cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maja Vtič
Vtič osallistui MM-kisoihin ensimmäistä kertaa vuonna Oslossa 2011. Tuolloin hän sijoittui normaalimäen kilpailussa viidenneksi. Val di Fiemmessä 2013 hän oli normaalimäen 19:s. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli normaalimäen kilpailussa kuudes. Falunin MM-kilpailuissa 2015 hän oli normaalimäen 13:s ja sekajoukkuemäessä viides. Lahdessa 2017 Vtič hyppäsi 17:nneksi. Nuorten MM-kilpailuissa hän sai pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa 2007.
Rantakatu (Kokkola)
Rantakatu on Kokkolassa sijaitseva katu. Rantakadulla on monia kaupparakennuksia, esim. Kauppakeskus Maxim, Chydenia ja Rantakulma. Rantakadulla on myös Best Western hotel Kokkola. Rantakatu alkaa Rautatienkadun risteyksestä, ja loppuu Antti Chydeniuksenkadun risteykseen. Rantakadun poikittaiset ja läheiset kadut ovat Pakkahuoneenkatu, Pormestarinkatu, Torikatu, Pitkänsillankatu ja: Tehtaankatu. Rantakatu kuuluu myös vanhaan kaupunkiin, eli Neristaniin.
Isosyanaatit
Isosyanaatti on atomeista –N=C=O (1 typpi, 1 hiili, 1 happi) koostuva reaktiivinen ryhmä. Sitä ei tule sekoittaa syanaatti-ryhmään, joka on koostunut eri tavalla –O–C≡N tai isosyanidi, R-N≡C.
Triceratops
Triceratops ("kolmisarvinaama") oli myöhäisellä liitukaudella elänyt hirmulisko.
Fossiilit
Triceratopsin löysi ensimmäisen kerran yhdysvaltalainen paleontologi John Bell Hatcher vuonna 1888. Hirmuliskon nimesi vuonna 1889 paleontologi Othniel Charles Marsh, joka tosin aluksi luuli sitä muinaisen biisonin jäännöksiksi. Triceratopsin fossiileita on löydetty runsaasti Pohjois-Amerikasta, ja myös Kanadasta. Se on yksi tunnetuimmista hirmuliskoista. Tähän mennessä siitä on löydetty kolme luurankoa, joista yksikään ei ole täydellinen, sekä yli 50 kalloa.
Kuvaus
Triceratops oli liitukaudella elänyt kasvinsyöjädinosaurus, joka tunnetaan sen kolmesta sarvesta. Se eli noin 66 miljoonaa vuotta sitten.
Koko
vasen|pienoiskuva|257x257px|Triceratopsin luuranko Triceratops oli yhdeksän metriä pitkä josta 2,3 metriä oli kalloa, korkeutta sillä oli noin kolme metriä ja painoa noin 8 500 kilogrammaa, mikä vastaa viittä sarvikuonoa. Se käveli neljällä jalalla. Triceratops myös muistutti suuresti ulkonäöltään nykyisiä sarvikuonoja. Sen erottuvin piirre on sen massiivinen kallo, joka oli kolmasosan sen kehon pituudesta.
Ravinto
Triceratops oli kasvinsyöjä ja sillä oli suuri papukaijamainen nokka, jonka avulla hirmulisko kykeni leikkelemään juuria ja varpuja syötäviksi. Lisäksi sen poskihampaissa oli kovaa kiillettä, jonka avulla se jauhoi kovan kasviravintonsa nielemiskelpoiseksi. Triceratopsilla saattoi olla 400-800 hammasta.
Luokittelu
Triceratops kuului linnunlantioisissa sarvinaamojen osalahkoon.
Synonyymit
Vuonna 2010 Jack Horner ja John Scanella julkaisivat tutkimuksen, jonka mukaan aiemmin erillisinä sukuina pidetyt Triceratops ja Torosaurus ovatkin yksi ja sama suku. Luiden analyysit osoittivat että Torosaurukset olivat vanhoja yksilöitä ja Triceratopsit nuoria. Niiden luurankoja on lähes mahdotonta erottaa toisistaan. Tutkijoiden löytämiä todisteita siirtymisestä Torosaurukseen oli esimerkiksi Torosauruksen kaulurin reiät, joiden kohdalla Triceratopsin kauluri oli ohuempi. Tutkijoiden mukaan Triceratopsilla oli nuorena taaksepäin kaartuvat otsasarvet ja pieni piikikäs kauluri, kun taas vanhalla yksilöllä oli suuri, piikitön kaulus, ja eteenpäin sojottavat sarvet.
Nykyisilläkin eläimillä tapahtuu samankaltaisia muutoksia: esimerkiksi kypäräkasuaarin poikasen kypärä on aivan litteä, mutta aikusella yksilöllä se on noin 15 senttiä korkea.
Kolmas dinosaurus, Nedoceratops, saattaa olla keskiaste Triceratopsin ja Torosauruksen välissä. Nedoceratops on ollut usein vaikea luokitella, mutta sillä oli kaksi pienempää reikää kaulurissa kuin Torosauruksella. Tosin paleontologi Andy Farke ei hyväksy teoriaa että Nedoceratops olisi Triceratopsin synonyymi. Hänen PLoS ONEssa julkaisemassansa artikkelissa hän väittää että Nedoceratops on oma sukunsa, muun muassa sen sarvien asennon perusteella.
Sarvien käyttö
pienoiskuva|261x261px|Triceratopsin kallo Triceratops on saanut nimensä kolmesta sarvesta, joista kaksi oli otsassa ja yksi kuonon kärjessä. Otsan sarvet olivat jopa metrin pituisia. Tutkijoiden mukaan sarvien tarkoituksena oli suojella sen ajan suurimmalta Triceratopsien uhalta, Tyrannosaurus rexiltä ja houkutella lajikumppaneita. Todennäköisesti Triceratops-koiraat myös vertailivat sarviaan ja käyttivät niitä tappeluissaan. Triceratopsilla oli myös vahva kauluri, joka suojeli sen kaulaa. Muilla ceratopseilla kauluksessa oli keventäviä aukkoja, mutta Triceratopsilla kaulus oli umpiluuta. Kauluri saattoi olla hyvinkin värikäs kumppanien houkuttelemiseksi.
Laumaeläimenä
Paleontologit uskovat sen eläneen nykyaikaisten biisonien tavoin laumoissa. Tällaiset laumat olisivat torjuneet jopa suurten petodinosaurusten kuten muun muassa Tyrannosauridae-heimon pieniä ryhmiä. Esimerkiksi Tyrannosauruksen hyökätessä aikuiset Triceratopsit kerääntyivät piiriksi heikompien poikasten ympärille.
Toms River
Toms River on kunta (township) Yhdysvaltojen New Jerseyn osavaltion Oceanin piirikunnassa. Sen asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 91 239.
Maantiede
thumb|vasen|Oceanin piirikunnan oikeustalo. Toms River sijaitsee New Jerseyn osavaltiossa Atlantin valtameren rannikolla Oceanin piirikunnassa. Kuntaan kuuluu myös kaksi erillistä osaa Island Beachin niemimaasta.
Historia
Nykyisen Toms Riverin alue oli osa Shrewsburya vuoteen 1768 saakka, jolloin muodostettiin Dover Township. Dover Township oli pitkään paikkakunnan virallinen nimi, mutta Toms River oli usein käytetty epävirallinen nimi.
Yhdysvaltain vapaussodan aikana vuonna 1792 britit tuhosivat paikalla sijainneen linnoituksen, sekä useita muita rakennuksia. Paikallinen yhdysvaltalaiskomentaja Joshua Huddy teloitettiin.
Oceanin piirikunta erotettiin Monmouthin piirikunnasta vuonna 1850 ja Dover Township oli yksi kuudesta piirikunnan alkuperäisestä kaupungista. Siitä tuli myös uuden piirikunnan hallinnollinen keskus. Uuskreikkalainen piirikunnan oikeustalo on yksi kaupungin maamerkeistä.
Kaupungin viralliseksi nimeksi tuli Dover Townshipin sijaan jo aikaisemmin suosittu lempinimi Toms River vuonna 2006 tehdyn äänestyksen jälkeen. 61 % äänestäneistä kannatti nimen vaihtamista.
Talous
Matkailu rannikolle on merkittävä tekijä kunnan taloudessa. Aikanaan merkittävät kanalat ovat paljolti väistyneet asutuksen tieltä.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot Toms Riverissä aikavälillä 2014–2018 olivat 77 237 USD ja henkilöä kohden 38 671 USD. 7,5 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
VIP (televisiosarja)
VIP on televisioyhtiö SBS:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Jang Na-ra, Lee Sang-yoon, Lee Chung-ah, Kwak Sun-young, Pyo Ye-jin ja Shin Jae-ha.
Egeria (mytologia)
pienoiskuva|Egeria suree Numaa, [[Claude Lorrain, 1669.]] Egeria oli roomalaisessa mytologiassa vesinymfi. Hänet tunnettiin parhaiten Rooman tarunomaisen toisen kuninkaan, Numa Pompiliuksen, puolisona ja neuvonantajana. Kuninkaan kerrottiin kuitenkin keksineen koko suhteen sen jälkeen, kun valtakuntaan oli palannut rauha hänen tehtyään sopimukset naapurivaltioiden kanssa. Koska kansalla ei enää ollut pelkoa vihollisista, kuningas halusi istuttaa heihin jumalanpelon, ja uskottavuutensa lisäämiseksi hän kertoi saavansa neuvoja Egerialta yöllisissä neuvonpidoissa.
Egeriasta muodostui eponyymi tarkoittamaan naispuolista neuvonantajaa.
Reaaliunioni
Reaaliunioni on kahden tai useamman valtion välinen pysyvä liitto, jolla on personaaliunionista poiketen yhteisen hallitsijan lisäksi myös joitakin yhteisiä valtiollisia toimielimiä. Liitto on perustettu sopimuksella ja vahvistettu valtiosääntöjen määräyksillä.
Kastren kunta
Kastren kunta sijaitsee Keski-Virossa Tartumaan maakunnassa.
Sijainti
Kunta sijaitsee Tarton kaakkoispuolella rajoittuen etelässä Põlvaan, lännessä Kambjaan, pohjoisessa Luunjaan ja Peipsiääreen sekä idässä Räpinaan.
Blockade
Blockade on Gremlin Industriesin kehittämä ja julkaisema kolikkopeli vuodelta.
Kastren kunta
Hallinto
Kunta muodostuu Roiun ja Võnnun pienkauppaloista (alevik) sekä 49 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Kurepalun kylä.
Blockade
Pelistä on tehty useita jäljitelmiä ja käännöksiä, muun muassa Nokia 6110 matkapuhelimessa oleva Matopeli.
Gremlin Industries myöhemmin yhdistyi Segan kanssa.
Pampakirvinen
Pampakirvinen (Anthus correndera) on eteläamerikkalainen varpuslintu. Sen elinympäristö käsittää matereen eteläosan Perusta, Pohjois-Chilestä, Boliviasta, Paraguaysta, Uruguaysta, Kaakkois-Brasilian Rio Grande do Sulista ja Pohjois-Argentiinasta Tulimaahan ja Falklandsaarille. Siitä tunnetaan viisi alalajia. Louis Jean Pierre Vieillot kuvaili lajin holotyypin Paraguaysta 1818.
Blockade
Pelaaminen
Pelissä ohjataan hahmoa, joka jättää kiinteän viivan perässään. Liikkeet tapahtuvat näkymättömällä ruudukolla, jossa voi tehdä vain 90 asteen käännöksiä. Peli on ainoastaan kaksinpeli, joka tarkoittaa että ilman toista ihmispelaajaa vastustaja vain törmää seinään.
Via Domitia
right|thumb right|thumb Via Domitia oli roomalainen tie Galliassa, joka yhdisti Italian ja Hispanian. Tie oli jo muinainen kun roomalaiset päällystivät sen ja esimerkiksi Hannibal käytti samaa tietä matkallaan Italiaan.
Tien rakensi prokonsuli Gnaeus Domitius Ahenobarbus vuonna 118 eaa. ja se rakennettiin samoihin aikoihin Gallian ensimmäisen roomalaisen kolonian, Colonia Narbo Martiuksen (Narbonne), kanssa.
Kymin kihlakunta
pienoiskuva|Kymin kihlakunnan sinetti vuodelta 1642|alt=|200x200px pienoiskuva|200x200px|Venäjän hallintokauden aikainen kihlakunnan [[Henkikirjoittaja|henkikirjoittajan sinetti.]] Kymin kihlakunta on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Viipurin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Kihlakunnan ulkopuolella oli Haminan ja Kotkan kaupungit.
Kihlakunnan maapinta-ala oli 3 472,72 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 73 046 henkeä (31.12.1939).
Pyöräily kesäolympialaisissa 2016 – naisten keirin
Vuoden 2016 kesäolympialaisten pyöräilyn naisten keirin käytiin 13. elokuuta 2016 Rio de Janeiron olympiavelodromilla. Kilpailun voitti Alankomaiden Elis Ligtlee, toiseksi ajoi Yhdistyneen kuningaskunnan Becky James ja kolmanneksi Australian Anna Meares.
Erä 4
1Hylätty, koska ajoi radan sinisellä alueella
Erä 1
2Hylättiin, koska siirtyi pikakaistalle vastustajan ollessa jo siellä
Chris Carrabba
thumb|right|Chris Carrabba Chris "Ender" Carrabba (s. 10. huhtikuuta 1975 Connecticut, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen laulaja-lauluntekijä. Hän laulaa ja soittaa kitaraa yhtyeessä Dashboard Confessional. Hän lauloi lukion kuorossa, ja sai 15-vuotiaana ensimmäisen oman kitaransa. Hän opetteli soittamaan sitä itse, ja vuonna 2000 hän julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa The Swiss Army Romance, alun perin ystäviensä ja perheensä iloksi. Valmistumisensa jälkeen Chris liittyi ensimmäiseen bändiinsä, jonka nimi oli The Vacant Andys. Hän soitti myöhemmin myös yhtyeessä Further Seems Forever. Nykyinen bändi Dashboard Confessional syntyi, kun Chris levytti "Drowning" EP:n Fiddler Recordsin  kanssa. Bändi oli aluksi Chrisille pelkkä sivuprojekti. Yhtyeen nimi löytyi Carrabban mukaan biisin "The Sharp Hint of New Tears" sanoituksista.
Boliviandoggi
Boliviandoggi (perro de presa boliviano) on bolivialainen koirarotu. Se on hyvin harvinainen.
Ulkomuoto
Boliviandoggi on lyhytkarvainen ja melko pienikokoinen. Sen pää on samanlainen kuin monilla bulldoggeilla, mutta sen kuono on paljon kapeampi. Runko on lihaksikas, rintakehä syvä ja selkälinja suora. Häntä on yleensä luonnonpitkä, mutta se voidaan joskus myös typistää. Yleisimmät värit ovat ruskea, musta ja brindle. Säkäkorkeus on noin 45,7 cm, mutta myös pienempiä yksilöitä esiintyy.
Luonne ja käyttäytyminen
Rodun toinen nimi mute bulldog viittaa sen haukkumattomuuteen.
Alkuperä
Boliviandoggin uskotaan polveutuvan alkukantaisista sademetsäkoirista, eteläamerikkalaisista työkoirista sekä espanjalaisista bulldoggeista ja mastiffeista. 1800-luvulla osa kantakoirista vietiin Brasiliaan, jossa siitä syntyi paikallisia linjoja. Koska koira ei hauku, sitä pidettiin erityisen hyvänä taistelu- ja metsästyskoirana. Epäillään ettei nykyään olisi jäljellä puhdasrotuisia yksilöitä.
Gwen Jorgensen
thumb|right|230px|Jorgensen vuonna 2013 Gwen Jorgensen (s. 25. huhtikuuta 1986, Waukesha) on yhdysvaltalainen triathlonisti. Jorgensen voitti olympiakultaa Rio de Janeiron olympialaisissa. Jorgensenilla on myös kaksi maailmanmestaruutta vuosilta 2014 ja 2015.
Springfieldin ala-aste
Springfieldin ala-aste (Springfield Elementary School) on fiktiivinen koulu Simpsonit-televisiosarjassa. Sitä käyvät muiden muassa Bart ja Lisa Simpson sekä muut Springfieldin lapset. Koulun rehtori on Seymour Skinner.
Springfieldin ala-aste on törkeästi alirahoitettu koulu ja vain vaivoin yrittää selvitä epäpätevien ja välinpitämättömien opettajiensa, johtokuntansa, henkilökuntansa ja oppilaidensa kanssa. 10. tuotantokauden jaksossa ”Kiitettävä” kerrotaan Springfieldin ala-asteen olleen äänestetty "Koko Missourin raihnaimmaksi kouluksi" ja että se on siirretty Springfieldiin tiili tiileltä sen surkeuden vuoksi. Koulun osoite on 19 Plympton Street. Se kerrottiin jaksossa 7. tuotantokauden jaksossa ”Tien päällä”. Koulun maskotti on puuma.
Useat koulun opettajat inhoavat työtään, ovat vajonneet lähes täydelliseen välinpitämättömyyteen ja polttavat tupakkaa ja juovat avoimesti koulupäivien aikana. Koulubussin kuljettaja Otto Mann käyttää myös huumeita ja ajaa vaarallisesti. Koulun ruoka on epähygieenistä ja lähes syömäkelvotonta.
Leopold
Leopold (ääni Dan Castellaneta) on ylitarkastaja Chalmersin avustaja. Hän on suuri, rujo ja pelottavan näköinen mies, yksi niistä harvoista Simpsonit-hahmoista, joilla on kulmakarvat. Hän esiintyy sarjassa harvoin.
Edna Krabappel
Edna Krabappel (ääni Marcia Wallace) on neljännen luokan opettaja. Hän on menettänyt lähes kaiken intohimon työhönsä. Hänellä oli pitkään vaihteleva romanttinen suhde rehtori Skinnerin kanssa.
Krabappelin luokan oppilaita ovat muun muassa Bart Simpson, Milhouse Van Houten, Nelson Muntz, Martin Prince, Sherri ja Terri, Richard, Lewis ja Wendell.
Ääninäyttelijä Wallacen kuoltua Edna poistui sarjasta 25. tuotantokauden aikana ja on sen jälkeen ollut myös hahmona kuollut. Krabappelin luokka ei ole saanut uutta pysyvää opettajaa.
Elizabeth Hoover
Elizabeth Hoover (ääni Maggie Roswell, 11.–13. kaudella Marcia Mitzman Gaven) on toisen luokan opettaja. Hän on Krabappeliakin pahemmin masentunut ja kyllästynyt työhönsä ja luokassa usein apaattinen ja välinpitämätön. Hän tupakoi ja käyttää alkoholia työpäivien aikana. Sarjan alussa neiti Hooverin hiukset olivat siniset ja jonkin aikaa punaiset, mutta sittemmin ne ovat vakiintuneet ruskeiksi.
Hooverin luokan oppilaita ovat muun muassa Lisa Simpson, Ralph Wiggum, Janey Powell ja Allison Taylor.
Neiti Hooverin tilalla oli lyhytaikaisesti innostava sijaisopettaja herra Bergstrom, kun Hoover luuli virheellisesti sairastavansa borrelioosia.
Dewey Largo
Dewey Largo (ääni Harry Shearer) on musiikinopettaja ja koulun soittokunnan johtaja. Hän on huono ja mielikuvitukseton kapellimestari, joten Lisa on tyytymätön hänen opetukseensa. Largo esiintyy näkyvästi Simpsonien alkutunnuksessa, jossa hän komentaa sooloilevan Lisan ulos luokasta kesken orkesteriharjoituksen. Largon tunneilla soitetaan usein Ison-Britannian kansallislaulua God Save the Queen tai John Philip Sousan paraatimarsseja verkkaisina ja ankeina versiona.
17. tuotantokauden jaksossa ”Isää etsimässä” Largo saa tietää, että hänet hyväksyttiin nuoruudessaan arvostettuun Juilliard Schooliin, mutta hän ei koskaan saanut hyväksymiskirjettä. Saman kauden jaksossa ”Äänestä Homeria” kerrotaan, että Largo on homoseksuaali.
Brunella Pommelhorst
Brunella Pommelhorst (ääni Tress MacNeille) on liikunnanopettaja. Hän esiintyi ensi kerran 1. tuotantokauden jaksossa ”Lisan blues”, mutta hänen nimensä mainittiin ensi kerran vasta 6. kauden jaksossa ”Pennin venyttäjät”. Hänellä on vaaleat hiukset ja usein mukanaan pilli. Hän on lihaksikas ja maskuliinisen oloinen.
Valmentaja Krupt
Valmentaja Krupt (ääni Hank Azaria) on liikunnanopettaja, joka tuli Pommelhorstin sijaiseksi 17. tuotantokauden jaksossa ”Herrasmies Willie”. Kruptin lempilaji on ”pommitus”, jossa hän heittelee lapsia aggressiivisesti polttopalloilla ja huutaa jatkuvasti: ”pommitusta, pommitusta!” (bombardment, bombardment!). On mahdollista, että hänen sukunimensä on johdettu sanasta "corrupt", joka tarkoittaa suomeksi turmeltunutta.
Audrey McConnell
Audrey McConnell (ääni Tress MacNeille) on kolmannen luokan opettaja. Hän esiintyy vain 14. tuotantokauden jaksossa ”Luokkatoverit”.
Herra Glascock
Herra Glascock (suomeksi ”herra Lasikikkeli”) on 3. tuotantokauden jaksossa ”Kaksi uraa” ohimennen esiintynyt opettaja, jota pilkattiin nimensä vuoksi.
Herra Kincaid
Herra Kincaid on kuvaamataidonopettaja. Hänet on nähty 3. kauden jaksossa ”Kaksi uraa” ja 19. kauden jaksossa ”Valkokankaan viisikko”, jossa hänen nimensä mainittiin ensi kertaa. Hän on hippi ja polttaa marijuanaa.
Herra Kupferberg
Herra Kupferberg (ääni Hank Azaria) on ranskanopettaja, joka ei osaa puhua ranskaa. Hän puhui vain yhdessä jaksossa, mutta näkyi myös vielä myöhemmissä.
Herra Johnson
Herra Johnson on kolmannen luokan liikunnanopettaja, ja hänet nähtiin ensi kertaa 19. kauden jaksossa ”Pojasta mieheksi”. Hän on köysikiipeilyn puolustaja.
Otto Mann
Otto Mann (ääni Harry Shearer) on koulubussinkuljettaja. Hän harrastaa rock-musiikkia ja huumeiden käyttöä ja ajaa hyvin holtittomasti. Hän on paremmissa väleissä lasten kanssa kuin koulun muu henkilökunta.
Ruokalan Doris
Ruokalan Doris (ääni Doris Grau, tämän kuoltua Tress MacNeille) on koulun kokki. Budjettirajoitusten vuoksi hän valmistaa ronskisti ruokia sellaisista aineksista kuin eläinten sisäelimistä ja jopa liikuntasalin matoista. Hänet on nähty myös koulun terveydenhoitajana.
Doriksen ääninäyttelijä, karheasta äänestään tunnettu Doris Grau kuoli keuhkosyöpään joulukuussa 1995. Tämän jälkeen Doris muutettiin harvakseltaan esiintyväksi puhumattomaksi taustahahmoksi, mutta 18. tuotantokaudelta alkaen hänelle alettiin uudelleen kirjoittaa vuorosanoja ja Tress MacNeille alkoi näytellä hahmoa. 7. tuotantokauden jaksosta ”Homerin joukkue” selviää, että ruokalan Doris on ”hinkuvaäänisenä teininä” (Squeaky Voiced Teen) tunnetun nimettömän sivuhahmon äiti.
Tohtori J. Loren Pryor
Tohtori J. Loren Pryor (ääni Harry Shearer) on koulun psykologi. Hän esiintyy ensi kerran 1. tuotantokauden jaksossa ”Nuori nero”, jossa hän päättää lähettää Bartin älyllisesti lahjakkaiden lasten kouluun tämän huijattua älykkyysosamäärätestissään. Pryor on myöhemmin nähty sarjassa muutaman kerran.
Myra
Myra on rehtori Skinnerin sihteeri 17. kauden jaksossa ”Lannistumaton Bart”.
Neiti Phipps
Neiti Phipps (ääni Jo Ann Harris) on koulun terveydenhoitaja. Hän esiintyy puheroolissa vain 2. tuotantokauden jaksossa ”Ihme”, ja lisäksi puhumattomana 9. tuotantokauden jaksossa ”Saksofonin tarina”.
Talonmies Seamus
Talonmies Seamus on toinen talonmies koulussa ja talonmies Willien vihollinen. Hän esiintyy 13. tuotantokauden jaksossa ”Sarjakuva-Homer”.
Lähteet
Figuren aus Die Simpsons
Archie Robertson
Arthur James ”Archie” Robertson (19. huhtikuuta 1879 Harthill – 18. huhtikuuta 1957 Peterborough) oli brittiläinen yleisurheilija ja olympiavoittaja, joka kilpaili kestävyys- ja estejuoksussa. Hänen seuransa oli birminghamilainen Birchfield Harriers.
Robertsonin isä John oli tohtori, joka ansioitui myös golfissa. Archie opiskeli Kelvinside Academyssä Glasgow'ssa ennen kuin meni 14-vuotiaana King's Schooliin Peterboroughiin. Hän oli molemmissa kouluissa erinomainen urheilija, ja King's Schoolissa hän teki vuosia kestäneen mailin juoksun ennätystuloksen. Robertson keskittyi koulujensa päättyessä pyöräilyyn ja aloitti yleisurheiluun panostamisen vasta 25-vuotiaana. Taustalla oli pyöräilystä aiheutunut vamma.
Robertson oli Peterborough AC:n riveissä viides AAA:n mestaruuskilpailuissa ennen kuin vaihtoi Birchfield Harriersiin kauden lopussa. Seuraavana vuonna hän osallistui kisoissa neljään eri lajiin saaden parhaan sijoituksensa estejuoksusta, jossa hän oli toinen. Robertson ansaitsi heinäkuussa 1908 paikan saman vuoden olympialaisiin olemalla toinen AAA:n neljän mailin kisassa. Saman vuoden maaliskuussa hän oli voittanut maastojuoksussa mestaruuksia Englannissa ja kansainvälisellä tasolla.
Robertson oli olympiakisoissa voittamassa kultaa kolmen mailin joukkuejuoksusta, jossa hän sijoittui itse toiseksi. Hän myös sai 3 200 metrin estejuoksusta hopeamitalin ja sijoittui viiden mailin matkalla viidenneksi. Robertson voitti kyseisenä vuonna maastojuoksussa maailmanmestaruuden. Hän päätti olympiakauden Skandinavian-kiertueella ja muun muassa teki 5 000 metrillä uuden maailmanennätyksen 15.01,2. Seuraavana päivänä Robertson jäi vain 228 jaardin päähän tunnin juoksun maailmanennätystuloksesta. Hän juoksi vuonna 1908 Skotlannin-ennätyksiä, joista kolmen mailin tulos 14.27,2 kesti vuoteen 1949 saakka ja neljän mailin aika 19.45,2 pysyi voimassa 45 vuotta. Kauden aikana Robertsonin kilpailukalenteri oli niin tiivis, että välillä hän pystyi vaivoin kävelemään nilkka- ja jalkateräkivun takia.
Kaudella 1909 Robertson oli toinen AAA:n kisoissa sekä puolellatoista että neljällä maililla. Hän juoksi viimeisessä kisassaan vain sekunnin päähän puolentoista mailin Britannian-ennätyksestä. Robertson palasi vuotta kestäneen juoksu-uransa jälkeen taas pyöräilyn pariin. Myös Archien veljet olivat tunnettuja pyöräilijöitä, ja heistä David kilpaili olympialaisissa saakka. Archiella oli vuosien ajan urheilukauppa Peterborough'ssa, ja kauppa siirtyi myöhemmin hänen poikansa haltuun. Robertson vaikutti myös Peterborough Town FC -jalkapallojoukkueessa johtoportaassa pelattuaan seurassa aiemmin uransa aikana.
Robertson hyväksyttiin Skotlannin urheilun kunniagalleriaan vuonna 2004.
Gremlin Industries
Gremlin Industries oli yhdysvaltalainen kolikkopelien kehittäjä 1970-luvulla.
Vuonna 1979 Gremlin yhdistyi Segan kanssa ja uudet pelit nimettiin joko Gremlin/Sega tai Sega/Gremlin brändin alle.
Hr. Ms. De Zeven Provinciën (1909)
'''Hr.Ms. De Zeven Provinciën''' oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston rannikkopanssarilaiva. Alus nimettiin vuonna 1936 Hr. Ms. Surabayaksi. Keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimat upotti aluksen 18. helmikuuta 1942. Japanilaiset nostivat hylyn liittäen sen laivastoonsa ilmatorjunta-aluksena vuonna 1943. Liittoutuneiden lentokoneet upottivat aluksen vielä samana vuonna.
Valmistus
Alus tilattiin Amsterdamin telakalta ja sen köli laskettiin 7. helmikuuta 1908. Alus laskettiin vesille 15. maaliskuuta 1909 ja se otettiin palvelukseen 6. lokakuuta 1910.
Palvelus
Alus lähti 21. marraskuuta 1910 Den Helderistä Afrikan kiertäen Hollannin Itä-Intiaan ja se saapui Surabayaan 25. tammikuuta 1911. Alus ajoi karille 23. tammikuuta 1912 kiertäessään Sumatraa. Varastojen tyhjentämisen jälkeen alus saatiin irrotettua karilta. Vaurioitunut alus siirrettiin korjattavaksi telakalle Singaporeen, mistä se palasi Surabayaan 25. huhtikuuta.
Ensimmäisen maailmansodan lopulla 4. huhtikuuta 1918 alus saattoi yhdessä Hr. Ms. Koningin Regentesin kanssa matkustaja-aluksia Vondelia, Kawi, Rindjani ja Grotius Tanjung Priokiin.
Oltuaan kahdeksan vuotta Hollannin Itä-Intiassa alus aloitti kotimatkan 20. marraskuuta 1918 Tanjung Priokista. Se kulki Panaman kanaalin läpi. Alus vieraili New Yorkissa ennen saapumistaan Den Helderiin 1. huhtikuuta 1919. Amsterdamissa alus siirrettiin telakalle huollettavaksi.
Alus lähti 9. marraskuuta 1921 toiselle matkalleen Hollannin Itä-Intiaan, jonne saavuttuaan se palveli tykistön koululaivana. Aluksen miehistö nousi kapinaan 5. helmikuuta 1933 sen ollessa Sumatran luoteiskärjen edustalla. Osa aluksen alankomaalais-indonesialaisesta miehistöstä otti vallan aluksella pitäen aluksen kuitenkin toiminnassa. Alus matkasi etelään pitkin Sumatran rannikkoa. Kuusi päivää myöhemmin Alankomaiden puolustusministeri Laurentius Nicolaas Deckers antoi luvan ilmavoimien koneiden hyökkäykseen. Yksi pudotetuista pommeista osui alukseen surmaten 23 kapinallista, minkä jälkeen loput antautuivat.
Vuonna 1943 liittoutuneiden pommikoneet upottivat aluksen.
Vicky Holland
thumb|right|230px|Holland vuonna 2015 Vicky Holland (s. 12. tammikuuta 1986 Gloucester) on englantilainen triathlonisti ja olympiamitalisti. Holland saavutti olympiapronssia Rio de Janeiron olympialaisissa.
Suomen läänit
Suomen läänit olivat valtionhallinnon aluejako, joka oli käytössä vuodesta 1634 vuoteen 2009. Ne korvasivat keskiaikaiset linnaläänit. Läänien toimintaa johti lääninhallitus, jonka johdossa oli maaherra.
Eislebenin verinen sunnuntai
Eislebenin verinen sunnuntai oli kansallissosialististen puolisotilaallisten järjestöjen SA-joukkojen ja SS:n järjestämä hyökkäys Saksan kommunistista puoluetta vastaan vuonna 1933.
Suomen läänit
Läänit lakkautettiin 31. joulukuuta 2009 ja niiden tehtävät siirtyivät aluehallintovirastoille sekä elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille.
Eislebenin verinen sunnuntai
Adolf Hitlerin johtama kansallissosialistinen puolue oli noussut valtaan Saksassa 30. tammikuuta 1933. Käydessään kamppailua poliittisesta vallasta äärioikeistolainen puolue oli käynyt useita väkivaltaisia yhteenottoja kommunistien kanssa.
Sunnuntaina 12. helmikuuta 1933 kommunistinen puolue järjesti lasten- ja nuortenjuhlan eislebeniläisessä työväenopistossa. Yllättäen noin 500 SA-joukkojen ja SS:n jäsentä hyökkäsi tilaisuuteen. Osa natseista avasi summittaisen tulen kohti väkijoukkoa osan pahoinpidellessä lähimpiä lapioin, vasaroin ja ketjuin. Hyökkäyksessä kuoli kolme ja 25 loukkaantui vakavasti. SA- ja SS-miehet myös vangitsivat joitakin kommunisteja, jotka vietiin keskitysleirille. Kun väkijoukko oli paennut, hyökkääjät tuhosivat työväenopistorakennuksen. Hyökkäyksen takana olivat kansallissosialistisen puolueen aluejohtaja Rudolf Jordan ja SS-johtaja Hermann Florstedt sekä Ludolf von Alvensleben, josta tuli myöhemmin SS-kenraali.
Toisen maailmansodan jälkeen vuosina 1949–1950 itäsaksalainen oikeusistuin tuomitsi 31 mukana ollutta hyökkääjää eripituisiin vankeusrangaistuksiin.
Eislebenin verisen sunnuntain 75-vuotismuistopäivää vietettiin 15. helmikuuta 2009.
Suomen läänit
Läänit Ruotsin vallan aikana 1634–1809
Käkisalmen lääni oli Venäjältä vuonna 1617 Stolbovan rauhassa saatu ns. voittomaa, joka oli hyvin erilaisessa asemassa kuin Suomen muut läänit. Lapin historiallinen maakunta ja Tornionlaakson itäpuoli kuuluivat Ruotsin vallan aikana ensin Västernorrlandin lääniin (1634–1638) ja sitten Västerbottenin lääniin (1638–1809).
Läänijako ei aluksi ollut täysin vakiintunut. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe katsoi että Suomen läänit olivat liian laajoja ja halusi jakaa ne pienemmiksi yksiköiksi. Vuosien 1640 ja 1650 välillä kaikki läänit Käkisalmen lääniä lukuun ottamatta jaettiinkin eri pituisiksi ajoiksi kahtia. Lähinnä kustannussyistä kokeilu jäi väliaikaiseksi. Päinvastaisena toimena yritettiin Pohjanmaan läänin ja Västerbottenin lääniin yhdistämistä saman maaherran alaisuuteen vuosina 1654–1668 ja 1669–1674. Tämäkään kokeilu ei osoittautunut tyydyttäväksi, ja alkuperäinen läänijako palautettiin.
Itä-Suomen läänijako muuttui 1700-luvulla merkittävästi alueluovutusten vuoksi. Vuonna 1721 Uudenkaupungin rauhassa suuri osa Viipurin ja Savonlinnan läänistä ja Käkisalmen läänistä joutui Venäjälle, minkä jälkeen niiden jäljelle jääneistä osista muodostettiin Savonlinnan ja Kymenkartanon lääni. Osa siitäkin joutui Venäjälle Turun rauhassa vuonna 1743 ja jäännöksestä muodostettiin vuonna 1747 Kymenkartanon ja Savon lääni. Venäjälle luovutetut alueet (ns. Vanha Suomi) muodostivat ensin osan Pietarin kuvernementtia (1721–1744) ja sitten erillisen Viipurin kuvernementin (1744–1812).
Vuonna 1775 kuningas Kustaa III uudisti Suomen läänijakoa perusteellisesti. Pohjanmaan lääni jaettiin Vaasan ja Oulun lääneiksi ja Kymenkartanon ja Savon lääni jaettiin Kymenkartanon lääniksi ja Savon ja Karjalan lääniksi. Samalla Keski-Suomi siirrettiin Uudenmaan ja Hämeen läänistä Vaasan lääniin ja suuri osa Ylä-Satakuntaa siirrettiin Turun ja Porin läänistä Uudenmaan ja Hämeen lääniin. Oulun lääniin liitettiin Kuusamon suurpitäjä (myöhemmät Kuusamon, Sallan ja Posion kunnat), joka siihen asti oli kuulunut Västerbottenin läänistä hallinnoituun Kemin Lappiin
Nimitystä ”Kymenkartanon lääni” on kirjallisuudessa käytetty suurpiirteisesti myös Savonlinnan ja Kymenkartanon läänistä (1721–1747) ja Kymenkartanon ja Savon läänistä (1747–1775), vaikka nimitys varsinaisesti kuuluu vain 1775 perustetulle Kymenkartanon läänille. Lisäksi jo ennen varsinaisen läänijaon perustamista oli vuosina 1556–1634 olemassa Kymenkartanon läänin voutikunta.
Läänit Venäjän vallan aikana 1809–1917
Suomi siirtyi Ruotsilta Venäjälle vuonna 1809 ja siitä muodostettiin autonominen suuriruhtinaskunta. Oulun lääni laajeni nyt suuresti, kun siihen liitettiin Västerbottenin läänistä hallinnoidut Kemin Lappi, Tornion Lapin itäosa ja Tornionlaakson itäpuoli. Venäjän aikaisemmin valtaama Vanha Suomi yhdistettiin vuonna 1812 suuriruhtinaskuntaan uutena Viipurin lääninä. Keisari Nikolai I:n määräyksestä Suomen läänijakoon tehtiin vuonna 1831 huomattavia muutoksia. Tällöin vanha Uudenmaan ja Hämeen lääni jaettiin kahtia, Hämeen lääniksi ja Uudenmaan lääniksi. Uuden­maan lääniin liitettiin myös etelä­osa siihen­astisesta Kymenkartanon läänistä. Pää­asiassa Kymen­kartanon läänin keski- ja pohjois­osista muodostettiin Mikkelin lääni, johon liitettiin myös alueita Viipurin läänistä ja Savon ja Karjalan läänistä. Savon ja Karjalan läänin jäljelle jääneistä osista tuli Kuopion lääni.
Vuoden 1832 alusta Suomen kahdeksan lääniä olivat siis seuraavat:
Läänien rajoja muutettiin jonkin verran tämän jälkeenkin. Niinpä esimerkiksi Tampere siirrettiin vuonna 1870 Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin.
Läänit itsenäisessä Suomessa 1917–2009
Vuonna 1918 perustettiin Ahvenanmaan lääni hoitamaan valtionhallinnon tehtäviä itsehallinnollisessa Ahvenanmaan maakunnassa. Vuoden 1919 hallitusmuodon mukaan muutoksista läänien lukumäärään oli säädettävä lailla, mutta niiden rajoja voitiin muuttaa valtioneuvoston päätöksellä.
Suomeen Tarton rauhassa vuonna 1920 liitetty alue oli lyhyen aikaa omana Petsamon lääninä, kunnes se liitettiin Oulun lääniin, josta taas erotettiin Lapin lääni vuonna 1938. Toisen maailmansodan jälkeen Suomelle jääneestä osasta Viipurin lääniä tehtiin Kymen lääni, johon liitettiin myös muutamia Uudenmaan läänin itäisimpiä kuntia.
Vuonna 1960 perustettiin kaksi uutta lääniä: Kuopion läänistä erotettiin uusi Pohjois-Karjalan lääni ja uusi Keski-Suomen lääni muodostettiin pääosin Vaasan sekä osin myös Hämeen, Mikkelin ja Kuopion lääneihin kuuluneista alueista.
Läänijaosta seurasi Suomessa myös se, että monet tunnukset määriteltiin läänijaon perusteella. Tällaisia läänijakoja olivat mm. autojen rekisteritunnusten ensimmäiset kirjaimet ja radioamatöörien kutsutunnusten numero-osa.
Lääniuudistus, suurläänit ja läänien lakkauttaminen
Suomessa toteutettiin 1. syyskuuta 1997 suuri lääniuudistus, joka vähensi läänien määrän kahdestatoista kuuteen. Lääniuudistus johti siihen, että läänijako enimmäkseen menetti merkityksen aluejakona ja vastaavasti maakuntajaon merkitys aluejakona kasvoi. Esimerkiksi läänien sisääntulokylteistä teiden varsilla luovuttiin ja otettiin sen sijaan käyttöön maakuntien sisääntulokyltit, ja tämä koski uudistuksessa ennalla pysyneitäkin läänejä ja niiden käsittämiä maakuntia. Niin ikään metsäpalovaroitukset alettiin Lapin maakuntaa lukuun ottamatta antaa maakunnittain.
Lääniuudistusta perusteltiin julkishallinnon keventämisellä ja 20 %:n säästöillä hallintokuluissa. Uudistusta kritisoitiin kuitenkin siitä, että virallisten maakuntien luominen itse asiassa lisäsi uuden hallintokerroksen ja hallintokulujen säästö vaihteli todellisuudessa laskutavasta riippuen nollasta kymmeneen prosenttiin. Uusien läänien nimien katsottiin myös olevan vailla siteitä Suomen perinteisiin alueisiin.
Läänit toimivat valtion keskushallinnon toimeenpanoeliminä ja valvoivat, että kunnat panivat toimeen valtionhallinnon päätökset alueilla. Lääninhallitus toimi seitsemän kansallisen ministeriön aluehallintona seuraavilla alueilla:
Läänijako siirtyi lopullisesti historiaan 31. joulukuuta 2009, jolloin kaikki läänit lakkautettiin. Niiden tilalle perustettiin aluehallintovirastot ja elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskukset.
Aluemuutokset
Kun läänien aluejakoon tehtiin muutoksia, niin joissain tapauksissa lääni jatkoi muodollisesti toimintaansa entisellään, mutta sen alue oli muutoksen jälkeen täysin erilainen. Tällaisia tapauksia ovat seuraavat:
Jonkin verran vähäisemmistä, mutta silti huomattavista muutoksista voidaan mainita seuraavat:
Tamotaït
Tamotaït  on malilaisen Tamikrest-yhtyeen albumi, joka julkaistiin vuonna 2020.
Selene I
Teos oli ehdolla Hugo-palkinnolle.
Gogon riuttamuodostuma
pienoiskuva|[[Materpiscis|Materpiscis attenboroughin luuranko, jossa on alkio sisällä, löytyi Gogon muodostumasta.]] Gogon muodostuma on Länsi-Australiassa sijaitseva stratigrafinen muodostuma, jossa on säilynyt myöhäisdevonikauden (Frasne-vaiheen) riuttojen eläimistön fossiilisia jäänteitä. Sen enimmäispaksuus on 430 metriä. Se on muodostunut vaaleanharmaista liuskeista ja silttikivestä, ja siinä on ohuita kalkkikivisiä linssejä ja runsaita kalkkikiven kivettymien kerroksia. Muodostumassa esiintyviin eläimiin kuuluu eurypteridien, säde-eläinten, panssarihaiden, viuhkaeväisten jne. fossiileja.
Karl Marx
Karl Heinrich Marx (5. toukokuuta 1818 Trier, Preussin kuningaskunta – 14. maaliskuuta 1883 Lontoo, Englanti, Ison-Britannian ja Irlannin yhdistynyt kuningaskunta) oli preussilaissyntyinen yhteiskuntafilosofi, materialisti ja kapitalismin päättymisen ennustaja. Marxin ajattelua kutsutaan yleisesti marxilaisuudeksi tai marxismiksi.
Marx tunnetaan erityisesti teoriasta, joka käsittelee työtätekevän ja omistavan luokan luokkaristiriitaa ja -taistelua. Marxia pidetään uudenaikaisen sosialismin ja kommunismin perustajana antamalla sosialismille tieteellisen luonteen erotuksena utopiasta. Marx työskenteli Friedrich Engelsin kanssa.
Marx kehitti ja pyrki julkaisemaan kattavan analyysin kapitalismin heikkouksista ja sosialismiin siirtymisen todennäköisyydestä, koska kapitalismi tulisi Marxin mukaan kaatumaan sisäisten ristiriitojensa vuoksi. Monet muut sosialistit, kuten Henri de Saint-Simon ja Louis-Auguste Blanqui olivat kertoneet sosialismista jo ennen Marxia.
Marxin merkittävä kontribuutio kapitalismin analyysin lisäksi oli materialistinen historiankäsitys, joka sitoi sosialismin yhteiskuntajärjestelmien jatkumoon ihmisen arkielämän konkreettisista aineellisista, materiaalisista syistä. Muut ennen häntä olivat esittäneet pääasiassa moraalisia argumentteja.
Perhetausta ja opiskeluvuodet
Karl Marx syntyi juutalaiseen perheeseen Preussin Trierissä. Hänen isänsä Hirschel, sittemmin Heinrich, Marx oli lakimies, joka ajalle tyypillisen juutalaissyrjinnän takia kääntyi luterilaiseksi. Kodissa vieraili kulttuurielämän edustajia, joita innostivat valistusaatteet.
Marxin oletetaan olleen kotiopetuksessa aina vuoteen 1830 asti, jolloin hän aloitti opinnot Trierin lyseossa. Marx tuli ylioppilaaksi vuonna 1835. Hänen terveytensä oli horjuva ja hänet vapautettiin asepalveluksesta. Ylioppilaaksi tultuaan Marx kirjautui Bonnin yliopistoon opiskelemaan lakia.
Marx tutustui koulukaverinsa Edgar von Westphalenin sisareen Jennyyn, ja nuoret ihastuivat toisiinsa. Von Westphalenien perhe oli Preussin ylhäisaatelistoa. Aikalaiset ihmettelivät, miten paroni saattoi antaa tyttärensä seurustella juutalaissukuisen ja porvarissäätyisen miehen kanssa. Kesällä 1836 Karl Marx ja Jenny von Westphalen kihlautuivat. Avioliitto kesti aina Jennyn kuolemaan asti vuonna 1881.
Vaihdettuaan yliopistoa Berliiniin vuonna 1836, Marx kiinnostui filosofiasta ja etenkin hegeliläisyydestä. Ensimmäisenä Berliinin-vuotenaan hän opiskeli tiiviisti lakia, sillä hän pyrki edelleen tuomariksi. Hän halusi kirjoittaa teoksen lakitieteen filosofiasta, mutta kirja ei koskaan valmistunut. Marx kokeili siipiään kirjoittajana kirjoittaen runoja sekä romaanikäsikirjoituksen, jota itsekin piti huonona.
Kun Marx päätti syventyä filosofiaan, oli Preussin sisäpoliittinen ilmasto muuttumassa taantumuksellisemmaksi ja akateemista vapautta ryhdyttiin rajoittamaan. Vuonna 1841 Marx valmistui Berliinin yliopistosta, toimittaen tohtorinväitöskirjansa Demokritoksen ja Epikuroksen luonnonfilosofian ero Jenan yliopistoon, jossa oli vapaamielinen ilmapiiri. Jenan yliopisto myönsi Karl Marxille filosofian tohtorin arvon vuonna 1841.
Päätoimittajana
Nuoren teologin Bruno Bauerin kanssa 1841 Marx aloitti kampanjansa oikeistohegeliläisiä ja kirkkoa vastaan. He kirjoittivat pamfletin Tuomiopäivän pasuuna Hegelin yllä. Teoksen tekijöiden paljastumisen vuoksi vuonna 1842 Marx hylkäsi yliopistollisen maailman ja matkusti Kölniin, joka tunnettiin vauraana ja edistyneenä kaupunkina. Tapaamiensa henkilöiden avulla Marx siirtyi journalismin pariin ja alkoi toimittaa Rheinische Zeitung -lehteä, joka oli tarkoitettu kilpailijaksi vanhoilliselle Kölnische Zeitung -lehdelle.
Ensimmäiset Marxin laatimat lehtikirjoitukset ilmestyivät vuonna 1842. Kirjoituksillaan Marx suututti ensiksi heikkona pitämänsä liberaalin opposition. Kun lehden levikki ja maine kasvoivat, hermostuivat myös Preussin viranomaiset. Marxin kirjoituksia pidettiin röyhkeinä ja maapäivien puhemies von Schaper vaati Berliinin sensuuriviranomaisilta toimintaa. Lehti lakkautettiin tammikuussa 1843. Marxin ystävä Arnold Ruge muutti Ranskaan, perusti siellä Deutsche–französische Jahrbücher -nimisen julkaisun ja pyysi Marxia mukaan.
Aika Ranskassa ja Belgiassa
Marx saapui vaimonsa kanssa Pariisiin vuonna 1843. Vuoden 1830 vallankumouksen jälkeen Pariisiin oli asettunut lukuisia radikaaleja ajattelijoita, kuten, anarkisti Pierre Proudhon. Ensimmäinen lapsi, tytär Jenny (Jennychen) syntyi Pariisissa vuonna 1844. Lastenhoidon järjestämiseksi Jenny-puoliso päätti lähteä Trieriin vanhempiensa luo.
Deutsche–fransösische Jahrbücher ei menestynyt, ja sitä ilmestyi vain yksi numero. Sen merkittävin avustaja oli runoilija Heinrich Heine, joka kirjoitti lehteen artikkelin Baijerin kuninkaan Ludvig I:n naisseikkailuista. Poliisi takavarikoi lehdet, ja Preussin hallitus määräsi, että Marx ja Heine tulee pidättää heti kun he ylittävät Saksan rajan. Arnold Ruge lopetti lehtensä. Marx lupautui kirjoittamaan Vorvärts! nimiseen kommunistiseen lehteen. Samoihin aikoihin hän kiinnostui taloustieteestä. Kesällä 1844 hän luki Adam Smithin, James Millin ja David Ricardon teoksia. Smithiä ja Ricardoa Marx arvosti, mutta arvosteli heitä siitä, että he eivät selitä lähtökohtanaan olevaa yksityisomistusta. Vuonna 1844 Marx tapasi elämänmittaiseksi ystäväksi muodostuvan Friedrich Engelsin.
left|200px|thumb|Takana [[Friedrich Engels ja Karl Marx, edessä Marxin puoliso Jenny von Westphalen ja heidän lapsensa Laura Marx ja Eleanor Marx (1864).]]
Vuonna 1845 Preussin suurlähettiläs Alexander von Humboldt vaati Ranskan hallitusta toimiin Vorvärts!-lehteä vastaan. Lehti lakkautettiin ja Ranskan sisäministeriö päätti karkottaa Marxin maasta.
Ainoa mannereurooppalainen maa, johon Marx saattoi muuttaa oli Belgia. Maanpakoon asettui myös Jenny-puolison veli Edgar von Westphalen, elinikäinen ystävä Josef Weydemeyer, joukko puolalaisia sosialisteja, Marxin ystävä Moses Hess sekä Friedrich Engels. Jenny Marx, tytär ja kotiapulainen saapuivat myös Brysseliin.
Vuonna 1845 Marx ja Engels vierailivat Englannissa tutustumassa paitsi Lontoon kirjastoihin, myös ottamassa selvää maailman ensimmäisestä työväenliikkeestä, chartisteista. Palattuaan Belgiaan Marx ryhtyi kirjoitustyöhön ja Engels agitoi Brysselin sosialisteja liittoutumaan.
Brysselissä Marx ja Engels kirjoittivat yhdessä arvostelua hegeliläisyyttä vastaan, kymmeniä väittelykirjoituksia niin konservatiiveista, ranskalaisista sosialisteista kuin liberalisteistakin. Erään kerran kaksikko päätti kirjoittaa aluksi artikkelin Marxin entistä toveria, Baueria ja tämän veljiä sekä heidän kumppaneitaan vastaan. Artikkelista syntyi teos Pyhä perhe.
Ranskassa ollessaan Marx ja Engels olivat liittyneet saksalaisten maanpakolaisten perustamaan Oikeamielisten liittoon, joka Marxin vaikutuksesta muutti nimensä Kommunistien liitoksi vuonna 1847. Vanhan Oikeamielisten liiton tunnus ”kaikki ihmiset ovat veljiä” korvattiin tunnuksella ”kaikkien maiden proletaarit, liittykää yhteen”.
Marxin ja Engelsin kuuluisin yhteinen työ, Kommunistisen puolueen manifesti kirjoitettiin Brysselissä Kommunistien liiton julistukseksi ja julkaistiin ”Euroopan hulluna vuonna” 1848. Teos kuuluu kaikkien aikojen luetuimpiin ihmiskunnan historiassa. Jälkisanoissaan Marx julistaa että ”Porvariston tuho ja proletariaatin nousu ovat molemmat yhtä väistämättömiä ilmiöitä.” Vaikka Engelsin jälki näkyi lopullisessa versiossa, latomoon saapuva teksti oli kokonaisuudessaan Marxin kynästä syntynyt, ja hän olikin kirjoittanut sitä Kommunistiliiton painostuksen alla yötä päivää. Kommunistisen puolueen manifesti ilmestyi saksaksi 24. helmikuuta vuonna 1848. Teos ladottiin Lontoossa.
Samaan aikaan syttynyt Ranskan vallankumous huolestutti Belgian hallituksen. Maaliskuun 3. päivänä 1848 Marx sai maastakarkotusmääräyksen. Aikaa poistumiseen olisi vain vuorokausi. Marx oli pakkaamassa tavaroitaan, kun poliisi tunkeutui asuntoon ja pidätti hänet. Pidätyksen syyksi ilmoitettiin, että Marx oli maassa ilman passia. Myös Jenny joutui pidätetyksi, ja häntä syytettiin irtolaisuudesta. Seuraavana päivänä Marxit vapautettiin ja virkavalta saattoi heidät Ranskan rajalle. Karl Marx oli muutenkin aikonut siirtyä Ranskaan, sillä maan uuden hallituksen ministeri, Ferdinand Flocon, oli kutsunut hänet takaisin Ranskaan.
Vuoden 1848 vallankumous
Kölnissä oli tekeillä uusi sanomalehti Neue Rheinische Zeitung. Sen päätoimittajaksi haluttiin Karl Marx. Marxien perhe muutti Kölniin huhtikuussa 1848.
Marx yritti esiintyä maltillisena uudistajana, mutta se ei vakuuttanut viranomaisia. Hänet pidätettiin 7. heinäkuuta 1848 syytettynä ylimmän yleisen syyttäjän halveksimisesta. Poliisit tutkivat lehden toimituksen. Preussin hallitus kaatui 8. elokuuta 1848. Syyskuun 25. Kölnissä astui voimaan sotatilalaki ja varuskunnan johtaja lakkautti välittömästi Neue Rheinische Zeitungin.
Sotatilalaki kumottiin 12. lokakuuta vuonna 1848 ja Neue Rheinische Zeitung jatkoi ilmestymistään. Marx valittiin Kölnin työväenyhdistyksen puheenjohtajaksi 22. lokakuuta 1848. Vuoden lopussa työväenluokan kapina oli kukistettu niin Ranskassa, Englannissa kuin Saksassa.
Kun etsintäkuulutus oli mitätöity, palasi Engels maanpakolaisuudesta. Marx ja Engels saivat helmikuun alussa 1849 syytteen yleisen syyttäjän kunnian loukkaamisesta. Marx puolusti itseään oikeudessa niin taitavasti, että kun lopetti puheensa, suosionosoitukset täyttivät oikeussalin. Syytteet kumottiin. Kuitenkin jo 8. helmikuuta Marx oli jälleen syytettynä, tällä kertaa kapinaan yllyttämisestä. Syyte perustui Marxin johtaman työväenkomitean julistukseen, jonka mukaan ”veron pakko-ottoa on vastustettava kaikkialla kaikin tavoin”. Marx myönsi syytteen osittain, mutta lautamiehet vapauttivat hänet, sillä heidän mukaansa hänellä oli perustuslaillinen oikeus esittää asiansa. Toukokuun 16. 1849 viranomaiset nostivat Neue Rheinische Zeitungin preussilaisia toimittajia vastaan syytteen ja esittivät, että ei-preussilaiset karkotetaan. Marx tajusi, että hänellä ei ole enää toimintamahdollisuuksia Saksassa.
Marx matkusti Pariisiin ja huomasi, että tilanne oli sielläkin kiristymässä. Louis Napoleon oli nousemassa valtaan. Neljättä lastaan odottanut Jenny saapui Pariisiin heinäkuun alussa vuonna 1849. Marx sai melko pian sisäministeriöstä karkotusmääräyksen. Jennylle myönnettiin lisäaikaa. Saksaan ja Belgiaan ei ollut pääsyä ja Sveitsi epäsi maahanpääsyn. Ainoa vaihtoehto oli Iso-Britannia, jonne Marx saapui elokuussa 1849.
Pääoman synty
pienoiskuva|Pääoma-teoksen ensimmäisen osan kansilehti vuodelta 1867.
Kun Marx saapui Lontooseen, kaupunki eli voimakasta kasvukautta. Kasvavan väestön joukossa oli myös tuhansia poliittisia pakolaisia. Erot yhteiskuntaluokkien välillä olivat jyrkät, ja kaupungissa oli laajat slummialueet.
Marx perusti uuden Kommunistiliiton Saksalaisten työläisten sivistysliiton tiloihin. Marxia vaivasivat raha- ja perhehuolet. Raskaana ollut Jenny Marx saapui Lontooseen syyskuun 17. päivä 1849. Perheessä oli nyt kolme lasta: Jennychen, Laura ja Edgar. Neljäs lapsi, joka oli poika syntyi 3. marraskuuta ja sai nimekseen Heinrich Guido. Engels saapui Lontooseen marraskuussa 1849.
Marxin perheen taloustilanne kurjistui, ja he joutuivat muuttamaan tilapäisasuntoon Sohoon. Jenny oli sairas ja jälleen raskaana. Elokuussa 1850 Jenny matkusti Hollantiin Karlin enon Lion Philipsin luo. Marxin eno oli Philips-yhtiön perustaja. Karl pohti vakavasti perheen muuttoa Yhdysvaltoihin, mutta laivalippuihin ei ollut varaa. Engels pelasti ystävänsä perheen menemällä työhön perheyritykseensä Ermen & Engels Manchesterin konttoriin. Hän pysyi työssään seuraavat kaksikymmentä vuotta. Tekemällä pieniä kavalluksia yhtiön kassasta hän saattoi avustaa ystävänsä perhettä.