cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kari Salminen (professori)
Salminen aloitti tutkijan uransa jo vuonna 1963 Helsingin yliopiston ravintokemian laitoksen assistenttina ja tutkijana. Valion tutkimusjohtaja hänestä tuli 1985. Valiolla ollessaan Salminen oli kehittämässä voin ja rypsiöljyn seosta, joka tunnettiin sitten Voimariinina ja myöhemmin Oivariinina. Hän johti myös Lactobacillus GG- maitohappobakteerin tutkimusta, jonka tuloksena syntyivät Valion Gefilus-tuotteet.
Salminen jäi tutkimusjohtajan toimesta eläkkeelle vuonna 1998, mutta toimi sen jälkeen vielä Helsingin yliopiston elintarvikekemian dosenttina, useiden yritysten tieteellisenä neuvonantajana sekä vuoden ajan Turun yliopiston elintarvikekemian professorina. Professorin arvonimi hänelle myönnettiin jo vuonna vuonna 1992, ja Suomen Leijonan komentajamerkki vuonna 1999.
Salminen kiinnitti jo 1990-luvun alussa huomiota margariinien valmistuksen yhteydessä syntyvien transrasvahappojen terveyshaittoihin. Hän suositteli nauttimaan kasvirasvat juoksevina eikä katalyyttisesti kovetettuina ja toi esille maitorasvan positiiviset terveysvaikutukset.
Salminen kuoli tapaturmaisesti kesäasunnollaan isokokoisen ruohonleikkurin kaaduttua hänen päälleen.
Kuurojen museo
Kuurojen museo on vuonna 1907 perustettu suomalainen museo, joka tallentaa, tutkii ja esittelee Suomen kuurojen ja viittomakielisten kulttuuriperintöä. Museo on ollut vuodesta 2012 lähtien osa Tampereella sijaitsevaa Työväenmuseo Werstasta. Kuurojen museo toimii pääasiassa verkkomuseona, mutta lisäksi se järjestää näyttelyitä Helsingin Valkeassa talossa, jossa on muun muassa Carl Oscar Malmin muistohuone.
Kuurojen museon kokoelmiin kuuluu noin 8 300 valokuvaa ja 2 300 esinettä.
Luigi Lazzareschi
Luigi Lazzareschi (18. tammikuuta 1835 Rooma – 23. tammikuuta 1918) oli italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 7. huhtikuuta 1860 ja nimitettiin Gubbion hiippakunnan johtoon 1. kesäkuuta 1891. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. kesäkuuta, ja Lazzareschi toimi virassaan, kunnes erosi 18. maaliskuuta 1895. Eroamispäivänään hän sai nimityksen Neocaesarea in Syrian titulaaripiispaksi. 22. kesäkuuta 1903 Lazzareschi sai nimityksen Iconiumin titulaariarkkipiispaksi.
Pyreneittenkoira
Pyreneittenkoira on laumanvartijarotu, joka on kotoisin Ranskasta, Pyreneiden vuoristosta. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 2. Vuonna 2018 se oli Ranskassa 17. suosituin paikallinen rotu - listauksessa se on 18. suosituin, mutta tämä johtuu ainoastaan siitä, että virallinen listaus laskee myös madagaskarilaisen coton de tuléarin ranskalaiseksi roduksi.
Vuotson kanava
thumb|right|Kanava kuvattuna Nelostieltä Vuotson kylässä Porttipahdan suuntaan. Vuotson kanava sijaitsee Sodankylän kunnan pohjoisosassa, jossa se Tankajoen kautta yhdistää Lokan ja Porttipahdan tekojärvet toisiinsa. Vuotson kylän läpi kaivettu, noin kymmenen kilometriä pitkä suluton kanava valmistui vuonna 1981.
Kemijoen vesistöön kuuluvan kanavan kautta juoksutetaan vettä Lokasta Porttipahtaan ja edelleen Kitisen voimalaitosten käyttöön. Lokakuusta toukokuulle kestävän juoksutuskauden aikana kanavassa käy virtaus, mutta kesäisin se on yleensä varsin heikko. Paikallisten kalastajien ja matkailun käytössä kanavassa on 1,5 metrin syväyksellä merkitty, Lokan ja Porttipahdan tekojärvet yhdistävä venereitti.
Pyreneittenkoira
Luonne ja käyttäytyminen
Pyreneittenkoiran pääasiallinen käyttötarkoitus on ollut, ja on osin edelleenkin, vahtiminen ja karjalaumojen suojelu susia ja karhuja vastaan. Nykyään sitä pidetään useimmiten kuitenkin vain seurakoirana ja pihan vahtina. Suuren kokonsa ja itsenäisen luonteensa vuoksi rotu on vaativa kouluttaa. Vahtivietti ilmenee voimakkaana ja pyreneittenkoira voikin olla varautunut vieraita kohtaan. Rotu on myös muiden laumanvartijakoirien tapaan varsin haukkuherkkä. Omistajilleen rotu on ystävällinen ja uskollinen.
Historia
Pyreneittenkoira on hyvin vanha koirarotu: se tunnettiin jo keskiajalla. Keskiajalla niiden tehtävänä oli vahtia linnoja. Pyreneittenkoirasta tuli suosittu esimerkiksi Ludvig XIV:n hovissa. Rotu polveutuu mahdollisesti tiibetinmastiffista, joita kulkeutui paimentolaisten matkassa Venäjän kautta Eurooppaan.
Rotu populaarikulttuurissa
Pyreneittenkoira ”Belle” tuli tunnetuksi 1960-luvulla Suomessakin esitetystä ranskalaisesta televisiosarjasta Belle ja Sebastian. Samanrotuinen koira esiintyy myös tarinasta 2010-luvulla tehdyssä samannimisessä näytelmäelokuvassa (2013).
Capitolium
thumb|200px|Rooman seitsemän kukkulaa thumb|200px|[[Michelangelon suunnittelema Piazza del Campidoglio.]] thumb|200px|Capitoliumille johtavat portaat, Cordonata. Vasemmanpuoleiset portaat vievät [[Santa Maria in Aracoelin kirkkoon.]] Capitolium tai mons Capitolinus on kuuluisin ja korkein Rooman alkuperäisistä seitsemästä kukkulasta. Capitoliumilla sijaitsi Rooman valtakunnan tärkein temppeli – Juppiterille, Junolle ja Minervalle pyhitetty Juppiter Optimus Maximuksen temppeli. Hengellisen keskuksen läheisyydessä sijaitsi poliittisen elämän näyttämö – Forum Romanum.
Kukkulalla on kaksi huippua: linnoitettu pohjoinen osa oli antiikin aikana nimeltään Arx, eteläosassa puolestaan oli jyrkkä Tarpeian kallio, jota käytettiin teloituksissa. Huippujen välissä sijaitsi matalampi laakso, joka toimi turvapaikkana. Kukkulan Forumin puoleisella reunalla sijaitsi 1. vuosisadalla eaa. rakennettu Tabularium, jossa oli Rooman valtionarkisto.
Keskiajalla Capitolium oli Rooman siviilihallinnon keskus. 1500-luvulla kukkula koki perusteellisen muutoksen, kun Michelangelo suunnitteli Piazza del Campidoglion ja sitä ympäröivät palatsit Palazzo dei Conservatori, Palazzo Senatorio ja Palazzo Nuovo. Nykyään nämä muodostavat yhdessä Capitoliumin museot. Piazzan keskellä on kopio antiikkisesta Marcus Aureliuksen ratsastajapatsaasta. Alkuperäiskappale on sijoitettu viereiseen museoon.
Antiikin aikaisen Arxin alueella sijaitsevat nykyään Santa Maria in Aracoeli -kirkko sekä Viktor Emanuel II:n muistomerkki.
Aiheesta muualla
41.89333°N, 12.48278°W
Helenan ylistys
Helenan ylistys on Gorgiaan kirjoittama ylistys Helenalle. Sisältönsä puolesta kirjoitus on enemmänkin Helenan puolustus kuin ylistys: Gorgias pyrkii vapauttamaan Helenan tämän perinteisestä avionrikkojan huonosta maineesta ja syytteistä, joiden mukaan Troijan sota oli hänen syytään. Kirjoitus käsittelee erityisesti puheen voimaa.
Tausta
Helena edusti kreikkalaisille sekä seksuaalista halua että äärimmäistä kauneutta. Hän oli Zeuksen ja Ledan tytär, Spartan kuningatar, ja hänen kauneutensa oli välittömänä syynä Troijan sotaan. Sota alkoi, kun jumalattaret Hera, Athene ja Afrodite pyysivät Troijan prinssiä Parista valitsemaan, kuka kolmesta oli kaikkein kaunein (niin kutsuttu Pariksen tuomio). Jokainen pyrki vaikuttamaan Pariksen tekemään valintaan, mutta lopulta tämä valitsi Afroditen, joka lupasi valinnan vuoksi Parikselle puolisoksi kaikkein kauneimman naisen. Paris matkusti tämän jälkeen Kreikkaan, missä hän tapasi Helenan ja tämän puolison Menelaoksen. Helena salli Afroditen vaikutuksesta Pariksen houkutella itsensä Troijaan. He matkustivat Troijaan yhdessä, mikä sai aikaan paitsi sodan, myös suositun kirjallisen tradition, joka syytti Helenaa väärintekijäksi. Gorgias pyrki ylistyksellään vastaamaan tähän perinteeseen.
Gorgias ja muut sofistit käsittelivät kielen rakennetta ja toimintaa keinona ilmaista tekojen seuraamuksia sekä tapoja, joilla päätökset teoista oli tehty. Tämä on myös Gorgiaan kirjoittaman ylistyksen tarkoituksena. Aristoteleen retoristen puheiden kolmijaon mukaan Gorgiaan puhe on selvästi epideiktinen eli esittävä puhe.
Sisältö
Gorgias käsittelee kirjoituksessaan mahdollisia syitä sille, miksi Helena lähti Troijaan. Hän selittää, että Helena saatiin ehkä taivuteltua neljällä eri tavalla: jumalten avulla, fyysistä voimaa käyttämällä, puheella (logos) tai rakkauden vallassa.
Jos kyseessä oli todellakin jumalten suunnitelma, joka sai aikaan Helenan lähdön Troijaan, tällöin häntä ei voida moittia, koska kukaan ihminen ei voi vastustaa jumalten tahtoa. Gorgias selittää, että luonnon mukaisesti heikot ovat vahvojen hallitsemia, ja koska jumalat ovat ihmisiä vahvempia kaikessa suhteessa, Helena tulisi vapauttaa huonosta maineesta. Jos hänet sen sijaan kaapattiin mukaan väkivalloin, on selvää, että hänen viejänsä teki tällöin rikoksen. Tällöin viejää tulisi syyttää, ei Helenaa.
Gorgias tarjoaa pisimmän käsittelyn kolmannesta vaihtoehdosta: jos puhe taivutteli Helenan, hänet on vapautettava syytteistä, sillä puhe on mahtava hallitsija, joka saa aikaan jumalaisia tekoja. Hän käsittelee erilaisia puheen lajeja, jotka saavat tällaista aikaan: näitä ovat esimerkiksi runous, innoittuneet loitsut ja valheet. Gorgiaan mukaan puheella taivuttelu saattoi näin viedä nuorelta Helenalta järjen. Näin ollen puheella taivuttelija teki väärin, ja häntä tulisi tällöin syyttää, ei Helenaa.
Jos taas Helena taivuteltiin rakkauden avulla, hänet tulisi myös vapauttaa syytteistä, koska jos rakkaus on jumala ja sillä on jumalan voimat, kukaan ihminen ei voi vastustaa sitä. Jos rakkaudessa sen sijaan on kyse inhimillisestä sairaudesta ja mielen ymmärtämättömyydestä, sitä ei tule pitää virheenä vaan onnettomuutena.
Astronominen navigointi
Astronominen navigointi tarkoittaa sijainnin määrittämistä taivaankappaleiden avulla.
Taivaankappaleen korkeuden mittaamien tapahtuu sekstantin ja horisontin avulla. Havaintohetken tarkka aika luetaan kronometrista ja merkitään muistiin. Merihorisontin puuttuessa voidaan turvautua ns. keinohorisonttiin, eli johonkin nestepintaan, joka pysyy astiassaan vakaana. Laivoilla keinohorisontin käyttö ei ota onnistuakseen aluksen liikkeiden takia. Sekstanteissa, joita käytetään laivoja vakaammissa ilma-aluksissa, on sisäänrakennettu keinohorisontti.
Aurinko, kuu ja planeetat
Yllä kerrottu pätee sellaisenaan aurinkoon, kuuhun ja planeettoihin. Ajankohdan tuntikulmat täysinä tunteina, samoin kuin edellä mainittujen taivaankappaleiden deklinaatiot saadaan Nautical Almanacasta, eli NA:sta. Minuutit ja sekunnit on tietysti lisättävä mukaan kun aikaa muutetaan asteiksi.
Kiintotähdet
Kevättasauksen, eli Aries-pisteen Greenwichin keskiaika muutetaan asteiksi, jolloin saadaan Arieksen tuntikulma GHA, Greenwich Hour Angle. Tähän Arieksen tuntikulmaan liitetään Nautical Almanacista:sta saatu, kyseisen kiintotähden SHA, eli tähden Sideric Hour Angle (sideerinen, kiinteä, tuntikulma). Näin on muodostettu havaitun tähden Greenwichin keskiajassa oleva tuntikulma eli tähden GHA.
Tähän tähden tuntikulmaan lisätään merkintäpaikan itäinen, tai siitä vähennetään merkintäpaikan läntinen, longitudi. Näin muodostuu tähden havaintohetken tuntikulma LHA, Local Hour Angle.
Taivaankappaleen LHA ja deklinaatio sijoitetaan ns. merenkulun pallokolmioon, josta logaritmilaskutoimituksen avulla ratkaistaan taivaankappaleen laskettu korkeus kahden suorakulmaisen pallokolmion avulla. Taulukkona on H.O 211.
Korkeusmenetelmä
Korkeusmenetelmässä verrataan taivaankappaleen laskettua ja sekstantilla havaittua taivaankappaleen tosikorkeutta toisiinsa. Korkeuksien erotus, joko plussana, tai miinuksena, viedään atsimuutille. Korkeuksien erotus huomioon otettuna piirretään sijoittaja yhdeksänkymmenen asteen kulmaan atsimuuttiin nähden. Alus sijaitsee sijoittajalla. Sijoittajia tarvitaan vähintään kaksi, joiden risteyskohdassa alus silloin on. Usein on ensimmäiseksi saatua sijoittajaa siirrettävä aluksen kulkeman matkan verran.
Korjauksista
Tärkeimmät korjaukset korkeuden mittaamisessa ovat; ilmakehässä tapahtuvasta valonsäteen taittumisesta johtuva refraktio, havainnoijan silmänkorkeudesta johtuva horisontin aleneminen, sekä auringon, tai kuun ylä-, tai alareunan korjaus keskiauringoksi, tai keskikuuksi. Kuulle on lisäksi tehtävä muita korjauksia, jotka johtuvat havainnoijan poikkeamisesta maapallon keskipisteen ja kuun välisestä linjasta.
Taivaankappaleiden korkeuden mittaushetkellä on kronometrista luettava huolellisesti aika sekunnin tarkkuudella. Lukeminen aloitetaan sekunneista ja aika merkitään muistiin. Luettuun kronometriaikaan tehdään tarvittavat korjaukset Greenwichin keskiajan saamiseksi.
Václav Talich
pienoiskuva|Václav Talich vuonna 1928. Václav Talich (28. toukokuuta 1883 – 16. maaliskuuta 1961) oli tšekkiläinen kapellimestari ja viulisti.
Talich syntyi Kroměřížissa ja opiskeli musiikkia Prahassa. Hän toimi lyhyen aikaa Berliinin filharmonikkojen viulistina ennen uraansa Tšekin filharmonisen orkesterin ylikapellimestarina (1919–1941). Vuosina 1926–1936 hän johti Tukholman kuninkaallisia filharmonikkoja ja vuosina 1949–1952 Slovakian filharmonista orkesteria. Lisäksi hän toimi Tšekin kansallisteatterin oopperanjohtajana.
Talich opetti muiden muassa Charles Mackerrasia. Hän kuoli Berounissa vuonna 1961.
Shakkiolympialaiset 1982
25. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 29. lokakuuta – 16. marraskuuta 1982 Luzernissa, Sveitsissä.
SAS
Lyhenne SAS voi viitata seuraaviin:
Hissi
300px|thumb|[[Eiffel-tornin hissi, Pariisissa, Ranskassa]]
Hissi on nostolaite, jossa nostolava tai nostokori kulkee kiinteitä johteita pitkin ja yleensä pystysuunnassa. Euroopan unionin hissejä ja hissien turvakomponentteja koskevan direktiivin määrittelyn mukaan hissi liikkuu tasojen välillä yli 15 asteen kulmassa vaakatasoon nähden. Lisäksi hissi-sana on yleisessä käytössä tarkoituksissa, jotka eivät teknisesti ottaen ole hissejä vaan köysiratoja (esimerkiksi erilaiset hiihtohissit ja gondolihissit).
Historiaa
Nykyaikaisen hissin isänä voitaneen pitää amerikkalaista Elisha Otisia. Hän esitteli vuonna 1854 New Yorkin Kristallipalatsissa hissin, joka sisälsi tarrainlaitteen. Tarrainlaite estää hissiä putoamasta alas, vaikka hissin nostoköydet pettäisivät tai nostokoneisto pettäisi. Se teki mahdolliseksi korkeiden rakennusten rakentamisen.
Alkuaikojen hissit olivat rakenteeltaan yleensä varsin avoimia ja saivat käyttövoimansa esimerkiksi jatkuvasti pyörivästä, höyrykoneen käyttämästä valta-akselista.
Hydrauliset hissit
Hissitekniikan alkuaikoina myös hydrauliset hissit olivat varsin yleisiä. Käyttövoimana oli tavallisesti painevesi, joka otettiin kaupungin vesijohtoverkosta tai kehitettiin höyrypumpulla. Nostoelimenä oli maahan upotettu sylinteri tai lyhytiskuinen sylinteri ja köysipyörästö, jolla liike moninkertaistettiin.
Nykyaikainen hydraulihissi ottaa aina käyttövoimansa sähköverkosta. Käyttömoottorina on oikosulkumoottori, joka pyörittää öljypumppua hissin kulkiessa ylöspäin. Ajo alaspäin tapahtuu tavallisesti vain venttiileillä ilman, että moottori käy. Modernit hydrauliventtiilistöt ovat elektronisesti ohjattuja jolloin saavutetaan energiatehokas ja tarkka käyttö. Sylinteri tai sylinterit sijoitetaan useimmiten kuiluun korin sivulle. Tämä on tehty mahdolliseksi käyttämällä köysivälitystä (2:1), joka tarkoittaa sitä, että sylinterin isku ja nopeus ovat puolet hissin matkasta ja nopeudesta.
Hydraulihissejä on toteutettu paljon myös ns. suoraan nostavina (1:1), joissa nostosylinteri on suoraan kiinnitetty hissin korin kehysrakenteeseen. Rakennetta on käytetty etenkin suurissa tavarahisseissä, joiden nostokyky on useita, mahdollisesti jopa kymmeniä tonneja.
Hydraulihissin eräs etu köysihissiin verrattuna on, että konehuone on helpompi sijoittaa. Se voidaan hyvin sijoittaa esimerkiksi kellarikerrokseen. Konehuoneen ei myöskään tarvitse olla kuilun välittömässä läheisyydessä. Toinen etu on se, että korin ja kuorman paino siirtyy sylinterin kautta suoraan kuilun pohjaan rasittamatta kuilun seinää. Tämä tarkoittaa sitä, että hydraulihissi on usein paras vaihtoehto olemassa oleviin rakennuksiin tehokkaan tilankäytön sekä tekniikan äänettömyyden vuoksi.
Etenkin Euroopassa hydraulisissa tavarahisseissä käytetään usein yhtä tai useampaa korin kylkeen asennettua hydraulisylinteriä. Koska tällaisissa reiättömissä hydraulihisseissä ei tarvita suoraan hissin alapuolella olevaa reikää sylinterille, riski öljyvuodolle maaperään pienenee.
Telahissi - vetopyörähissi
Valtaosassa hisseissä käytetään kannatuseliminä teräsköysiä. Alkuaikoina köydet kelattiin suurelle telalle, mutta 1900-luvun alkupuolella telan syrjäytti kitkaan perustuva vetopyörä, jonka yli köydet kulkevat kerran tai kahdesti. Telahissin haittana on telan suuri koko, koska koko nostokorkeutta vastaava köysimäärä on voitava varastoida telalle yhteen kerrokseen. Vetopyörähissi kehitettiin poistamaan tätä haittaa. Hissin koneisto voidaan sijoittaa kuilun yläpuolelle, alapuolelle, kuilun ylä- tai alasivulle. Kuilun yläpuolelle sijoitettu konehuone on yksinkertaisin ja halvin vaihtoehto, koska tässä vältytään taittopyörien käytöltä.
Vetopyörähissin koneistot
Koneisto jakaantuu karkeasti neljään osaan, jotka ovat käyttömoottori, jarru, vaihde ja vetopyörä.
Käyttömoottori
Hissien moottoreina käytetään sekä oikosulkumoottoreita että tasavirtamoottoreita. Kestomagneettimoottorit ovat lisääntyneet voimakkaasti viime vuosina. Tasavirtakäyttö on yleinen nopeissa hisseissä (yli 2,0 m/s). Tasavirtamoottorilla on hissikäytössä erinomaiset nopeudensäätömahdollisuudet, mutta näiden hyväksikäyttö vaatii moottorin ohjausta syöttöjännitteen avulla. Tästä syystä kunkin moottorin virtalähteen jännitettä on voitava säätää portaattomasti täydestä arvosta nollaan ja jonkin verran sen alapuolellekin. Tavallisesti virtalähteet rakennetaan symmetrisiksi niin, että säätöalue on plusmerkkisestä täydestä jännitteestä miinusmerkkiseen vastaavaan. Tällöin moottorin pyörimissuuntaakin voidaan ohjata virtalähteen kautta. Aikaisemmin virtalähteenä käytettiin oikosulkumoottorin pyörittämää tasavirtageneraattoria, mutta generaattorin ovat nykyään korvanneet staattiset tyristorimuuttajat.
Suomessa oikosulkumoottorin käyttö hississä on varsin yleinen ratkaisu. Nostokorkeudet ovat pieniä, joten tarvetta nopeisiin hisseihin ei niinkään ole. Halvin käyttöjärjestelmä on yksinopeuksinen oikosulkumoottori ja pysäytys työjarrulla. Tämä ei kuitenkaan täytä nykypäivän laatu- ja käyttömukavuusvaatimuksia pysähtymistarkkuuden suhteen, joten tämänkaltaisia ratkaisuja käytetään hyvin vähän uusissa hisseissä. Kahden nopeuden oikosulkumoottorikäytöllä saavutetaan parempi käyttömukavuus. Käyntiinlähtö ja ajo tapahtuvat yleensä suuren nopeuden käämillä, mutta ennen lopullista pysäytystä nopeus hidastetaan moottorin pienen nopeuden käämillä sopivaan arvoon eli ryömintänopeuteen, joka on useimmiten noin 1/4 täydestä nopeudesta. Nykyisin taajuusmuuttajat ohjaavat hissin oikosulkumoottoreja. Taajuutta ja jännitettä muuttamalla saadaan hissi liikkeelle pehmeästi ja pysähtymistarkkuus saadaan tarkaksi kuormasta riippumatta.
Jarrut
Hissin jarru tehdään aina niin, että se sulkeutuu itsestään, kun sitä auki pitävä sähkövoima häviää, olipa syy mikä tahansa. Tavallisesti jarrun avaa sähkömagneetti ja sulkee jousi. Turvallisuuden vuoksi yleensä käytetään kahta jousta, joilla saa olla yhteisinä osina enintään magneettikela ja jarrupyörä. Hissin jarru voi toimia joko työjarruna tai pidätysjarruna. Taajuusmuuttajakäytössä jarru toimii pidätysjarruna, eli se sulkeutuu vasta, kun hissi on ensin pysäytetty sähköisen jarrutuksen avulla. Tällaisen jarrun etu on jarrupintojen hitaampi kuluminen. Vanhemmissa hisseissä työjarru on varsin yleinen, joten huollon yhteydessä tarkastetaan aina jarruhihnat, jotka uusitaan tarvittaessa.
Vaihde
Hissikoneistossa käytetään lähes yksinomaan kierukkavaihteita, koska muita vaihdetyyppejä on vaikea saada käymään tarpeeksi värinättömästi. Nopeudesta 2,5 m/s alkaen käytetään kuitenkin yleensä kokonaan vaihteettomia koneistoja, joissa vetopyörä on suoraan hidaskäyntisen moottorin akselilla. Kestomagneettimoottoriin perustuvat koneistot ovat tyypillisesti vaihteettomia. Nykyisin vaihteelliset koneistot ovat uusissa hisseissä harvinaisia. Kestomagneettimoottoreiden parempi hyötysuhde on johtanut vaihteellisten koneistojen poistumiseen markkinoilta.
Vetopyörä
Jos köydet yksinkertaisesti johdetaan puolipyöreillä urilla varustetun vetopyörän yli, kitka ei riitä. Riittävän kitkan saavuttamiseksi käytetään seuraavanlaisia uratyyppejä: Alileikatuilla urilla pyritään siihen, ettei tilanne muuttuisi vetopyörän kuluessa ja köyden painuessa syvemmälle uraan. Kiilauralla köyden kuluminen ei aiheuta muutosta kitkaan, mutta köysien tulee olla läpimitaltaan samankaltaisia toistensa suhteen.
Köydet
Köyden rakenne määräytyy suurelta osalta vetopyörän puristavien urien aiheuttamasta rasituksesta. Hissiköysille tunnusomaista ovat esimerkiksi seuraavat piirteet:
Useimmiten 8 säikeisiä, mutta myös 6-säikeisiä köysiä käytetään. Hissiköysi ei paksujen lankojensa vuoksi kestä yhtä pieniä taivutushalkaisijoita kuin nosturiköysi. Useimmissa määräyksissä vaaditaan, että taivutushalkaisijan on oltava 40 kertaa köyden halkaisija. Hissiköyden sydän on tavallisesti orgaanista kuitua. Sydämen tehtävänä on ennen kaikkea tukea terässäikeitä niin, että köysi pysyy pyöreänä ja terässäikeiden välillä on joko pienet raot, tai ne koskettavat toisiaan melko kevyesti. Myös terässydämisiä hissiköysiä käytetään, varsinkin suurilla nostokorkeuksilla. Niiden etuna on ennen kaikkea vähäisempi joustavuus. Hissin köysien varmuuskerroin on tyypillisesti vähintään 10. Se tarkoittaa siis sitä, että jos köysistä riippuva massa on esimerkiksi 1 000 kg, pitää köysien kestää vähintään 10 000 kg kuorma. Tai vastaavasti, jos hississä olisi 10 nostoköyttä, niin vaikka 9 niistä katkeaisi, jäljelle jäänyt 1 köysi jaksaa kannattaa koko kuorman.
Johteet
Yleisin johdeprofiili on T-kisko, mutta varsinkin aikaisemmin on käytetty paljon myös pyöreitä tankoja. T-johteeseen on helppo kiinnittää erilaisia kuilukojeita. Johteet tulevat työmaalle viiden metrin pituisina pätkinä, joita yhteen liittämällä saavutetaan kulloinkin tarvittava mitta. Johteiden asennus valmisteluineen on tarkkaa puuhaa. Kuiluun pudotetaan luotilangat, joiden avulla lasketaan johteiden oikea paikka eri pysähtymistasojen suhteen. Kun luotilangat ovat oikealla paikalla ne kiinnitetään tukevasti, ja aloitetaan johteiden asennus sekä rihtaus. Johteiden tulee olla suorassa sekä niiden välisen etäisyyden toisistaan tulee olla koko kuilun matkan sama. Johteiden asennuksessa käytettävällä rihtaustyökalulla saadaan myös harjavastakkaisuus kohdalleen. Hissin nimellisnopeuden kasvaessa myös johteille asetettavat vaatimukset kasvavat, usein täytyykin johteet rihdata useammin kuin kerran.
Tarrain
Köysien katkeamista ei käytännöllisesti katsoen koskaan tapahdu nykyaikaisessa, huolletussa ja tarkastetussa hississä. Vapaa putoaminen muistakin syistä on hyvin epätodennäköistä. Eräitä tapauksia tiedetään sattuneen siten, että vastapainon päällä olevan taittopyörän (1/2 ripustus) akseli on leikannut kiinni ja akseli katkennut. Myös korin erittäin suuresta ylikuormituksesta saattaisi aiheutua vaaratilanne köysien alkaessa luistaa vetopyörällä. Tilanteissa joissa korin nimellisnopeus ylitetään noin 20 % tulee nopeudenrajoittimen laukaista tarrain. Tarraimia on kahta eri tyyppiä: salpa- ja luisutarrain. Edelliset pysäyttävät hissin periaatteessa hetkellisesti, joten se soveltuu ainoastaan hitaisiin hisseihin. Tyypilliseen luisutarraimeen kuuluu kumpaakin johdetta kohti luistava pihti sekä yksi tai kaksi kiilaa. Nopeudenrajoittimen köysi vetää kiilat alustavasti sisään, minkä jälkeen ne hissin liikkeestä johdosta jatkavat matkaa asetettavaan pysäyttimeen asti jännittäen samalla pihtejä. Tämän jälkeen kiilat vastakappaleineen alkavat luistaa johdetta pitkin pysäyttäen korin vähitellen. Luisutarrain on säädettävä varsin tarkasti, jotta se olisi luotettava ja vaaraton. Liian kova jarrutusvoima saattaa pysäyttää hissin vaarallisen rajusti, jos siinä on kevyt kuorma ja se kiihtyy ylinopeuteen esimerkiksi sähkövian vuoksi. Määräyksissä oleva hidastuvuuden maksimiarvo aiheuttaa sen, että tarraustilanteessa korissa olevan henkilön jalkoihin kohdistuu hänen painonsa noin 3,5-kertaisena. Tarraimet rakennetaan yleensä niin, että ne palautuvat toimintakuntoon koria nostettaessa.
NIO 333 Racing
NIO 333 Racing (entinen China Racing, NEXTEV TCR, NEXTEV NIO, NIO Formula E Team ja NIO 333 FE Team) on kiinalainen Formula E -talli, joka aloitti kilpailemisen Formula E -sarjassa sarjan debyyttikaudella kaudella 2014–2015 nimellä China Racing.
Hissi
Kori
Hissikorissa on yleensä kaksi pääosaa, kantava kehys ja sen sisällä oleva varsinainen kori. Kori eristetään kehikosta jousilla ja kumeilla. Näin saavutetaan koriin parempi ajomukavuus. Korit ovat nykyään materiaaliltaan metallia, mutta puukorit olivat 1950-luvulle saakka varsin yleisiä. Koriin kiinnitetään korikaapelit joiden välityksellä kori on yhteydessä hissin ohjauskeskukseen.
NIO 333 Racing
Tallin on omistanut vuodesta 2019 kiinalainen Shanghai Lisheng Racing Co Ltd., joka osti omistusosuuden tallista autovalmistaja NIO:lta. NIO pysyi tallin sponsorina.
Hissi
Ovet
Hississä on ovet joko vain kuilunovissa tai lisäksi korin kulkuaukossa. Kuilunovien ja niiden lukituksen tulee lähinnä poistaa seuraavat vaarat :
NIO 333 Racing
Nelson Piquet Jr. toi tallille ensimmäisen osakilpailuvoitton Long Beachin kilpailussa vuonna 2015. Piquet voitti kaudella 2014–2015 kuljettajien mestaruuden.
Hissi
Ovet
Vanhoissa asuintalojen hisseissä, jotka on rakennettu 1950-luvulla ja sitä ennen, on usein korissa veräjäovi, joka vedetään sivulle. Näiden jälkeen koreissa ei käytetty useinkaan ovia, mutta 1990-luvulta lähtien on palattu takaisin ovellisiin koreihin turvallisuuden takia.
NIO 333 Racing
NextEV NIO saavutti ensimmäisen paalupaikan Nelson Piquen ajaessa kauden 2016–2017 avauskilpailussa paalupaikalle Hongkongissa.
Historia
Maaliskuussa 2013 China Racing oli toinen talli, joka vahvisti osallistumisensa uuteen Formula E -sarjaan.
Kausi 2014–2015
pienoiskuva|[[Antonio García ja Nelson Piquet Jr. Punta del Estessä.]] Kausi 2014–2015 oli Formula E -sarjan ensimmäinen kausi. Elokuussa 2014 China Racing ilmoitti ensimmäisiksi kuljettajikseen brasilialaisen Nelson Piquet nuoremman ja kiinalaisen Ho-Pin Tung. Tallin varakuljettajaksi nimettiin espanjalainen Antonio García. Piquetilla oli kokemusta muun muassa Formula 1:stä ja NASCAR-sarjasta, Ho-Pin Tung oli ajanut muun muassa IndyCar -sarjassa.
Monacon ePrix 2015 kilpailun osallistujaluettelossa tallin nimeksi oli vaihtunut NEXTEV TCR.
Hissi
Ovet
Nykyiset turvallisuusmääräykset vaativat myös koriin omat ovet. Kääntöovellinen hissi on Suomessa varsin yleinen johtuen hitaista nopeuksista. Ennen kuin uudet määräykset tulivat voimaan niin korin ovien puuttumisesta aiheutuvia vaaratilanteita pyrittiin vähentämään mm. seuraavilla seikoilla: Kynnysrako saa olla korkeintaan 10 mm, pielirako ja oven/karmin pykältäminen 6 mm, kori varustettiin turvakynnyksellä ja yläsuojalipalla, jotka pysäyttävät hissin jos kynnykseen/lipan ja edustan väliin joutuu jotakin.
Henkilöhissin automaattiovet rakennetaan tavallisesti liukuovina. Ovikoneisto on melkein aina korin katolla ja siten rakennettu, että se käyttää korinovia, ja nämä vuorostaan ottavat mukaansa kuilunovet. Yleisin automaattiovityyppi on keskeltä aukeava kaksipuolinen liukuovi. Sulkeutuvien liukuovien sulkuvoiman ja liike-energian ja käytettävien turvalaitteiden on oltava sellaisia, ettei sulkeutumisesta aiheudu vaaraa. Suomen hisseissä sulkuvoima saa olla enintään 150 N ja liike-energia 4 Nm ja oven on pysähdyttävä ja avauduttava (ainakin osittain) esteen kohdatessaan. Tehokkaampia turvalaitteita käytettäessä sulkeutuvien ovien liike-energia saa olla 10 Nm.
NIO 333 Racing
Kausi 2014–2015
Piquet ajoi koko kauden, mutta toisena kuskina ajoi Ho-Pin Tungin lisäksi García, ranskalainen Charles Pic ja britti Oliver Turvey. Piquet voitti kauden aikana kaksi osakilpailua ja oli kuljettajien mestari vain yhden pisteen erolla. Tallien sarjassa NEXTEV TCR jäi neljänneksi.
Kausi 2015–2016
Kaudella 2015–2016 tallin kuljettajina jatkoivat Piquet ja Turvey. Talli saavutti kauden aikana vain 19 pistettä ja oli sarjan yhdeksäs.
Hissi
Ohjauslaitteet
Hissin ulkopuolella on rakennuksen jokaisessa kerroksessa painike, jota painamalla hissin saa tulemaan kyseiseen kerrokseen. Nykyaikaisissa liiketaloissa on usein useampia hissejä vierekkäin, mutta hissit on monesti ohjelmoitu niin, että nappia painettaessa paikalle tulee kulloinkin lähimpänä oleva vapaa hissi. Useammalla hissiyhtiöllä on olemassa järjestelmiä, joissa haluttu kerros valitaan jo tuloaulassa ja järjestelmä ohjaa käyttäjän oikeaan hissiin ja kerrosta ei enää valita hississä. Suomessa tällainen järjestelmä on jokseenkin tarpeeton pienistä liikennemääristä ja matalista taloista johtuen.
Hissin sisällä on jokaista kerrosta kohti nappi, jossa on kerroksen numero ja jota painettaessa hissi menee kyseiseen kerrokseen. Jos hissin ovi on auki, se ei kuitenkaan lähde liikkeelle. Vanhemmissa hisseissä napin painamisella ei myöskään ole vaikutusta, jos hissi on jo liikkeellä, mutta monissa nykyaikaisissa hisseissä voi painaa useampien kerrosten nappeja peräkkäin, jolloin hissi pysähtyy kaikissa niitä vastaavissa kerroksissa.
Hätätilanteiden varalta hisseissä on yleensä myös pysäytys- ja hälytysnapit.
NIO 333 Racing
Kausi 2016–2017
Kaudesta 2015–2016 tallipäällikkönä toiminut Martin Leach menehtyi kesken kauden. Hänen tilalleen tallipäälliköksi tuli Gerry Hughes.
Hissi
Tarkkuusasetuslaite
Tarkkuusasetuslaitetta on käytetty etenkin 1960-lukua vanhemmissa tavarahisseissä, koska se on mahdollistanut epätarkasti pysähtyvien hissien pysäyttämisen tarkasti kerrostasolle esimerkiksi vaunujen ja kärryjen kuljettamista varten. Laite toimii yleensä siten, että korin pysähdyttyä kerrostasolle epätarkasti, joko korin ala- tai yläpuolinen ohjausvipu saa hissin suuntareleen sulkeutumaan, jolloin jarru aukeaa ja tarkkuusasetusmoottori käynnistyy. Ohjausvipu kulkee ohjausrataansa pitkin, kunnes se saavuttaa kerrostason keskikohdan eli ohjausratansa pään, mikä katkaisee virran tarkkuusasetusmoottorilta ja sulkee jarrun.
NIO 333 Racing
Kausi 2017–2018
Kaudella 2017–2018 sekä Turveyn että Piquetin piti jatkaa tallissa. Edellisen kauden huono menestys kuitenkin johti siihen, että Piquet sai sopimuksensa mukaisesti jättää tallin. Piquetin tilalle tuli italialainen Luca Filippi. Kiinalainen Ma Qinghua toimi tallin varakuljettajana ja hän tuurasi Filippia Ranskan osakilpailussa ja Turveyta toisesssa New Yorkin osakilpailussa. Kauden aluksi tallin nimeksi vaihtui NIO Formula E Team. Talli saavutti kauden aikana 47 pistettä ja oli sarjan kahdeksas. Meksikossa Turvey ajoi toiseksi, mikä oli tallin kauden ainoa palkintosijoitus.
Hissi
Tarkkuusasetuslaite
Uudemmista hisseistä tarkkuusasetuslaitetta käytetään usein hydraulihisseissä. Kuten vanhemmissa hisseissä, tarkkuusasetuslaite tasaa kerrostason ylä tai alapuolelle pysähtyneen korin tarkasti oikeaan kerrokseen, mutta sen toimintaperiaate eroaa vanhimmista tavarahisseistä.
NIO 333 Racing
Kausi 2019–2020
Kaudella 2019–2020 Turveyn tallikaveriksi palkattiin Ma Qinghua. Viimeiset kuusi osakilpailua, jotka kaikki ajettiin Berliinissä, hänen tilallaan ajoi saksalainen Daniel Abt.
Hissi
Hissin turvalaitteet
Hississä on useita turvalaitteita, jotka takaavat matkustajan turvallisuuden.
Kuilunoven lukitus
Jotta sekä leikkautumis- että putoamisvaara saataisiin todella luotettavasti poistetuksi, täytyy aina ennen hissin liikkeelle lähtöä sähköisesti valvoa, että kaikki ovet ovat kiinni niin, että niitä ei voi käsin avata. Edellinen valvotaan hissin ovissa ns. ovikoskettimien ja jälkimmäinen lukkokoskettimien avulla. Jotta jälkimmäinen ehto saataisiin toteutettua, käytetään liikkuvaa lukkorataa, joka toimii sähkömagneetin avulla. Lukkorata sulkee lukon ennen hissin lähtöä ja vastaavasti avaa oven lukon hissin saapuessa kerrokseen. Turvallisuutta on useissa malleissa parannettu lukon salpaan yhdistetyllä laitteella, joka estää lukkokosketinpiirin sulkeutumisen, ellei salpa ole työntynyt nimenomaan ovessa olevaan koloon. Myös magneeteilla ohjattavia koskettimia käytetään estämään esimerkiksi mahdollisuutta ajaa hissiä ovet auki, koska tästä on aiheutunut tapaturmia. Automaattiovissa ei aina ole erikseen ovi- ja lukkokoskettimia, vaan molemmat toiminnot voidaan yhdistää samaan koskettimeen.
Pysäytyslaite korissa
Hissimääräykset vaativat, ettei hissi pysäytyslaitteen käytön jälkeen saa lähteä itsestään liikkeelle. Tämä on yleensä toteutettu koriin sijoitetulla ”seis”-napilla. Napin painamisen jälkeen normaali tilanne palautuu, kun ovi avataan tai jotain korikutsua painetaan.
Automaattiovellisissa hisseissä ei aina ole pysäytysnappia vaan ovien avausnappi, joka luonnollisesti saa toimia vain hissin ollessa kerroksessa.
Liikkuva kynnys
Kuten jo edellä todettiin, kääntöovellinen hissi varustetaan kynnyksellä joka pysäyttää hissin liikkeen, jos kynnyksen ja seinän väliin joutuu jotain. Kynnys joustaa sisäänpäin ja siihen sijoitettu kosketin katkaisee turvapiirin. Korin katon yläreunaan voidaan myös asentaa yläsuojalevy, joka toimii kuten kynnys.
Konehuoneeton hissi
Kone Oyj toi markkinoille ensimmäisenä hissiratkaisun, jossa hissin nostokoneisto sijoitetaan kuiluun ja ohjaustaulu sijoitetaan ylimmän kerroksen automaattioven viereen lukittavaan kaappiin. Hissiratkaisu on saanut nimekseen MonoSpace™. Koska konehuonetta ei tarvitse rakentaa laisinkaan saadaan hissin rakennuskustannuksia laskettua 25 %:lla. Kuilun ei tarvitse juurikaan olla paljon isompi kuin perinteisessä hississä. Koneen kehittämä EcoDisc™-koneisto sijoitetaan kuilun yläpäähän ja kiinnitetään johteeseen. Koska suurin osa hissin aiheuttamista voimista kohdistuu kuilun pohjalle ja rakennuksen perustuksiin, on tämä ratkaisu omiaan vanhan talon hissiksi. Sen etuna hydrauliseen hissiin nähden on huomattavasti pienempi tehon tarve. Koneisto ei myöskään tarvitse öljyä, joten se on ympäristöystävällisempi kuin hydraulihissi.
Konehuoneettomassa hississä vastapaino sijoitetaan korin sivulle. Korin alla ja vastapainon päällä on taittopyörät, joiden kautta kierrätetään köydet. EcoDisc™-nostokoneisto painaa noin kolmanneksen tavallisen, vaihteellisen hissikoneiston painosta, ja koska se on vaihteeton, saavutetaan erittäin hyvä ajomukavuus. Yleensähän vaihteettomia koneistoja on käytetty vain suurilla nopeuksilla.
Koneen johdattama suuntaus kohti konehuoneettomia hissiä on saanut jatkoa kilpailijoiden taholta. Amerikkalaisen Otiksen versio perustuu uudenlaiseen nostoköyteen tai oikeammin nostovyöhön. Otiksen konehuoneeton hissi on nimeltään Gen2 ja siinä käytetään kolmea nostovyötä välittämään liike. Nostovyöt ovat kolme senttimetriä leveitä ja paksuudeltaan ne ovat kolme millimetriä. Vyön sisällä on ohuita terässäikeitä, joista on punottu pieniä nostoköysiä. Köydet on päällystetty kumilla ja näin ollen vyötä voidaan taivuttaa huomattavasti pienemmällä säteellä kuin perinteistä teräsköyttä. Vetopyörän halkaisija on ainoastaan 10 senttiä. Koneisto on vaihteeton ja siinä on kestomagneettimoottori. Koneisto on sijoitettu kuilun yläosaan korin ja vastapainon "väliin". Vastapaino on korin sivulla. Korin katolla on kaksi taittopyörää ja vastapainon yläpuolella on vastaavasti taittopyörä. Taittopyörät ovat luonnollisesti saman suuruisia kuin vetopyörä. Otis on sijoittanut kojetaulun kuiluun ja ylimmällä tasolla on ainoastaan pieni paneeli, josta huoltomies saa tietoa hissistä ja pystyy hätätilanteessa aloittamaan pelastustoimenpiteet.
José Marcondes Homem de Melo
José Marcondes Homem de Melo (13. syyskuuta 1860 Pindamonhangaba – 15. lokakuuta 1937) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi São Paulon hiippakuntaan 11. maaliskuuta 1883 ja nimitettiin Belém do Parán hiippakunnan johtoon 26. huhtikuuta 1906. Hän sai nimityksen Belém do Parán arkkipiispaksi 1. toukokuuta 1906, ja hänet konsekroi 29. kesäkuuta Rafael Merry del Val y Zulueta, jota avustivat Francisco do Rêgo Maia ja José de Camargo Barros.
Marcondes Homem de Melo erosi tehtävistään 6. joulukuuta 1906, jolloin hänet nimitettiin Ptolemais in Phoenician titulaariarkkipiispaksi. 9. elokuuta 1908 hän sai nimityksen São Carlos do Pinhalin hiippakunnan johtoon arkkipiispan henkilökohtaisella arvonimellä. Hänet asetettiin tähän virkaan 22. marraskuuta 1908, ja hän kuoli 77-vuotiaana virassa.
Juolukka
Ulkonäkö
Juolukka ei nimestään huolimatta ole sekoitettavissa puolukkaan, mutta mustikkaan kyllä. Satunnainen marjastaja ei välttämättä huomaa eroa mustikan ja juolukan välillä, ellei maista. Mustikasta juolukan erottaa vaaleampien versojen ja ”rikkinäisemmän” pään perusteella, ja kun mustikka on ympäriinsä tasainen, on juolukassa taas havaittavissa ristin muotoinen pääty. Juolukan varsi on vaalean puun värinen ja puisempi mustikkaan verrattuna. Marjan mehu on väritöntä, kun se mustikalla taas on sinipunaista. Kukinto on valkoinen tai lievästi punertava, ruukkumainen.
Hissi
Tavarahissit
Tavarahissien rakenteelliset vaatimukset ovat useimmiten henkilöhissejä suuremmat. Tavarahissien johteet voidaan joutua tukemaan tavallista paremmin, ja johteiden pitää myös vaimentaa hissin värähtelyjä. Jos hissillä kuljetetaan erityisen suuria kuormia, voi olla tarvetta useille ohjauskengille ja kaksinkertaisille johteille. Monet tavarahissit on asennettua haastaviin oloihin kuten räjähdysvaarallisiin tiloihin tai tiloihin, jotka on pidettävä erityisen puhtaina, jolloin tavarahissitkin joudutaan pesemään kuumalla vedellä tai höyryllä. Tällaisten hissien suunnittelussa on otettava huomioon korroosio ja muut ympäristön vaikutukset hissin osiin ja kunnossapitoon. Korrodoivassa ympäristössä olevien tavarahissien korit ja ovet ovat yleensä ruostumatonta terästä. Jos ovissa ei voida käyttää valoverhoa esimerkiksi korkea hiukkaspitoisuuden vuoksi, ovissa on joko käytettävä muunlaisia turvalaitteita tai niiden on sulkeuduttava tavallista hitaammin.
Juolukka
Levinneisyys
Juolukka on yleinen kasvi koko pohjoisella pallonpuoliskolla tundralla ja lauhkean vyöhykkeen pohjoisosassa, niin Euraasiassa kuin Pohjois-Amerikassa. Paikoin sen levinneisyysalue ulottuu etelämmäskin varsinkin rannikoilla ja vuoristoissa. Juolukka kasvaa hyvin yleisenä koko Suomessa.
Hissi
Automaattinen aulassa pysähtyminen
Toiminnon ollessa käytössä hissi pysähtyy ennalta määrätyssä kerroksessa ja avaa ovet, jolloin vartija tai vastaanottovirkailija pystyy näkemään hissin käyttäjät, mikä parantaa turvallisuutta. Hissi pysähtyy kerroksessa jokaisella kerralla, kun se kulkee aulan ohi.
Juolukka
Levinneisyys
Helpoiten juolukoita löytyy kosteilta metsäisiltä soilta eli rämeiltä. Kalliometsien pienissä suopainanteissa kasvaa usein suuria juolukkayhdyskuntia. Kankaalla kasvaa usein runsaasti juolukkaa, mutta se marjoo kunnolla vain sateisina kesinä.
Hissi
Ylösruuhka
Ylösruuhkatoiminto voi kytkeytyä päälle tiettyyn kellonaikaan tai silloin, kun tietty määrä täysiä hissikoreja lähtee sisääntulokerroksesta tietyssä ajassa, tai henkilökunta voi kytkeä sen päälle käsin. Aiempaa joustavampien työaikojen vuoksi myös alas menevät matkustajat (usein noin 10 %) on huomioitava myös ylösruuhkan aikana.
Alasruuhka
Alasruuhkatilassa hissiryhmän korit lähetetään katutasosta ylimpään kerrokseen, josta ne lähtevät alas pysähtyen kerroksissa, joihin rakennuksesta poistuvat matkustajat ovat ne kutsuneet. Jos hissikorit täyttyvät jo ylimmissä kerroksissa, ne ohittavat alemmat kerrokset pysähtymättä ja vastaavasti osa hisseistä lähetetään suoraan alempiin kerroksiin, jotta myös niistä tulevat matkustajat mahtuvat kyytiin. Näin hissijärjestelmä pystyy tarjoamaan mahdollisimman suuren kuljetuskyvyn rakennuksesta poistuville henkilöille. Osassa hisseistä on määritetty tietty odotusaika, jonka ylittyessä hissikorit lähetetään ensijaisesti näihin kerroksiin, minkä jälkeen hissit pysähtyvät alas mennessään myös muissa kerroksissa, kunnes korit tulevat täyteen. Alasruuhkatilaa käytetään tavallisesti lounasajan alussa ja työpäivän päättymisen aikaan. Jos työajat ovat kiinteät, alasruuhkahuippu on usein ylösruuhkaa terävämpi.
Juolukka
Käyttö
Juolukka on vähän hyödynnetty luonnonmarja ja sitä on aikaisemmin pidetty jopa myrkyllisenä.
Hissi
Alasruuhka
Alasruuhkatoiminto voi kytkeytyä päälle tiettyyn kellonaikaan tai silloin, kun tietty määrä täysiä hissikoreja saapuu katutasoon tietyssä ajassa, tai henkilökunta voi kytkeä sen päälle käsin. pienoiskuva|Kytkin, josta sapattitoiminto kytketään päälle ja pois.
Sapattitoiminto
Alueilla ja rakennuksissa, joissa on paljon juutalaisia, on usein ”sapattihissejä”. Tässä tilassa hissi pysähtyy itsestään jokaisessa kerroksessa, jolloin hissin käyttäjät voivat astua hissiin ja pois hissistä painamatta mitään painiketta. Tällöin käyttäjät, jotka haluavat noudattaa sapatin rituaaleja, eivät riko sääntöä olla käyttämättä sähkölaitteita sapattina.
Sapattitoiminnon lieveilmiönä sähkönkulutus lisääntyy, koska hissit kulkevat vuoron perään ylös ja alas pysähtyen myös kerroksissa, joissa ei olisi tarpeen pysähtyä. Korkeiden rakennusten hissien on liikuttava riittävän usein, jotta mahdollisille käyttäjille ei syntyisi liian suuria viipeitä huolimatta siitä, että he eivät koske merkinantolaitteisiin ja hissit avaavat ovensa itsestään jokaisessa kerroksessa.
Joissakin rakennuksissa kaikki sapattitilassa olevat hissit eivät pysähdy kaikissa kerroksissa ajan- ja sähkönsäästön vuoksi; hissi voi pysähtyä esimerkiksi parillisissa kerroksissa ylös mennessään ja parittomissa alas mennessään.
Yksityiskäyttö
Monissa hisseissä (Amerikassa suurimmassa osassa) on yksityiskäyttötoiminto. Se kytketään päälle yleensä avaimella joko hissin sisältä, aulan erillisestä ohjaustaulusta tai kutsutaulusta. Yksityiskäytössä oleva hissi ei ota vastaan tasokutsuja. Hissiryhmissä ryhmäohjaimet ohjaavat tasokutsut ryhmän muille hisseille silloin, kun yksityiskäyttöhissi ei ota vastaan kutsuja. Usein yksityiskäytössä oleva hissi seisoo kerroksessa ovi auki kunnes kerros valitaan ja ovensulkupainiketta pidetään pohjassa, mitä kutsutaan usein lastaustoiminnoksi. Yksityiskäyttö on hyödyllinen kuljetettaessa suuria tavaramääriä tai ihmisryhmiä tiettyjen kerrosten välillä.
Huoltoajo
Huoltoajon tarkoituksena on mahdollistaa hissityöntekijöiden pääsy kuiluun ja hissikorin katolle tarkastusta ja huoltotoimia varten. Amerikassa se aktivoidaan korin painiketaulusta avaimella, jonka reikä on merkitty tekstillä ”Inspection”, ”Car Top”, ”Access Enable” tai ”HWENAB”. Tällöin hissi pysähtyy, kutsut perutaan, painikkeet poistetaan käytöstä ja hissiryhmän kutsut ohjataan ryhmän muille hisseille. Hissiä voidaan ohjata vain avainkytkimistä, jotka sijaitsevat yleensä ylimmässä (korin katolle pääsyä varten) ja alimmassa (kuilun pohjalle pääsyä varten) kerroksessa. Euroopassa huoltoajo kytketään päälle usein avaamalla korin yläpuolinen kuilunovi avaimella ja kääntämällä korin katolla olevaa huoltoajokytkintä. Huoltoajossa hissi liikkuu alennetulla nopeudella, joka on tavallisesti 60 % tai vähemmän tavallisesta nopeudesta Osassa hisseistä korin saa liikkeelle myös oven ollessa auki. Suurin sallittu huoltoajonopeus määritellään yleensä turvamääräyksissä, ja Suomessa se on 0,63 m/s.
Hissikorien katolla on huoltoajotaulu, jonka avulla hissiä pystyy ohjaamaan ja ajamaan. Huoltoajopainikkeita on yleensä kolme: ylös- ja alas-painikkeet sekä ajopainike. Sekä ajopainikkeen että suuntapainikkeen on oltava pohjassa, jotta hissi liikkuisi, ja hissi pysähtyy heti, kun jompaakumpaa painiketta ei enää paineta. Joissakin hisseissä on ylös/alas-vipukytkin sekä ajopainike. Huoltoajotaulussa on myös pistorasiat työmaavalaisinten ja työkalujen sähkönsyöttöä varten. pienoiskuva|Koneen MonoSpace-hissi palomieskäytössä
Palomieskäyttö
Palomieskäyttö vaihtelee maittain ja osavaltioittain. Palomieskäytössä on tavallisesti kaksi erillistä toimintatilaa, jotka ovat molemmat erillisiä toimintoja.
Palomieskäytön ensimmäinen toimintatila kytkeytyy päälle joko rakennuksen palopainikkeiden laukaisusta tai savu- tai lämpöantureiden ohjaamana. Hissi menee tähän toimintatilaan silloin, kun palohälytys alkaa soida. Hissi odottaa hetken ja menee sen jälkeen työntötilaan, jolloin hissin ovia ei voi pitää auki painikkeella tai seisomalla ovien välissä. Ovien sulkeuduttua hissi ajaa ennalta määritettyyn hätäpoistumiskerrokseen. Mikäli palohälytys kuitenkin aktivoitui tässä kerroksessa, hissi ajaa vaihtoehtoiseen kerrokseen. Hissi pysähtyy tähän kerrokseen ovet auki eikä ota vastaan kutsuja tai liiku mihinkään suuntaan. Palomieskäytön avainkytkin sijaitsee hätäpoistumiskerroksessa eli yleensä katutasossa. Kytkimestä palomieskäyttö voidaan joko kytkeä päälle, pois tai ohittaa. Hissin palauttamiseksi tavalliseen toimintatilaan kytkin tulee kääntää ohitustilaan sen jälkeen, kun palohälytys on nollattu.
Palomieskäytön toinen toimintatila kytketään päälle korissa tai aulassa sijaitsevalla avainkytkimellä. Toiminto on tarkoitettu palomiehille ihmisten pelastamiseen palavasta rakennuksesta. Toiminnon avainkytkimessä on kolme asentoa: pois, päälle ja pito. Kun palomies kytkee toiminnon päälle, hissin saa liikkumaan. Hissi ei kuitenkaan sulje ovea ellei palomies pidä ovensulkupainiketta pohjassa niin kauan, että ovet ovat kokonaan kiinni (vastaavasti kuin amerikkalaisessa yksityiskäytössä). Tällöin hissin valoverho ei ole käytössä, eikä savu estä ovien sulkeutumista. Palomiehen täytyy myös painaa ovenavauspainiketta oven avaamiseksi. Jos kerroksessa palaa ja palomies tuntee kuumuuden oven läpi, hän tietää olla avaamatta ovea. Ovenavauspainiketta on pidettävä pohjassa niin kauan, että ovi on täysin auki. Palomiehen halutessa lähteä hissistä hän kääntää avainkytkimen pitotilaan, jolloin hissi pysyy varmasti kyseisessä kerroksessa. Kun palomies haluaa palata hätäpoistumiskerrokseen, hän voi yksinkertaisesti kytkeä toisen toimintatilan pois päältä ja sulkea oven.
Potilaskuljetus
Potilaskuljetus on yleensä sairaaloiden hisseistä löytyvä toiminto, jolla hissi voidaan kutsua mihin tahansa kerrokseen kiireellistä potilaskuljetusta varten. Jokaisessa kerroksessa on potilaskuljetuskytkin, ja kun se kytketään päälle, ryhmäohjain valitsee välittömästi nopeimman hissin sijainnista, kulkusuunnasta ja matkustajakuormasta riippuen. Hississä oleville matkustajille saatetaan ilmoittaa hälytysäänellä ja kerrosnäytöllä, että heidän tulee poistua hissistä oven avauduttua.
Kun hissi pysähtyy, ovet avautuvat (liukuovellisissa hisseissä) ja koripainikkeet saatetaan kytkeä pois käytöstä, jotta matkustajat eivät voi ottaa hissiä hallintaansa. Henkilökunta aktivoi korissa olevan potilaskuljetuksen avainkytkimen, valitsee kerroksen ja sulkee ovet. Hissi kulkee pysähtymättä valittuun kerrokseen ja pysyy potilaskuljetustilassa niin pitkään, että toiminto sammutetaan. Joissakin sairaalahisseissä on pitotoiminto (vastaava kuin palomieskäytössä), jolloin hissi pysyy kerroksessa lukitussa tilassa niin pitkään, että potilaskuljetustoiminto sammutetaan.
”Mellakkatila”
Häiriön, mellakan tai kapinan sattuessa, vahtimestari tai muu henkilökunta voi estää hissien pysähtymisen katutasossa ja pysäköintikerroksissa estääkseen asiattomien henkilöiden pääsyn rakennukseen. Tällöin rakennuksen työntekijät ja asukkaat voivat yhä käyttää hissiä suurimmassa osassa rakennusta.
Varavoimakäyttö
Monissa uusissa hisseissä on varavirtajärjestelmä kuten keskeytymätön virransyöttö (UPS), jolloin hissi toimii myös sähkökatkon sattuessa eivätkä ihmiset jää jumiin. Yhdysvaltalaisen BS 9999 -turvamääräyksen mukaan hätätilanteissa käytettävässä henkilöhississä on oltava toinen virranlähde. Monissa tapauksissa toisen virransyötön järjestäminen ei ole yksinkertaisesti mahdollista, joten niiden sijaan käytetään keskeytymätöntä virransyöttöä ja/tai generaattoria.