cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lento-osasto Kuhlmey
Lento-osasto Suomessa
Neuvostoarkistojen avautuminen 2010-luvulla ei ole ainoastaan varmistanut Osasto Kuhlmeyn raportoiman pommitustoiminnan vihollisen selustassa oikeaksi, vaan se on ylittänyt Suomessa aikaisemmin tehdyt arviot sen aikaansaamista tuhoista (lähde?) Näitä tietoja ei ollut aikaisemmin varmistettavissa esimerkiksi venäläisten reservien ja rintamalle toimituksen alaisissa kolonnissa tuhottujen panssarivaunujen osalta, joita ei ollut merkitty taisteluvahvuuteen (lähde?). Siten Osasto Kuhlmeyn tuki Kannaksen torjuntataisteluihin viiden viikon komennuskauden aikana voidaan todeta erityisen merkittäväksi. Pääosa osastosta poistui Suomesta 23. heinäkuuta, mutta I/SG 5 jäi maahan 13. elokuuta asti.
Veeti
Vielä 1990-luvulla Veeti oli harvinainen nimi mutta on sittemmin huomattavasti yleistynyt.
Vuonna 2005 Veeti annettiin nimeksi 492 pojalle ja oli Suomen suosituin syntyneille pojille annettu ensimmäinen etunimi. Vuoden 2019 loppuun mennessä Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan noin 8 470 henkilöä on saanut nimekseen Veeti.
Gerald Lloyd-Verney
Gerald Lloyd-Verney (10. heinäkuuta 1900 – 3. huhtikuuta 1957) oli brittiarmeijan upseeri toisessa maailmansodassa ja yleni ennen kuolemaansa kenraalimajuriksi. Hän komensi 7. panssaridivisioonaa toisessa maailmansodassa.
Ura
Lloyd-Verney opiskeli Eton Collegessa. Hän liittyi 1919 grenadierkaartiin. Hän siirtyi 1928 Etelä-Australian kuvernöörin sotilasneuvonantajaksi. Hänet siirrettiin 1939 irlantilaiskaartiin. Hän oli toisen maailmansodan alun opettajana esikuntakoulussa Camberleyssä ennen kuin hänet siirrettiin irlantilaiskaartin 2. pataljoonan, joka vastaanotti juuri panssarikalustoa, komentaja 1940.
Lloyd-Vernon nimitettiin 1942 32. kaartinprikaatin komentajaksi ja edelleen 6. kaartin panssariprikaatin komentajaksi tammikuussa 1943. Hänet määrättiin 7. panssaridivisioonan komentavaksi kenraaliksi elokuussa 1944, kun Bernard Montgomery oli häntä esittänyt tehtävään. Hän oli 1. kaartinprikaatin komentajana Italiassa ja Itävallassa 1944–1945, ja hänet siirrettiin tehtävästä Wienin komendantiksi. Hän oli vielä 56. panssaridivisioonan komentajana vuodesta 1946 aina eläkkeelle siirtymiseensä saakka vuoteen 1948.
Perhe
Gerald Lloyd-Vernon avioitui vuonna 1926 Bicesterin paronin Vivian Smithin tyttären Joyce Sybil Vivian Smithin kanssa. Pariskunnalle syntyi poika ja tytär.
Joyciline Jepkosgei
Joyciline Jepkosgei (s. 8. joulukuuta 1993) on kenialainen kestävyysjuoksija, joka kilpailee pääasiassa tiejuoksuissa. Hän oli pronssimitalisti 10 000 metrin juoksun Afrikan-mestaruuskilpailuissa vuonna 2016 ja puolimaratonin MM-kisojen hopeamitalisti 2018.
1. huhtikuuta 2017 Jepkosgei juoksi Prahassa puolimaratonkilpailussa neljä maailmanennätystä kun hän juoksi puolimaratonin maailmanennätyksen 1.04.52 ja lisäksi väliaikana 10 kilometrin (30.04), 15 kilometrin (45.37) ja 20 kilometrin (1.01.25) maailmanennätykset. 9. syyskuuta 2017 jälleen Prahassa hän paransi 10 kilometrin maailmanennätystään aikaan 29.43. 22. lokakuuta 2017 Valenciassa hän paransi puolimaratonin maailmanennätystään aikaan 1.04.51. Ababel Yeshaneh rikkoi Jepkosgein puolimaratonin maailmanennätyksen helmikuussa 2020.
Marraskuussa 2019 Jepkosgei juoksi ensimmäisen maratonkilpailunsa voittaessaan New Yorkin maratonin ajalla 2.22.38. Vuoden 2020 puolimaratonin MM-kilpailuissa hän sijoittui kuudenneksi ja sai joukkuekilpailussa hopeaa. Vuoden 2020 Valencian maratonilla Jepkosgei sijoittui toiseksi ajalla 2.18.40. Vuoden 2021 Lontoon maratonin Jepkosgei voitti ajalla 2.17.43.
Minor League Baseball -kausi 1912
National Association of Professional Baseball Leagues (vuodesta 1999 alkaen Minor League -baseball) -kausi 1912 katsotaan sisältäneen 61 erillistä liigaa. Uudeksi luokaksi muodostui AA (Double-A), johon nostettiin kolme entistä A-luokan liigaa.
AA-luokan liigat
- International League oli olemassa jo 1886, mutta sitä ei pelattu läheskään kaikkina vuosina. Viimeisessä versiossa se oli D-luokan liiga vuonna 1908. Vuonna 1912 Eastern League otti nimen käyttöönsä. Se toimi AA-luokan liigana vuoteen 1945 saakka, jonka jälkeen se sai luokituksen AAA (triple-A). Liiga jatkaa edelleen toimintaansa.
Itsenäiset liigat
- Liiga yritettiin käynnistää uudelleen seuraavalla kaudella, mutta myös silloin pelit keskeytyivät.
Selviytyjät Suomi
Ensimmäinen tuotantokausi kuvattiin touko–heinäkuun 2012 aikana Malesiassa, jossa on kuvattu aiemmin myös Selviytyjät-sarjaa muistuttavan Suomen Robinsonin molemmat tuotantokaudet. Tuotantokaudet 2–4 kuvattiin Filippiineillä ja esitettiin Nelosella keväällä 2018 sekä keväällä ja syksyllä 2019. Viides tuotantokausi kuvattiin koronavirusrajoitusten takia Ruotsin Haaparantaan kuuluvassa saaristossa kesällä 2020 ja esitettiin keväällä 2021. Kuudes tuotantokausi kuvattiin huhti–toukokuussa Karibialla Dominikaanisessa tasavallassa. Se esitettiin televisiossa syksyllä 2021.
Keväällä 2022 ilmoitettiin uudesta, seitsemännestä tuotantokaudesta, joka kuvattiin Malesiassa. Kausi esitettiin syksyllä 2022 Nelosella ja Ruutu-palvelussa.
Kolmannesta kaudesta lähtien ollaan pääohjelman jälkeen esitetty Selviytyjät Suomi Extraa, jossa puhutaan esitetyn jakson tapahtumista vaihtuvien vieraiden kanssa. Myös pudonnut kilpailija kertoo omat näkemyksensä extran loppupuolella. Kuudennella tuotantokaudella Selviytyjät Suomi Extraa ei esitetty.
Ensimmäinen tuotantokausi
Suomen ensimmäisen Selviytyjät-kilpailun voittajalle on luvassa ensimmäinen Selviytyjät-titteli, sekä 50 000 euron voittopotti. Ohjelman ensimmäiselle kaudelle haki yli 8 000 halukasta. Kilpailuun osallistui 16 kilpailijaa. Se alkoi MTV3-kanavalla 21. helmikuuta 2013. Sarjasta esitettiin kaksi jaksoa joka viikko. Ohjelman juontajana toimi Heikki Paasonen. Kilpailijoina olivat Jukka-Pekka Järvinen, Henri Tienvieri, Joonas Luotonen, Minna Sammatti, Andrea Eckstein, Janne Ponko, Harri Mauno, Aki Rundgren, Hanna Vaittinen, Pia Partanen, Jani Pitkänen, Heini Pitkänen, Jarkko Kortesoja, Hanna Hyttinen, Sari Ekorre-Nummikari ja Nora Vuorio. 28. huhtikuuta esitetyssä finaalissa Jarkko Kortesoja selviytyi ensimmäiseksi voittajaksi.
Toinen tuotantokausi
Sarjan toinen tuotantokausi oli ensimmäinen, jonka osanottajat olivat julkisuuden henkilöitä. Nelonen esitti kauden keväällä 2018 ja kauden juontajana toimi Juuso Mäkilähde. Ohjelma kuvattiin Filippiineillä kesä–heinäkuussa 2017. Kilpailijat olivat ex-alppihiihtäjä Kalle Palander, räppäri ja kehonrakentaja Musta Barbaari, fitness-malli Janni Hussi, toimittaja Katja Ståhl, näyttelijä Kai Vaine, mediapersoona Cristal Snow, tanssinopettaja Helena Ahti-Hallberg, pokeripelaaja Ilari Sahamies, sulkapalloilija Ville Lång, somehahmo Jekku Berglund, juontaja Kimmo Vehviläinen, myynti- ja pukeutumisvalmentaja Juhana Helmenkalastaja, mentalisti Noora Karma, laulaja ja jooganopettaja Mariko Pajalahti, kauppias Sampo Kaulanen sekä malli Sara Chafak. Voittaja Sampo Kaulanen sai palkinnoksi 30 000 €.
Kolmas tuotantokausi
Ilta-Sanomat uutisoi uudesta Selviytyjät Suomi -tuotantokaudesta 24. huhtikuuta 2018. Kolmas tuotantokausi esitettiin keväällä 2019 ja sen juontajana toimi edelleen Juuso Mäkilähde. Ohjelma kuvattiin Filippiineillä Caramoanin saaristossa huhti–toukokuussa 2018.
Kilpailijat ovat entinen Miss Suomi ja juontaja Lola Odusoga, ex-jääkiekkoilija Niklas Hagman, fitness-urheilija Eevi Teittinen, realitytähti Sauli Koskinen, ex-jääkiekkoilija Hannes Hyvönen, radiojuontaja Veronica Verho, laulaja Virpi Kätkä, kulttuurituottaja Wallu Valpio, ex-painija ja ex-kansanedustaja Marko Asell, vuoden 2013 Miss Suomi Lotta Näkyvä, jääkiekkomaalivahti Noora Räty, rock-artisti Olli Herman, malli Vilma Bergenheim, muusikko Kim Herold, tubettaja Miska Haakana ja aerobicin maailmanmestari Tuuli Matinsalo. Voittaja saa 30 000 €.
Arvonnan jälkeen violetin Buwaya (krokotiili) -heimon muodostivat: Wallu, Noora, Kim, Tuuli, Lotta, Sauli, Veronica ja Hannes, keltaisen Agila (kotka) -heimon Eevi, Marko, Virpi, Miska, Lola, Olli, Vilma ja Niklas.
Ensimmäisenä kilpailusta putosi Eevi Teittinen, toisena Niklas Hagman, kolmantena Sauli Koskinen, neljäntenä Noora Räty, viidentenä Olli Herman, kuudentena Hannes Hyvönen, seitsemäntenä Vilma Bergenheim, kahdeksantena Lotta Näkyvä, yhdeksäntenä Veronica Verho, kymmenentenä Marko Asell, yhdentenätoista Lola Odusoga, kahdentenatoista Tuuli Matinsalo ja kolmantenatoista Virpi Kätkä. Viimeisessä jaksossa finaalikaksikon ratkaisevassa kisassa putosi Wallu Valpio ja finaaliin pääsivät Miska Haakana ja Kim Herold. Äänin 6/7 Miska Haakana voitti kilpailun ja 30 000 euron voittopotin.
Neljäs tuotantokausi
Haku ohjelmaan alkoi helmikuussa 2019 ja kuvaukset Filippiineillä Caramoanin saarilla toukokuussa 2019. Puolet osallistujista oli julkisuuden henkilöitä. Kauden esitys alkoi TV:ssä syyskuussa 2019. Juontajana toimi edelleen Juuso Mäkilähde. Voittajalle luvattiin palkinnoksi 30 000 euroa.
Mukana olivat julkisuuden henkilöt missi Sara Sieppi, vloggaaja/rap-artisti Arttu Lindeman, muusikko Tommi Läntinen, radiojuontaja Alma Hätönen, muusikko Petra Gargano, ex-pikajuoksija Markus Pöyhönen, keihäänheittäjä/poliisi Taina Ojaniemi ja TV-persoona Juhani Koskinen sinisessä Kuwago-joukkueessa sekä "tavikset" opiskelija Kasperi Kauppinen, laatumestari Nora Kuitunen, lääketieteen opiskelija Viivi Vaattovaara, myyntipäällikkö Kai Fagerlund, yrittäjä Janne Karjala, lääkäri Anu Toikka, toimitusjohtaja Inga Chaudhary ja myyntijohtaja Kimmo Nupponen punaisessa Carabao-joukkueessa.
Viides tuotantokausi
Viidettä tuotantokautta alettiin esittää helmikuussa 2021. Muista tuotantokausista poiketen se kuvattiin koronavirusrajoitteiden takia Ruotsin Haaparantaan kuuluvassa saaristossa kesällä 2020. Juontajana jatkaa Juuso Mäkilähde ja voittaja saa 30 000 euroa.
Kaudella kilpailevat hyvinvointivalmentaja Aki Manninen, tangokuningatar Johanna Pakonen, tanssija Joalin Loukamaa, tubettaja Juuso Karikuusi, juontaja Arttu Harkki, näyttelijä Kerttu Rissanen, Big Brother Suomi -voittaja Kristian Heiskari, bloggaaja Sara Vanninen, muusikko Archie Cruz, yrittäjä Marianne Kiukkonen, radiojuontaja Karoliina Tuominen, tosi-tv-tähti Niko Saarinen, malli Sabina Särkkä, muusikko Elias Gould, DJ Suvi Pitkänen sekä näyttelijä Oskari Katajisto.
Ensimmäisenä kilpailusta putosi Oskari Katajisto. Toisena kilpailusta putosi Johanna Pakonen. Kolmantena kilpailusta putosi Aki Manninen. Neljäntenä Juuso Karikuusi. Viidentenä Arttu Harkki. Kuudentena kilpailusta putosi Sabina Särkkä, joka äänestettiin ulos heimoneuvostossa uusintaäänestyksen jälkeen, kun Niko ja Archie olivat pelanneet koskemattomuusamuletit ja kumonneet ensimmäisellä äänestyskierroksella saamansa äänet. Seitsemännessä jaksossa kukaan ei pudonnut, mutta Kerttu sai Archien, Kristianin, Eliaksen, Mariennen ja Saran kaikki viisi mustaa ääntä, jotka odottavat valmiina uurnassa seuraavaa heimoneuvostoa ja Kerttu putosi seuraavassa jaksossa. Kahdeksantena putosi Elias Gould, yhdeksäntenä Sara Vanninen, kymmenentenä Karoliina Tuominen, yhdentenätoista Niko Saarinen, kahdentenatoista Archie Cruz, kolmantenatoista Suvi Pitkänen. Neljäntenätoista Joalin Loukamaa, joka jäi viimeisessä tehtävässä viimeiseksi. Viimeisessä heimoneuvostossa Marianne Kiukkonen tuli toiseksi äänin 6–3 Kristian Heiskarin voittaessa koko kauden ja 30 000€ voittopotin.
Kuudes tuotantokausi
Kuudes tuotantokausi kuvattiin huhti–toukokuussa 2021 Dominikaanisessa tasavallassa ja sen juontajana jatkoi Juuso Mäkilähde. Voittaja sai 30 000 euroa. Kausi alkoi Nelosella 29. elokuuta ja päättyi 5. joulukuuta 2021.
Kaudella kilpailivat muotialan yrittäjä Susanna Penttilä, radiojuontaja Ville Eerikkilä, reality-tähti Ella Toivainen, muusikko ja malli Paul Uotila, missi Bea Toivonen, tv- ja radiojuontaja Lauri Salovaara, ammattivalmentaja Eveliina Tistelgren, meikkitaiteilija Aarni Mikkola, media-alan yrittäjä Sanna Pikkarainen, näyttelijä ja muusikko Jon-Jon Geitel, iskelmälaulaja Eija Kantola, reality-tähti Daniel ”Bile-Dani” Lehtonen, laulaja ja somevaikuttaja Tuuli Oikarinen, entinen lumilautailija Heikki Sorsa, juontaja ja missi Shirly Karvinen sekä ammattiscoottaaja Helmeri Pirinen. Kilpailun voitti Shirly Karvinen.
Seitsemäs tuotantokausi
Keväällä 2022 ilmoitettiin uudesta, seitsemännestä tuotantokaudesta, joka kuvattiin Malesiassa. Kausi alkoi syksyllä 2022 Nelosella ja Ruutu-palvelussa. Voittaja saa 30 000 euroa.
Kilpailijat on alussa jaettu kahteen leiriin, konkareihin ja ensikertalaisiin. Konkareissa kilpailevat mediapersoona Wallu Valpio, Virpi Kätkä, artisti ja somepersoona Joalin Loukamaa, radiojuontaja Karoliina Tuominen, somevaikuttaja Niko Saarinen, Big Brotherista tuttu Helmeri Pirinen, ex-pikajuoksija Markus Pöyhönen ja lääketieteen opiskelija Viivi Vaattovaara. Tulokkaissa puolestaan Miss Suomi Essi Unkuri, artisti Leo Stillman, ex-jääkiekkoilija Sami Helenius, radiojuontaja Tommi Manninen, BB-voittaja Jasmiina Ylidiz, näyttelijä Julia Korpinen, juontaja Heidi Suomi ja thainyrkkeilijä Pok Biil. Ensimmäisenä kilpailusta putosi Heidi Suomi. Toisena kilpailusta putosi Joalin Loukamaa. Kolmantena kilpailusta äänestettiin ulos Markus Pöyhönen. Neljäntenä kilpailusta putosi Viivi Vaattovaara. Viidentenä kilpailusta tippui Essi Unkuri. Kuudentena ulos äänestettiin Niko Saarinen. Jasmiina Ylidiz jouttui jättämään kilpailun taakseen sairastumisen vuoksi, ja oli seitsemäs kilpailija joka selviytyjistä lähti. Kahdeksantena selviytyjistä putosi Wallu Valpio. Yhdeksäs kilpailija joka jätti selviytyjät taakseen oli Pok Biil. Kymmenentenä ulos äänestettiin Leo Stillman. Yhdentenätoista kilpailusta äänestettiin ulos Karoliina Tuominen 25 päivän jälkeen. Myös Pohjola-kaudella Karoliina pudotettiin 25 päivän jälkeen.
Kahdeksas tuotantokausi
Kahdeksas tuotantokausi kuvataan vuoden 2023 keväällä Malesiassa. Kausi esitetään syksyllä 2023.
Teräväinen
Teräväinen voi tarkoittaa seuraavia:
Olof Sarnes
Olof Sarnes on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija ja koripallovalmentaja.
Sarnes pelasi Suomen pääsarjaa Tampereen Pyrinnössä neljä kautta vuosina 1952–1955 ja kuului Tampereen Kiertäjien SM-sarjajoukkueeseen kaudella 1961.
Sarnes toimi Pyrinnön päävalmentajana vuosina 1952–1955 lukuun ottamatta kautta 1953, jolloin hän toimi Henry Frameliuksen apuvalmentajana.
Juho-Matti Pimiä
thumb|Juho-Matti Pimiä [[Kalevan kisat 2008|Kalevan kisoissa 2008]] Juho-Matti Pimiä (s. 28. joulukuuta 1984 Lappeenranta) on suomalainen pituushyppääjä. Hän edustaa Lappeenrannan Urheilu-Miehiä ja häntä valmentaa Markku Mononen.
Pimiä on kilpaillut myös seiväshypyssä. Hän sijoittui kymmenenneksi 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa Debrecenissä 2001 tuloksella 470 cm. 19-vuotiaiden EM-kilpailuissa Tampereella 2003 hän karsiutui loppukilpailusta. Fredrikstadissa 2004 hän sai pronssia 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa. Hän on hypännyt ennätyksekseen 510 cm sekä ulko- (2003) että sisäradoilla (2004).
Pimiä voitti pituushypyn 22-vuotiaiden Pohjoismaiden mestaruuden Århusissa 2006 tuloksella 757 cm. Torinon EM-hallikilpailuissa 2009 hän sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 784 cm. Karsintakilpailussa hän hyppäsi sisärataennätyksensä 794 cm. Hän on edustanut Suomea aikuisten maaotteluissa vuodesta 2006 lähtien sijoittuen parhaimmillaan kaksi kertaa toiseksi. Ulkorataennätyksensä 786 cm hän hyppäsi Helsingissä elokuussa 2008.
Painin maailmanmestaruuskilpailut 1910
Vuoden 1910 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin Düsseldorfissa. Ne olivat järjestyksessään kuudennet viralliset maailmanmestaruuskilpailut. Kisojen ainoa laji oli kreikkalais-roomalainen paini, jossa painittiin neljässä painoluokassa.
Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus
Hänen majesteettinsa hallitus, tuttavallisemmin Britannian hallitus, on Ison Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan keskushallitus. Se käyttää toimeenpanovaltaa hallitsijan sijasta, jolle toimeenpanovalta varsinaisesti kuuluu. Hallitus koostu virallisesti hallitsijasta valtaneuvostossa (engl. Privy Council), ja pääministerin johtama ministeristö on oikeastaan valtaneuvoston poliittista valtaa käyttävä valiokunta. Yhdistyneessä kuningaskunnassa hallituksen jäsenellä viitataan niin sanottuihin kruunun ministereihin, jotka on valittu hallitukseen jommastakummasta parlamentin kamarista. Hallituksen jäsenet ovat yhdessä sekä yksittäin vastuullisia hallitsijalleen ja parlamentille sekä he välittävät Hänen majesteettinsa ehdotuksia parlamentille ja toimivat hänen nimissään.
Hallitusta johtaa pääministeri, jonka itse monarkki nimittää. Pääministeri on tavallisesti parlamentin alahuoneen, House of Commonsin suurimman puolueen puheenjohtaja tai suurimman puoluekoalition johtaja. Uuden halituksen astuessa virkaansa hallitsija lukee sen ohjelman parlamentissä parlamentaarikoille ja pääreille.
Ministeri-käsite on Britanniassa jossain määrin monimutkainen, sillä ministerit jaotellaan siellä eriasteisiin ”rankingeihin”. Täysivaltainen kabinetin jäsen on Secretary of State, jonka alapuolella ovat Minister of State ja Parliamentary Under-Secretary of State. Osa Minister of State -tason ministereistä osallistuu kabinetin istuntoihin ja osa ei. Kabinetti (Cabinet of the United Kingdom) on siis varsinaisen hallituksen (His Majesty's Government) osa, johon eivät kuulu kaikki ministerit. Lisäksi kaikkien kabinetin jäsenten titteli ei ole Secretary of State, vaan esimerkiksi valtiovarainministeri on Chancellor of the Exchequer.
Nykyinen hallitus
Nykynen hallitus on Rishi Sunakin hallitus, joka astui virkaan lokakuussa 2022.
Myanmarin jalkapallomaajoukkue
Myanmarin jalkapallomaajoukkue edustaa Myanmaria jalkapallon miesten maajoukkuekilpailuissa. Sitä hallinnoi Myanmarin jalkapalloliitto.
Myanmarin joukkue osallistui MM-kilpailujen karsintoihin ensimmäisen kerran vasta karsittaessa Etelä-Afrikan kisoihin 2010. Se pelasi karsinnoissa kahdesti Kiinaa vastaan häviten vierasottelun 0–7 ja kotiottelun 0–4. Olympialaisten jalkapalloturnauksessa maa pelasi Burman nimellä Münchenissä 1972. Se voitti Sudanin 2–0, mutta hävisi Neuvostoliitolle ja Meksikolle 0–1 pudoten jatkosta alkulohkon otteluiden jälkeen.
Myanmar, tuolloin nimeltään Burma, on selviytynyt kerran Aasian-mestaruuskilpailujen lopputurnaukseen. Iranin kisoissa 1968 joukkue saavutti hopeaa sijoituttuaan viiden joukkueen sarjamuotoisessa lopputurnauksessa toiseksi isäntämaa Iranin jälkeen. Aasian kisojen jalkapalloturnauksessa maa saavutti Burman nimellä pronssia Manilan kisoissa 1954. Se pelasi välierässä Etelä-Koreaa vastaan jatkoajan jälkeen 2–2-tasapelin, mutta hävisi arvonnassa. Pronssiottelussa joukkue kukisti Indonesian 5–4. Bangkokin kisoissa 1966 Burma voitti mestaruuden. Kukistettuaan välierässä Singaporen 2–0 se voitti loppuottelussa Iranin 1–0. Bangkokissa 1970 Burma voitti välieräottelussa Intian 2–0. Loppuottelu Etelä-Koreaa vastaan päättyi jatkoajan jälkeen 0–0, ja joukkueet jakoivat mestaruuden.
Väkipyssy
thumb|Englantilainen 1700-luvun väkipyssy Väkipyssy on historiallinen lyhytpiippuinen (alle 500 mm) sileäputkinen ja suurikaliiperinen tuliase, jolla ammutaan hauli- tai rautaromupanoksia. Väkipyssyn piippu laajenee usein trumpettimaiseksi suppiloksi, ja on yleinen uskomus, että näin panos saadaan leviämään laajemmalle alueelle. Kyse on kuitenkin siitä, että laajasuinen suustaladattava pyssy on suorasuista huomattavasti helpompi ladata.
Väkipyssyt olivat mustaruutiaseita ja lähes aina suustaladattavia tai käyttivät varhaisia haulikonpatruunoita. Väkipyssyt olivat erityisen suosittuja 1600-luvulta 1800-luvulle vaununajajien ja postimiesten itsepuolustusaseina maantierosvoja ja petoeläimiä vastaan, sillä ne olivat pienen kokonsa vuoksi helppoja käsitellä ja suuren hajontansa vuoksi osuma oli lähietäisyydeltä ammuttaessa lähes varma. Myös merirosvot ja toisaalta merisotilaat käyttivät väkipyssyjä, koska ne olivat tehokkaita lähitaistelussa laivoihin hyökätessä.
Once Upon a Time in China and America
Once Upon a Time in China and America on vuonna 1997 julkaistu taisteluelokuva ja  Tapahtui kerran Kiinassa -elokuvasarjan kuudes ja viimeinen osa. Elokuvan pääosia esittävät mm. Jet Li, Rosamund Kwan, Hung Yan-yan, Power Chan, Jeff Wolfe, Joe Sayah, Richard Ng, Lau Kar-wing, T.J. Storm, Mars, Patrick Lung, Ron Ring ja Ryon Marshall. Elokuvan on ohjannut Sammo Hung.
Ulmin tuomiokirkko
thumb|200px|Ulmin tuomiokirkko. thumb|200px|Ulmin tuomiokirkon [[Laiva (arkkitehtuuri)|päälaivan tähtiholvi ja kuori]] thumb|200px|left|Ulmin tuomiokirkko ennen tornin valmistumista Ulmin tuomiokirkko on luterilainen kirkko Ulmin kaupungissa, Saksassa. Gotiikkaa edustavan kirkon rakennustyöt aloitettiin vuonna 1377 kaupunkilaisten rahoitusten turvin. Ensimmäinen rakennusjakso kesti 1377–1543. Lopullisesti kirkko valmistui vasta toisessa rakennusvaiheessa 1844–1890, jolloin torni rakennettiin täyteen korkeuteensa. Rakennuksen yleisesti käytetystä suomenkielisestä nimestä huolimatta kyseessä ei ole varsinainen tuomiokirkko, koska se ei ole minkään hiippakunnan pääkirkko.
Vaikka Ulmin kaupunki tuhoutui toisessa maailmansodassa erittäin pahoin, säilyi kirkko lähes vaurioitumattomana. Eräänä syynä tähän on, että liittoutuneet käyttivät pommituslennoillaan kirkon tornia suunnistukseen, joten kirkon tuhoamista koetettiin välttää.
Aiheesta muualla
48.39861°N, 9.9925°W
Aatami etsii Eevaa
thumb|right|260px|Gyalín saaren poukama, jossa sarja on kuvattu. Aatami etsii Eevaa on Nelosella esitetty suomalainen tositelevisiosarja, jossa rakkautta etsivät ”sinkut” kohtasivat toisensa kreikkalaisella saarella täysin alastomina. Ohjelmaa juonsi Noora Hautakangas.
Sarja kuvattiin Gyalín saarella, joka sijaitsee Egeanmeressä Kosin eteläpuolella. Saari esitettiin ”autiona paratiisisaarena”, mutta todellisuudessa se ei ole asumaton ja suuren osan siitä täyttää suurikokoinen avolouhos.
Ensimmäisen jakson esittämisen jälkeen suomalaisissa medioissa uutisoitiin ohjelmassa esiintyneiden henkilöiden karvattomuudesta häpyalueilla. Ohjelman tuotantoyhtiön epäiltiin kehottaneen henkilöitä ajelemaan karvoituksensa pois, jonka väitteen tuotantoyhtiö Eyeworks Finland kiisti. Myös ensimmäisessä jaksossa esiintyneen Juuson mukana olo johti Puolustusvoimien tutkintaan, sillä hän oli ammatiltaan aliupseeri.
Sisäilma
Sisäilma on rakennuksen tai muun tilan sisällä olevaa ilmaa. Sisäilma koostuu kaasumaisista ja hiukkasmaisista yhdisteistä, jotka liikkuvat ilman mukana ja päätyvät hengityksen, ihon tai limakalvojen kautta elimistöön. Ulkoilman lisäksi sisäilmassa on tilasta, sen käyttäjistä tai käyttäjien toiminnoista peräisin olevia yhdisteitä.
Sisäympäristöllä tarkoitetaan on rakennuksen tai muun tilan sisällä vallitsevia fysikaalisia ja kemiallisia olosuhteita. Sisäilmasto kattaa tästä kokonaisuudesta lämpöolosuhteet ja sisäilman. Sisäilmaston lisäksi sisäympäristöön vaikuttavat muun muassa akustiset olosuhteet, sähkö- ja magneettikentät sekä valaistus.
Sisäilma ja terveys
Puhdas ja raikas sisäilma tukee toimintakykyä, terveyttä ja oppimista. Sisäilmassa voi olla monia erilaisia haittatekijöitä, jotka voivat aiheuttaa oireita. Oireet ovat usein lieviä ja altistumisen loppuessa ohimeneviä, kuten hengitystie- ja ärsytysoireita sekä yleisoireita, kuten päänsärkyä. Osaan näistä haittatekijöistä liittyy myös suurentunut sairastumisen riski. Tärkeimmät sisäilman epäpuhtaudet, jotka lisäävät suomalaisten sairastumisen riskiä, ovat ulkoilmasta tulevat pienhiukkaset, tupakansavu, maaperästä tuleva radonsäteily ja rakennusten kosteusvauriot.
Pienhiukkasia (PM2,5; PM10) ja erilaisia muita lähinnä polttoprosesseista muodostuvia haitallisia yhdisteitä kulkeutuu sisäilmaan ulkoilmasta. Niitä syntyy myös monista sisälähteistä, kuten tupakoinnista. Altistuminen pienhiukkasille lisää ennenaikaista kuolleisuutta, sydän- ja verisuonisairauksia, keuhkosyöpää, hengitystieoireita ja mahdollisesti myös astmaa.
Tupakansavu sisältää satoja terveydelle mahdollisesti haitallisia kemiallisia yhdisteitä. Passiivinen tupakointi lisää monien samojen sairauksien riskiä kuin aktiivinenkin tupakointi, kuten sydän- ja verisuonitauteja, keuhkosyöpää ja hengitystiesairauksia sekä aiheuttaa hengitystieoireita.
Maaperästä vapautuu sisäilmaan hajutonta ja mautonta radioaktiivista kaasua, radonia. Radon on keuhkosyövän riskitekijä.
Kosteusvauriot ovat astman ja hengitystieoireiden ja -infektioiden riskitekijä. . Vaikka kosteusvaurioilla on tutkimuksissa havaittu olevan yhteys hengitystieoireisiin ja astmaan, on vielä epäselvää, mitkä tekijät terveyshaittoja aiheuttavat ja millä mekanismeilla. Mikrobien on arvioitu olevan todennäköisin tekijä kosteusvaurioihin liittyvien terveysvaikutusten taustalla, mutta tutkimusnäyttö sisäilman mikrobien tai näiden aineenvaihduntatuotteiden terveyshaitoista on puutteellista ja ristiriitaista. Kosteus- ja homevaurio onkin indikaattori, joka kertoo poikkeavasta ja haitallisesta olosuhteesta, joka tulisi ennaltaehkäistä ja korjata.
Sisäilmaan liittyvä oireilu
Oireilu on aina yksilöllistä, ja siksi oireiluun sekä siihen, kuinka haitalliseksi henkilö oireilun kokee, vaikuttavat sisäilman haittatekijöiden lisäksi myös monet muut seikat, kuten ikä, sukupuoli, persoona ja terveydentila sekä erilaiset kuormittavat asiat, kuten työ- tai kouluyhteisöön liittyvä viihtyvyys ja työtyytyväisyys. Myös pelot ja käsitykset jonkin tietyn tekijän haitallisuudesta voivat aiheuttaa oireita ja synnyttää objektiivisesti mitattavia fysiologisia vasteita. Ihmisen kokemat oireet ovat aina todellisia, mutta eivät siis kuitenkaan suora osoitus jostakin sisäilman epäpuhtaudesta.
Ympäristöherkkyys
Pienellä osalla ihmisistä on pitkäaikainen taipumus saada hyvin herkästi oireita sisäilmasta tai muista ympäristötekijöistä. Jos oireiluherkkyyden taustalta ei voida huolellistenkaan tutkimusten jälkeen löytää selittävää ympäristössä esiintyvää tekijää ja oireet aiheuttavat merkittävää toimintakyvyn vajausta, kyse voi olla ympäristöherkkyydestä. Ympäristöherkkyydessä ratkaisevaa oireiston syntymiselle on ympäristön kokeminen haitalliseksi, eivät sisäympäristötekijöiden fysikaaliset, kemialliset tai biologiset ominaisuudet tai niiden määrä. Ei ole näyttöä siitä, että kosteusvaurioille altistuminen johtaisi ympäristöherkkyyden kehittymiseen. Ympäristöherkkyys on yksi toiminnallisten häiriöiden alaryhmä.
Pienhiukkaset
Suomalaisten asuntojen pienhiukkasten pitoisuudet ovat keskimäärin 7 µg/m³, eli pitoisuudet ovat eurooppalaista keskitasoa selvästi pienempiä. Asuntojen pienhiukkaspitoisuuksien osalta asumisterveysasetuksen (545/2015) mukaiset toimenpiderajat (24h mittaus enintään 25 µg/m³) ylittyvätkin vain harvoissa yksittäistapauksissa. Siitä huolimatta arvioidaan, että yli 60 % sisäympäristön aiheuttamasta tautitaakasta Suomessa tulee sisäilmaan kulkeutuneista ulkoilman saasteista.
Uusimman tiedon mukaan ulkoilman PM10-pitoisuuksien vuosikeskiarvot ovat Suomessa ja Islannissa alle 20 μg/m³, Ruotsissa ja Norjassa pääasiassa alle 20 (–<30) μg/m³ ja Tanskassa 20–<30 μg/m³. Vastaavasti ulkoilman PM2.5-vuosikeskiarvot ovat Suomessa, Norjassa ja Ruotsissa alle 10 μg/m³, Islannissa, Tanskassa ja eteläisessä Ruotsissa 10–<15 μg/m³. Ulkoilman PM2.5-pitoisuudet ovat noin puolet PM10-pitoisuuksista ja ne jakautuvat alueellisesti tasaisemmin. Sisätiloissa tapahtuvassa pienhiukkasaltistuksessa voi kuitenkin olla selviä eroja, jotka johtuvat erilaisesta rakennus- ja ilmanvaihtotekniikasta, tuloilman suodatuksesta sekä sisälähteistä.
Radon
Radonin pitoisuudet ovat Suomessa (keskiarvo 100 Bq/m³) Euroopan korkeimpia (JRC 2018) ja keskimäärin samalla tasolla kuin Ruotsissa ja Norjassa (keskiarvot 90 Bq/m³ ja 110 Bq/m³). Tanskassa radonpitoisuudet (keskiarvo 50 Bq/m³) ovat selkeästi pienempiä ja Islannissa pitoisuudet ovat vulkaanisen kallioperän takia pieniä ja siksi myös radonmittausten määrä on vähäinen. Vuonna 2006 tehdyn otantatutkimuksen perusteella toimenpidearvo 400 Bq/m³ olemassa oleville asunnoille ylittyi noin kolmessa prosentissa suomalaisista asunnoista.
Uusien pientalojen radonpitoisuudet ovat pienemmät kuin vanhempien talojen. Ruotsissa tehdyn tuoreemman arvion mukaan radonpitoisuus ylittää kansallisen toimenpidearvon (200 Bq/m³) noin 400 000 asunnossa, mikä vastaa noin 10 %:a väestöstä. Vuonna 2010 Tanska laski kansallisen toimenpiderajan uusissa asunnoissa radonin osalta 100 Bq/m³. Bräuner ym. (2013) tulosten mukaan 7 % tutkituista tanskalaisista asunnoista ylitti uuden kansallisen toimenpidearvon 100 Bq/m³ pitoisuuksien ollessa muuten matalat (mediaani 36,8 Bq/m³).
Vuosina 2014–2015 tehtyjen mittausten perusteella sisäilman radonpitoisuuden toimenpidearvo ylittyi 4 %:ssa päiväkotirakennuksista ja 11 %:ssa koulurakennuksista. Koulujen ja päiväkotien osalta Ruotsissa kansallinen toimenpidearvo ylittyi vuonna 2009 arviolta 16 %:ssa koulu- ja päiväkotirakennuksista. Norjassa vuosina 1996–1998 noin 9 % päiväkodeista ylitti radonpitoisuuden 200 Bq/m³ ja 3 % ylitti 400 Bq/m³ radonpitoisuuden keskiarvon ollessa 88 Bq/m³.
Kosteusvauriot
Jonkinasteiset kosteusvauriot ovat yleisiä kaikentyyppisissä rakennuksissa, ja vauriot vaihtelevat hyvin pienestä vakavaan. Eduskunnan tarkastusvaliokunnan raportin mukaan merkittäviä kosteusvaurioita esiintyy Suomessa pien- ja rivitalojen 7–10 prosentissa, kerrostalojen 6–9 prosentissa, koulujen ja päiväkotien 12–18 prosentissa, hoitolaitosten 20–26 prosentissa ja toimistojen kerrosalasta 2,5–5 prosentissa.
Uusimman Eurostat-tilaston mukaan vuonna 2018 rakennusten kosteusvaurioita esiintyi Pohjoismaista vähiten Suomessa (alle 5 %), eniten Tanskassa ja Islannissa (yli 15 %). Ruotsissa ja Norjassa kosteusvaurioita oli alle 10 %:ssa rakennuksista. Ruotsissa vuosina 2007–2008 tehdyn BETSI-tutkimuksen kuntoarvioiden mukaan 30 %:ssa omakotitaloista ja 15 %:ssa kaikista kerrostaloasunnoista ja toimitiloista on kosteus- ja homevaurioita, jotka voivat vaikuttaa sisäilmaan. Useimpien tutkimusten arvioita yleisyydestä on vaikea verrata, koska kosteusvaurioiden määritelmät vaihtelevat suuresti. Laajassa eurooppalaisessa ECRHS tutkimuksessa vakioiduilla menetelmillä asiantuntijan arvioimat kosteus- ja homevauriot olivat yleisempiä Keski- ja Etelä-Euroopassa kuin esimerkiksi Pohjoismaita edustavassa Ruotsissa. Vastaavalla tavalla vertailukelpoisia menetelmiä käyttävän HITEA-tutkimuksen mukaan Suomen ja Alankomaiden kouluissa oli vähemmän asiantuntijan toteamia kosteusvaurioita kuin Espanjassa. Suomalaisissa kouluissa mitatut mikrobipitoisuudet olivat myös pienemmät kuin Espanjassa ja Alankomaissa mitatut pitoisuudet.
Kemikaalit
Haihtuvien orgaanisten yhdisteiden kokonaispitoisuus (TVOC) ja formaldehydi ylittävät kansalliset toimenpiderajat (400 µg/m³ ja 100 µg/m³) Suomessa vain uudiskohteissa (alle vuosi käyttöönoton jälkeen) ja vanhoissa asunnoissa harvoissa yksittäistapauksissa. Rivi- ja kerrostaloasunnoissa tutkimusten mukaan TVOC vaihtelee Suomessa 139–356 µg/m³ ja Ruotsissa 143–310 µg/m³ välillä. Mitatut formaldehydipitoisuudet ovat Ruotsissa noin neljäsosa WHO:n raja-arvosta 100 μg/m³. Insulate-projektin perusteella formaldehydipitoisuuksien mediaanit suomalaisissa kerrostaloasunnoissa olivat 18,4 μg/m³ ennen energiaparannuksia ja 16,7 μg/m³ niiden jälkeen eli samaa suuruusluokkaa kuin ruotsalaisissa asunnoissa.
Ilmanvaihto ja lämpötila
Ilmanvaihdon riittämättömyys vanhemmissa kerrostaloasunnoissa vaikuttaa olevan Suomessa (Du ym., 2016) yleisempää kuin Norjassa ja suunnilleen yhtä yleistä kuin Ruotsissa ja Tanskassa. Suomalaisissa uudiskohteissa ovat ilmanvaihtokertoimet sitä vastoin olleet huomattavasti korkeammalla tasolla. Suomessa usean asunnon lämpötila on talven lämmityskauden aikana pitkiäkin aikoja yli ”hyvän” lämpötilan (21 °C) ja vastaavasti suhteellinen kosteus on matala (< 20 %), kun taas kesällä suhteellinen kosteus sisäilmassa voi ajoittain nousta korkeaksi (> 70 %).
Suomalaisten koulujen ilmanvaihto on todettu riittämättömäksi noin joka toisessa ja epätyydyttäviä lämpöolosuhteita esiintyy joka kymmenennessä koulussa. Kouluissa ilmanvaihdon riittämättömyys vaikuttaa olevan yleisempää Suomessa kuin Ruotsissa, kun taas toimistorakennusten ilmanvaihto ylittää suositukset maasta riippumatta.
Sisäilmastoluokitus
Rakennusten sisäilmalle on kehitetty sisäilmastoluokitus, jossa esitetään tavoitearvoja useille sisäilmatekijöille. Sisäilmatekijöitä ovat muun muassa lämpöolot, äänitaso, ilmanvaihto, radon ja ilman epäpuhtaudet. Luokituksessa on esitetty myös tärkeimmät lämmitys-, ilmanvaihto- ja ilmastointilaitteiden suunnittelussa tarvittavat sisäilmastosuureiden arvot.
Sisäilmaston laatu jaetaan seuraaviin luokkiin: S1 (yksilöllinen), S2 (hyvä) ja S3 (tyydyttävä). S1 tarkoittaa sisäilman laatua, jota 90 % arvioijista pitää hyvänä. S3 on alin hyväksyttävä luokka, jossa voi kuitenkin ilmaantua haittoja herkille henkilöille. Luokitus perustuu useisiin tutkimuksiin ja pitkäaikaisiin aistinvaraisiin kokemuksiin sisäilman laadusta. Aistinvaraisuus on osoittautunut erittäin herkäksi arviointimenetelmäksi. Joissakin tapauksissa on tavallista, että ihmiskeho havaitsee sisäilman epäpuhtauksia herkemmin kuin mittauslaitteet. Aistinvaraisesti ei voida arvioida hajuttomia sisäilman epäpuhtauksia, kuten häkäkaasua tai radonia.
Sisäilman tutkiminen
Yleisimmin sisäilman laatua heikentävät riittämätön ilmanvaihto ja hallitsematon korvausilman saanti. Tämän lisäksi kärsitään usein muun muassa kosteus- ja homevaurioiden aiheuttamista sisäilmaongelmista. Myös erilaiset materiaalipäästöt ja viemärikaasut voivat heikentää sisäilman laatua. Sisäilmatutkimukset ovatkin keskittyneet fysikaalisten, kemiallisten ja mikrobiologisten tekijöiden analysointiin. Sisäilmatutkimuksia toteutetaan Asumisterveysasetuksen (545/2015) ja asetuksen soveltamisohjeiden mukaisin menetelmin. Tutkimukset perustuvat riskiarvioon, jolla rajataan kuinka voidaan valita soveltuvat tutkimusmenetelmät. Näitä menetelmiä ovat käyttäjäkyselyt ja haastattelut, asiakirjoihin pohjautuvat riskiarviot, kiinteistöön tehtävä riskiarvio, aistinvaraiset havainnot, olosuhdemittaukset sekä näytteenotto.
Munsalan kirkko
Kirkon alttaritaulu on ruotsalaissyntyisen J. E. Lindin käsialaa. Alttaritaulu on kaksiosainen, ja sen alaosa kuvaa Pyhää Ehtoollista ja ylempi osa ristiinnaulitsemista.
Kirkon vieressä on pohjalaistyylinen erillinen kellotapuli, jonka rakensi vuonna 1745 Juho Heikkilä. Tapulissa olevat kaksi kelloa ovat vuosilta 1745 ja 1728.
M/S Mega Smeralda
Palvelus
Alus oli esiteltävänä Gröna Lundin rannassa Tukholmassa 11. toukokuuta 1984 ja se asetettiin Silja Linen reitille Tukholmasta Maarianhaminan kautta Turkuun 13. toukokuuta. Alus myytiin Johnson Linelle 15. joulukuuta 1989. Aluksella havaittiin vika konehuoneessa sen saavuttua Turusta Tukholmaan 15. toukokuuta 1990. Vian korjaamisen jälkeen alus myytiin takaisin Svea Line Finlandille 15. elokuuta ja se vuokrattiin Johnson Linelle.
Pronssikauden tikarikirves
thumb|[[Hallen Dieskaussa olleesta maakätköstä vuonna 1900-luvun alussa löytyneet kaksi tikarikirvestä, joka on liitetty Únětice-kulttuuriin.]] thumb|Seitsemän tikarikirvestä kiinnitysniitteineen, jotka tavattiin Groß Schwechtenista löytyneestä maakätköstä. Pronssikauden tikarikirves on kirveen tapaan käytetty lyöntiase, jossa pitkän varren päähän on kiinnitetty tikarimainen terä. Terä on kalkoliittisella- tai pronssikaudella valmistettu kuparista tai pronssista ja sillä on todennäköisesti ollut kivikaudelta piikivestä, luusta taikka sarvesta valmitettuja esikuvia. Myöhemmin pronssiset terät väistyivät tehokkaampien pronssisten taistelukirveiden ja miekkojen tieltä. Kun aseita alettiin valmistamaan raudasta, tikarikirveet katosivat yleisestä aseistuksesta. Tikarikirveiden aikakausi oli noin 2300–1500 eaa. (tai loppui jo 1900 ).
M/S Mega Smeralda
Palvelus
Alus saapui 4. maaliskuuta 1992 Lloyds Werftille Bremerhaveniin modernisoitavaksi. Se kastettiin 31. maaliskuuta Silja Karnevaliksi ja alus palasi palvelukseen 7. huhtikuuta. Alus asetettiin 13. huhtikuuta reitille Tukholma–Maarianhamina–Turku. Aluksen myymisestä Color Linelle tehtiin periaatepäätös 15. lokakuuta 1993 ja alus saapui 30. maaliskuuta 1994 viimeisen kerran Turkuun.
Alus lähti maaliskuun viimeisenä päivänä Turusta Göteborgiin, jossa se siirrettiin 2. huhtikuuta telakalle. Alus myytiin 6. huhtikuuta Osloon rekisteröidylle Color Line ASA:lle, joka siirsi aluksen Color Line Marine AS:lle Sandefjordiin. Alus lähti 24. huhtikuuta Göteborgista Hirtshalsiin, jonne se saapui koeajolla 25. huhtikuuta ja alus saapui seuraavana päivänä Fredrikshavniin.
Aluksella oli avoimet ovet 26.–27. huhtikuuta Ålborgissa Tanskassa, mistä se lähti Osloon. Aluksen saavuttua Osloon 28. huhtikuuta se kastettiin Color Festivaliksi. Alus aloitti liikennöinnin Oslosta Hirtshalsiin 29. huhtikuuta.
Pronssikauden tikarikirves
Rakenne ja toiminta
Tämä on ensimmäisiä pronssiaseita, joita ei voinut käyttää arjen työkaluna, vaan se valmistettiin ainoastaan taisteluja varten. Terä on yleensä ollut 20–25 senttimetriä pitkä ja sen muoto oli kuin tasakylkisellä kolmiolla. Silloin sen suurin leveys on ollut 5–8 senttimetriä ja terän kärki on ollut 1–3 senttimetriä. Terän kärki on yleensä ollut pyöristetty, eikä terävä niin kuin tikarissa ja miekoissa. Terät olivat aluksi litteitä, mutta myöhemmin niiden keskilinjaa vahvistettiin olaalla. Ase levisi moniin eurooppalaisiin pronssikauden kulttuureihin, jossa teriä kehitettiin edelleen erimuotoisiksi.
M/S Mega Smeralda
Palvelus
22. helmikuuta 2002 Color Festival törmäsi aallonmurtajaan juuri ennen Hirtshalsin satamaa kovalla merenkäynnillä, ja yksi potkuri vaurioitui. Color Festival vietiin Blohm & Vossin telakalle Hampuriin, josta se palasi liikenteeseen 7. maaliskuuta.
Pronssikauden tikarikirves
Rakenne ja toiminta
Terä vartettiin seipääseen, joiden on arveltu olleen noin 1,0–1,5 metriä pitkiä. Suolöydöissä, mistä teriä on yleensä tavattu, ne ovat löytyneet vartettuina. Osassa terät kiinnitettiin puuvarteen pronssiniiteillä ja osassa käytettiin terän tyveen valettua holkkia tai kourua, johon terä kiinnitettiin. Kiinnitystapoja on ollut monia muitakin. Ainakin Keski-Saksassa on ollut käytössä myös pronssista valmistettuja varsia.
Tähän mennessä Euroopasta löydettyjen terien ja varsien kirjo ei kata kaikkia käytössä olleita variaatioita. Tikarikirveitä on esimerkiksi piirretty kalliopiirroksiin, joita on löytynyt eri puolilta Eurooppaa. Esimerkiksi Espanjassa Valcamonican ja Mont Bégon piirroksissa esiintyy monia erilaisia teriä, varsia ja varttamistapoja,joita ei esiinny arkeologisessa löytöaineistossa.
Levintä ja ajoitus
On vielä epävarmaa, mistä asetyyppi sai alkuunsa. Eräs ehdotus on Itä-Tšekiin Määri ja toinen on Tanska. Määriä on ehdotettu sen vahvan asemansa vuoksi esineiden valmistuksessa ja käytössä, Tanskaa on ehdotettu sen neoliittisen vaiheen vastaavien kivisten aseiden käyttäjänä.
Tikarikirveitä on löydetty alueelta, joka ulottuu pohjoisessa Puolasta Espanjaan ja ylettyy pohjoisessa Britteinsaarille ja Etelä-Skandinaviaan, ja ylettyy etelämpänä Keski-Eurooppaan, yli Ranskan ja Alppien yli Italiaan. Sen leviämisalueen keskus sijaitsee Keski-Saksassa Únětice-kulttuurissa, mutta esinelöytöjen perusteella sitä käytettiin runsaasti myös Lounais-Itämerellä, Kaakkois-Espanjassa sekä Irlannissa ja Skotlannissa.
Vaikka löytöjä ei ole vielä tehty, on Marokon Oukaïmedenissa kalliopiirroksia samoista aseista. Myös Itä-Aasiassa nykyisessä Kiinassa on löydetty tikarikirveitä. Vanhimmat niistä ovat Shang-dynastian ajalta 1450 eaa. ja nuorimmat Han-dynastian ajoilta 200 jaa.
Käyttötapa
Tikarikirves on lyöntiase, jolla pyrittiin iskemään vastustajaa kilven yli suoraan päähän tai läpäisemään hänen orgaanisesta materiaalista valmitettuja suojauksia ylhäältä tulevalta teräväkärkisellä iskulla. Löyntikokeiluissa sen terä pureutuu eläinten kalloon aiheuttaen vakavan trauman. Terävänä se voi tunkeutua suojausten saumojen välistä lihaksiin. Ase on ollut halvempi valmistaa kuin pronssikirves, joka on lisäksi ollut painavampi. Pronssikirveiden varttamistapa oli tuolloin huonompi kuin nykyään ja myös se varsi saattoi katketa ja haljeta. Kun lisäksi miekat olivat vasta tulossa ja ne olivat silloinkin muita aseita kalliimpia, oli tikarikirveellä oma tehtävänsä.
Joissakin löydetyissä tikarikirveissä on niin paljon käytön jälkiä ja kulumia, että niiden on täytynyt olla pitkään käytössä ja niillä on täytynyt osallistua muutamaan taisteluun. Tutkija ovat huomauttameet, että ne ovat epäkäytännöllisiä ja siten niitä tulisi kohdella seremonialisina kirveinä tai statussymboleina. Tätä tukee suolöydöissä niiden kulumattomuus ja koristeellisuus. Molemmat näkökulmat voivat olla oikeita. Käytännön kokeet niiden käyttökelpoisuudesta ovat hälventäneet kritiikkiä ja kokeiden perusteella ne olisivat käyttökelpoisia aseita.
Kulttuuriteologia
Kulttuuriteologia on teologinen tieteenala, joka tutkii kulttuuria. Luonteeltaan kulttuuriteologia muistuttaa hyvin paljon kulttuurifilosofiaa, mutta on eksistentiaalisten kysymysten lisäksi kiinnostunut myös kulttuurin hengellisestä puolesta.
Kulttuuriteologia yrittää muun muassa kehittää uskonnollista kieltä lähemmäksi arkipäiväistä kielenkäyttöä, jotta uskonto tulisi lähemmäs arkea ja siten helpommin ymmärrettäväksi. Teologialla on myös kriittinen tehtävä tarkastella kulttuuria ja sen toimintaa.
Merkittäviä kulttuuriteologeja ovat yhdysvaltalaiset Paul Tillich ja H. Richard Niebuhr, jotka tutkivat teologian ja uskonnon roolia kulttuurissa.
Gabriella
Gabriella on naisen etunimi, heprealaisperäisen Gabriel-nimen naispuolinen vastine.
Suomessa nimi Gabriella on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu vuoden 2019 loppuun mennessä 1100 henkilölle. Nimeä ei ole suomen­kielisessä kalenterissa, mutta suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan Gabriellan nimipäivä on 24. maaliskuuta.
Chikashi Masuda
Chikashi Masuda (s. 19. kesäkuuta 1985 Miyazaki, Japani) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Hän pelasi yhden ottelun Japanin maajoukkueessa vuonna 2012.
Favourite Worst Nightmare
Favourite Worst Nightmare on brittiläisen rockyhtye Arctic Monkeysin toinen studioalbumi, joka julkaistiin huhtikuussa 2007.
Edvaldo Oliveira Chaves
Edvaldo Oliveira Chaves (s. 4. elokuuta 1958 Rio de Janeiro) on brasilialainen entinen jalkapalloilija.
Favourite Worst Nightmare
Ensimmäisellä viikollaan albumi myi kotimaassaan yli 220 000 kappaletta, ja nousi Britannian albumilistalla listaykköseksi, vaikka se myikin vähemmän kuin yhtyeen debyyttialbumi. Yhdysvalloissa albumi debytoi Billboard 200 -listan seitsemännellä sijalla myyden noin 44 000 kappaletta ensimmäisellä viikollaan. Sittemmin albumi on myynyt kaksinkertaista platinaa. Britanniassa se oli myös ehdokkaana vuoden 2007 Mercury Prize -palkinnon saajaksi.
Kappaleet
Kappaleet kirjoittanut Alex Turner, ellei toisin mainita.
New Deal
New Deal (suom. uusi sopimus tai uusi ohjelma) oli joukko Yhdysvaltain presidentin Franklin D. Rooseveltin vuosina 1933–1937 toimeenpanemia lainsäädännöllisiä uudistuksia, joiden tarkoitus oli pelastaa Yhdysvallat ja sen talous 1920-luvun lopulla alkaneen suuren laman kourista.
Syyrialaiset
Syyrialaiset ovat Syyrian asukkaita, joilla on Levantin seemiläinen syntyperä. Syyrian kansan kulttuurinen ja kielellinen perintö on sekoitus kotoperäisistä piirteistä ja muista kulttuureista, jotka ovat hallinneet maata ja sen alueella asuvia ihmisiä vuosituhansien ajan.
Syyrian tasavallan väkiluku oli vuonna 2017 yli 18 miljoonaa, minkä lisäksi syyrialaispakolaisia oli neljä miljoonaa. Diasporassa elää 15 miljoonaa ihmistä, joilla on syyrialainen syntyperä. Nämä ihmiset ovat muuttaneet asumaan Pohjois-Amerikkaan (Yhdysvallat ja Kanada), Euroopan unionin jäsenvaltioihin (mm. Ruotsi, Ranska, Saksa), Etelä-Amerikkaan (mm. Brasilia, Argentiina, Chile, Venezuela, Kolumbia), Australiaan ja Afrikkaan.
New Deal
New Dealin myötä Yhdysvaltojen talous elpyi ja työttömyys kääntyi laskuun. Toimenpiteisiin on kohdistettu kuitenkin myös kritiikkiä, ja joidenkin mielestä Yhdysvaltojen talous sai kaivatun piristysruiskeen vasta toisen maailmansodan sotaponnistuksessa. Kansalaisten liittovaltion hallitusta kohtaan kokema luottamus kantoi 1960-luvulle asti.
Yleistä
New Deal -ohjelman perusta oli niin sanottu ”Kolme ärrää” eli helpotusta ja avustusta työttömille (relieve), talouden elvytys (recovery) ja talousjärjestelmän uudistamista (reform).
Käytännössä New Deal tarkoitti keynesiläistä talouspolitiikkaa, jossa liittovaltio pyrki luomaan talouskasvua tukemalla työllistymistä julkisilla investoinneilla. Investoinnit rahoitettiin pääasiassa velkarahalla. Liittovaltio myönsi 500 miljoonan dollarin (nykyrahassa noin 9,25 miljardia) helpotuspaketin osavaltioiden ja kaupunkien työllisyysohjelmiin.
Välttääkseen uusia lamoja Rooseveltin hallinto lisäsi merkittävästi talouden sääntelyä, etenkin pankkisektorin sääntelyä. Näistä kuuluisin oli niin sanottu Glass–Steagall-laki (Glass–Steagall Act), joka kielsi pankkeja riskeeraamasta asiakkaiden talletuksia pörssissä.
Kaksi lainsäädäntöpakettia
New Deal koostui kahdesta lainsäädäntöpaketista, joista ensimmäinen keskittyi taloudellisiin investointeihin ja toinen sosiaalisiin uudistuksiin. Toisen New Dealin keskeisintä sisältöä oli työväestön järjestäytyneisyyden lisääminen ja ammattiyhdistysten toiminnan helpottaminen. Köyhyyttä pyrittiin suitsemaan sosiaaliturvan käyttöönotolla, pakollisella työttömyysvakuutuksella ja minimipalkan käyttöönotolla.
Vaikutukset
New Dealin myötä Yhdysvaltojen talous elpyi ja työttömyys kääntyi laskuun. Rooseveltille New Deal merkitsi vakiintunutta kansansuosiota ja hän pysyi maan presidenttinä aina kuolemaansa saakka. Roosevelt valittiin presidentiksi ennätykselliset neljä kertaa. New Deal -ohjelmat myös paransi ammattiliittojen ja valtion suhdetta toisiinsa, vaikka ammattiliitot aluksi vastustivatkin New Deal-ohjelmia. New Deal myös paransi yhteiskuntarauhaa ja Rooseveltin hyväksymä Social Security Act onnistui alentamaan eläkeläisköyhyyttä jopa 20 %:lla.
Arvostelijoiden mielipiteitä ja niiden arviointia
Taloustieteilijöiden keskuudessa on vähemmistö, joka uskoo, että elvytystoimet pahensivat lamaa. Talouden heikon ja pitkään kestäneen toipumisen taustalla nähdään olevan valtion toimet. Osa taloustieteilijöistä uskoo, että ilman New Dealin tuomia valtion toimia, kuten sosiaaliturvaa, työttömyysvakuutusta, pakollista minimipalkkaa ja erityisiä valtion myöntämiä etuoikeuksia ammattiyhdistyksille, liikeyritykset olisivat pystyneet palkkaamaan enemmän työntekijöitä, jolloin New Dealin vuosien työttömyysprosentti olisi ollut 6,7 % sen sijaan että se oli 17,2 %. Näkökulma ei kuitenkaan ota huomioon toimenpiteillä saavutettua positiivista yhteiskunnallisen yhteenkuuluvuuden parantumista eli sosiaalista koheesiota. Väitetään myös, että 1940-luvulla alkanut voimakas taloudellinen toipuminen johtui joidenkin New Dealin aikaisten politiikkojen hylkäämisestä 1940-luvulle tultaessa. Todennäköisempänä syynä 1940-luvun taloudelliselle kasvulle pidetään kuitenkin sotateollisuuden tuomaa merkittävän laajaa kysyntää tuotteille ja työvoimalle.
Nevadan yliopisto, Las Vegas
Nevadan yliopisto sijaitsee Las Vegasin lähellä, Paradisen epäitsenäisen yhteisön (engl. unincorporated area) alueella. Yliopisto on perustettu vuonna 1957 ja siellä on noin 28 000 opiskelijaa. Se on aikaisemmalta nimeltään Nevada Southern University.