti melodioita sekä kappaleita. Hän kuulee musiikissa paljon erilaisia vivahteita ja mm. erottaa tarkasti eri instrumenttien stemmat. Hän nauttii musiikista muita enemmän ja pystyy ilmaisemaan musiikilla itseään. Luultavasti hän kiinnittää muiden puheessa huomiota sen musiikillisiin elementteihin, äänen korkeuteen ja rytmiin. Hän saattaa myös opetella puhelinnumeroita sekä sanalistoja rytmittämällä niitä. Musiikin säveltäminen ja esittäminen voidaan paikantaa aivoissa. Esimerkiksi autistiset lapset, jotka eivät pysty kommunikoimaan kielellisesti, voivat taas menestyä musiikkiesityksissä erityisen hyvin.
4. Avaruudellinen ja visuaalinen älykkyys
Tällainen ihminen pystyy hahmottamaan hyvin tiloja, ja hänellä on erittäin hyvä suuntavaisto. Hänen on helppo lukea karttaa, ja hän oppii helposti peruuttamaan peräkärryllistäkin autoa. Hän saattaa ilmaista itseään esimerkiksi piirtämällä tai valokuvaamalla. Visuaalisesti älykäs henkilö hahmottaa esineet eri asennoissa, erottaa värejä ja muotoja, näkee eri osien väliset suhteet ja tajuaa olennaiset piirteet jostakin geometrisesta, figuratiivisesta tai plastisesta rakenteesta. Visuaalinen älykkyys sijaitsee oikeassa aivolohkossa. Oikean aivopuoliskon vaurioissa on voitu tutkia, miten tutunkin hahmon tunnistaminen on osoittautunut mahdottomaksi, vaikka henkilö näkee kohteen tarkkarajaisesti. Henkilön on esimerkiksi ollut lähes mahdotonta piirtää näkemäänsä yksinkertaista kuviota.
5. Liikunnallinen älykkyys
Liikunnallisesti älykäs kykenee hallitsemaan omia asentojaan, liikkeitään ja kehoaan hyvin, nauttii liikkumisesta sekä ilmaisee itseään liikkeen, ryhdin, tanssin ynnä muun avulla. Kyseessä on lahjakkuus, joka liittyy ketteryyteen, tasapainoon ja notkeuteen. Näihin asioihin liikunnallisesti älykäs henkilö kiinnittää huomiota myös muissa ja hän osaa tulkita kehon kieltä.
6. Intrapsyykkinen älykkyys
Intrapsyykkinen älykkyys on kykyä ymmärtää itseään syvällisesti: Henkilö pystyy käsittelemään omia heikkouksiaan ja vahvuuksia realistisesti. Tällä tavalla älykäs osaa analysoida myös motiivejaan ja on valmis näkemään vaivaa itsetuntemuksensa kehittämiseksi. Tämän lajin älykkyyttä tarvitaan myös silloin, kun yritämme selvittää omia tunteitamme ja ristiriitojamme. Intrapsyykkisesti älykäs henkilö on pohtija, jolle totuus on mukavuutta tärkeämpää. Heikosti intrapersoonalliset ihmiset eivät pysty näkemään itseään yksilönä vaan ainoastaan osana ympäristöä.
7. Interpsyykkinen älykkyys
Interpsyykkinen älykkyys on kykyä olla toisten kanssa vuorovaikutuksessa. Tätä kutsutaan myös sosiaaliseksi lahjakkuudeksi, taidoksi tulla ihmisten kanssa hyvin toimeen. Interpersoonallisesti lahjakas henkilö kykenee aistimaan toisten ihmisten mielenmuutokset, jännitykset, motivaatiot ja aikomukset. Interpsyykkisesti lahjakas viihtyy usein ryhmissä ja on taitava tekemään yhteistyötä. Hän saa usein myös muutkin viihtymään ja sosiaaliset tilanteet sujumaan. Hänen on helppo eläytyä muiden asemaan ja ymmärtää heitä. Sosiaalinen älykkyys voi monella alalla viedä omistajansa hyvin korkealle yhteiskunnan hierarkiassa. Kyseinen älykkyys sijaitsee aivojemme etulohkossa. Jos alue tuhoutuu tai tuhotaan esimerkiksi lobotomialla, samalla tuhoutuu ihmisen persoonallisuus ja hänen kykynsä olla toisten kanssa vuorovaikutuksessa.
Kahdeksas älykkyyden muoto
Myöhemmin Gardner on lisännyt listaansa vielä kahdeksannen älykkyyden muodon, luonnon ymmärtämisen kyvyn. Se ei kuulunut alkuperäiseen listaan, mutta hän on taipunut pitämään ympäristön tarkkailua ja ymmärtämistä evolutiivisesti tärkeänä: Eloon jäämiseksi on välttämätöntä erottaa hyödylliset ja vaaralliset eläin- sekä kasvilajit toisistaan. Luonnon suhteen älykäs nykyihminen osaa ja haluaa tarkkailla luontoa sekä muistaa esimerkiksi kasvien ja eläinten nimiä. Hänestä saattaa tulla luonnontutkija, eläinlääkäri, puutarhuri tai maanviljelijä. Lisäksi Gardnerin mukaan nykyihminen saattaa hyödyntää tämän älykkyyden piiriin kuuluvia lajintunnistamisen mekanismeja tunnistaessaan esimerkiksi automerkkejä tai taidetyylejä.
Kritiikki
Gardnerin teorian kritisoijat huomauttavat, ettei Gardnerilla ole täsmällisiä perusteita sille, milloin jokin asia on oma älykkyyden lajinsa. Ei esimerkiksi tunneta aivovauriota, jonka seurauksena kyky tarkkailla luontoa katoaisi. Ero taidon, lahjakkuuden ja älykkyyden käsitteiden välillä tuntuisi teoriassa toisinaan hämärtyvän, varsinkin kun Gardner on pohtinut, pitäisikö lahjakkuusluetteloon lisätä niin sanottu eksistentiaalinen kyky eli taito pohtia filosofisia asioita. Toisten kriitikkojen mukaan älykkyyksiä voisi lisätä vielä paljon enemmänkin. Voitaisiin puhua esimerkiksi seksuaalisesta älykkyydestä.
Gardnerin väite täysin erillisistä älykkyyksistä on torjuttu laajasti älykkyystutkijoiden keskuudessa. Esimerkiksi Beth A. Visserin ja kumppaneiden tutkimuksen (2006) mukaan suurin osa Gardnerin erillisiksi väittämistä älykkyyksistä korreloi keskenään yleisälykkyysteorian mukaisesti.
Gardnerin teorian pohjalta tehtyjä ensimmäisiä testejä on jo olemassa, mutta niissä on vielä paljon kehittelemistä. Monet työnantajat ovat kuitenkin kiinnostuneita Gardnerin älykkyysmallista. Jos työhön otto suoritettaisiin perinteisesti älykkyystestiä painottaen, työtiimistä voi tulla kohtuuttoman yksipuolisesti loogis-matemaattinen. Parempana vaihtoehtona on monipuolinen tiimi, jossa ihmisten erilaiset älykkyydet täydentävät toisiaan.
Älykkyydet eri kulttuureissa
Gardnerin mukaan länsimainen kulttuuri suosii kielellisiä ja loogis-matemaattisia kykyjä, kun taas joissakin kulttuureissa saattavat korostua liikunnalliset tai sosiaaliset kyvyt. Garderin kuvaamien kykyjen mittaaminen vaatii enemmän kuin varsinaisia testitehtäviä; ihmisiä on tarkkailtava erilaisissa tilanteissa perinteisten älykkyystehtävien lisäksi.
Mikeli
Mikeli oli juhla, jota vietettiin muinaisessa Latviassa 22. syyskuuta - 24. syyskuuta dzelzs nedelan eli "rautaviikon" aikana. Juhla oli pyhitetty Mikelis- ja Jumis-jumalille.
Juhlaa vietettiin sadonkorjuukauden lopussa, sen jälkeen kun Jumisin ruokalahja oli vastaanotettu.
Juhlan ensimmäisenä päivänä suoritetaan "Jumisin kiinnisaaminen" -rituaali. Jumisin, mitä edusti kaksipäinen viljankorsi,sanottiin olevan piilossa vielä korjaamattomien viljapeltojen joukossa. Tämä viimeinen korsi säästetään viimeiseen asti, minkä tarkoituksena on miellyttää Jumisia, jotta hän palaisi takaisin seuraavana keväänä. Nämä viimeiset korret sidotaan erityisellä punoksella ja sijoitetaan latoon, erilleen muusta sadosta. Korsia käytetään sitten talven aikana sairaan karjan parantamiseen. Iltajuhlan aikana syödään kanaa.
Toisena päivänä juhlittiin ja syötiin.
Kolmantena päivänä olivat markkinat ja ainoa päivä, jolloin miehet kosivat vaimoehdokkaitaan.
Ypykkävaara
Ypykkävaara on kylä Kuhmon kunnassa Kainuussa. Nimen ypykkä-osa tarkoittaa lehmää. Kylä sijaitsee kantatien 89 varrella, noin 25 kilometriä länteen Vartiuksesta. Kylän laidalla sijaitsee Ypykkävaaran rautatieasema, jota käytetään pääasiassa puutavaran kuormaukseen.
Komu
Komu voi viitata seuraaviin:
Grimmin veljekset
thumb|Wilhelm Grimm (vasemmalla) ja Jacob Grimm [[Elisabeth Jerichau-Baumannin vuoden 1855 maalauksessa]] Grimmin veljekset Jacob (4. tammikuuta 1785 Hanau – 20. syyskuuta 1863 Berliini) ja Wilhelm Grimm (24. helmikuuta 1786 Hanau – 16. joulukuuta 1859 Berliini) olivat saksalaisia kielitieteilijöitä ja kulttuurintutkijoita, jotka keräsivät talteen vanhoja satuja ja julkaisivat useita satukokoelmia, joita kutsutaan Grimmin saduiksi. Jacob Grimm oli lisäksi aikansa merkittävimpiä oikeustieteilijöitä.
Ensimmäinen satukokoelma Kinder- und Hausmärchen julkaistiin 1812 ja se sisälsi jopa yli 200 satua. Muutamat kokoelman saduista oli jo sitä ennen tunnettu myös Charles Perrault'n 1600-luvun lopulla kirjoittamina, hieman poikkeavina versioina. Uudempi Grimm-tutkimus on myös tuonut 1970-luvulta alkaen esiin, että suurin osa Grimmien saduista ei olekaan kerätty kansan parista vaan on peräisin aiemmasta kirjallisuudesta. Monet Grimmien käyttämistä satujen kertojista eivät olleet kansan syvistä riveistä peräisin olleita talonpoikia vaan lukutaitoista porvaristoa, jotka kertoivat Grimmeille muista kirjoista lukemiaan satuja.
Alkuperäisissä julkaistuissa muodoissaan sadut ovat hyvin synkkiä ja väkivaltaisia. Nykyään saduista tunnetaankin yleensä vain niiden "Disney-versiot". Alkuperäiset kansansadut olivat kuitenkin vielä Grimmien versioitakin raadollisempia: Grimmit keksivät satukliseen "paha äitipuoli", kun taas kansantarinoissa omat vanhemmat muun muassa myivät Hannun ja Kertun noita-akalle.
Terry Gilliamin Grimmin veljekset -elokuvassa (2005) veljekset "Will" ja "Jake" esiintyvät kiertelevinä huijareina, joita näyttelivät Heath Ledger ja Matt Damon.
Kotimaassaan Grimmin veljekset tunnetaan myös saksan kielen kieliopin ja sanakirjan laatijoina ja Jacob Grimm myös germaanisten kielten Grimmin lain kehittäjänä.
Tunnettuja Grimmin satuja
thumb|[[Syrius Eberle, Grimmin veljesten patsas, 1895. Hanau, Saksa.]]
Stig Bergling
Stig Svante Eugén Bergling (1. maaliskuuta 1937 Tukholma, Ruotsi – 24. tammikuuta 2015 Tukholma) oli ruotsalainen poliisi ja vakooja, joka työskenteli Neuvostoliiton hyväksi. Hänet tuomittiin vuonna 1979 Ruotsissa elinkautiseen vankeuteen vakoilusta. Berglingin ja hänen vaimonsa loikkaus Suomen kautta Neuvostoliittoon lokakuussa 1987 nostatti suuren kohun.
Elämäkerta
Bergling kasvoi Tukholman Östermalmilla ja aloitti vuonna 1958 työuransa poliisina. Hän hakeutui 1969 Ruotsin turvallisuuspoliisin Säpon palvelukseen ja työskenteli tiedusteluyksikössä. Samana vuonna hänet komennettiin tiedustelu-upseeriksi YK:n rauhaturvatehtäviin Kyprokselle, jossa hän työskenteli vuoden ajan. Tuona aikana hän kävi useita kertoja Beirutissa, ja niiden käyntien yhteydessä hänestä tuli GRU:n vakooja. Bergling oli rannikkotykistön reserviupseeri ja hän oli lyhyehkön ajan komennettuna Ruotsin Puolustusvoimien turvallisuusosaston tehtäviin. Eräiden YK-tehtävien yhteydessä hän myi Libanonissa salaisia asiakirjoja GRU:lle. Palattuaan Ruotsiin hän jatkoi vakoilutyötään luovuttamalla tietoja Säpon Ruotsin operaatioista. Pian Säpossa tajuttiin, että jossain oli vuoto. Stig Bergling hakeutui sotilastarkkailijaksi UNTSOn palvelukseen 1973. Pian sen jälkeen hakeutui uudestaan YK:n UNTSOn palvelukseen Field Service Officeriksi Jerusalemiin 1974. Hän sai siirron loppukesällä 1974 Kyprokselle erään suomalaisen FSO:n kanssa UNHCR:n palvelukseen turvallisuusupseerin (FSO) tehtäviin, joiden yhteydessä vakoiluepäilykset alkoivat vahvistua. Mossad pidätti hänet Israelissa 20. maaliskuuta 1979. YK on toistaiseksi vaiennut omista epäilyksistään. UNTSO:n arkistot on supistettu joten arkistotietoja olisi etsittävä YK:n New Yorkin päämajasta.
Bergling tuomittiin vakoilusta elinkautiseen vankeuteen 7. joulukuuta 1979. Vankeutensa aikana Bergling avioitui nuoruutensa tyttöystävän Elisabet Sandbergin kanssa ja siinä yhteydessä muutti nimensä Eugen Sandbergiksi. He olivat seurustelleet vankeusaikana tapahtuneen kirjeenvaihdon avulla. Bergling ehdotti 12. toukokuuta 1980, että hänet vaihdettaisiin Raoul Wallenbergiin, mutta Neuvostoliitto ei vastannut tarjoukseen muutoin kuin ilmoittamalla, että Wallenberg kuoli vankeudessa vuonna 1947.
Loikkaus Suomen kautta Neuvostoliittoon
Kahdeksan vankilavuoden aikana Berglingillä oli ollut useita vankilalomia ja yksi valvomaton loma hänen vaimonsa luona. Ruotsin viranomaiset pitivät Berglingiä kansallisena turvallisuusriskinä olevana henkilönä ja vankilalomiensa aikana Bergling käytti salanimeä Eugen Sandberg.
Vanginvartija saattoi Berglingin 5. lokakuuta vuonna 1987 toimesta tämän vaimon kerrostaloon Tukholman Rinkebyhyn. Kaksi Ruotsin turvallisuuspoliisin Säpon miestä vartioi ulkona autossa. Yöllä Berglingit alkoivat suunnitella pakoa. Heillä oli käytössään useita autoja. Kahden tunnin harhautuksen jälkeen urheiluvaatteisiin pukeutunut Bergling tapasi vaimonsa Opel Asconassa.
Saavuttuaan Helsinkiin Berglingit oleskelivat Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystössä muutamia päiviä, kunnes neuvostoliittolainen yhteyshenkilö kuljetti heidät Vaalimaan raja-aseman kautta Neuvostoliittoon lauantaina 10. lokakuuta. Vaalimaalla Bergling piiloutui rajanylityksen ajaksi diplomaattiauton tavaratilaan. Berglingin vaimon Uppsalasta vuokraama Opel Ascona -henkilöauto löytyi samana päivänä sivullisen antaman vihjeen perusteella Tapiolan tennispuiston pysäköintialueelta Espoosta. Poliisi sai lukuisia yleisövihjeitä Berglingin tuntomerkkeihin sopivista henkilöistä, mutta ne eivät johtaneet tulokseen. Berglingin arveltiin muun muassa siirtyneen matkustajalaiva Georg Otsilla Tallinnaan. Keskusrikospoliisi kirjasi ainoan Berglingin pariskunnasta Suomessa tehdyn näköhavainnon Tapiolassa työskennelleiltä rakennusmiehiltä, jotka olivat pyytäneet pariskuntaa siirtämään autonsa sivuun räjäytystyömaalta. Rakennusmiehet olivat panneet merkille, että miehellä oli pilvisestä säästä huolimatta ollut aurinkolasit. Berglingin auton löydyttyä ruotsalaiset rikostutkijat saapuivat Suomeen ja pitivät tiedotustilaisuuden Espoon poliisiasemalla.
Berglingin pako nostatti myrskyn Olof Palmen murhatutkinnan virheiden ja tuloksettomien sukellusvene-etsintöjen turhauttamien ruotsalaisten keskuudessa. Poliisit syyttivät tapahtuneesta vankilaviranomaisia ja päinvastoin. Iltapäivälehti Expressen luonnehti Berglingin tapausta skandaaliksi. Jupakka johti oikeusministeri Sten Wickbomin eroon virastaan.
Lokakuun 1987 jälkeen Berglingin tapaus vilahteli uutisotsikoissa silloin tällöin. Esimerkiksi helmikuussa 1989 Svenska Dagbladet epäili, että Bergling olisi kuljetettu erään Espoon Mankkaalla toimineen neuvostoliittolaisen yrityksen tiloista Neuvostoliittoon. Keskusrikospoliisin asiakirjoista on myöhemmin ilmennyt, että kyseistä yritystä oli pidetty silmällä lokakuussa 1987.
Vuonna 1996 ilmestyneissä muistelmissaan Bergling epäili, että koska loikkaus oli onnistunut niin helposti, olisi Suojelupoliisi ollut etukäteen tietoinen hänen paostaan, mutta ei ollut tehnyt mitään hänen pidättämisekseen. Berglingin mukaan Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön virkailijat olivat sanoneet pystyvänsä suurelta osin ohjaamaan Suomen poliisin toimintaa. Suojelupoliisin päällikkönä toiminut Seppo Tiitinen kiisti Berglingin väitteen ja sanoi, etteivät Berglingit olisi voineet oleskella päiväkausia Helsingissä Supon tieten. Tiitisen mukaan Neuvostoliitto oli syvimmän suomettumisenkin aikana kunnioittanut Supon itsenäisyyttä. Berglingin tapauksessa ongelmana oli ollut, ettei Supo ollut saanut Ruotsin Säpolta oikea-aikaisia tietoja.
Pariskunta eli jonkin aikaa Moskovassa ja käytti salanimiä Ivar ja Elisabet Strauss. Myöhemmin he muuttivat Budapestiin Unkariin ja edelleen Libanoniin.
Paluu Ruotsiin ja viimeiset vuodet
Elokuussa 1994 aviopari palasi vapaaehtoisesti Ruotsiin Kyprokselta. Bergling anoi lokakuussa 1994 armahdusta vedoten sairastamaansa Parkinsonin tautiin. Ruotsin hallitus lievensi kesäkuussa 1996 Berglingin elinkautisen 23 vuodeksi vankeutta. Tämän seurauksena Bergling vapautettiin vankilasta heinäkuussa 1997.
Suomen ja Ruotsin hallitukset jättivät Neuvostoliiton seuraajavaltiolle Venäjälle elokuussa 1994 nootin, jossa tiedusteltiin tapahtumien kulkua. Vastauksessaan Venäjä ilmoitti, että Berglingiä oli avustettu ”humanitaaristen syiden” nojalla eikä pariskunnalle ollut loikkauksen jälkeen annettu mitään tiedustelutoimintaan liittyviä tehtäviä.
Loikkauksen yksityiskohtien tultua julki Berglingin tapausta käsiteltiin elokuussa 1994 Suomen hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittisen ministerivaliokunnan kokouksessa. Suojelupoliisin päällikön selostuksen mukaan loikkausta olivat avustaneet Neuvostoliiton Helsingin-suurlähetystön konsuli ja apulaissotilasasiamies, joista edellinen oli karkotettu Suomesta vuonna 1988 vakoiluepäilyjen vuoksi. Apulaissotilasasiamies, joka oli jo ehtinyt itse poistua Suomesta, julistettiin vuonna 1994 ei-toivotuksi henkilöksi ja hänen viisuminsa mitätöitiin. Supon mukaan suomalaisia ei ollut sekaantunut Berglingin loikkaukseen.
Bergling kommentoi Ilta-Sanomille vuonna 2007 tuolloin ajankohtaista niin kutsuttua pronssisoturikiistaa Virossa. Berglingin mukaan Venäjän presidentti Vladimir Putin ei pelkästään testannut Venäjän rajoja, vaan Venäjä suorastaan tunsi itsensä uhatuksi jouduttuaan uuden Euroopan myötä Yhdysvaltoihin kallellaan olevien maiden ympäröimäksi.
Dagens Nyheter kertoi tammikuussa 2015 Berglingin kuolleen 77 vuoden iässä tukholmalaisessa vanhainkodissa. Hän käytti kuollessaan nimeä Stig Svante Eugén Sydholt. Hänen vaimonsa Elisabet Sandberg oli kuollut jo aiemmin.
Alfa Lupi
Alfa Lupi eli Kakkab on Suden tähdistössä sijaitseva tähti, jonka näennäinen kirkkaus on 2,30. 548 valovuoden päässä oleva Alfa Lupi on sykkivä sininen Beta Cephei -tyyppinen muuttuva tähti, jonka jakso on 0,259847 vuorokautta ja kirkkauden vaihtelu noin 0,03 välillä 2,29–2,34. Toinen jakso 3,145 päivää. Alfa Lupi on luokkansa pitkäjaksoisimpia. Tähden spektrityyppi on B1,5III/Vn, absoluuttinen kirkkaus -3,83, säteilyntuotto eli luminositeetti 18 000 aurinkoa, pintalämpötila 21 600 kelviniä, massa 10–11 Auringon massaa ja pyörimisnopeus noin 24 km/s. Tähti säteilee pehmeitä röntgensäteitä.
Moseija
Moseija on kunta Länsi-Ruijassa Pohjois-Norjassa. Moseija sijaitsee Tromssan ja Finnmarkin läänissä Nordkapin lounaispuolella. Kunnan keskustaajama on nimeltään Havøysund. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 1 240 asukasta.
Moseija rajautuu lännessä ja pohjoisessa Jäämereen, koillisessa Nordkappiin, kaakossa Porsangin kuntaan ja etelässä Kvalsundiin.
Kyliä ja paikkoja
Havöija (Havøya), Inga (Ingøya), Jälmesöija (Hjelmsøya), Paakivuono (Bakfjord), Renöija (Reinøy)
Hamleys
Hamleys on yksi maailman suurimpia lelukauppoja. Sen päämyymälä sijaitsee Lontoossa osoitteessa 188–196 Regent Street. 2010-luvun lopulla sillä oli yhteensä 167 myymälää 18 eri maassa.
Historia
Hamleysin perusti William Hamley, joka nimesi kaupan sukunimensä mukaan. Hän perusti kaupan "Nooan arkki" Holbornin kaupunginosaan vuonna 1760. Kauppa avattiin Regent Streetille vuonna 1881 ja nimi muutettiin Hamleysiksi.
Hamleysissä on 7 kerrosta, wc:t ja kahvila. Hamleysillä on leluja vauvaikäisistä aina kouluikäisille lapsille. Hamleys täytti 250 vuotta vuonna 2010.
2010-luvulla yritys koki monia omistajanvaihdoksia. Vuonna 2012 Hamleys myytiin ranskalaiselle lelukauppaketjulle Groupe Ludendo. Vuonna 2015 omistajaksi tuli kiinalainen C Banner International. Vuonna 2019 yrityksen osti Intian rikkaimmaksi mieheksi mainitun Mukesh Ambanin omistama Reliance Brands Limited, joka pyöritti ennestään jo 88:aa Hamleys-myymälää 29:ssä Intian kaupungissa.
Kerrokset
Hamleysin päämyymälän pinta-ala on 5017 m2 ja sen eri kerrokset on pyhitetty eri teemoille:
Unkarin Grand Prix 2007
Unkarin Grand Prix 2007 (virallisesti Formula 1 Agip Magyar Nagydíj 2007) oli Formula 1 -kauden 2007 yhdestoista osakilpailu, joka ajettiin 5. elokuuta 2007 Hungaroringin moottoriradalla Unkarissa. Kilpailun voitti McLarenin Lewis Hamilton, jolle voitto oli kauden kolmas.
Aika-ajo
Aika-ajossa nähtiin erikoinen tilanne McLarenin varikkopilttuussa, kun Hamilton ja Alonso tulivat samaan aikaan tankkaukseen ja renkaidenvaihtoon. Alonso ensimmäisenä. Kun Alonson piti lähteä, ei hän lähtenytkään,vaan jäi paikalleen ja lähti reilusti myöhemmin. Alonso menetti näin paalupaikkansa, koska hänen katsottiin hidastaneen, ettei Hamilton pääsisi aikakierrokselle. Hamilton siis sai paalupaikan aika-ajoissa ajalla 1:19.781, hän jätti toiseksi tullutta Nick Heidfeldiä 0,478 sekuntia. Kolmanteen ruutuun ajoi Kimi Räikkönen ajalla 1:20.410.
Kilpailu
Hamilton johti kilpailua alusta loppuun ja nappasi kauden kolmannen voittonsa ennen Kimi Räikköstä. Kolmanneksi sijoittui Nick Heidfeld jääden Hamiltonista 43,129 sekuntia.
Gijs van Aardenne
thumb|Gijs van Aardenne Gijsbert "Gijs" Michiel Vredenrijk van Aardenne (18. maaliskuuta 1930 – 10. elokuuta 1995) oli alankomaalainen poliitikko.
Aardenne opiskeli matematiikkaa ja fysiikka Leidenin yliopistossa. Hän liittyi vuonna 1964 liberaalipuolue Volkspartij voor Vrijheid en Democratieen ja toimi parlamentissa vuosina 1971–1977 sekä jälleen 1981. Hän oli taloudellisten suhteiden ministeri 1977–1986 ja vuodesta 1982 myös varapääministeri.
Aardenne kuoli Dordrechtissa 65-vuotiaana. Hän sairasti viimeisinä vuosinaan ALS-tautia ja käytti pyörätuolia.
Janka Kupala
thumb|upright|Janka Kupala 1930-luvulla. Janka Kupala, oikealta nimeltään Ivan Daminikavitš Lutsevitš, Іва́н Даміні́кавіч Луцэ́віч; 7. heinäkuuta (J: 25. kesäkuuta) 1882 Minskin kihlakunnan Vjazynka – 28. kesäkuuta 1942 Moskova) oli valkovenäläinen runoilija, näytelmäkirjailija, lehtimies, kääntäjä ja yhteiskuntavaikuttaja. Häntä pidetään yhtenä valkovenäläisen kirjallisuuden ja kirjakielen perustanlaskijoista.
Elämäkerta
Janka Kupala syntyi köyhtyneeseen puolalaiseen aateliin kuuluneen vuokraviljelijän perheeseen. Hänen koulutuksensa jäi hataraksi, mutta hän sai käyttää naapurissa asuneen tilanomistajan kirjastoa. Isän kuoltua Kupala vietti kiertävää elämää ja työskenteli tehtaissa. Vuonna 1908 hän muutti Vilnaan, jossa hän toimi kirjastonhoitajana ja avusti valkovenäläistä Naša niva -lehteä. Kupala luki paljon puolalaista ja venäläistä kirjallisuutta sekä tutustui valkovenäläisten kirjailijoiden teoksiin ja valkovenäläiseen kansanperinteeseen.
Vuonna 1909 Kupala lähti Pietariin täydentämään opintojaan. Hän palasi vuonna 1913 Vilnaan, jossa hän työskenteli valkovenäläisessä kustantamossa ja Naša nivan toimittajana. Vuonna 1915 hän siirtyi ensimmäisen maailmansodan takia Moskovaan, jossa hän opiskeli kansanopistossa ja meni naimisiin. Sodan aikana Kupala kutsuttiin armeijaan ja vuonna 1918 hän työskenteli elintarviketoimitusten hankkijana. Hän opiskeli taidehistoriaa Smolenskissa ja tutustui slaavilaiseen mytologiaan.
Vuonna 1919 Kupala siirtyi Minskiin, jossa hän työskenteli kirjallisuus- ja kulttuurialan tehtävissä ja osallistui valkovenäjän kirjakielen kehittämiseen. Kupala oli yksi Valko-Venäjän draamateatterin (1920), valtionyliopiston (1921) ja kulttuuri-instituutin (1922) perustajista. Hän oli perustamassa kirjailijayhdistys Polymjaa ja oli sen jäsen vuosina 1927–1932. Kupala sai Valko-Venäjän kansanrunoilijan arvonimen vuonna 1925 ja vuonna 1928 hänet nimitettiin Valko-Venäjän tiedeakatemian akateemikoksi.
Vuonna 1930 Kupalaa syytettiin ”porvarillisten nationalistien ideologiksi”. Kuulustelujen seurauksena hän yritti tehdä itsemurhan. Kupala joutui julkaisemaan katumakirjeen, jossa hän tunnusti virheensä ja lupasi työskennellä jatkossa sosialismin rakennustyön hyväksi. Maksim Gorkin tuella hänet valittiin vuonna 1934 Neuvostoliiton kirjailijaliiton hallituksen jäseneksi. Kupala onnistui välttämään pidätyksen myös vuonna 1937 ja sai myöhemmin lisää luottamustehtäviä. Hän oli Valko-Venäjän toimeenpanevan keskuskomitean jäsen vuosina 1929–1931 ja 1935–1938 sekä Valko-Venäjän korkeimman neuvoston edustaja vuodesta 1940.