cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Flamsteed
Elämä
Flamsteed oli luonteeltaan perfektionisti. Hänen kanssaan ei siksi ollut helppoa tulla toimeen. Newton tarvitsi tietoja Kuun radasta kehittäessään painovoimalakia. Näyttäisi siltä, ettei Flamsteed oikein tiennyt missään vaiheessa, mitä tietoa Newton häneltä milloinkin tarvitsi. Tämän johdosta Newtonin ja Flamsteedin välit eivät olleet parhaat mahdolliset. Flamsteed näyttäisi olleen myös Edmond Halleylle katkera. Varmaa syytä tähän ei tiedetä, mutta jonkinlaista ammattikateutta heidän välillään näyttää olleen.
Flamsteed kuoli Lontoossa vuonna 1719.
Historia Coelestis Britannica
Flamsteedin kuoleman jälkeen vuonna 1725 julkaistiin noin 3 000 tähteä käsittävä luettelo, Historia Coelestis Britannica, ja hieman myöhemmin siihen liittyvä kartasto Atlas Coelestis. Bayerin kirjainten ohella, luettelossa käytettyä järjestysnumerointia on sittemmin alettu käyttää tähtien tunnuksina. Flamsteedia oli jo hänen elinaikanaan vaadittu julkaisemaan luettelo, mutta täydellisyyttä tavoittelevan luonteensa vuoksi hän kieltäytyi tästä sanoen sen olevan kesken. Tuolloin Royal Societyn puheenjohtajana toiminut Newton otti havaintojen tiedot haltuunsa ja antoi Halleyn käsitellä ja julkaista ne. Luetteloa painettiin 400 kappaletta vuonna 1712. Niistä 300 Flamsteed pystyi keräämään itselleen. Nämä hän poltti Kuninkaallisen observatorion edessä.
Sazanami (1931)
Valmistus
Alus tilattiin osana vuoden 1923 laivasto-ohjelmaa Maizurun laivastontelakalta, missä köli laskettiin 21. helmikuuta 1930. Alus laskettiin vesille 6. kesäkuuta 1931 ja otettiin palvelukseen 19. toukokuuta 1932.
Palvelus
Alus oli toukokuussa 1942 7. hävittäjäviirikön, jonka muut alukset olivat Akebono ja Ushio, mukana Korallimerellä, jossa se pelasti upotetun lentotukialus Shōhōn eloonjääneitä. Myöhemmin alus siirtyi viirikön mukana pohjoiselle Tyynellemerelle, ja se osallistui harhautukseen Aleuteille Midwayn taistelun aikana.
Alus osallistui 17. elokuuta 1943 Horaniun taisteluun, joka käytiin Vella Lavellan koillispäässä. Yhdysvaltain laivaston alusten tutkat havaitsivat japanilaisosaston, minkä seurauksena hävittäjäosastot kohtasivat toisensa. Taistelussa ei kuitenkaan kumpikaan osapuoli kärsinyt merkittäviä vaurioita.
Yhdysvaltain laivaston sukellusvene USS Albacore torpedoi 14. tammikuuta 1944 Sazanamin 300 merimailia Japilta kaakkoon. Aluksen miehistöstä 153 sai surmansa, ja Akebono pelasti 89.
Sylkikaskas
Sylkikaskas (Philaenus spumarius) on noin 5–6 millimetriä pitkä hyönteinen. Sen väritys vaihtelee suuresti vaaleankeltaisesta mustaan ja on kuvioinniltaan vaihteleva sekä olemukseltaan tanakan suippo. Sylkikaskaan saalistajia luonnossa ovat ainakin maakiitäjäiset (Carabidae). Sylkikaskaan ravintokasveja ovat mansikka, mesimarja, vadelma ja kihokkikasvit.
Toukkavaihe
Etenkin keväällä voi nähdä kasvien varsissa niiden aiheuttamia sylkipalloja, joita kansanomaisesti kutsutaan käärmeensyljeksi. Sylkipallon sisällä elää sylkikaskaan toukka, joka imee kasvinesteitä suojaavan pallon sisässä. Imiessään kasvinesteitä toukka samalla puhaltaa ilmaa peräpäästään, jolloin vaahto syntyy. Toukkien imentä aiheuttaa kasvin lehtien lievää käpertymistä ja vioitettujen kukkavarsien marjat jäävät normaalia pienemmiksi. Sylkipallo suojaa toukkaa sekä kuivumiselta että myös vihollisilta. Hailakan keltaisen toukan voi nähdä pyyhkimällä syljen pois.
Levinneisyys
Sylkikaskas on yleinen melkein koko Suomessa ja Skandinaviassa.
Portugalin rugby union -maajoukkue
right|thumb|220px|Portugali pelaa Italiaa vastaan MM-kilpailuissa 2007. Portugalin rugby union -maajoukkue edustaa Portugalia rugby unionin maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Federação Portuguesa de Rugby.
Portugali on pelannut kerran MM-kilpailuissa, 2007. Se jäi tuolloin alkulohkossaan viimeiseksi hävittyään Skotlannille, Uudelle-Seelannille, Italialle ja Romanialle.
Portugali oli toukokuussa 2020 kansainvälisen rugbyliitto IRB:n rankingissa 21:nnella sijalla.
Asko Martinheimo
Asko Martinheimo (oikealta nimeltään Asko Erik Vilhelm Mattsson, 28. syyskuuta 1934 Ulvila – 4. helmikuuta 2002 Nokia ) oli suomalainen kirjailija. Hän kirjoitti myös salanimellä A. U. Pirkkala yhdessä Uolevi Nojosen kanssa.
Koulutukseltaan Martinheimo oli kansakoulun ja peruskoulun yläasteen opettaja. Hän toimi vapaana kirjailijana vuosina 1983–1988. Hän oli myös vuodesta 1988 lähtien Tampereen yhteiskoulun lukion kirjallisen ilmaisun tuntiopettajana.
Martinheimo tuli tunnetuksi siitä, kuinka tarkasti ja uskottavasti hän kuvasi nuorten elämää arjessa ja yhteiskunnassa. Hänen teoksensa päähenkilöt olivat monesti aikuisikää lähestyviä poikia. Myöhemmin Martinheimo kirjoitti myös fantasia- ja sankaritarinoita.
Kirjojen lisäksi Martinheimo kirjoitti kuunnelmia, televisionäytelmiä ja kolme kokoillan näytelmää.
Teoksia
Salanimellä A.U. Pirkkala kirjoitetut teokset
Việt Minh
thumb|250px|Việt Minhin lippu. Việt Minh tai Vietminh (Việt Nam Ðộc Lập Ðồng Minh Hội, "Vietnamin itsenäisyysliitto") oli Ho Tši Minhin vuonna 1941 perustama liike, joka tähtäsi Vietnamin vapauttamiseen Ranskan siirtomaaherruudesta. Vietnamin alue oli tuolloin osa Ranskan Indokiinana tunnettua siirtomaata. Việt Minh vastusti myös Japanin miehitystä (Japani oli vallannut alueen 1941). Việt Minhin taistelu johti Ranskan Indokiinan itsenäistymiseen.
Tavoitteet
Ho Tši Minh oli vakuuttunut, että Vietnamin itsenäisyystaistelu oli nyt tullut uuteen, ratkaisevaan vaiheeseen. Maailmanvallankumouksen sijaan nyt täytyi keskittyä kansalliseen itsenäisyystaisteluun. Kommunistista ideologiaa ei haluttu erityisesti painottaa, koska monet itsenäisyyttä kannattavat vierastivat ajatusta kommunismista. Kaikki vietnamilaiset – ikään, sukupuoleen, uskontoon, poliittiseen näkemykseen tai yhteiskuntaluokkaan katsomatta – pitäisi saada toimimaan yhdessä, jotta saavutettaisiin tärkein päämäärä eli itsenäinen Vietnam. Näiden ajatusten pohjalta päätettiin täysistunnon kuluessa perustaa uusi järjestö.
Taistelu Japania vastaan
Toisen maailmansodan aikana Japani valloitti Ranskan Indokiinan. Việt Minh taisteli sekä ranskalaisia että japanilaisia vastaan. Vastarinnassa Japania vastaan Việt Minhiä rahoittivat Yhdysvallat ja Kiina. Japanin antauduttua elokuussa 1945 Ho Tši Minhin johtama Việt Minh otti maan hallintaansa ja 2. syyskuuta perustettiin Vietnamin demokraattinen tasavalta. Kun Japani oli voitettu, Yhdysvallat vetivät tukensa pois Vietnamista.
Taistelu Ranskaa vastaan: Indokiinan sota
Ranskan joukot kuitenkin palasivat takaisin alueelle parin kuukauden kuluttua Vietnamin itsenäisyysjulistuksesta palauttaakseen siirtomaan hallintaansa. Sota USA:n taloudellisesti ja poliittisesti tukemaa Ranskaa vastaan jatkui lähes kymmenen vuotta ja se tunnetaan nimellä ensimmäinen Indokiinan sota.
Ranskalainen kenraali Jean-Etienne Valluy pakotti nopeasti Việt Minhin vetäytymään pääkaupungista Hanoista. Ranskalainen panssaroitu jalkaväki kulki Hanoin läpi käyden pieniä taisteluita eristettyjä Việt Minhin joukkoja vastaan. Vuonna 1947 ranskalaiset saartoivat Việt Minhin päämajan Viet Bacin. He onnistuivat lähes vangitsemaan Ho Tši Minhin, joka kuitenkin pakeni viime hetkellä.
Việt Minhin taistelu Ranskaa vastaan ei ollut tehokasta ennen vuotta 1949, jolloin Kiinan kommunistit saapuivat Vietnamin pohjoisrajalle ja tarjosivat Việt Minhin joukoille suojaisia tukikohtia ja raskaita aseita. Niiden avulla Việt Minh onnistui saamaan haltuunsa useita maaseutualueita, mutta tärkeimmät alueet jäivät yhä Ranskan hallintaan.
Indokiinan sodasta Vietnamin sotaan
Vietnamin jako ei kuitenkaan jäänyt niin lyhyeksi kuin oli suunniteltu, sillä Yhdysvaltojen tukema Etelä-Vietnam ei suostunut järjestämään aiottuja vaaleja vuonna 1956, syynään Ho Tši Minhin epäluotettavuus. Pääsyynä oli kuitenkin pelko Vietnamin muuttumisesta kokonaan kommunistiseksi, sillä Việt Minhin suosio oli etelässäkin suuri.
Etelä-Vietnamin kommunistit ja Pohjois-Vietnamista lähetetyt joukot perustivat yhdessä Vietkongin, jota kutsutaan myös nimellä FNL eli Vietnamin kansallinen vapautusrintama. USA:n ja vapautusrintaman väliset konfliktit laajenivat lopulta Vietnamin sodaksi.
Skeleton talviolympialaisissa 1948
1948 talviolympialaisissa Sveitsin Sankt Moritzissa kilpailtiin toista kertaa olympialaisten historiassa skeletonissa eli mahakelkkailussa. Myös tällä kertaa ratana toimi Cresta Run.
Kilpailussa laskettiin kuusi laskua, joiden yhteisaika ratkaisi voittajan. Kilpailuun osallistui 15 osanottajaa, joista yhdeksälle saatiin mitattua lopullinen yhteisaika.
Mitalistit
<br style="clear:both" />
Álvaro Cassuto
Álvaro Cassuto (s. 1938 Porto) on portugalilainen säveltäjä ja kapellimestari. Hän on toiminut musiikillisena johtajana lukuisissa orkestereissa, joita ovat olleet muiden muassa Portugalin sinfoniaorkesteri, Orquestra Metropolitana de Lisboa ja Rhode Islandin filharmonikot. Cassuto sai oppiarvon orkesterinjohdossa Wienin konservatoriosta ja opiskeli myös Lissabonissa ja Berliinissä. Hän sai lisäksi oppiarvon oikeustieteessä Lissabonin yliopistosta.
Cassuto on vieraillut usein mm. Lontoon sinfoniaorkesterin, Royal Philharmonic Orchestran ja Lontoon filharmonisen orkesterin kapellimestarina. Hän on levyttänyt muun muassa Joly Braga Santosin ja Luís de Freitas Brancon sinfoniat Naxos-levymerkille. Häneltä on tilattu myös omia sävellyksiä sekä Portugalista että ulkomailta.
Rasta Revolution
Rasta Revolution on reggaeyhtye The Wailersin vuonna 1974 julkaistu albumi. Albumin tuotti Lee Perry ja sen julkaisi Trojan Records.
Joulukalenteri (albumi)
Joulukalenteri on Ilpo Hakalan, Jukka Leistin ja Pate Mustajärven muodostaman Niskavuoren Aarnet -ryhmän toinen albumi, ja nimensä mukaisesti joulukalenteri. Albumi sisältää kahden CD-levyn verran sketsejä ja joululauluja. Se julkaistiin vuonna 2003.
Robert FitzRoy
Vara-amiraali Robert FitzRoy (5. heinäkuuta 1805 – 30. huhtikuuta 1865) oli englantilainen sotilas ja poliitikko. Hän on ehkä tunnetumpi jälkipolville HMS Beaglen kapteenina matkalla, johon osallistui myös Charles Darwin ja jonka aikana Darwin alkoi kehitellä evoluutioteoriaansa.
FitzRoy aloitti merisotakoulun 12-vuotiaana. Hänestä tuli luutnantti 19-vuotiaana vuonna 1824, ja hänet lähetettiin Etelä-Amerikkaan. Siellä hänet ylennettiin laivan kapteeniksi ja määrättiin saattamaan päätökseen edeltäjänsä aloittama merialueiden kartoitustyö Tulimaan ja Patagonian lähivesillä.
FitzRoy toimi myös Durhamista torypuolueesta valittuna parlamenttiedustajana vuosina 1841–1843 ja Uuden-Seelannin toisena kuvernöörinä vuosina 1843–1845.
Milka Taivassalo
Milka Hanna Taivassalo (s. syyskuu 1986) on suomalainen poliitikko ja entinen Suomen Kristillisdemokraattisten nuorten pääsihteeri. Hän toimi tehtävässä vuodet 2012 - 2015. Hän toimii myös pin-up-mallina. Koulutukseltaan Taivassalo on agrologi (AMK).
Robert FitzRoy
FitzRoy hyväksyttiin Royal Societyn jäseneksi 1851. Hän sai vastuulleen merisäähavaintojen keruun ja analysoinnin, Hän kehitti käsitteen synoptinen säähavaintokartta, ja julkaisi Britannian ensimmäiset sääkartat. Hän pyrki kehittämään helppokäyttöistä barometriä ja keksi siinä yhteydessä säätilan ennustamiseen tarkoitetun myrskylasin.
Hän osallistui vuonna 1860 Oxfordin evoluutioväittelyyn, jossa hän vaati yleisöä uskomaan ennemmin Jumalaan kuin ihmiseen. Hänen sanotaan tunteneen häpeää osuudestaan evoluutioteorian kehittämisessä. Hän kärsi masennuksesta ja teki itsemurhan vuonna 1865.
Kiipeily kesäolympialaisissa 2020 – miesten turnaus
Miesten turnaus kiipeilyssä Tokion olympialaisissa 2020 käydään Aomi Urban Sports Parkissa. Karsintakierros kilpaillaan 3. elokuuta ja loppukilpailu 5. elokuuta. Turnaukseen osallistuu 20 urheilijaa.
Karsinnat
Olympialaisiin pääsee 20 urheilijaa. Näistä yksi paikka on varattu isäntämaa Japanille. Seitsemän paikkaa on jaossa maailmanmestaruuskilpailuissa. Kuusi paikkaa ratkaistaan erillisessä karsintaturnauksessa marras-joulukuussa 2019. Näiden lisäksi jokaisella viidellä maanosalla on omat karsintaturnaukset, joista pääsee yksi kiipeilijä olympialaisiin. Lisäksi olympialaisiin kutsutaan yksi kiipeilijä. Yhdestä maasta saa osallistua korkeintaan kaksi urheilijaa olympiaturnaukseen.
Helmisinipenkoja
Helmisinipenkoja (Ptilorrhoa leucosticta) eli aikaisemmalta nimeltään vuoriloistotimali on viiriäispenkojien heimoon kuuluva varpuslintu.
Jørn Andersen
Jørn Andersen (s. 3. helmikuuta 1963 Fredrikstad) on norjalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Joulukuusta 2021 lähtien hän on toiminut Hongkongin maajoukkueen päävalmentajana.
Ura pelaajana
Andersen pelasi juniorivuotensa fredrikstadilaisessa Østsiden IL:ssä. Ammattilaisuransa hän aloitti 1982 Fredrikstad FK:ssa, jota hän edusti kolmen kauden ajan esiintyen 43 pääsarjaottelussa. 1985 hän siirtyi Vålerengaan. Oslolaisseurassa hän iski uskomattomat 23 maalia pelaamissaan 22 ottelussa.
Loistoesitykset Vålerengassa poikivat Andersenille sopimuksen saksalaisseura 1. FC Nürnbergiin. Kolmen kauden jälkeen hän siirtyi Eintracht Frankfurtiin. Kaudella 1989/90 hänestä tuli ensimmäinen ulkomaalainen Bundesliigan maalikuningas 18 osumallaan. Andersen pelasi 1990-luvun puolivälin eri saksalaisseuroissa, kunnes siirtyi 1995 sveitsiläiseen FC Zürichiin. Andersen pelasi uransa viimeiset vuodet Sveitsissä ja lopetti ammattilaisuransa 38-vuotiaana FC Locarnon pelaajavalmentajana.
Norjan maajoukkueessa Andersen pelasi vuosina 1985–1990 27 maaottelua ja teki niissä viisi maalia. Hänen aikanaan Norja ei kuitenkaan selvinnyt arvokisoihin ja Andresenin viimeiseksi maaotteluksi jäi EM-karsintaottelu Unkaria vastaan lokakuussa 1990.
Ura valmentajana
Andersen aloitti valmennusuransa FC Locarnon pelaajavalmentajana kaudella 2000/01. Seuraavat kaksi kautta hän toimi FC Luzernin juniorivalmentajana. Kesällä 2003 hän siirtyi Saksan 2. Bundesliigassa pelanneen Rot-Weiß Oberhausenin peräsimeen. Debyyttikaudellaan Andersen luotsasi joukkueen hienosti viidenneksi ja lähelle nousua Bundesliigaan. Kausi 2003/04 alkoi kuitenkin murheellisesti ja hän sai potkut lokakuussa 2004.
Marraskuussa 2007 Andersen siirtyi Kickers Offenbachin päävalmentajaksi tavoitteenaan säilyttää joukkue 2. Bundesliigassa. Tavoite ei kuitenkaan täyttynyt Kickersin oltua 15:s ja kauden jälkeen Andersen jätti tehtävänsä. Pian Kickersistä lähtönsä jälkeen hän kuitenkin siirtyi FSV Mainzin peräsimeen. Debyyttikaudellaan hän luotsasi FSV Mainzin 2. Bundesliigan hopealle ja suoraan nousuun Bundesliigaan. Elokuun alussa 2009, vain viikko ennen Bundesliigakauden alkua Andersen sai yllättäen potkut Mainzin päävalmentajan tehtävistä. Joulukuussa 2010 Andersen palasi valmennustehtäviin kreikkalaisen Larissan päävalmentajana. Norjalaisvalmentajan pesti jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä hän sai potkut jo tammikuun alussa 2011. Andersen ei onnistunut nostamaan seuraa jumbosijalta, vaan Larissa kärsi kolme tappiota liigassa ja putosi myös Kreikan cupista.
Marraskuussa 2011 Andersen palasi valmentajaksi Saksaan, kun 2. Bundesliigassa hännille juuttunut Karlsruher SC palkkasi hänet. Andersen ei kuitenkaan onnistunut kääntämään Karlsruhen murheellista suuntaa parempaan ja seura voitti hänen alaisuudessaan vain kaksi pelaamastaan 13 sarjaottelusta. Lopulta Andersen sai potkut maaliskuun loppupuolella 2012 Karlsruhen majaillessa sarjan toiseksi viimeisenä kuusi pistettä suoraan säilymiseen oikeuttavasta sijasta.
Tammikuussa 2015 Andersenista tuli itävaltalaisseura SV Austria Salzburgin päävalmentaja. Andersenin johdolla Salzburg voitti Regionalliga Westin mestaruuden ja nousi kauden 2014/15 päätteeksi Itävallan Erste Ligaan. Andersen jätti talousvaikeuksissa olleen seuran joulukuussa 2015.
Sotilasrikos
thumb|200px|Muun muassa sotilasrikosasioita hoitavan puolustusvoimien oikeudellisen toimialan tunnus Sotilasrikos on Suomessa rikos, josta on säädetty rangaistus rikoslain 45 luvussa. Luonteeltaan sotilasrikokset ovat sellaisia, että niihin voi syyllistyä ainoastaan sotilas tai muu sotilasrangaistussäännösten alainen henkilö.
Jørn Andersen
Ura valmentajana
Toukokuussa 2016 Andersenista tuli Pohjois-Korean jalkapallomaajoukkueen päävalmentaja kaksivuotisella sopimuksella. Pohjois-Korea ei selvittänyt Andersenin alaisuudessa tietään MM-lopputurnaukseen 2018 ja norjalainen jätti tehtävänsä sopimuksensa umpeuduttua vuonna 2018.
Sotilasrikos
Sotilasrangaistussäännösten ulottuvuus
Sotilasrangaistussäännökset määrittelevät sotilaan henkilöksi, joka
Rajavartiolaitoksessa tai sotilaallisessa kriisinhallinnassa palveleviin oppilaisiin ja virkamiehiin sovelletaan vastaavia säädöksiä.
Jørn Andersen
Ura valmentajana
Joulukuussa 2021 Andersen korvasi Mixu Paatelaisen Hongkongin maajoukkueen päävalmentajana. Hän johdatti joukkueen Aasian mestaruuskisoihin 2023 ensimmäistä kertaa 54 vuoteen.
Sotilasrikos
Sotilasrangaistussäännösten ulottuvuus
Sota-aikana eli puolustustilalain ollessa voimassa jollain alueella tällä alueella sotilasrangaistussäännöksiä sovelletaan myös
Jørn Andersen
Perhe
Andersen asuu perheineen Bad Reichenhallissa Baijerissa. Hänen poikansa Niklas on myös tehnyt uraa jalkapalloilijana. Hänellä on ollut vuodesta 1993 myös Saksan passi. Andersenin äiti on menestynyt norjalainen käsipalloilija Bjørg Andersen.
Sotilasrikos
Sotilasrangaistussäännösten ulottuvuus
Sotilasrangaistussäännökset astuvat henkilön kohdalla voimaan, kun hänen palveluksensa alkaa tai kun sen olisi pitänyt alkaa. Niiden velvoittavuus lakkaa, kun palvelusvelvollisuus päättyy. Asevelvollisen kohdalla vaaditaan lisäksi, että hän on poistunut sotilasalueelta, minkä tarkoituksena on estää häiriöitä kasarmialueella välittömästi kotiutuksen jälkeen.
Sotilaspappeihin ei sovelleta sotilasrangaistussäännöksiä. Niihin kriisinhallintajoukon jäseniin tai sellaisiksi koulutettaviin, jotka eivät ole suorittaneet asevelvollisuutta tai naisten vapaaehtoista asepalvelusta, ei sovelleta kuuliaisuus- ja poissaolorikoksista annettuja säännöksiä.
Rikostyypit
Sotilasrikokset jaetaan eri tyyppeihin, jotka ovat palvelusrikokset, vartiorikokset, poissaolorikokset, kuuliaisuusrikokset, esimiesrikokset, muut rikokset sekä sota-ajan rikokset.
Palvelusrikokset
Palvelusrikosten perustyyppi on palvelusrikos, johon syyllistytään rikkomalla palvelukseen kuuluva velvollisuus teolla tai laiminlyönnillä tai rikkomalla vastaavalla tavalla ohjesääntöä tai muuta määräystä. Palvelusrikoksesta tuomitaan myös alkoholin tai huumausaineen vaikutuksen alaisena palvelusta suorittava, jos tämä heikentää kykyä suorittaa palvelusta, tai sellainen, joka vahingoittaa itseään tai terveyttään saadakseen vapautuksen tai helpotusta palveluksesta tai esittää vastaavan virheellisen tiedon. Rangaistuksena on enintään vuosi vankeutta tai kurinpitorangaistus.
Lievä palvelusrikos on palvelusrikos, joka on olosuhteet ja palvelustehtävän laatu huomioon ottaen vähäinen. Rangaistus on kurinpitorangaistus.
Törkeä palvelusrikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä palvelusrikos, jonka tekijä
Rangaistuksena on enintään neljä vuotta vankeutta.
Tuottamuksellinen palvelusrikos tehdään tekemällä palvelusrikos huolimattomuudesta. Rangaistus on enintään kolme kuukautta vankeutta tai kurinpitorangaistus.
Palvelusrikos on Suomen lainsäädännössä harvinainen blankorangaistussäännös. Se kriminalisoi kaiken ohjesääntöjen tai määräysten vastaisen toiminnan. Lisäksi rikoksen voi tehdä erittäin vähäiselläkin teolla. Jo lakki päässä sisätiloissa kulkeminen rikkoo ohjesääntöä ja täyttää lievän palvelusrikoksen tunnusmerkit. Pois lukien erikseen säädetyt poikkeukset päähineen käytöstä sisätiloissa. Ratkaisu on kuitenkin lainsäätäjältä tietoinen; asiasta annettu hallituksen esitys perustelee ankaraa säännöstä sillä, että sotilaskurin ylläpidon kannalta on tärkeää voida puuttua jo pieniin poikkeamiin järjestyksestä.
Vartiorikokset
Vartiorikokset ovat olennaisesti palvelusrikoksia, jotka tekee vartio- tai päivystystehtävässä oleva sotilas. Perustyyppinä on vartiorikos, jonka alatyypit ovat lievä vartiorikos, törkeä vartiorikos ja tuottamuksellinen vartiorikos. Tärkeimpänä erona palvelusrikoksiin on rangaistusasteikko, joka on kovempi: vartiorikoksessa enimmäisrangaistus on enintään kaksi vuotta vankeutta ja lievässäkin kuusi kuukautta. Törkeässä rikosmuodossa vähimmäisrangaistus on neljä kuukautta ja enimmäisrangaistus neljä vuotta vankeutta.
Myös vartiorikos on luonteeltaan blankorangaistussäännös ja käsittää yhtä pienet rikkomukset kuin palvelusrikoskin. Periaatteessa jo perusyksikön päivystäjä, joka rikkoo tervehtimisestä annettuja määräyksiä, syyllistyy lievään tai tuottamukselliseen vartiorikokseen.
Poissaolorikokset
Poissaolorikokset ovat luvaton poissaolo ja karkaaminen. Luvaton poissaolo käsittää poistumisen siitä joukosta tai paikasta, jossa hänen olisi palveltava tai saapumatta jättämisen sinne. Karkaaminen on luvaton poissaolo, joka kestää yli viisi vuorokautta ja aiheuttaa tai olisi voinut aiheuttaa olennaisen keskeytyksen sotilaan koulutuksessa tai muuten olennaista haittaa palvelukselle. Luvattomasta poissaolosta tuomitaan kurinpitorangaistus tai enintään kuusi kuukautta vankeutta, karkaamisesta taas kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.
Kuuliaisuusrikokset
Kuuliaisuusrikokset jakautuvat esimiehen väkivaltaiseen vastustamiseen ja niskoitteluun.
Esimiehen väkivaltaisessa vastustamisessa sotilas kieltäytyy väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan palveluksessa antamaa käskyä tai yrittää pakottaa tällaisen henkilön tekemään tai olemaan tekemättä jotain väkivaltaa käyttäen tai sillä uhaten tai muuten tekee hänelle väkivaltaa henkilön ollessa palveluksessa tai palvelustoimen johdosta. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään kaksi vuotta vankeutta.
Törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on kysymyksessä, kun ja rikos on kokonaisuutena arvostellen törkeä. Rangaistus on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.
Niskoitteluun syyllistyy sotilas, joka kieltäytyy täyttämästä esimiehen tai vartio-, järjestyspartio-, päivystys- tai poliisitehtävää suorittavan sotilaan käskyä tai jättää sen tahallaan täyttämättä. Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.
Yhteinen niskoittelu tapahtuu silloin, kun sotilaat keskenään siitä sovittuaan syyllistyvät niskoitteluun. Tällöin kukin rikoksentekijä on tuomittava kurinpitorangaistukseen tai vankeuteen enintään kahdeksi vuodeksi.
Kuuliaisuusrikoksissa on havaittavissa lainsäätäjän tiukka suhtautuminen sotilaiden yhteiseen kurittomuuteen. Yhdessä tehtynä sekä esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai niskoittelu muuttuu törkeäksi tekomuodoksi, joiden rangaistusasteikko on jo kova. Yhteinen niskoittelu edellyttää kuitenkin suunnitelmallisuutta. Pelkkä spontaani joukkokieltäytyminen ei täytä yhteisen niskoittelun tunnusmerkkejä.
Niskoitteluksi ei lasketa kieltäytymistä käskyn täyttämisestä, mikäli käskyn täyttäminen johtaisi selvästi lain-, virka- tai palvelusvelvollisuuden vastaiseen tekoon.
Esimiesrikokset
Esimiesrikokset ovat esimiesaseman väärinkäyttäminen ja esimiesaseman törkeä väärinkäyttäminen. Lievää tekomuotoa ei ole. Esimies on kuka tahansa, jolla on pysyvä tai tilapäinen käskyvalta yhteen tai useampaan sotilaaseen. Tässä mielessä suomalainen lainsäädäntö poikkeaa tuntuvasti anglosaksisesta.
Esimiesaseman väärinkäyttämiseen syyllistyy esimies, joka Rangaistus on kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta. Törkeä tekomuoto vaatii, tavanomaisen "kokonaisuutena arvostellen törkeä" -lauseen lisäksi, että alaiselle koituu erityisen tuntuvaa kärsimystä tai vakava terveysvaara. Rangaistus törkeästä esimiesaseman väärinkäyttämisestä on vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta.
Muut rikokset
Luvaton poliittinen toiminta on rikos, johon vain sotilasvirkaan koulutettava oppilas tai sotilasvirassa tai määräaikaisessa virkasuhteessa palveleva puolustusvoimien tai Rajavartiolaitoksen virkamies voi syyllistyä. Mikäli tällainen yksilö liittyy jäseneksi puolueeseen tai puoluepoliittista toimintaa harjoittavaan yhdistykseen tai jättää eroamatta tällaisesta, hänet on tuomittava kurinpitorangaistukseen. Säännöksen tarkoituksena on varmistaa, että sotilasorganisaatiot pysyvät vapaina puoluesidonnaisuuksista.
Sota-ajan rikokset
Sota-aikana rangaistusasteikot kovenevat, sillä rikokset muuttuvat aiempaa vaarallisemmiksi ja sotilaskuri tärkeämmäksi.
Sota-ajan oloissa sovellettavaksi tulee joukko uusia rikosmuotoja, jotka eivät ole mahdollisia rauhan aikana.
Taisteluvelvollisuuden rikkominen on rikos, jossa sotilas vaarantaa taistelutoimen suorittamisen. Rangaistus on, jos muualla ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta, vähintään neljä kuukautta ja enintään neljä vuotta vankeutta. Myös sotilas, joka vahingoittaa terveyttään, vioittaa itseään tai antaa väärän tiedon terveydestään välttääkseen sota-aikana palvelusta tai taistelutoimeen osallistumisen, tuomitaan taisteluvelvollisuuden rikkomisesta.
Sotilas, joka sota-aikana karkaa vihollisen puolelle tai ilman pakottavaa syytä antautuu viholliselle, syyllistyy sotakarkuruuteen, jos hän ei samalla tee tai yritä törkeää maanpetosta. Rangaistus on vähintään kaksi ja enintään kymmenen vuotta vankeutta.
Jos taisteluvelvollisuuden rikkominen, vartiorikos, törkeä vartiorikos, karkaaminen, niskoittelu, yhteinen niskoittelu, esimiehen väkivaltainen vastustaminen tai törkeä esimiehen väkivaltainen vastustaminen on omiaan aiheuttamaan erityisen vakavaa vaaraa joukolle tai sen toiminnalle taikka vaarantamaan erityisen tärkeän kohteen, rikoksentekijä on syyllistynyt vaaralliseen sotilasrikokseen. Rangaistuksena on vähintään yksi ja enintään kymmenen vuotta vankeutta. Yritys on rangaistava. Pykälän määritelmä ei sisällä vaarallisessa sotilasrikoksessa sanaa sota-aikana, minkä vuoksi näyttää siltä, että siihen voi syyllistyä erikoistapauksessa myös rauhan aikana esimerkiksi sotaa alemmassa kriisissä tai kriisinhallintatehtävässä.
Jos sotilaat sopivat keskenään vaarallisen sotilasrikoksen tekemisestä, kukin rikoksentekijä tuomitaan salahankkeesta vaarallisen sotilasrikoksen tekemiseksi. Alkuunpanijalle ja johtajalle rangaistusasteikko on neljästä kuukaudesta neljään vuotta vankeutta, muille osallisille kurinpitorangaistus tai enintään vuosi vankeutta.
Sota-aikana otettuja sotavankeja koskevat sotilasrangaistussäännökset sekä kaksi erikoispykälää. Sotavangin pakenemisesta tuomitaan sotavanki, joka pakenee tai yrittää paeta. Rangaistus on kurinpitorangaistus. Sama rangaistus määrätään sotavangin pakenemisen edistämisestä. Puolueettomaan maahan tai omiin joukkoihinsa paennutta sotavankia ei saa tuomita sotavangin pakenemisesta, jos hän jää uudelleen vangiksi. Rikoksista, joista sotavanki on syyllistynyt paetessaan ainoastaan pakonsa helpottamiseksi ja joihin ei ole sisältynyt henkilöön kohdistunutta väkivaltaa, ei tuomita kuin kurinpitorangaistus.
Rangaistukset
Sotilasrikoksista voidaan tuomita vankeuden lisäksi kurinpitorangaistus tai -ojennus, joka vastaa ankaruudeltaan sakkorangaistusta. Kurinpitorangaistuksia ovat
Kurinpito-ojennuksia ovat
Palveluksesta jo kotiutetuille annetut kurinpito-ojennukset raukeavat. Kurinpitorangaistukset muunnetaan kurinpitosakoiksi lukuun ottamatta arestia, joka suoritetaan loppuun kotiuttamisesta huolimatta.
Rauhan aikana virassa olevalle sotilaalle saa määrätä tai tuomita vain muistutuksen, kurinpitosakon tai varoituksen.
Kurinpitomenettely ja sotilasoikeudenkäynti
Sotilasoikeudenkäynnistä ja kurinpitomenettelystä säädetään sotilasoikeudenkäyntilaissa (323/1983) sekä sotilaskurinpitolaissa (331/1983) sekä näiden lakien soveltamisasetuksissa. Sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkitaan sotilasrikokset sekä sotilaan tekemä
Huomattavaa on, että sotilasoikeudenkäyntiin ryhdytään vain, jos teko on kohdistunut Puolustusvoimiin, Rajavartiolaitokseen, kriisinhallintajoukkoon tai toiseen sotilaaseen.
Kurinpitoesimiehen käsite
Perusyksikön päällikkö ja hänen suoranaiset esimiehensä sekä rajoitetusti perusyksikön vääpeli ovat kurinpitoesimiehiä.
Esitutkinta
Kurinpitoesimiehen, joka saa tiedon sotilasoikeudenkäyntiasiana tutkittavasta rikoksesta, on huolehdittava esitutkinnan toimittamisesta. Yleensä esitutkinnan suorittaa yksinkertaisissa tapauksissa esitutkintakoulutuksen saanut kantahenkilökunnan jäsen ja monimutkaisemmissa Pääesikunnan tutkintaosasto. Esitutkinnassa saadaan käyttää useimpia tavanomaisia pakkokeinoja, muun muassa kiinniottoa, pidättämistä ja vangitsemista sekä kotietsintää. Esitutkinnan jälkeen asia siirtyy kurinpitoesimiehelle, joka sotilaslakimiehen avulla päättää, minkä tasoinen kurinpitoesimies on toimivaltainen antamaan sopivan rangaistuksen. Jos rikos on vakava, se siirtyy joukko-osaston komentajalle. Tämä voi päättää, ettei hänen toimivaltansa (maksimissaan 15 päivää poistumisrangaistusta) riitä rangaistuksen antamiseen ja siirtää asian kihlakunnansyyttäjälle.
Jos rikos on vakava (esimerkiksi karkaaminen), on käytännössä tavanomaista lähettää siihen syyllistynyt varusmies kotiin joko henkilökohtaiselle syylomalle tai lääketieteellisen vapautuksen perusteella odottamaan asian ratkeamista.
Sotilasoikeudenkäynti
Sotilasoikeudenkäynti tapahtuu rauhan aikana käräjäoikeudessa, jossa on kaksi sotilasjäsentä ja lainoppinut puheenjohtaja. Majurien ja sitä korkeampien upseerien sotilasoikeudenkäynti tapahtuu ensimmäisenä asteena hovioikeudessa Sotilasoikeudenkäyntiasiaa käsittelevässä hovioikeudessa on vähintään majurin arvoinen sotilasjäsen ja korkeimmassa oikeudessa on sotilasasiaa käsiteltäessä vähintään kenraalimajurin arvoinen sotilasjäsen. Syyttäjänä toimii kihlakunnansyyttäjä. Syyttäjällä ei ole oikeutta jättää syyttämättä rikoksen vähäisyyden vuoksi, mikäli yleiset edellytykset syytteen nostamiseen ovat olemassa. Syyte nostetaan mahdollisen asianomistajan mielipiteestä huolimatta.
Jos yhtenä asiana käsitellään sekä sotilasoikeudenkäynnissä käsiteltäviä että muita rikoksia tai joku syytetyistä ei ole sotilas, asia ratkaistaan tavanomaisessa siviilirikosasioita käsittelevässä tuomioistuinkokoonpanossa. Poikkeuksen muodostavat vähäiset suoraan sotilasoikeudenkäyntiasiana käsiteltävään rikokseen liittyvät, yhdellä teolla tehdyt rikokset. (Esimerkiksi rattijuopumus luvattoman poistumisen yhteydessä.)
Sotilasoikeudenkäynti alkaa käräjäoikeudessa 30 päivän kuluessa haasteen nostamisesta. Kurinpitovalitus on kuitenkin tutkittava seitsemän päivän kuluessa. Oikeudenkäynnissä noudatetaan tavanomaista rikosasian menettelyä. Syytetyn oikeudet ovat kuitenkin sikäli normaalia paremmat, että tuomioistuimen päätökseksi tulee enemmistön kanta vain, jos se on puheenjohtajan kannattama tai syytetyn kannalta sitä lievempi.
Sota-aikana voidaan perustaa sotaoikeuksia puolustustilaan julistetulle alueelle sotilaiden tekemien rikosten käsittelyä varten. Jos yleisten tuomioistuinten toiminta on lakannut alueella, sotaoikeudet voivat tutkia myös siviilien tekemiä rikoksia.
Kurinpitomenettely
Kurinpitomenettely on tavanomaisin seuraamus sotilasrikoksesta. Kurinpitomenettelyssä voidaan määrätä kurinpitorangaistus tai -ojennus. Arestia ei kuitenkaan saa määrätä kurinpitomenettelyssä.
Kurinpitomenettelyyn voidaan ryhtyä, jos rikokseen syyllistynyt myöntää syyllisyytensä tai hänen syyllisyytensä on selvä. Syyte nostetaan kuitenkin, jos
Kurinpitoesimies määrää kuultuaan syytettyä henkilökohtaisesti ja saatuaan sotilaslakimiehen lausunnon kurinpito-ojennuksen tai -rangaistuksen. Yleensä on määrättävä kurinpito-ojennus, jos kurinpitorangaistukseen ei ole erityistä syytä. Rangaistuksen enimmäismäärä riippuu kurinpitoesimiehen asemasta.
Kurinpito-ojennusten katsotaan olevan rangaistuksina niin lieviä, että niiden kohdalla tavanomaiset muutoksenhakukeinot eivät ole käytössä. Mikäli rangaistu ei ole tyytyväinen saamaansa rangaistukseen, hänellä on kuitenkin oikeus kannella asiasta ylemmälle esimiehelle tai eduskunnan oikeusasiamiehelle. Tämä tutkii asian ja päättää tarvittaessa ryhtyä toimenpiteisiin asiatilan korjaamiseksi. Mikäli epäilty ei ennen kurinpitomenettelyä halua ottaa riskiä kurinpito-ojennuksen saamisesta, hänellä on oikeus vaatia asian käsittelemistä tuomioistuimessa.
Sotilasoikeudenkäytön ongelmia ja niiden ratkaisuja
Sotilasoikeudenkäyttö tapahtuu tiukasti järjestäytyneen sotilasorganisaation piirissä, minkä vuoksi sen puolueettomuuden varmistaminen on vaikeampaa kuin tavallisessa oikeudenkäytössä. Erityisen tuntuvasti ongelma tulee esille varusmiesten kohdalla, joilta usein puuttuu elämänkokemusta ja kykyä vastustaa painostusta.
Sota-aikana on varauduttu perustamaan sotaoikeuksia, sillä laajan armeijan rikosasioiden nopea ratkaisu nousee tärkeäksi yhteiskunnalliseksi eduksi. Sotaoikeuksien kokoonpanossa on kuitenkin pyritty varmistamaan tavallisen sotilaan näkökulma huomiointi määräämällä, että toisella sotilasjäsenellä on aliupseeri- tai miehistöarvo toisen ollessa upseeri. Normaaliajan käräjäoikeuksien sotilasjäsenistä toisen täytyy vastaavasti olla aliupseeri, miehistön jäsen tai opistoupseeri.
Vanha musiikki
Vanha musiikki on yleensä barokkimusiikista ja sitä vanhemmasta musiikista (keskiaika, renessanssi) käytetty nimitys. Suomalaisittain vanhana musiikkina voidaan pitää myös klassisen kauden suomalaissäveltäjien (esimerkiksi Byström, Crusell, Lithanderin veljekset) teoksia. Näin siitä syystä, että suomalaisia barokkisäveltäjiä ei ole. Vanhinta suomalaista säilynyttä materiaalia ovat keskiaikaiset gregoriaaniset laulut (muun muassa Piae Cantiones -sävelmät), koulumusiikki (esimerkiksi Porin triviaalikoulun nuottikirjat) ja uskonpuhdistuksen jälkeisellä ajalla syntyneet virret. Ajallisesti vanha musiikki ajoittuu vuosien 1500—1850 tietämille.
Vanhaa musiikkia esitetään usein niin sanotuilla periodisoittimilla, joilla tarkoitetaan joko aitoja vanhoja aikalaissoittimia tai niiden nykyaikaisia rekonstruktioita. Barokin periodisoittimia ovat esimerkiksi viola da gamba, barokkiviulu, teorbi, barokkiluuttu, barokkikitara, cembalo, virginaali, Bach-trumpetti. Klassiselle kaudelle siirryttäessä suosittuja periodisoittimia olivat esimerkiksi fortepiano ja traverso (puinen poikkihuilu). Barokkia vanhemman ajan soittimia ovat esimerkiksi krummhorn, dulcimer, skalmeija, sinkki, fiideli, sinfonia, tulppahuilu, pommeri ja hümmelchen.
Aegukga (Etelä-Korea)
Aegukga (, hanja 愛國歌, ) on Korean tasavallan eli Etelä-Korean kansallislaulu. Myös Korean demokraattisen kansantasavallan kansallislaulusta käytetään samaa nimeä. Kyseessä on kuitenkin eri laulu (vrt. Achimŭn pinnara, 아침은, 빛나라). Laulun sanoittajaa ei tiedetä. Sen arvellaan syntyneen 1900-luvun alkupuolella, ja sen tekijäksi on veikattu joko poliitikko Yun Chihoa tai An Chang-hoa, itsenäisyysmiestä ja opettajaa. Alun perin Aegukgaa laulettiin vanhan skottilaisen kansanlaulun Auld Lang Syne sanoin. Japanin miehityksen aikana (1910-1945) Aegukgan laulaminen oli kielletty. Maan ulkopuolella asuvat korealaiset jatkoivat kuitenkin sen laulamista, tuoden näin ilmi uskonsa maansa tulevaan vapautukseen. Vuonna 1937 Ahn Eak-tae, kansainvälisesti tunnettu korealainen muusikko, joka asui Espanjassa, sävelsi Aegukgaan oman sävelmän. Tämä julistettiin Korean tasavallan kansallislauluksi Shanghaissa, Kiinassa, jossa maanpakolaishallitus kokoontui. Aegugkka esitettiin virallisesti Korean tasavallan itsenäistymisjuhlassa 15. elokuuta 1948. Samana vuonna sen asema virallistettiin.
Sinipenkoja
Levinneisyys
Sinipenkojaa tavataan suuressa osassa Uuden-Guinean saarta. Lajin on raportoitu olevan suurimmaksi osaksi yleinen. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Giorgi Gogšelidze
Giorgi Gogšelidze (, s. 7. marraskuuta 1979 Gori, Georgian SNT) on georgialainen vapaapainija, olympiamitalisti, maailman- ja Euroopan mestari. Hän on edustanut kilpaurallaan myös Venäjää.
Gogšelidze voitti sarjan 96 kg olympiapronssia Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut Georgian edustajana kolme MM-mitalia ja neljä EM-mitalia, joiden joukossa on Euroopan mestaruus Tampereelta 2008. Venäjän edustajana Gogšelidze saavutti maailmanmestaruuden ja EM-hopeaa.
IPhoto
iPhoto on Applen kehittämä digitaalisten valokuvien käsittelyohjelma, joka toimtetaan jokaisen Macintoshin mukana osana iLife-pakettia. Julkaisuvuonnaan 2002 iPhotolla pystyi tuomaan, organisoimaan, muokkaamaan, tulostamaan ja jakamaan digitaalisia valokuvia.
Viimeisin versio, iPhoto 9, julkaistiin osana iLife '11-pakettia 20. lokakuuta. 2010.
Ominaisuudet
iPhoto sisältää useita vaihtoehtoja kuvien jakamiseksi eteenpäin. Kuva-albumeista voidaan tehdä dynaamisia diaesityksiä, joihin voidaan lisätä musiikkia iTunesista. Nämä diaesitykset voidaan viedä QuickTime-mediasoittimeen videotiedostoiksi ja editoida edelleen iMoviella tai polttaa suoraan DVD-levylle käyttäen iDVD-ohjelmistoa. Sekä diaesitykset että valokuvat voidaan jakaa muille Mac-tietokoneille lähiverkon yli käytten Bonjour-ohjelmistoa. Ne voidaan myös ladata ja julkaista yksinkertaisella web-käyttöliittymällä Applen MobileMe-palvelussa. iPhoto voi myös synkronoida kuvat iPod- iPhone- ja iPad- laitteiden kanssa. iPhoto käyttäjät voivat myös tilata monenlaisia tuotteita internetin välityksellä, kuten tulosteita, julisteita ja kuvakirjoja. Ohjelmasta voi tulostaa kuvia ja kollaaseja myös kotitulostimella paikallisesti.
Jean le Rond d’Alembert
Jean le Rond d’Alembert (16. marraskuuta 1717 Pariisi – 29. lokakuuta 1783 Pariisi) oli ranskalainen matemaatikko, fyysikko sekä filosofi. Hän oli myös tekemässä varhaista ranskalaista Encyclopédieta.
Lapsuus
D’Alembert oli korkeasukuisen markiisittaren ja kirjailijan Claudine Guérin de Tencinin sekä ritari Louis-Camus Destouchesin avioton lapsi. Joitain päiviä synnytyksen jälkeen hänen äitinsä de Tencin jätti hänet Saint-Jean-le-Rond de Paris -kirkon portaille. Hänet kasvatettiin löytölapsena, mutta hänen isänsä Destouches kustansi myöhemmin hänen opiskelunsa. Hän opiskeli Collège Mazarinissä lakia ja lääketiedettä, joilla aloilla, hänestä tuli tunnettu tiedemies ja filosofi. Lakitieteen opiskelujen jälkeen hän aikoi vielä opiskella lääkäriksi, mutta sittemmin hän jätti lääketieteen ja palasi matematiikan sekä filosofian pariin, jotka olivat lähellä hänen sydäntään.
Ura
D’Alembert oli vaikuttamassa suurelta osin valistusfilosofien suurteoksen, Denis Diderot’n (1713–1784) Encyclopédien, julkaisemiseen ja huolehti 28-osaisen teoksen matemaattisista ja luonnontieteellisistä artikkeleista.
D’Alembert esitteli Ensyklopediassa muun muassa uudenaikaisen käsityksensä infinitesimaalilaskennan perustamisesta täsmälliselle raja-arvon käsitteelle: hän ymmärsi suureen raja-arvoksi, jota muuttuva suure lähestyy niin, että suureen ja raja-arvon erotus tulee pienemmäksi kuin mikä hyvänsä ennalta annettu suure.
Jonas
Jonas (myös Jonás) on useissa kielissä esiintyvä muoto Raamattuun perustuvasta miehen etunimestä, jonka suomenkielisiä muunnoksia ovat Joonas ja Joona. Paitsi etunimenä, nimi esiintyy myös sukunimenä.
Suomessa nimi Jonas oli näin kirjoitettuna annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 3 764 miehelle ja alle kymmenelle naiselle. Yli puolet heistä on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Jonaksen nimipäivä on suomenruotsalaisen kalenterin mukaan 29. maaliskuuta, joka suomenkielisen kalenterin mukaan on muun muassa Joonaksen nimipäivä.
Jean le Rond d’Alembert
Ura
D’Alembert etsi yhtymäkohtia algebran peruslauseelle (jonka mukaan jokaisella polynomilla on ainakin yksi kompleksinen nollakohta); tämä keskeinen teoreema tunnetaan ranskalaisella kielialueella d'Alembertin lauseena. Sen todistus onnistui paremmin Carl Friedrich Gaussilta.
Hän tutki myös osittaisdifferentiaaleja. Värähtelevää liikettä tutkiessaan (vuonna 1743 ilmestynyt teos Traité de dynamique ) hän kehitti myös periaatteen, jonka mukaan kiinteät ja vapaasti liikkuvat kappaleet noudattavat Newtonin kolmatta liikelakia. Tämä nimettiin keksijänsä mukaan d’Alembertin periaatteeksi. Tämän oivalluksen avulla tuli mahdolliseksi nesteiden dynamiikan ja värähtelyn matemaattinen käsittely, jolla oli suuri merkitys tulevaisuuden teknisten keksintöjen läpimurrolle. D’Alembert käsitteli teoksessaan Dimension (1754) aikaa neljäntenä ulottuvuutena, ja myöhemmin H. G. Wells hyödynsi ideaa kuuluisissa romaaneissaan Aikakone (1895) sekä Näkymätön mies (1897). D’Alembert oli 1700-luvun puolivälin maineikkaimpia ranskalaisia matemaatikkoja Alexis Claude Clairaut’n (1713–1765) ohella. D’Alembert valittiin Ranskan akatemiaan.
Jonah
Jonah on englanninkielinen muoto Raamattuun perustuvasta miehen nimestä. Sen vastineita muissa kielissä ovat muiden muassa ruotsin, saksan ym. kielien Jonas sekä suomen Joonas ja Joona.
Isabela
Isabela on:
PP-19 Bizon
Pienestä koosta huolimatta PP-19 Bizon voidaan varustaa esimerkiksi äänenvaimentimella, liekinsammuttimella, optisilla ja punapistetähtäimillä, laserosoittimella tai pimeänäkölaitteella.
Lipas ja sen mekanismi
Suurikapasiteettinen, sylinterimäinen 64 patruunan lipas on vaakatasossa piipun alla, jolloin se toimii samalla etukahvana antaen ampujalle lisätukea. Patruunat sijoittuvat lippaan sisälle samaan tapaan kuin revolverin rullaan, jolloin pieni tila voidaan käyttää tehokkaasti hyväksi.
Vaikka kertalipastuksella patruunoiden määrä on kaksinkertainen kilpailijoiden, kuten Heckler & Koch MP5 -sarjan konepistooleihin verrattuna, lippaan vaakasuora asento helpottaa aseen kantamista ja käsittelyä. Lippaan muodon antaman lisätuen ja suljetun lukon ansiosta kertatuli on vakaampaa ja helpommin hallittavissa kuin samankokoisen avoimella lukolla ampuvan aseen tuli.
Jotkut PP-19:n lippaista on varustettu patruunalaskurilla, mikä helpottaa käyttäjää arvioimaan latausvälejä.
Muunnelmat
PP-19 Bizonista on olemassa useita muunnelmia, joissa erona on lähinnä käytetty ampumatarvike. PP-19 Bizonin vaihtoehtoisia patruunoita ovat 9 x 17 mm, 9 x 19 mm Parabellum ja 7.62 x 25 mm.
SM U-20
SM Unterseeboot 20 oli Saksan keisarikunnan laivaston tyypin U19 sukellusvene, joka upotti brittiläisen matkustajahöyrylaiva RMS Lusitanian 7. toukokuuta 1915.
Valmistus
Alus tilattiin Danzigin (nyk. Gdańsk) keisarilliselta telakalta. Se laskettiin vesille 18. joulukuuta 1912.
Palvelus
Palvelukseen oton jälkeen alus sai ensimmäisen tehtävänsä seuraavan vuoden elokuussa. ensimmäisessä maailmansodassa vene teki seitsemän partiomatkaa.
Saksa aloitti 4. helmikuuta 1915 Yhdistyneen kuningaskunnan saarron sukellusveneillä ja julistanut alueen jokaisen aluksen lailliseksi sotakohteeksi. Alus partioi 7. toukokuuta Irlannin etelärannikolla päällikkönään kapteeniluutnantti Walther Schwieger. Noin kello 13.40 Schwieger näki periskoopillaan lähestyvän aluksen. Arviolta 700 metrin päässä hän havaitsi aluksella olevan neljä savupiippua ja kaksi mastoa, mikä teki aluksesta jonkinlaisen linjalaivan. Schwieger tunnisti aluksen RMS Lusitaniaksi ja laukaisi yhden torpedon, joka osui Lusitanian oikeaan kylkeen, lähes suoraan komentosillan alapuolelle. Torpedon räjähdystä seurasi toinen räjähdys, mahdollisena aiheuttajana hiilipöly, ammukset ruumassa tai höyrykattiloiden räjähdys. Toinen räjähdys oli niin voimakas, että Schwieger hämmästyi sitä itsekin. Tuhoon tuomittu alus upposi nopeasti vain 18 minuutissa. Lusitanian mukana kuoli 123 yhdysvaltalaista matkustajaa ja tapaus ajoi maan entistä jyrkemmälle törmäyskurssille Saksan kanssa. Kesti kuitenkin vielä lähes kaksi vuotta, ennen kuin Yhdysvallat liittyi sotaan.
Viisitoista minuuttia torpedon laukaisun jälkeen Schwieger kirjoitti sotapäiväkirjaansa: "Näyttää siltä, että laiva pysyy pinnalla vain vähän aikaa. [Annoin määräyksen] sukeltaa 25 metriin ja poistua alueelta merelle. En voinut ampua toista torpedoa tähän ihmisjoukkoon, joka epätoivoisesti pyrki pelastautumaan." Kapteeniluutnantti Walther Schwieger siirtyi myöhemmin SM U-88:n päälliköksi ja menehtyi aluksen ajettua ilmeisesti miinaan Ranskan rannikolla 5. syyskuuta 1917.
U-20 juuttui 4. marraskuuta 1916 matalikolle Tanskan rannikolla (arvioidut koordinaatit 56.55°N, 8.13333°W) ja sen oma miehistö tuhosi aluksen seuraavana päivänä. Se upotti sodan aikana 37 laivaa, yhteensä 145 829 tonnia.
Jean Makoun
Jean II Makoun (s. 19. toukokuuta 1983 Yaoundé, Kamerun) on kamerunilainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Aston Villaa. Hän viihtyy parhaiten keskikentän pohjalla puolustavassa roolissa. Hänen parhaat ominaisuutensa ovat voima, kestävyys ja pelinlukutaito.
Ura
Makoun aloitti jalkapallon jo nuorena kotimaassaan. Ensimmäinen ammattilaissopimus syntyi kuitenkin vasta Ranskassa, jossa Lille onnistui värväämään nuorukaisen. Lillessä Makoun vakiinnutti pian asemansa yhtenä, aina Mestarien liigaan asti selvinneen joukkueen, avainpelaajana.
Jean Makounin hyvät otteet Lillessä herättivät paljon huomiota ympäri Eurooppaa. Makoun valitsi monien tarjokkaiden joukosta Ranskan mestari Olympique Lyonnais.
Maajoukkue
Makoun oli mukana Kamerunin joukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailussa 2004. Joukkue voitti alkulohkonsa, mutta tippui heti seuraavalla kierroksella. Jean Makoun osallistui myös kaksiin seuraaviin mestaruuskilpailuihin.
Kulju
thumb|200px|Lempäälän kylät vuonna 1922: 1. Alkkula, 2. Tolvila, 3. Taipale, 4. Perälä, 5. Hyrkkälä, 6. Pyhältö, 7. Rikala, 8. Häihenmatka, 9. Hulaus, A. Peuraus, B. Miemola, C. Lietsamo, D. Hemminkilä, E. Haurala, F. Sukkila, G. Maakala, H. Lempoinen, J. Lippo, K. Kelho, L. Sotavalta, M. Innilä, N. Lastunen, O. Ihamaa, P. Putkisto, Q. Vaihmala, R. Suojala, S. Ahtiala, T. Hävältilä, U. Herrala, V. Pappila, X. Sarvikas, Y. Kuivaspää, Z. Moiso, Å. Maisenranta, Ä. Kulju, Ö. Kuokkala, 11. Lahti, 12. Aimala, 13. Hahkala, 14. Lumiala, 15. Luoto, 16. Nurkkila, 17. Korkeemäki, 18. Jokipohja, 19. Kärppälä, 20. Tiurala, 21. Ruuhola, 22. Hietaniemi.
Kulju on yksi Lempäälän kylistä. Asukasmäärältään voimakkaassa kasvussa oleva, tällä hetkellä noin 3 000 asukkaan kylä sijaitsee enimmäkseen Tampereentien varrella, mutta sen aluetta on myös valtatie 3:n molemmin puolin. Kuljusta on matkaa Lempäälän keskustaan noin yhdeksän kilometriä ja Tampereen keskustaan noin 15 kilometriä. Kuljua sivuaa Riihimäki–Tampere-junarata, jonka varteen on suunniteltu pysäkkiä, kun tulevaisuudessa Tampereen seutuliikenteen pitäisi enenevässä määrin tukeutua myös raideliikenteeseen. Kuljussa aikaisemmin sijainnut, vuoden 1899 tienoilla avattu rautatieliikennepaikka suljettiin vuonna 1991 ja paikalla ollut rakennus purettiin.
Suomalaisen yleisradiotoiminnan pioneeri insinööri Arvi Hauvonen aloitti radiolähetyskokeilunsa syksyllä 1922 Perälän huvilassa Kuljussa.