cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Seppo Törmälä
Törmälän vanhemmat olivat opetusneuvos Juho Viljo Törmälä ja opettaja Martta Karoliina Kanerva. Hän avioitui 1950 on merkonomi Pirkko-Liisa Röngän kanssa. Törmälä tuli ylioppilaaksi Tornion yhteislyseosta 1945 ja valmistui kasvinviljelyn alalta agronomiksi Helsingin yliopistosta 1950. Hän oli Uudenmaan maanviljelysseuran luokitusagronomi 1950, Kuopion maanviljelysseuran luokitusosaston esimies 1950–1951, Keski-Pohjanmaan maanviljelysseuran maanviljelysagronomi 1951–1956 ja toiminnanjohtaja 1956–1966, Keski-Suomen maanviljelysseuran toiminnanjohtaja 1966–1969 ja Keski-Suomen maatalouskeskuksen johtaja 1970–1989. Törmälä oli myös sopimustilatoimikunnan suunnitteluagronomi 1954–1959 ja hänellä oli työuransa aikana useita luottamus- ja asiantuntijatehtäviä. SOK:n hallintoneuvoston jäseneksi Törmälä tuli 1976 ja oli hallintoneuvoston puheenjohtaja 1980–1990. Hän toimi myös muun muassa Suomen Osuuskauppojen Keskusliiton hallituksen puheenjohtajana ja oli Meiran ja Hankkija-Maatalous Oy:n hallintoneuvostojen jäsen ja Eläke-Tapiolan hallintoneuvoston puheenjohtaja. Maanviljelysneuvoksen arvonimen Törmälä sai 1981.
Kristus Pantokrator
thumb|250px|Kristus Pantokrator [[Cefalùn katedraalin apsidissa Sisiliassa.]] Kristus Pantokrator on kristillinen kuva-aihe ja erityisesti ortodoksisessa kirkossa suosittu Jeesusta esittävä ikoni. Pantokrator-ikoni on sijoitettu kirkoissa yleensä kupolin sisäpintaan tai apsidiin. Ikoni on tavallisesti puolivartalokuva Jeesuksesta. Jeesuksella on usein toisessa kädessään Raamattu ja toinen käsi on siunaavassa asennossa. Jeesuksella on yllään kuninkuutta, salaisuutta ja ihmisyyttä symboloiva himation.
Narratologia
Historiaa
Narratologisen kirjallisuudentutkimuksen taustalla vaikuttaa kielen struktuuria koskeva tutkimus. Sitä 1900-luvun alkupuolella tehneiden strukturalistien kanssa samantapaisia ajatuskulkuja oli venäläisellä formalistien koulukunnalla, jonka piirissä työskenteli lähinnä kielitieteilijöitä, kuten Viktor Šklovski ja Roman Jakobson. Formalistien pyrkimys oli tehdä kirjallisuudentutkimuksesta eksaktia tiedettä ja analysoida taidetta nimenomaan tekniikkana. He pohtivat kysymystä mikä tekee kirjallisuudesta juuri kirjallisuutta. Tätä piirrettä ryhdyttiin kutsumaan "kirjallisuudellisuudeksi" (venäjäksi literaturnost, ranskaksi littérarité, englanniksi literariness).
Venäläis-yhdysvaltalaisen Roman Jakobsonin välityksellä formalistien tutkimussuunta jatkoi matkaansa Moskovasta Prahaan ja edelleen länteen. Jakobsonin kollega Prahassa oli René Wellek, joka julkaisi yhdessä Austin Warrenin kanssa teoksen Theory of Litérature (1949), joka vaikutti kirjallisuuden tutkimukseen ja opetukseen useiden vuosikymmenten ajan. Jakobson muutti 1940-luvun alussa Yhdysvaltoihin. New Yorkissa hän tutustui myös maanpaossa olevaan Claude Lévi-Straussiin, joka sovelsi Jakobsonilta omaksumiaan ideoita omaan strukturalistiseen antropologiaansa ja etnologiaansa. Lévi-Straussin ansiosta strukturalismista tuli erittäin suosittua Ranskassa 1950-luvun puolivälissä. Kirjallisuudentutkijoista varsinkin Roland Barthes, Gérard Genette, Julia Kristeva ja Tzvetan Todorov ovat soveltaneet strukturalistista metodia kirjallisuuden tutkimiseen.
Kirjallisuustieteessä oltiin erityisen kiinnostuneita kertomuksen teoriasta. Narratologiaa onkin kutsuttu kertomustieteeksi, jossa keskitytään kertomuksen “kielioppiin”. Se on edelleen vallitseva tutkimussuunta länsimaisessa kirjallisuuden tutkimuksessa. Narratologien pyrkimyksenä oli luoda sellainen välineistö, jolla saattoi tutkia mitä tahansa kertomusta ja kaikenlaisia kertovia, myös ei-fiktiivisiä tekstejä. Tutkimuksessa on kuitenkin keskitytty ensisijaisesti fiktiivisten tekstien tutkimiseen.
Kertomuksen analyysi
Narratologisen tutkimussuunnan yksi pyrkimys on selvittää, kuka tai ketkä tekstissä “puhuvat”. Kertomuksessa on aina vähintään yksi kertoja. Kertoja on kertomukseen sisään kuuluva hahmo, jota ei pidä sekoittaa teoksen kirjoittajaan. Tähän liittyvänä ongelmana on, että sana kertoja helposti käsitetään yhdeksi tarinan henkilöistä. Gérard Genette yritti teoksessaan Figures III välttää tämän virheen korvaamalla persoona-käsitteen ääni-käsitteellä (tarina kuullaan jonkin henkilön äänellä). Kertojia voi tietysti olla useitakin. Narratologia tarjoaa välineitä tarkastella myös sitä, mistä näkökulmasta kulloinkin kerrotaan. Kysymyksiä "kuka puhuu", "kuka näkee" Gérard Genette kutsuu fokalisaatioksi.
Teoksessaan Genette tunnustaa, että narratologisessa menetelmässä on monia heikkouksia, kuten esimerkiksi jaottelu faktaan ja fiktioon. Narratologiassa tätä ongelmaa ei kuitenkaan ole liiemmin käsitelty. Genette ei kuitenkaan hyväksy postmodernien tutkijoiden käsitystä siitä, etteivät fakta ja fiktio olisi erotettavissa toisistaan. Tähän seikkaan törmätään myös mietittäessä kertojan ja kirjailijan välistä suhdetta. Tosin tämä kysymys on Genetten mielestä tekstin ulkopuolinen (paratextual) asia, joten hän ei ole varma kuuluuko kysymys ollenkaan narratologian piiriin. Ongelma ilmenee varsinkin omaelämäkerrallisen kerronnan näköiseksi puetussa autofiktiossa, jossa kirjailija, kertoja ja päähenkilö voivat ollakin sama henkilö.
Fiktiossa esiintyviä henkilöhahmoja narratologiassa ei huomioida lainkaan, vaan tutkimus keskittyy kerrontateknisesti kertojan näkökulmien tarkasteluun. Metodin suuri rajoittuneisuus johtuu myös siitä, että analyysi pidättäytyy kerronnan rakenteeseen.
Foissy-lès-Vézelay
Foissy-lès-Vézelay on kunta Ranskassa Yonnen departementissa Bourgogne-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Curejoen varrella, noin 16 kilometriä Avallonin kaupungista lounaaseen.
Narratologia
Kertomuksen analyysi
Kerronnan puheen esittämisestä käytetään Platonin Valtion kolmannesta kirjasta tuttua käsiteparia diegesis ja mimesis. Mimesis viittaa puheen suoraan esittämiseen. Se tarkoittaa myös kirjallisuuden kykyä esittää tai jäljitellä todellisuutta. Diegesis tarkoittaa puheen epäsuoraa esittämistä.
Foissy-lès-Vézelay
Kunnan alueella sijaitsee Fontaines-saléesin arkeologinen alue, joka ulottuu myös pohjoispuolella olevan Saint-Pèren kunnan alueelle. Alueella on louhittu rautaa neoliittiselta kaudelta lähtien. Roomalaiset perustivat sinne kylpylän 200–100 eaa.
Narratologia
Kertomuksen analyysi
Kuuluisimpia narratologisen kirjallisuudentutkimuksen edustajia jo mainittujen lisäksi ovat muun muassa Mieke Bal, Monika Fludernik, David Herman, Gerald Prince ja Shlomith Rimmon-Kenan.
Narratologia Suomessa
Suomessa narratologia on voimistunut 1980-luvulta lähtien. Niinpä tutkija Pekka Tammi tarkasteli vuoden 1985 väitöskirjassaan Vladimir Nabokovin tuotantoa narratologisesta näkökulmasta. teatteriteoreetikko Kari Salosaari taas sovelsi vuonna 1988 A. J. Greimasin generatiivisen kulun mallia näyttämötaiteeseen ja jo ennen heitä vuonna 1982 semiootikko Eero Tarasti selvitteli säveltäjä Frédéric Chopinin narratologiaa.
Foissy-lès-Vézelay
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012 pelattiin Tšekissä ja pelipaikkakuntana toimivat Zlín ja Přerov. Maailmanmestaruuden voitti Kanada.
Jussi Hanska
Jussi Petteri Hanska (s. 1967) on suomalainen historioitsija, jonka erikoisalaa on keskiajan historia, erityisesti kirkko- ja sosiaalihistoria. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori. Hanska on ollut Tampereen yliopiston yleisen historian dosentti vuodesta 2001 ja Helsingin yliopiston yleisen kirkkohistorian dosentti vuodesta 2007. Hanska toimii historian, yhteiskuntaopin ja katsomusaineiden didaktiikan lehtorina Tampereen yliopiston Kasvatustieteiden ja kulttuurin tiedekunnassa.
Jääkiekon nuorten naisten maailmanmestaruuskilpailut 2012
Lopputulokset
Pääsarja
Kari Savio
Are (Aarre) Aulis Aarno Aaltonen, kirjailijanimi Kari Savio (20. elokuuta 1929 Tornio – 14. syyskuuta 2013) oli suomalainen kirjailija.
Teoksia
Nimellä A. A. A. Aaltonen: Nimellä Kari Savio:
Varkaitten paratiisi
pienoiskuva|[[Cary Grant ja Grace Kelly elokuvan trailerissa.]] Varkaitten paratiisi (To Catch a Thief) on Alfred Hitchcockin ohjaama yhdysvaltalainen jännityselokuva vuodelta 1955. Pääosia näyttelee kaksi Hitchcockin luottonäyttelijää: Cary Grant ja Grace Kelly. John Michael Hayes kirjoitti käsikirjoituksen David Dodgen romaanin pohjalta. Kuvaaja Robert Burks sai työstään Oscar-palkinnon.
Tarina
Robie kirjoittautuu väärällä nimellä (Mr. Conrad Burns) hotelliin, koska arvelee vale-Kissan iskevän sinne. Hotellissa hän tutustuu Jessie Stevensiin, äkkirikastuneeseen naiseen ja hänen kauniiseen tyttäreeseen Francie Stevensiin (Grace Kelly). Francie epäilee Johnin motiiveja ja ymmärtää pian, mistä on kysymys. Francie viettelee Johnin, mutta kun Jessien korut varastetaan, epäilee hän Johnia syylliseksi. Francie ymmärtää olleensa väärässä vasta kun John joutuu murhayrityksen kohteeksi. Francie tarjoaa apuaan Johnille kutsumalla hänet naamiaisiin. John saa juhlissa tilaisuuden syyllisen kiinniottamiseksi. Kun vale-Kissan henkilöllisyys on selvinnyt, Francie seuraa Johnia tämän viinitilalle, ja elokuva päättyy suudelmaan.
Vihantasalmi
Vihantasalmi on salmi Lahnaveden ja Juolasveden välissä Mäntyharjulla Etelä-Savossa. Vihantasalmi sijaitsee Heinolan ja Mikkelin välillä, maanteitse noin 185 kilometriä Helsingistä ja 45 kilometriä Mikkelistä. Salmea pitkin kulkee viitoitettu veneilyväylä.
Lahnaveden Vihantasalmen yli johtaa 182 metrin pituinen valtatien 5 Vihantasalmen silta, joka on eräs Suomen pisimmistä puusilloista ja mahdollisesti pinta-alaltaan maailman suurin valtatien puusilta. Vihantasalmen itäpuolella on Neste-huoltoasema ja kesäasutusta. Huoltoaseman läheisiltä valtatien pikavuoropysäkeiltä on pikavuoroyhteys Lahden ja Mikkelin suuntaan.
Nick Spaling
Nick Spaling (s. 19. syyskuuta 1988) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa sveitsiläistä Geneve-Servette HCtä Hänen lempipelaajiaan ovat Joe Sakic ja Doug Gilmour sekä lempijoukkue Toronto Maple Leafs.
Ura
Kolmivuotisen junioriuransa Spaling pelasi OHL-joukkue Kitchener Rangersissa. Kykyjenetsijät arvioivat hänet 24. parhaaksi pohjoisamerikkalaiseksi kenttäpelaajaksi ennen NHL:n varaustilaisuutta 2007. Hänet varasi toisella kierroksella vuorolla 58 Nashville Predators.
Kesällä 2008 Spaling teki Predatorsin kanssa tulokassopimuksen. Hän tienasi kolmivuotisesta sopimuksesta 1,95 miljoonaa dollaria. Spaling osallistui Predatorsin harjoitusleirille ja joutui myöhemmin aloittamaan kauden farmijoukkue Milwaukee Admiralsissa. Kauden 2009–2010 alun jälkeen Spaling kutsuttiin Admiralsista Nashvilleen. Ensimmäisen NHL-ottelunsa Spaling pelasi 15. joulukuuta 2009. Hän teki heti myös ensimmäisen pisteensä syöttäessään Ryan Jonesin maalin Nashvillen 7–4 -voitossa Tampa Bay Lightningistä. Ensimmäinen maali syntyi 13. joulukuuta 2010 5–0 -voitossa New York Islandersia vastaan.
27. kesäkuuta 2014 rajoitetusti vapaa pelaaja Spaling kaupattiin NHL:n varaustilaisuuden 2014 yhteydessä yhdessä Patric Hörnqvistin kanssa Pittsburgh Penguinsiin, joka antoi tilalle James Nealin. Penguins vältti välimieskäsittelyn 31. heinäkuuta 2014, kun teki Spalingin kanssa kaksivuotisen sopimuksen, josta Spaling saa 2,2 miljoonaa dollaria vuodelta. Ennen siirtymistä Penguinsiin hän pelasi Nashvillessa kuusi kautta.
Kaudella 2015–2016 hän pelasi Torontossa 35 ottelua pistein 1+6=7. Helmikuussa 2016 hän matkasi Roman Polákin kanssa San Jose Sharksiin, ja vastineena Sharks antoi kaupassa toisen kierroksen varausvuoronsa vuosien 2017 ja 2018 varaustilaisuuksiin sekä Raffi Torreksen.
Rakkaudesta kirjaan
Rakkaudesta kirjaan -palkinto on Suomen Messusäätiön vuosina 2001–2021 jakama tunnustus lukemisharrastuksen hyväksi tehdystä työstä. Palkinnon voi saada yksityishenkilö tai yhteisö, joka on pitkään ja ansiokkaasti edistänyt lukemisharrastuksen ja kirjallisuuden asemaa tai muuten tehnyt kirjallisuutta tunnetuksi. Palkinto jaetaan Helsingin kirjamessuilla ja sen arvo on 5 000 euroa.
Luettelo 1 000 tehopistettä saavuttaneista NHL-pelaajista
Tämä on luettelo 1 000 tehopistettä NHL:n runkosarjassa saavuttaneista jääkiekkoilijoista. Lista kertoo tilanteen runkosarjakauden 2016–2017 päätyttyä, jolloin kaikkiaan 86 pelaajaa oli saavuttanut 1000 tehopistettä. Suomalaisista joukkoon kuuluvat Jari Kurri ja Teemu Selänne. Ainoastaan Wayne Gretzky on tehnyt urallaan yli 2 000 pistettä.
Rakkaudesta kirjaan
Vuonna 2022 palkinto korvattiin 15 000 euron arvoisella Kirja-alan edistämispalkinnolla.
Luettelo 1 000 tehopistettä saavuttaneista NHL-pelaajista
{{legend|#CFECEC|Aktiivipelaaja|border=#AAAAAA}}
Rakkaudesta kirjaan
Palkitut
Lähde
Espanjan Grand Prix 2007
thumb|300px|Lewis Hamilton sijoittui kilpailussa toiseksi. Espanjan Grand Prix 2007 (virallisesti Formula 1 Gran Premio de España Telefónica 2007) oli Formula 1 -kauden neljäs osakilpailu, joka ajettiin 13. toukokuuta Circuit de Catalunyan moottoriradalla Espanjassa. Kilpailun voitti paalupaikalta startannut Ferrarin Felipe Massa, joka ajoi samalla nopeimman kierroksen.
Fred Astaire
Fred Astaire (syntyjään Frederick Austerlitz; 10. toukokuuta 1899 Omaha, Nebraska, Yhdysvallat – 22. kesäkuuta 1987 Los Angeles, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja tanssija.
Astaire on yksi elokuvahistorian menestyneimpiä musikaalitähtiä ja tanssijoita. Hän toi 1930-luvulla elokuviin omanlaisensa spontaanisti elegantin tavan tanssia ja laulaa. Astairen musikaalit tanssiparinsa Ginger Rogersin kanssa tarjosivat 1930-luvun suuren laman aikana ihmisille romanttisen ja hilpeän paon todellisuudesta.
Elämä ja ura
Fred Astaire syntyi Frederic ja Ann Austerlitzin perheeseen Omahassa vuonna 1899. Hänen isänsä työskenteli panimoalalla. Ann halusi pojastaan ja tämän isosiskosta Adelesta viihdetaiteilijoita, joten hän laittoi lapset New Wayburnin kouluun New Yorkiin. Siellä he oppivat tanssimaan ja esiintyivät vaudevillessa jo kahdeksanvuotiaina.
Vaihdettuaan sukunimensä Astaireksi Fred ja Adele alkoivat esiintyä teatterin lavalla, kuten näytelmässä Over the Top (1917). Seuraavalla vuosikymmenellä he saivat menestystä niin Broadwaylla kuin Lontoossakin, kun he lauloivat ja tanssivat muun muassa Gershwinin musikaalissa Lady Be Good (1924) sekä Dietzin ja Schwarzin revyyssä The Band Wagon (1931). Mentyään naimisiin Adele Astaire jätti showalan, ja Fred jatkoi omillaan.
Astairen roolihahmot olivat hienostuneita, tyylikkäitä ja hyvinpukeutuneita. Laulajana häntä ei pidetä teknisesti erityisen taitavana, mutta hänellä oli miellyttävä äänensävy, ja aikakauden monet muut laulajat ottivat hänen tyylistään vaikutteita. Astaire kehitti elokuvissaan tanssin kuvaamisen kameratekniikkaa, jotta tanssit saataisiin kuvattua mahdollisimman sujuvasti ilman keskeytyksiä.
Vuonna 1958 Astaire siirtyi televisioon ja esiintyi televisio-ohjelmassa An Evening with Fred Astaire, joka sai yhdeksän Emmy-palkintoa. Sitä seurasi kahtena seuraavina vuosina samanlaiset ohjelmat, jotka myös palkittiin Emmyillä.
Astairelle myönnettiin Yhdysvaltain elokuvainstituutin elämäntyöpalkinto vuonna 1981.
Astaire kuoli keuhkokuumeeseen ja vanhuuteen vuonna 1987.
Konzerthaus Berlin
thumb|300px|Konzerthaus Berlin, Berliinin konserttitalo. Konzerthaus Berlin eli Berliinin konserttitalo on konserttitalo Saksan pääkaupungissa Berliinissä, Mitten kaupunginosassa. Se sijaitsee Gendarmenmarktin aukion laidalla ja on sitä reunustavista rakennuksista nuorin.
Rakennus rakennettiin vuosina 1818–1821 vuonna 1817 tulipalossa tuhoutuneen, Carl Gotthard Langhansin suunnitteleman National-Theaterin paikalle Karl Friedrich Schinkelin suunnitelmien pohjalta. Uusi rakennus toimi edeltäjänsä tapaan teatterirakennuksena ja kantoi nimeä Berliner Schauspielhaus.
Kuten muutkin Gendarmenmarktin rakennukset, Berliner Schauspielhaus tuhoutui toisessa maailmansodassa. Sodan jälkeen se jälleenrakennettiin ja avattiin vuonna 1984 konserttitalona. Nykyisin se on koti Konzerthausorchester Berlinille.
Aiheesta muualla
52.51361°N, 13.39222°W
Strontiumfluoridi
Strontiumfluoridi (SrF2) on strontium- ja fluoridi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää erikoisoptiikan sovellutuksissa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa strontiumfluoridi on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen ja rakenne on samankaltainen kalsiumfluoridin kanssa. Aine ei juurikaan liukene veteen, mutta liukenee happoihin.
Jussi-palkinnot 1945
Jussi-palkinnot 1945 jaettiin 6. marraskuuta 1945 järjestetyssä jakotilaisuudessa ravintola Adlonissa Helsingissä. Palkinnot jaettiin elokuville, jotka olivat saaneet ensi-iltansa välillä 1.10.1944–30.9.1945.
Strontiumfluoridi
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Strontiumfluoridia käytetään erikoislinssien pinnoitteissa, dosimetreissä ja strontiumin isotooppia 90Sr sisältävää yhdistettä käytetään radioisotooppisessa termosähkögeneraattorissa.
Junior Handler
Junior handler on 10–17-vuotialle nuorille tarkoitettu koiraharrastus, jossa nuoret näyttävät koiranesittämistaitojansa koiranäyttelyiden rotukehän kaltaisessa kilpailutilanteessa. Toisin kuin rotukehissä, Junior Handler kilpailussa arvostellaan nuoren taitoja, eikä niinkään koiraa. Lajin tavoitteena on lisätä nuorten koiraharrastusta, edistää ja parantaa koirien ja nuorten yhteistyötä sekä lisätä nuorten mahdollisuuksia oppia koirista. Junior handler -kilpailu opettaa nuorelle, miten koiran parhaita puolia saa tuotua esille näyttelykehässä sekä miten esittäjä voi helpottaa tuomarin arvostelutehtävää. Harrastaessaan Junior Handleria nuoret oppivat urheiluhenkisyytä, koiranäyttelyiden kulkua, sekä erilaisten rotujen trimmaus- sekä esitystaitoja.
Rakenteeltaan kilpailu muistuttaa normaalia rotukehää. Kilpailijat liikkuvat yhdessä sekä, käyvät läpi yksilöarvostelun. Kilpailussa arvostellaan koiran kohtelua, yhteistyötä koiran ja esittäjän välillä, esittäjän roduntuntemusta sekä taitoa esittää koira. Kilpailussa on kaksi eri ikäluokkaa, 10-13-vuotiaat sekä 14-17-vuotiaat. Kilpailemisen saa aloittaa sinä vuonna, kun täyttää 13 ja viimeinen kilpailuvuosi on sinä vuonna kun täyttää 17 vuotta. Normaalisti kilpailussa sijoitetaan molemmista ikäluokista viisi parasta kisaajaa, lisäksi ikäluokkien voittajat kilpailevat vielä päivän parhaan junior handlerin palkinnosta.
Kisakoiran tulee olla puhdasrotuinen ja rekisteröity johonkin FCI:n tunnistamaan koirarekisteriin. Koska Junior Handlerissa arvostellaan esittäjää sekä esitystapaa, voi koiralla olla jokin piirre, kuten purentavika, joka estäisi sen muuten osallistumasta näyttelyihin. Kilpailla voi joko omalla tai lainakoiralla, tärkeintä on, että kilpailukoira on luonteeltaan kilpailemiseen sopiva.
Liikenne Suomessa
pienoiskuva|Yli puolet Suomen matkoista kuljetaan henkilöautolla. Kuvassa [[Valtatie 1 Lohjalla.]] Suomen liikenteen erityspiirteisiin vaikuttavia olosuhteita ovat Suomen harva asutus, pitkähköt välimatkat ja ilmasto, kun talvisin vesireitit jäätyvät ja maa saa lumipeitteen.
Suomalaiset liikkuvat keskimäärin 41 kilometriä vuorokaudessa. Henkilöautolla kuljetaan 72 % matkustetuista kilometreistä ja 58 % matkojen lukumäärästä, ja kevyen liikenteen osuus on 4 % matkustetuista kilometreistä ja 30 % matkojen lukumäärästä. Kotimaan henkilöliikenne on 2000-luvulla siirtynyt hiukan enemmän raiteille, ja maantie- ja lentoliikenteen osuus on pienentynyt. Matkustajamäärä on pysynyt kotimaassa samana, mutta kansainvälinen liikenne on kasvanut. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja noin 80 % tuonnista.
Vuonna 2012 neljällä viidestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta oli ajokortti. Raskaan liikenteen ajoneuvojen ajokortteja oli noin 600 000. Ajokortin hankkivien nuorien osuus on kuitenkin vähentynyt ajan myötä pääkaupunkiseudulla, erityisesti Helsingissä, missä vain joka kolmas hankkii enää ajokortin.
Tieverkko
pienoiskuva|upright|Suomen päätieverkko vuonna 2018. Moottoritiet on merkitty karttaan vihreällä, muut valtatiet punaisella ja kantatiet keltaisella värillä.
Suomen yleisten teiden yhteispituus vuoden 2010 alussa oli 78 161 kilometriä, josta päällystettyä tietä 50 985 kilometriä (65 %) ja moottoritietä 765 kilometriä. Yleisiä siltoja oli 14 625.
Ajoneuvot
Rekisteröityjä ajoneuvoja oli vuonna 2013 liikennekäytössä 4,95 miljoonaa, joista henkilöautoja 2,58 miljoonaa. Henkilöautojen keski-ikä on yli 10 vuotta, kun museoautoja ei oteta huomioon, ja tyypillisesti autot viedään romutettaviksi 24 vuoden ikäisinä. Vuonna 2014 Suomessa rekisteröitiin noin 120 000 uutta autoa. Suomen ostetuin henkilöautomerkki vuosina 2011–2014 oli Volkswagen, jonka markkinaosuus uusista autoista oli noin 12 prosenttia.
Liikennemäärät
pienoiskuva|Maanteiden liikennesuorite vuosina 1982–2014. Miljoonaa autokilometriä vuodessa. Suomen maanteillä ajettiin vuonna 2014 autolla yhteensä 36 926 miljoonaa kilometriä. Suurin osa matkasta ajettiin tieosuuksilla, joilla nopeusrajoitus on 100 km/h. Vilkkaimmilla tieosuuksilla eli Helsingin, Tampereen ja Turun seuduilla kulki keskimäärin yli 30 000 autoa vuorokaudessa. Vuoden 2015 toisella neljänneksellä kuorma-autoilla kuljetettiin tavaroita 63 miljoonaa tonnia.
Vuosina 2010–2011 tehdyn liikennetutkimuksen mukaan suomalaiset tekivät vuorokaudessa keskimäärin 0,9 kevyen liikenteen matkaa, joiden pituus oli 1,8 km. Valtio omistaa Suomessa tuhansia kilometrejä pyöräteitä, mutta valtaosa pyörämatkoista tehdään kuitenkin kuntien katuverkolla. Tilastoja on kuntatasolla, mutta ei valtakunnallisia koosteita.
Linja-autoliikenne
Linja-autoliikenteen kaukoliikenne jakautuu Suomessa harvemmin asuttuja alueita palveleviin vakiovuoroihin sekä suurempien kaupunkien välillä kulkeviin pikavuoroihin. Yhdessä nämä kattavat lähes koko maan. Linja-autoliikenteen palvelutaso on paikoin heikentynyt maaseudulla matkustajamäärien laskusta johtuen.
Isorotta
thumb|250px|Haavoittunut [[lontoolainen rotta.]] Isorotta eli rotta (Rattus norvegicus) on pieni tai keskikokoinen, kaikkiruokainen ja nopeasti lisääntyvä jyrsijä. Isorotta on satunnaisesti Suomessa esiintyvää mustarottaa suurikokoisempi. Useimmat lemmikkeinä pidettävät kesyrotat on kesytetty isorotasta.
Liikenne Suomessa
Jalankulku ja pyöräily
pienoiskuva|Talvipyöräilyä Helsingissä 2010. Suomessa tavoitteena on lisätä voimakkaasti jalankulun ja pyöräilyn määrää ja parantaa niiden asemaa liikennejärjestelmässä. Kävelyn ja pyöräilyn valtakunnallinen strategia valmistui 2011 ja toimenpideohjelma 2012. Sen mukaan kävelyä ja pyöräilyä edistetään lisäämällä turvallisuutta, vaikuttamalla asenteisiin, parantamalla väylien laatua ja luomalla palveluverkkoa. Koska matkan pituus vaikuttaa olennaisesti kulkutavan valintaan, kävelyä ja pyöräilyä voidaan edistää kaavoittamalla kaupunkeja siten, että palvelut ovat saavutettavissa myös jalan ja pyörällä. Pyörämatkailua on pyritty edistämään luomalla valtakunnallisten pyöräilyreittien verkosto, joka kulkee kauniilla maaseutureiteillä historiallisesti merkittävien kohteiden ja tärkeimpien kaupunkien kautta.
Sekasin Kollektiivi
Sekasin Kollektiivi on lukuisten toimijoiden yhteenliittymä, jota koordinoi MIELI Suomen Mielenterveys ry, Suomen Punainen Risti, Setlementtiliitto sekä SOS-lapsikylä. Se koordinoi Sekasin-chat nimistä chat-palvelua ja Sekasin Gaming palvelua.
Liikenne Suomessa
Jalankulku ja pyöräily
Helsingissä pyörämatkojen osuus arkiliikenteessä oli syksyllä 2011 noin 11 prosenttia kaikista matkoista. Vaikka pyöräilyn suosio on kasvanut 2000-luvulla, sen osuus on paljon pienempi kuin esimerkiksi Kööpenhaminassa, jossa tehtiin samana vuonna pyörällä noin 35 prosenttia kaikista työ- ja koulumatkoista. Vuonna 2016 valmistuneessa Helsingin pyöräväylien suunnitteluohjeessa pyöräilyä käsitellään ajoneuvoliikenteenä eikä enää yhdessä jalankulun kanssa kevyenä liikenteenä.
Isorotta
Levinneisyys
Isorotta on tullut Eurooppaan Aasiasta 1700-luvun alussa. Sen jälkeen se on levinnyt vieraslajina kaikille mantereille Antarktista lukuun ottamatta. Isorottaa esiintyy kaikkialla Pohjolassa, kuitenkin pohjoisessa levinneisyys rajoittuu isompiin asutuskeskuksiin ja satamakaupunkeihin. Isorottaa ei tavata laajemmilla erämaaseuduilla. Parhaiten laji on menestynyt Keski- ja Pohjois-Euroopassa, jonka se on asuttanut lähes kokonaan. Välimeren alueella se on harvinainen, siellä yleisempänä esiintyy mustarotta.
Isorotta on syrjäyttänyt monin paikoin mustarotan, joka hävisi Suomesta 1900-luvun alkupuolella.
Tuntomerkit
Rotan ruumis on 11–29 cm pitkä ja häntä 8,5–23 cm. Isorotta painaa tavallisesti 250–350 grammaa. Sillä on ruskehtava turkki ja muuta vartaloa vaaleampi vatsa. Häntä on suomuinen ja ruumista hieman lyhyempi.
Liikenne Suomessa
Jalankulku ja pyöräily
Oulussa tehtiin vuonna 2009 pyörällä 21 prosenttia matkoista, ja Oulu onkin saanut palkintoja pyöräilyn edistämisestä.
Sekasin Kollektiivi
Sekasin-chat
Sekasin-chat on valtakunnallinen, laajasti avoinna oleva (ma–pe 9–24, la–su 15–24) 12–29-vuotiaille tarkoitettu keskustelupalvelu, joka tukee mielenhyvinvointia ja mielenterveyden ongelmista selviämistä. Palvelu on ilmainen, anonyymi ja luottamuksellinen. Diagnooseja tai lähetteitä ei tarvita – nuoren oma arvio avun tarpeesta riittää. Vastaajina toimii sosiaali-ja terveydenhuollon ammattilaisia sekä kouluteSekasin Kollektiivittuja vapaaehtoisia lukuisista eri järjestöistä ja seurakunnista. Chatin perusideana on tarjota nuorille tarjota keskusteluapua heitä vaivaavista asioista sekä auttaa nuoria löytämään omia voimavarojaan.
Liikenne Suomessa
Raideliikenne
pienoiskuva|upright|Suomen rataverkko 2010. {{legend|#00a700|Matkustaja- ja tavaraliikennettä|outline=outline color|border=css border}} {{legend|#c75000|Vain tavaraliikennettä|outline=outline color|border=css border}} {{legend|#9f9f9f|Lakkautettu|outline=outline color|border=css border}} {{legend|#3300c7|Porvoon museorautatie|outline=outline color|border=css border}}
Isorotta
Ravinto
Isorotta ei elä pitkään ilman vettä, jota se tarvitsee 15–30 millilitraa vuorokaudessa. Isorotan päivittäinen ravinnontarve on noin 10 % painosta. Muuten isorotta on erittäin sopeutuvainen ravintonsa suhteen. Isorotan ruokavalio vaihtelee sen mukaan mitä on tarjolla. Pääosa ravinnosta on kasvispohjaista eli viljaa ja siemeniä. Rotat voivat kuitenkin syödä myös linnunmunia ja -poikasia sekä pieniä nisäkkäitä.
Koprofagia eli ulosteiden syöminen on rotilla tavallista. Rotat syövät noin 50–60 % ulosteistaan uudelleen. Ulosteiden syömättä jättäminen saattaa aiheuttaa jopa puutosten oireita, kuten heikentynyttä kasvua. Ulosteiden syömiseen kannustaa rotan suoliston rakenne, jossa rotan suoliston loppuosa ei johda ravinteiden imeytymiseen. Ulosteisiin siis jää osa ravinteista, ja rotan ulosteissa on siis jäljellä aikaisemmin imeytymättömiä ravinteita, jotka rotan kannattaa syödä uudelleen niiden imeytymiseksi.
Sekasin Kollektiivi
Sekasin-chat
Suosionsa seurauksena Sekasin-chat on usein ruuhkautunut ja odotusajat voivat olla pitkiä. Palvelun kävijämäärät kasvavat varsinkin iltaisin ja kesällä. Vuonna 2020 yhteydenottoja Sekasin-chatiin oli yli 170 000
Asif Kapadia
Asif Kapadia (s. 1972 Lontoo) on brittiläinen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan parhaiten laulaja Amy Winehousesta kertovasta dokumenttielokuvasta Amy (2015). Hän on voittanut yhden Oscar-palkinnon ja neljä Bafta-palkintoa.
Liikenne Suomessa
Rataverkko
Vuoden 2014 lopussa Liikenneviraston hallinnoiman rataverkon pituus oli 5 944 kilometriä, josta 3 256 kilometriä oli sähköistetty. Raideleveys on Suomessa 1 524 millimetriä, kun suurimmassa osassa Eurooppaa se on 1 435 mm. Henkilöjunien suurin sallittu nopeus on 220 kilometriä tunnissa ja tavarajunien 120 kilometriä tunnissa. Tasoristeyksiä, joissa tie tai kevyen liikenteen väylä kulkee radan poikki, on noin 2 800.
Isorotta
Lisääntyminen
Pohjolassa isorotta ei yleensä lisäänny talvella, jolloin kannasta saattaa tuhoutua jopa 90 %. Sisätiloissa rotat voivat kuitenkin lisääntyä ympäri vuoden.
Elintavat
Tyypillinen isorotan piirre on sosiaalisuus. Suuret rottayhteisöt jakaantuvat klaaneihin, jossa on yksi tai useampia perheryhmiä. Ryhmässä on täysikasvuinen uros ja yksi tai useampia naaraita poikasineen. Jokaisella ryhmällä on oma reviirinsä, jota puolustetaan muilta. Klaanin sisällä on vakiintunut arvojärjestys. Klaani kaivaa yhdessä maanalaisen luolaston, jossa on pesä- ja varastokammioita, sekä lukuisia yhdys- ja pakokäytäviä. Ne pitävät myös yhdessä huolta pesänsä siisteydestä. Rottayhteisön ja reviirin koko riippuu saatavilla olevan ravinnon määrästä. Kun yhteisön koko kasvaa, niin pesäluolastokin laajenee. Pesän ulkopuolella rotilla on polkuja, jotka merkitään virtsalla ja urosten rauhaseritteellä. Rotat käyttävät polkuja reviirinsä tarkkailuun, ne johtavat myös ruokapaikoille ja turvapaikkoihin. Pesälle palaava rotta ja sinne tuotava ruoka tarkastetaan. Lajitoverit nuuhkivat palaavaa rottaa ja lähtevät merkittyä polkua seuraten hakemaan itsekin syötävää, mikäli haistavat jotain.
Älykkyys
Rotat ovat älykkäitä eläimiä. Ne esimerkiksi osaavat mitata ajankulua, jopa sekuntien osien tarkkuudella. Ne pystyvät myös arvioimaan omaa ajantajuaan. Rotat kykenevät soveltamaan oppimaansa ja tuntemaan empatiaa lajitovereitaan kohtaan.
Rotta ja ihmiset
Isorotta on yksi tunnetuimmista ja vihatuimmista tuhoeläimistä. Se saattaa levittää myös sairauksia, kuten salmonellaa tai Weilin tautia. Isorotan hampaat ovat niin vahvat, että se voi syödä tiensä läpi betonin, lyijyn, muovin ja muidenkin aineiden. Se voi aiheuttaa suuria vahinkoja rakennuksille ja tuottaa oikosulkuja, sähkökatkoksia ja tulipaloja pureksimalla sähköjohtoja. Isorotta tuhoaa vuosittain suuret määrät viljaa syömällä ja etenkin ulostamalla niiden päälle. On arvioitu, että yksin Yhdysvalloissa isorotta tuottaa vuosittain miljardin dollarin vahingot.
Asif Kapadia
Elämä
Kapadia on intialaistaustainen muslimi. Hän valmistui maisteriksi (Master of Arts) ohjaamisen oppiaineessa Royal College of Art -yliopistossa vuonna 1997.
Liikenne Suomessa
Raideliikenteen kalusto
Valtion junayhtiö VR ajaa sekä nopeita Pendolino-vuoroja, Intercity-vuoroja, pikajunia että taajamajunia. Sillä on käytössä 155 sähköveturia. Niistä vanhimmat on rakennettu 1970-luvulla Neuvostoliitossa, ja ne korvataan moderneilla Siemensin valmistamilla vetureilla vuosina 2017–2026. Dieselvetureita on käytössä yli 200, mutta rataverkon sähköistämisen myötä niiden käyttö vähenee. Myös dieselvetureiden uusiminen on suunnitelmissa. Vanhat veturit ovat kolmea tyyppiä: 1960-luvun Dv12, 1970-luvun aluen Dr14 ja 1980-luvun Dr16. Dr16-vetureita käytetään Pohjois-Suomessa ja Joensuun radalla, kun taas Dr14:t liikkuvat lähinnä ratapihoilla.
Matti Seistola
Matti Seistola (s. 4. maaliskuuta 1983 Järvenpää) on suomalainen motocross- ja endurokuljettaja.
Sekasin Kollektiivi
Historia
Sekasin-chat avattiin viikoksi toukokuussa 2016 osana Ylen ja mielenterveysjärjestöjen yhteistä mielenterveyskampanjaa. Osana Sekasin-kampanjaa Yle tuotti samannimisen draamasarjan ja houkutteli somepersoonia kertomaan mielenterveysongelmistansa tarkoituksena rohkaista nuoria käsittelemään asiaa avoimemmin.
MIELI Suomen Mielenterveys ry haki loppuvuodesta 2016 rahoitusta toiminnan jatkamiseksi. Rahoitus saatiin Me-säätiöltä Suomen Mielenterveysseuralle vuosille 2017 ja 2018. Mielenterveysseura lähti tällöin koordinoimaan Sekasin-chatia, jonka toimintaa jatkettiin. Aukioloaikoja supistettiin tällöin alkuperäisestä 24/7:stä.
Matti Seistola
Motocrossin MM-sarjassa Seistola ajoi MX2-luokassa SRS-Honda-tiimissä. Seistolan motocross-uran huippuhetket ovat Euroopan mestaruus ja SRS-tiimin sopimus. Vuonna 2009 Seistola siirtyi endurokuljettajaksi ajaen enduron MM-sarjassa
Sekasin Kollektiivi
Historia
Sekasin Kollektiivi perustettiin koordinoimaan Sekasin-chatia alkuvuodesta 2021. Yhteinen visio on, ettei kukaan nuori jää pahan olonsa kanssa yksin.
Tunnustus
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos myönsi vuonna 2021 Sekasin-chatille Kansanterveyspalkinnon.
Liikenne Suomessa
Raideliikenteen kalusto
Pääkaupunkiseudulla on paikallisliikenteessä myös raitiovaunuja, lähijunia ja metro. Muissa kaupungeissa ei ole raideliikennettä, mutta Tampereelle rakenteilla olevan raitiotien rakentaminen aloitettiin vuonna 2017.
Raideliikenteen liikennemäärät
Vuoden 2015 kolmannella neljänneksellä (heinäkuusta syyskuuhun) Suomen junaliikenteessä tehtiin yhteensä 19 miljoonaa kauko- tai lähimatkaa, mikä tarkoittaa yli 200 000 matkaa päivässä. Matkustajaliikenteen määrä on kasvanut mutta rahtiliikenteen pienentynyt. Vuonna 2013 Suomen tavaraliikenteestä 28 prosenttia kulki raiteilla.
Pietariin on päivittäin neljä edestakaista ja Moskovaan lauantaita lukuun ottamatta yksi edestakainen junavuoro.
Vesiväylät ja satamat
Hamina-Kotkan satama on Suomen suurin yleissatama, kun taas Helsingin Satama on vilkkain matkustajasatama ja lisäksi merkittävä rahtisatama. Tonnimäärällä mitaten Suomen viisi suurinta satamaa ovat HaminaKotka, Helsinki, Rauma, Sköldvik ja Naantali.
23 satamaa pidetään jäänmurtajien avulla talvellakin kulkukelpoisina. Pohjanlahden satamat tarvitsevat jäänmurtajia noin puolen vuoden ajan, kun Suomenlahden satamissa niitä tarvitaan kolme kuukautta. Valtionyhtiö Arctia Shipping operoi Itämerellä viidellä perinteisellä jäänmurtajalla: Voima, Sisu, Urho, Kontio ja Otso. Vuonna 2016 otettiin käyttöön uudemman sukupolven jäänmurtaja Polaris.
Saimaan kanava kulkee Lappeenrannasta Viipuriin ja Suomenlahteen. Vuonna 2013 Saimaan kanavan kuljetusten kokonaismäärä oli 2,8 miljoonaa tonnia. Lappeenrannasta eteenpäin laivaliikenne jatkuu Saimaan syväväyliä pitkin muihin Itä-Suomen kaupunkeihin. Syväväyläverkosto ulottuu Kuopioon ja Joensuuhun asti. Saimaan järvialueen väylästöön kuuluu kolmenlaisia julkisia väyliä: 814 km syväväyliä (4,2 m) 1560 km pääväyliä (yli 2,4 m) ja 1203 km sisuväyliä (alle 2,3 m). Siltojen alituskorkeus on Suomessa yleensä enintään 18 metriä, mutta syväväylän laivat edellyttävät 24 metriä. Siksi sisämaan kanneltaan korkeimmat sillat löytyvät Saimaan syväväylän varrelta.
Vesiliikenteen alukset
pienoiskuva|Jäänmurtajat Sisu ja Urho. Vuonna 2016 Suomessa oli 554 000 vesikulkuneuvoa, joista yli puolet oli pieniä moottoriveneitä (enintään 20 hv moottori) ja 3 % purjeveneitä. Syyskuussa 2015 alusrekisterissä oli 699 yli 15 metriä pitkää alusta. Niistä 80 oli rekisteröity Ahvenanmaalle. Aluksista 213 oli matkustaja-aluksia, 48 ro-ro-matkustaja-aluksia ja kymmenen säiliöaluksia. Kauppalaivaston koko on alkanut kasvaa vuodesta 2010 oltuaan sitä ennen monta vuotta lähes samalla tasolla. Kasvuun rohkaisivat uudistunut tonnistovero ja ammattiliittojen tekemät myönnytykset, joiden ansiosta varustamot haluavat taas rekisteröidä alukset Suomen lipun alle.
Laivayhteydet ovat hyviä Viroon, Ruotsiin ja Saksaan. Autolautat Helsingin ja Tukholman välillä ovat maailman suurimpia säännöllisessä liikenteessä olevia lauttoja. Merkittävimpiä liikennöitsijöitä ovat olleet Silja ja Viking Line sekä virolainen Tallink. Vuonna 2006 Tallink osti Siljan.
Kaupallinen sisävesiliikenne rajoittuu lähinnä järville kesäaikaan. Vuonna 2013 oli sisävesillä kaupallisia matkustaja-aluksia 68, joista yli puolet Saimaalla. Rahdinkuljetusta ja hinausta harjoitti noin 20 alusta.
Suomen merialueiden ja järvien saarten asutusta varten pidetään yllä maantielauttoja, yhteysaluksia ja losseja. Lauttapaikoista suurin osa sijaitsee Turun saaristossa ja Itä-Suomen järvialueilla. Saaristomerellä on kymmenen ELY-keskusken järjestämää yhteysalusreittiä, Suomenlahdella kaksi. Lisäksi on yksityisiä lossiyhteyksiä ja kuljetuksia Sipoon, Loviisan, Inkoon ja Raaseporin saaristoissa sekä Saariston Rengasteillä. Joillakin yhteysalusreittien osilla pidetään talvisin yllä jääteitä.
Vesiliikenteen liikennemäärät
Ulkomaan meriliikenteessä tehtiin vuonna 2012 yhteensä 17,9 miljoonaa merimatkaa. Meriliikenteen osuus ulkomaankaupassa on noin 90 % viennistä ja noin 80 % tuonnista.
Huviveneitä käytetään eniten lyhyisiin päiväretkiin, mutta myös mökkimatkoihin ja pidempiin retkiin, sekä kalastukseen, venekilpailuihin, veneilytapahtumiin ja venevuokrauksiin. Vuonna 2016 tehdyn kyselyn pohjalta arvioitiin, että veneitä käytetään keskimäärin 17 päivänä vuodessa.
Ilmatila
Suomen ilmatilaa valvotaan lentopinnalle FL660 (eli noin 20 kilometrin korkeudelle) asti. Ilmatilan jaossa Kansainvälisen siviili-ilmailujärjestön määrittelemiä luokkia A ja B ei ole Suomessa käytössä. Luokissa C ja D eli lentokenttien lähestymisalueilla, lentoväylillä ja sotilaslennonjohtoalueilla lentäjän on oltava jatkuvassa radioyhteydessä lennonjohtoon. G-luokan ilmatilassa ei vaadita radioyhteyttä muilta kuin mittarilentosäännöillä lentäviltä.
Lentoasemat ja liikennemäärät
pienoiskuva|Helsinki-Vantaan lentoasema ilmakuvassa huhtikuussa 2022. Finavia ylläpitää Suomessa 24 lentoasemaa. Niistä ylivoimaisesti vilkkain on Helsinki-Vantaa, jossa käy yli 21 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Oulu on toinen noin miljoonalla matkustajalla, Rovaniemi kolmas noin 660 000 matkustajalla (2019). Helsinki-Vantaan matkustajamääriä kasvattavat aasialaiset vaihtomatkustajat.
Kun codeshare- ja tilauslennot eli charterit lasketaan mukaan, Suomeen lentää yli 50 kansainvälistä lentoyhtiötä.
Lentoliikenne on noussut logistisesti Suomen kannalta yhä merkittävämpään asemaan. Vaikka lentorahdin määrä on pieni, sen arvo on suhteessa isompi. Toimivat, tiheät lentoyhteydet edistävät alueiden vetovoimaa. Tiheän lentoasemaverkoston säilymisessä on haasteita. Monet reitit ja lentoasemat ovat itsenäisesti tarkasteltuna huonosti kannattavia tai tappiollisia. Samaan aikaan kun kotimaan liikenne on usein ilman kilpailua ja kamppailee kannattavuuden rajamailla, halpalentoyhtiöt avaavat ulkomaanreittejä maakuntakentiltä.
Lentoliikenteen kalusto
Liikenteen turvallisuusvirasto Trafi ylläpitää siviili-ilma-alusrekisteriä, jonka ulkopuolelle jäävät Suomessa puolustusvoimien käytössä oleva lentokalusto, joka on rekisteröity puolustusvoimien ylläpitämään sotilasilma-alusrekisteriin. Siviili-ilma-alusrekisterissä on noin 1 500 ilma-alusta. Vuonna 2014 niistä 661 oli lentokoneita, 111 helikoptereita ja autogiroja, 390 purje- ja moottoripurjekoneita, 54 ilmaa kevyempiä ilma-aluksia (lähinnä kuumailmapalloja) ja 318 ultrakevyitä lentokoneita. Rekisteröidyistä tyypeistä määräillisesti yleisimmät olivat vuonna 2014 Piper PA-28 Cherokee (68 konetta) ja Cessna 172 (41 konetta). Lentoyhtiö Finnairin käytössä oli kaikkiaan 45 lentokonetta vuonna 2015.
Suomen ilmavoimilla on käytössään monitoimihävittäjiä, koulukoneita sekä kuljetus- ja yhteyskoneita. Maavoimat on operoinut puolustusvoimien helikopterikalustoa vuodesta 1997.
Toimintamassaltaan alle 150 kg:n miehittämättömiä ilma-aluksia ei rekisteröidä. Niiden käyttämisestä on kuitenkin tehtävä ilmoitus, jos kyse ei ole lennokkiharrastuksesta. Harrastuskäytössä olevia droneja saa lennättää suoran näköyhteyden päässä ohjaajaansa, vähintään 5 km:n päässä lentoasemasta, korkeintaan 150 metrin korkeudessa. Niillä ei saa lentää väkijoukon yläpuolella eikä yli 3 kg:n painoisilla droneilla asutuskeskuksen yläpuolella.
Paikallisliikenne
pienoiskuva|[[Ruoholahden metroasema.]]
Raitioliikenne
Suomessa on raitioliikennettä nykyään ainoastaan Helsingissä sekä vuodesta 2021 alkaen myös Tampereella. Raitiovaunuliikennettä oli Suomessa aikoinaan myös Turussa ja Viipurissa. Myös Turkuun, Ouluun ja Vantaalle on suunniteltu uusia raitioteitä.
Metroliikenne
Helsingin metro on Suomen ainoa ja maailman pohjoisin metrojärjestelmä.
Turvallisuus ja onnettomuudet
Vuonna 2014 Suomessa tapahtui 5 294 henkilövahinkoon johtanutta tieliikenneonnettomuutta, joissa kuoli 224 ihmistä. Nuorten kuljettajien riski kuolla liikenteessä on yli kolminkertainen muuhun väestöön verrattuna, mutta liikenteessä kuolleiden nuorten määrä on vähentynyt 2000-luvun aikana. Tähän on vaikuttanut turvavyön ja kypärän käyttö ja nopeusrajoitusten noudattaminen.
Onnettomuustutkintakeskus arvioi vuonna 2012, että rautatieturvallisuus on Suomessa hyvää eurooppalaista tasoa, mutta tasoristeysturvallisuus on keskiarvoa huonompi. Tasoristeysonnettomuuksissa kuolee vuosittain noin kymmenen ihmistä. Onnettomuuksien määrä on vähentynyt 2000-luvulla, mutta kuolemien määrä on pysynyt samana.
Eniten kuolonuhreja vaatinut rauhanajan rautatieonnettomuus oli Kuurilan junaturma vuonna 1957, jossa kaksi henkilöjunaa törmäsi toisiinsa.
Harraste- ja yleisilmailukoneille tapahtuneissa onnettomuuksissa kuolee vuosittain yleensä nollasta kolmeen ihmistä.
Liikenteen suunnittelu ja hallinto
Suomen liikennepolitiikkaa ohjaa liikenne- ja viestintäministeriö, jonka perustehtävä on lainvalmistelu ja jonka toimialaan kuuluvat valtioneuvoston ohjesäännön mukaan muun muassa tie- ja rautatieliikenne, siviili-ilmailu ja vesiliikenne; liikenneväylät, satamat ja lentopaikat. Ministeriö on linjannut liikennepolitiikan tavoitteeksi arjen matkojen toimivuuden turvaamisen, elinkeinoelämän kilpailukyvyn ylläpitämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen päästöjä vähentämällä.
Ministeriön alaisia virastoja on järjestelty uusiksi 2000-luvulla. Vuonna 2010 Ratahallintokeskus, Merenkulkulaitos ja Tiehallinto yhdistettiin Liikennevirastoksi. Uuteen Liikennevirastoon siirtyivät Ratahallintokeskuksen ja Merenkulkulaitoksen kaikki sellaiset tehtävät, jotka eivät siirtyneet perustettuun tuotantoyhtiöön tai joita ei yhdistetty Liikenteen turvallisuusvirastoon. Liikennevirastoon siirtyi myös Tiehallinto lukuun ottamatta tiepiirejä ja eräitä Liikenteen turvallisuusvirastoon siirrettyjä toimintoja.
Liikenteen turvallisuusviraston eli Trafin tehtävänä on vastata liikenteen sääntely- ja valvontatehtävistä, kehittää liikenteen turvallisuutta sekä vähentää sen ympäristöhaittoja. Siihen liitettiin osia yllä mainituista virastoista sekä Ilmailuhallinto ja Ajoneuvohallintokeskus.
Liikennemarkkinoita säätelevää lainsäädäntöä uusitaan Sipilän hallituksen liikennekaareksi kutsutussa hankkeessa.
pienoiskuva|Mallikuva [[Ajokortti Suomessa|suomalaisesta ajokortista.]] Vuodesta 1922 alkaen autolla ajamiseen on vaadittu ajokortti. Nykyisin ajokorttiluokat noudattelevat eurooppalaisia vaatimuksia. Vuonna 2012 neljällä viidestä yli 15-vuotiaasta suomalaisesta oli ajokortti. Raskaan liikenteen ajoneuvojen ajokortteja oli noin 600 000. Lentolupakirjan haltijoita oli vuonna 2015 yhteensä 7 413 henkilöä joista lähes puolet on harrasteilmailijoita. Veneilyn ajokortista on puhuttu, mutta toistaiseksi alle 24-metristä venettä saa ohjata kuka tahansa 15 vuotta täyttänyt, ja koulutuksen hankkiminen on vapaaehtoista.
Liikenteen ympäristövaikutukset
Liikenne, lähinnä tieliikenne, tuottaa noin viidenneksen kasvihuonekaasupäästöistä. Muut päästöt ovat vähentyneet 2000-luvulla polttoaineiden ja ajoneuvojen kehityksen ansiosta. Hiilimonoksidia, hiilivetyjä, hiukkasia ja typen oksideita pääsee ilmakehään lähinnä tieliikenteestä, rikkidioksidia vesiliikenteestä. Autokannan hidas uusiutuminen hidastaa vähäpäästöisempien ratkaisujen käyttöönottoa. Polttoaineiden kehitys lopetti liikenteen lyijypäästöt.
Tieverkon kunnostuksen ympäristöhaittoihin on koetettu vaikuttaa kierrättämällä vanhaa asfalttia uuden raaka-aieneeksi ja kokeilemalla asfaltin työstöä entistä matalammissa lämpötiloissa.
Kansainvälinen merenkulkujärjestö IMO kielsi keväällä 2016 risteilylaivojen käymäläjätevesien päästämisen suoraan mereen. Määräys tulee voimaan vähitellen vuoteen 2021 mennessä. Kiellon tarkoitus on vähentää Itämeren ravinnerasitetta. Alukset voivat joko pumpata jätevedet satamissa maihin tai asentaa laivoihin jätevesien käsittelylaitteet, joilla typpeä ja fosforia voidaan poistaa määräysten mukaisesti (70 % typestä ja 80 % fosforista) ennen vesien päästämistä mereen. Kotimaiset alukset ovat tehneet näin jo aikaisemmin.
Hiilipäästövähennykset
Eri toimenpiteiden vaikutukset vuoden 2030 päästöihin miljoonina tonneina hiilidioksidiekvivalenttia ovat seuraavat:
Useissa tutkituissa toimissa vähennysten kustannukset olivat hyvin korkeita. Siksi olisi tärkeää vertailla eri toimien kustannustehokkuutta. Biokaasulla saisi 0,211 miljoonan CO2-tonnin vähennyksen, miljoonan henkilöautomatkan muuttamisella rataliikenteeksi 0,0096 miljoonan CO2-tonnin. Liikenteen hiilitonnin vähentäminen maksoi 100-300 euroa vuonna 2020. Polttoaineveron laskentaperusteena on 77 euroa/tCO2.
Liikenteen talousvaikutukset
Tieliikenteeltä kannettavia veroja ovat autovero, ajoneuvovero ja polttoaineiden valmistevero. Nämä verot tuottivat noin 5,1 miljardia euroa vuonna 2016. Summasta 62 prosenttia oli polttoaineveroa.
Suomen valtio käyttää liikenneinfrastruktuurin kehittämiseen ja ylläpitoon keskimäärin 1 700 miljoonaa euroa vuodessa. Tästä tieverkon ylläpitoon ja kehittämiseen kuluu 820 miljoonaa euroa, josta suurin osa perustienpitoon. Kunnat ylläpitävät katuverkkoa, ja pääkaupunkiseudulla kaupunkien raideverkkoa. Tähän kuluu vuosittain yhteensä noin 1 400 miljoonaa euroa.
Liikenne ja sitä tukevat toimialat työllistävät noin kymmenen prosenttia Suomen kaikista työllisistä, ja osuus Suomen kansantaloudesta on noin 10 prosenttia.
Valtio saa liikenteestä tuloja myös väylä- ja ylilentomaksuista. Suomen aluevesillä kauppamerenkulkua harjoittavasta aluksesta suoritetaan valtiolle väylämaksua. Luotsausmaksu määräytyy luotsattavan aluksen nettovetoisuuden ja luotsatun matkan perusteella. Satamassa käyvien alusten maksut määräytyvät nettovetoisuuden tai pituuden sekä vuodenajan mukaan.
Liikennealan ammatit
pienoiskuva|Suomessa on 13 000 [[linja-autonkuljettajaa.]]
Tieliikenteen tavarakuljetuksissa työskentelee noin 70 000 yhdistelmäajoneuvojen, kuorma-autojen, säiliöautojen ja pakettiautojen kuljettajaa. Lisäksi alalla työskentelee noin 15 000 terminaali- ja varastotyöntekijää, 8 000 toimihenkilöä ja 1 500 huoltokorjaamotyöntekijää (2014). Linja-autoyhtiöt työllistävät noin 13 000 henkilöä, ja taksialalla toimii 9 000 yrittäjää ja noin 5 000 päätoimista kuljettajaa sekä huomattava määrä satunnaisesti kuljettajana toimivia. Kuljetusalaa uhkaa työvoimapula, sillä lähivuosina alalta poistuu suuri määrä kuljettajia eläkkeelle. Ammattitaitoisista linja-autonkuljettajista on jatkuvasti pulaa.
Rautatieliikenteessä toimiva VR Group -konserni työllistää noin 10 000 eri alojen ammattilaista (2014). Suurimpia ammattiryhmiä ovat veturinkuljettajat, ratapihatyöntekijät, autonkuljettajat, konduktöörit, asentajat ja liikenteenohjaajat.
Meriklusteriin kuuluvat merenkulku (meriliikenne), satamatoiminnot ja meriteollisuus (laivanrakennusteollisuus) työllistävät Suomessa yhteensä noin 43 000 henkilöä (vuonna 2014). Meriliikenteen työpaikat ovat pääasiassa varustamoiden laivoissa, mutta myös erilaiset maatoiminnot työllistävät. Työmarkkinat ovat globaalit ja koulutettujen ammattilaisten työllisyystilanne hyvä.