cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siiliukonsieni
Siiliukonsieni (Lepiota echinacea) on kartiomainen, suomupeitteinen pikku-ukonsienilaji. Sen heltat ovat valkoiset. Sienen jalka on vaalea ja suomuinen. Malto on valkoista. Sieni maistuu voimakkaasti tuhkeloilta ja on syötäväksi kelpaamaton. Se kasvaa kalkkimaiden lehtimetsissä. Siiliukonsientä ei esiinny Suomessa.
Sami Rinne
Sami Rinne voi tarkoittaa:
Jelena Migunova
Jelena Migunova (s. 4. tammikuuta 1984) on venäläinen 400 metrin juoksija.
Migunova sijoittui 2005 Izmirin universiadeissa viidenneksi 400 metrillä ajalla 53,21. Göteborgin EM-kilpailuissa 2006 hän oli 4 × 400 metrin viestijuoksussa mukana Venäjän joukkueessa alkuerissä. Toisella kokoonpanolla loppukilpailussa juossut joukkue voitti kultaa. Pekingin olympialaisissa 2008 hän juoksi myös 4 × 400 metrillä Venäjän joukkueessa alkuerissä. Loppukilpailussa, jossa Migunova ei ollut mukana, joukkue sijoittui alun perin toiseksi, mutta tuli myöhemmin hylätyksi dopingin takia. Pariisin sisäratojen EM-kilpailuissa 2011 hän juoksi kolmannen osuuden Venäjän kultajoukkueessa 4 ×400 metrin viestissä.
CB Granada
Club Baloncesto Granada SAD oli granadalainen koripalloseura. Seura perustettiin vuonna 1994 ja se pelasi ACB:ssä kaksitoista kautta.
Historia
Vuonna 1994 asianajaja José Luis Lopez Cantal perusti seuran. Granada pelasi ensimmäiset kautensa Liga Española de Baloncesto Amateurissa, ennen kuin nousi kaudeksi 1996–1997 ACB:hen. Ensimmäinen kausi päättyi tyydyttävään kolmanteentoista sijaan. Seura pelasi pääsarjatasolla kolme kautta, ennen kuin putosi Liga Española de Baloncestoon kaudella 1998–1999. Seura kärsi talousongelma, eikä sarjanousu onnistunut kuin vasta vuonna 2001. Kaudella 2002–2003 Granada sijoittui sarjan viimeiseksi ja joutui hakemaan vauhtia uudestaan toiseksi korkeimmalta sarjatasolta. Vuonna 2004 seura teki paluun pääsarjaan ja pääsi vuoden päästä Espanjan Supercupin finaaliin. Viimeisessä ottelussa TAU Cerámica oli kuitenkin parempi ja voitti ottelun ainoastaan 61–55.
Kauden 2010–2011 päätteeksi seura putosi Espanjan toiselle sarjatasolle. Granada putosi vielä kauden 2011–2012 jälkeen kolmannelle sarjatasolle. Kauden jälkeen seura ilmoitti lopettavansa toimintana suurten talousongelmien takia.
Memento mori (Mariskan albumi)
Memento mori on suomalaisen hip hop -artisti Mariskan toinen studioalbumi. Albumi julkaistiin helmikuussa 2004 ja sen julkaisi Warner Music Finland.
Palokatko
Palokatko on tiiviste ja paloeriste, joka asennetaan rakennuksen palo-osastojen välisiin aukkoihin tai talotekniikan asentamisen vuoksi rakennukseen tehtyihin aukkoihin. Palokatkolla pyritään estämään tulen ja savukaasujen leviäminen rakennuksessa erilaisten aukkojen kautta palon sattuessa. Palokatkon rakenne määritellään tyyppihyväksynnässä tai testiraportissa kunkin rakennusmateriaalin osalta erikseen. Palokatkomateriaaleja on useita. Vanhoissa palokatkomateriaaleissa on usein asbestia.
Hentoukonsieni
Hentoukonsieni (Lepiota pseudohelveola) on harmaanruskea tai likaisenruskea pikku-ukonsienilaji. Sen jalka on vaaleanruskea ja siinä on rengas. Heltat ovat valkoiset. Hentoukonsieni ei ole ruokasieni. Se kasvaa lehtimetsissä. Ei ole varmaa esiintyykö sitä Suomessa.
George Canning
George Canning (11. huhtikuuta 1770 – 8. elokuuta 1827) oli brittiläinen poliitikko ja valtiomies, joka toimi maansa ulkoministerinä ja lyhyesti myös pääministerinä.
Canningin vanhemmat olivat köyhiä, mutta rikas lontoolaissetä Stratford Canning koulutti lahjakasta veljenpoikaansa Etonia ja Oxfordin yliopistoa myöten. Setä oli Whig ja johdatti myös veljenpojan nuorena politiikkaan. Ranskan vallankumous vuonna 1790 kauhistutti nuorta Canningia, ja niin tämä siirtyi poliittisesti vielä oikealle liberaaleista whigeistä.
Vuonna 1793 Canningista tuli konservatiivipuolueen kansanedustaja. Kielellisesti lahjakkaana hän menestyi parlamentissä hyvin. Hän joutui myös näyttäviin väittelyihin, joiden ansiosta sai sekä ihailijoita että vihamiehiä.
Canning nousi ulkoministeriksi ja parlamentin puhemieheksi. Vuonna 1827 hänet valittiin pääministeriksi, mutta hänen terveytensä oli jo heikentynyt ja Canning kuoli oltuaan pääministerinä vain 119 päivää.
George Canningin poika oli Intian kenraalikuvernöörinä toiminut Charles Canning.
Korkeusvertauskehys
Korkeusvertauskehys on korkeusvertausjärjestelmän realisaatio. Korkeusvertauskehys voidaan realisoida käyttäen vaaitusta ja kiintopisteistöä tai terrestrisen vertauskehyksen ja korkeusmuunnospinnan avulla. Korkeusvertauskehys on käsitteellisesti lähellä paikkatietotekniikan käsitettä korkeusjärjestelmä.
Pouttu Muu
Poutun Muu -tuotteet ovat kasviperäisiä lihanmakuisia ja lihaa muistuttavia valmisteita. Tuotteet on suunnattu lihansyöjille ja yhtiön tavoitteena oli tehdä mahdollisimman lihaa muistuttava kasvistuote. Muu-tuotteet kilpailevat markkinaosuudesta punaisen lihan kanssa. Ne tuotiin myyntiin vuoden 2019 syyskuussa. Muu-kasvisproteiinien pääraaka-aine on herne.
S-kaupparyhmän mukaan jopa 30% lihansyöjistä haluaisi vähentää lihan kulutusta. Samaan aikaan kasvispainotteisesti syövien osuus on kasvanut ja lihan ympäristökysymykset ovat tulleet enemmän esille. Muu-tuotteet on kehitetty vastaamaan näihin markkinoiden muutoksiin. 80% Muu-tuotteista myytiin yliopistokaupungeissa vuonna 2020.
Muu-tuotteet
Yhtiön mukaan Muu-tuotteiden maku ja rakenne muistuttavat huomattavan paljon lihaa. Muu-tuotteita valmistavan liha-alan yritys Poutun toimitusjohtaja sanoi tuotteiden "maistuvan aivan lihalta". Tuotteiden suunnittelu on toteutettu ensisijaisesti keskittyen lihan maun jäljittelyyn.
Muu-tuotteita oli 14 vuoden 2020 lokakuussa. Tuotteet on valmistettu muun muassa herneproteiinista, joka tuodaan Tanskasta, koska Suomessa ei viljellä sitä riittävästi. Muu-tuotteet ovat tuoretuotteita, eivätkä pakasteita kuten monet vastaavanlaiset tuotteet. Muu-tuotteet ovat vegaanisia.
Grillimakkarat ja nakit
Yhtiöllä on lenkkimakkaraa muistuttava Kasvigrillimakkara sekä Jalopenon ja juustonmakuinen Jalopeno-vuusto-kasvigrillimakkara. Yhtiö markkinoi tuotteiden "maistuvan aidosti grillimakkaralle". Muu-makkaroissa on kolmannes vähemmän rasvaa, kuin vastaavissa lihavalmisteessa.
Nakkeja muistuttava tuote on Muu kasvinakki.
Pihvit
Muun kasvipihvit myydään kahden kappaleen laatikossa. Pihvejä on kolmenlaisia: jauhelihapihviä jäljittelevä Kasviburgerpihvi, Wieninleikettä jäljittelevä leivitetty pihvi, sekä premium-tuote Muu Royale burgerpihvi.
Muu burgerpihvi maistuu aivan lihalta valmistajan mukaan. Se oli Muu-tuotesarjan ensimmäinen markkinoille tuotu kasvisproteiinivalmiste ja se oli aluksi myynnissä vain S-ryhmän kaupoissa.
Pyörykät
Muu-tuoteperheessä on chilin- ja juustonmakuinen Muu Chili-vuustopyörykkä sekä lihapullaa jäljittelevä Muu kasvipyörykkä, joka oli yhtiön toinen myyntiin tullut Muu-tuote.
Suikaleet ja vebab-lastut
Kebab-lastuja jäljittelevät kasvisversiot on nimetty Vebab-lastuiksi. Muu Pulled vegan Chicken style -suikaleet jäljittelevät kanansuikaleita. Lisäksi on Muu vegesuikaleita ja kananugetteja jäljitteleviä Muu Nuggets -nugetteja''. '' Nugetit olivat kolmas myyntiin tullut Muu-tuote.
Muut Muu-tuotteet
Muu Jauhis muistuttaa jauhelihaa. Se oli neljäs markkinoille tuotu Muu-tuote.
Myös jauhelihamurekkeesta on tehty kasviperäinen jäljitelmä ''Muu Muureke. ''
Grilliin tarkoitettu Muu Kasvisgrilletti on myös myynnissä.
Tuotanto ja markkinointi
Muu-kasvisproteiinit tuotetaan Kannuksessa, Suomessa. Yhtiö on suunnitellut hankkivansa tulevaisuudessa osan valmisteista alihankkijoilta. Muu-tuotteiden suurin kilpailija valmistajan mukaan on Beyond Meat. Lihaa jäljitteleville tuotteille on merkittäviä kasvu- ja vientimahdollisuuksia.
Pouttu eriytti vuonna 2020 Muu-tuotteet omaan Meeat Food Tech Oy -kasvuyritykseen, joka pyrkii kasvamaan voimakkaasti. Eriyttämällä tuotteet, se pyrkii tekemään eron perinteiseen Pouttu-yhtiön lihatuotantoon. Yhtiön tavoitteena on laajentua Pohjoismaihin ja Balttiaan. Yhtiö on myös neuvotellut Venäjän markkinoista.
Tuotteiden nimet
Pouttu markkinoi alkujaan kasvisproteiinejansa kasviliha-nimellä (esimerkiksi Muu-kasvilihapulla) sekä burgerpihveiksi. Tuotteen nimistä kanteli kilpaileva lihatuotteiden valmistaja Atria. Keski-Pohjanmaan ympäristöterveydenhuolto määräsi yhtiön poistamaan pakkauksista kyseiset sanat sekä kasviperäiseen lihaan viittaavat nimitykset vuoden 2019 marraskuussa. Yhtiö valitti päätöksestä vedoten, että Suomessa on myynnissä vastaavia nimityksiä käyttäviä tuotteita, kuten Beyond Meat Burger. Myös Härkis-burgerpihvi on kelvannut tuotemerkiksi. Päätös aiheutti yhtiön mukaan sille jopa puolen miljoonan euron tappiot. Oikaisuvaatimus ei mennyt läpi ja yhtiö valitti hallinto-oikeuteen. Pouttu näki, että Atrian tekemän valituksen tavoitteena oli kilpailijan kampittaminen. Yhtiön mukaan myös vastaavanlaiset nimitykset ovat käytössä yleisesti Euroopassa. Tällaisia nimityksiä on esimerkiksi käytössä olevat englannin plant-based meat, saksan Vegetarische Fleisch tai ruotsin Växt kött.
Maija ja Lauri Niiniojan rahasto
Maija ja Lauri Niiniojan rahasto on vuonna 1962 perustettu suomalaista taidetta ja tiedettä tukeva rahasto. Sen perusti kauppaneuvos Lauri Niinioja testamentissaan Suomen kulttuurirahaston yhteyteen. Lauri Niiniojan sisar Maria (Maija) Johanna Niinioja kartutti myöhemmin rahastoa ja nykyinen rahasto perustuu molempien testamentteihin. Rahasto toimii nykyään Vaasan yliopiston ylioppilaskunnan hallinnoimana ja siitä jaetaan Maija Niinioja-stipendejä opinnoissaan menestyneille Vaasan yliopiston opiskelijoille. Rahasto pohjautuu Lauri Niiniojan toiveeseen auttaa sellaisia, joiden lähtökohdat ovat olleet yhtä heikot, kuin Niiniojalla itsellään.
Adidas Telstar 18
Telstar 18 on viittaus Adidas Telstariin. Telstarilla pelattiin Meksikon MM-kilpailut vuonna 1970 – ensimmäiset kilpailut Adidaksen valmistajanaikakaudella.
Stadionrock
Stadionrock on rockmusiikin suuntaus, joka syntyi 1970-luvun puolivälissä, kun hard rock- ja heavy metal -yhtyeet pyrkivät vahvistamaan suosiotaan. Tällöin musiikki muuttui aiempaa kaupallisemmaksi ja radioystävällisemmäksi. Stadionrockin tunnusmerkkejä ovat kappaleiden hiottu tuotanto sekä voimakkaat, yhteislaulutyyliset kertosäkeet, jotka ovat tyypillisiä niin tyylilajin hard rock- kuin power ballad -tyylisissä esityksissäkin.
Kuuluisimpia stadionrockyhtyeitä ovat olleet Journey, Foreigner, Boston, REO Speedwagon ja Styx. Ne olivat samalla 1970-luvun puolivälin ja lopun suosituimpia yhtyeitä.
Greatest Hits (Foo Fighters)
Greatest Hits on yhdysvaltalaisen rockyhtye Foo Fightersin 3. marraskuuta 2009 julkaisema kokoelma-albumi. Se sisältää kaksi uutta kappaletta "Wheels" ja "Word Forward" sekä aiemmin julkaistuja kappaleita kuten "The Pretender", "All My Life", "Learn to Fly", "Best of You", "Times Like These", "My Hero" ja "Everlong".
"Wheels" on albumin ensimmäinen single ja se debytoi radiossa 23. syyskuuta 2009. Single julkaistiin virallisesti 29. syyskuuta 2009. Kappaleet "Wheels" ja "Word Fordward" tehtiin Dave Grohlin ystävälle, Jimmylle, joka oli hiljattain kuollut. Kappaleet kirjoitettiin varta vasten kokoelma-albumille tuottaja Butch Vigin kanssa.
Albumin "Deluxe Edition" sisältää kirjan sekä DVD:n, jossa on yhtyeen muutama musiikkivideo ja live-esiintyminen. Se sisältää myös videon kappaleesta "Wheels".
DVD
Päävalikossa on klikattava luodinreikä, joka paljastaa videon, jossa Dave Grohl soittaa pianolla kappaleen "Home".
Proteiini
thumb|Myoglobiinin 3D-rakenne, jossa on eri väreillä kuvattu [[alfa-heliksi|α-heliksit. Tämän proteiinin rakenne saatiin selville röntgenkristallografian avulla.]] Proteiini eli valkuaisaine on aminohappoketjusta koostuva orgaaninen yhdiste tai usein monen toisiinsa liittyneen aminohappoketjun muodostama kompleksi. Proteiinit kuuluvat perusravintoaineisiin rasvojen ja hiilihydraattien kanssa. Lähes kaikilla tunnetuilla eliöillä proteiineja muodostavat samat 20 aminohappoa. Aminohapot ovat sitoutuneet toisiinsa peptidisidoksin. Aminohappoketjuja kutsutaan myös polypeptideiksi. Muutaman aminohapon ketju on oligopeptidi. Aminohappoketjujen katsotaan aina alkavan siitä päästä, jossa on vapaa aminoryhmä (nk. N-pää tai N-terminaali) ja loppuvan päähän, jossa on vapaa karboksyyliryhmä (nk. C-pää tai C-terminaali).
Villit pippelit
Villit pippelit oli suomalainen diskoyhtye. Sen esiintymiset ovat show-henkisiä ja koreografiat ammattilaisten tekemiä. Yhtye otti paljon vaikutteita Village Peoplelta, mistä sen nimikin on väännös.
Proteiini
Proteiinien tehtäviä
Proteiinit ovat kaikkien solujen rakennusaineita. Niitä on useimpien solujen kuivamassasta yli 50 prosenttia. Rakennusaineina olemisen lisäksi proteiinit suorittavat lähes kaikki solun toiminnot ja ovat siten välttämättömiä elintoiminnoille. Proteiineja tarvitaan elimistössä sen typen, nesteen, hapon, emäksen sekä kaliumin ja natriumin tasapainon ylläpitämiseen. Proteiinit mahdollistavat solujen liikkumisen, yhteenliittämisen, signaalivälityksen ja immuunipuolustuksen. Ne myös säätelevät geenejä eli toimivat transkriptiotekijöinä. Jotkin proteiinit toimivat entsyymeinä.
Villit pippelit
Yhtye esiintyi useita kertoja televisiossa. Vuonna 1999 se pääsi Jyrki Hit Challengen finaaliin ja vuonna 2002 valmistui Filmiteollisuuden tuottama dokumenttielokuva Villit Pippelit do Finland.
Proteiini
Muoto ja liukoisuus
Muotoon ja liukoisuuten perustuen proteiinit voidaan jakaa
Kemia
Kemiallisen rakenteen perusteella proteiinit voidaan jakaa
Toiminta
Toimintaan perustuen proteiinit voidaan jakaa mm. (lista ei ole täydellinen)
Muut
Proteiineja luokitellaan monin eri tavoin niiden kolmiulotteisen muodon eli laskostumistavan mukaan. Nämä luokittelumenetelmät ovat osin subjektiivisia. Yksi tällainen hyvin yleinen menetelmä on SCOP-tietokannan (eng. Structural Classification of Proteins) käyttämä tapa, jossa luokittelu suoritetaan osin manuaalisesti ja se vaatii asiantuntijuutta. SCOP-luokittelussa proteiinit jaetaan "taksoneihin" rakenteen perusteella. Taksonit ovat ylimmästä alimpaan: luokka, laskos, superperhe ja perhe. Luokka-taksonin luokkia ovat mm. vain α-kierteitä sisältävät proteiinit ja vain β-levyjä sisältävät proteiinit.
Entsyymien kohdalla yleinen ja yleispätevä luokittelutapa ovat niiden katalysoiman reaktion tyyppiin perustuvat EC-numerot.
Proteiineja luokitellaan myös niiden evoluutiohistorian perusteella. Tätä kehityshistoriaa tutkii fylogenetiikka, jossa eräs proteiinien kehityshistorian esitystapa ovat proteiinien "sukupuut" eli fylogeneettiset puut.
Proteiinit ravinnossa
Proteiinit ovat tärkeitä ravintoaineita, joita ihmisen täytyy saada ruokavaliosta solujen rakennusaineiksi, lihasmassan ylläpitämiseksi sekä proteiinin aiheuttamien puutostilasairauksien välttämiseksi. Urheilua harrastavat ja raskaana olevat tarvitsevat tavanomaista enemmän proteiinia.
Nautitun proteiinin hyväksikäyttöaste vaihtelee välillä 69–93 prosenttia. Proteiinin hyväksikäyttöaste riippuu siitä, onko kyseessä eläin- vai kasviproteiini, siitä, missä suhteessa nautitaan välttämättömiä aminohappoja sekä siitä, kuinka tasaisesti proteiinit jakautuvat päivän aterioiden kesken.
Kasviproteiini imeytyy eläinproteiinia huonommin. Esimerkiksi papujen sisältämästä proteiinista vain 82 prosenttia imeytyy ihmisen elimistöön. Myös lihankorvikkeiden sisältämistä kasviproteiineista pilkkoutuneet peptidit liukenevat huonommin veteen, eivätkä imeydy soluihin yhtä hyvin kuin koostumukseltaan ja rakenteeltaan samanlaiset eläinperäiset peptidit. Monet viljat ja palkokasvit sisältävät lisäksi trypsiini-inhibiittoreiden, fytaattien ja tanniinien kaltaisia proteiinin ja aminohappojen sulavuutta heikentäviä antiravinteita. Eläinperäisen proteiinin nauttiminen edistää myös kasviproteiineja paremmin lihasten kasvua ja voimantuottoa esimerkiksi kalan ja lihan sisältämän kreatiinin ansiosta.
Vuonna 2021 julkaistussa italialaistutkimuksessa havaittiin, että enemmän eläinproteiinia nauttivilla vanhuksilla oli pienempi kokonaiskuolleisuus ja sydänkuolleisuus kuin vähemmän nauttivilla. Sen sijaan nautitun kasviproteiinin määrän ei havaittu olevan yhteydessä kuolleisuuteen.
Danielle Evans
Danielle "Dani" Evans (s. 7. kesäkuuta 1985 Little Rock, Arkansas) on yhdysvaltalainen malli.
Proteiini
Proteiinit ravinnossa
Ihmisillä ja lukemattomilla eri eläinlajeilla tehdyissä tutkimuksissa on havaittu, että elimistö osaa säädellä syödyn ravinnon määrää saadakseen sopivan määrän proteiinia. Tällä on suuri vaikutus painonhallinnassa. Jos syötävän ruoka-aineen proteiinipitoisuus on pieni, kylläisyys saavutetaan vasta, kun ruoka-ainetta on syöty niin paljon, että proteiinia on tullut tarpeeksi, mikä aiheuttaa lihomista. Jos taas ruoka-aineessa on liikaa proteiinia, sitä syödään niin vähän, että eläimet laihtuvat lopulta liikaa. Tämä vältetään siten, että pedot syövät saaliistaan toisinaan pelkkää rasvakudosta. Myöskään luonnonkansojen ruokavalio ei sisällä koskaan yli 45 energiaprosenttia proteiinia.
Danielle Evans
Evans voitti vuonna 2006 Huippumalli haussa -ohjelman kuudennen kauden. Palkintona oli 100 000 dollarin arvoinen sopimus CoverGirl-kosmetiikkayrityksen kanssa, sopimus Ford-mallitoimiston kanssa ja kuvasarja Elle-lehteen.
Proteiini
Aminohappotasapaino
Proteiinien ravitsemuksellinen laatu määritellään sen mukaan, kuinka paljon ja missä suhteessa ne sisältävät ihmiselle välttämättömiä aminohappoja. Eläinkunnan proteiinit sisältävät liivatetta lukuun ottamatta kaikkia proteiinisynteesille välttämätöntä yhdeksää aminohappoa, joita ihmisen tulee saada päivittäisestä ravinnostaan. Kasvikunnan tuotteista vain soijapavuissa, perunassa, tattarissa, kvinoassa, amarantissa ja spiruliinassa katsotaan olevan niin paljon kaikkia välttämättömiä aminohappoja, että ne lasketaan kokonaisiksi proteiinin lähteiksi. Muista pavuista kuin soijapavuista puuttuvat metioniini- ja tryptofaani-nimiset aminohapot, minkä vuoksi on tärkeää syödä saman vuorokauden aikana riittävästi viljaa esimerkiksi leivän tai riisin muodossa. Soija sisältää kuitenkin eläinproteiinia vähemmän rikkipitoisia aminohappoja, kun viljoista taas puuttuu etenkin lysiiniä. Soijan täydentäminen viljalla lisää siten siitä rakentuvan proteiinin määrää.
Yhdysvaltalainen lääkäri John McDougall huomautti tiedelehti Circulationin vuonna 2002 julkaisemassa artikkelissa, että myös esimerkiksi pelkän riisin, maissin, perunoiden tai papujen yhdistäminen vihanneksiin ja hedelmiin takasi 1950-luvulla suositellun vähimmäismäärän välttämättömiä aminohappoja. McDougallin omistamalle ruokavaliopalveluja markkinoivalle yhtiölle työskentelevä ravintoterapeutti Jeff Novick esitti vuonna 2013, että ihminen saisi 1950-luvulla suositellun määrän välttämättömiä aminohappoja, vaikka päivittäinen kaloritarve tyydytettäisiin pelkästään yhden vapaasti valitun prosessoimattoman kasvikunnan tuotteen avulla, kunhan kyseessä ei ole hedelmä. Kyseinen aminohapposuositus perustui 1950-luvulla tehtyyn tutkimukseen, jossa William Rosen tutkimusryhmä mittasi ihmisten päivittäin tarvitsemia aminohappomääriä, jonka jälkeen eniten aminohappoja tarvinneen koehenkilön tarve kerrottiin kahdella. Lopputulokseksi saatiin, että miesten päivittäiseen proteiinisynteesiin riittää ainakin 2,55 grammaa typpeä, mutta todennäköisesti vielä paljon vähemmän.
Tarve ja saanti
WHO suositti vuonna 1974 turvallisen (eläinperäisen) proteiininsaannin tasoksi muun muassa typpitasapainosta laadittujen tutkimusten perusteella miehille 57 grammaa proteiinia/painokilo ja naisille 0,52 g/kg. Kyseisiä määriä pidettiin riittävänä turvaamaan "lähes kaikkien" miesten ja naisten fysiologinen proteiinintarve.
Proteiinien tarve vaihtelee yksilöllisesti esimerkiksi iän ja fyysisen aktiivisuuden asteen mukaan. Ihmisten on havaittu nauttivan aiempaa enemmän proteiinia esimerkiksi siirtyessään fyysisesti kuormittaviin työtehtäviin. Myös urheilijoiden proteiinin tarve on tavallista suurempi.
WHO:n asettama kansainvälinen asiantuntijapaneeli korotti riittävän saannin arvoa 0,83 grammaan vuonna 2007. Uusi arvo laskettiin sen mukaan, että se riittää kattamaan aikuisväestön proteiinintarpeen lähes 98 prosentissa tapauksia. Raskaana olevien ja imettävien naisten proteiinintarve on kuitenkin tätäkin suurempi.
Ranskan terveysviranomaisten niin ikään vuonna 2007 julkaisema selvitys päätyi vielä huomattavasti suurempaan arvioon. Sen mukaan alle 60-vuotiaiden, ei-ylipainoisten, liikuntaa harrastamattomien, terveet munuaiset ja keskivertoenergiankulutuksen omaavien ihmisten proteiinintarve vaihtelisi välillä 0,83-2,2 grammaa/painokilo, mikä vastaa 10-27 energiaprosenttia.
Yhdysvaltain kansallisen lääketieteellisen akatemian mukaan 0,8 grammaa proteiinia painokiloa kohti päivässä riittää yleensä terveille ihmisille. Sama taho on määritellyt, että proteiinia voidaan nauttia 10–35 energiaprosenttia, mikä vastaa 71,5 kiloa painavalla vähän liikkuvalla keski-ikäisellä miehellä 263-920 kilokalorin proteiiniannosta eli 66-230 grammaa proteiinia (esimerkiksi 350-1200 grammaa keskimääräistä sianlihaa). Kuusikymmentäneljä kiloa painavalla naisella vastaavat luvut olisivat 53-184 grammaa proteiinia ja 280-974 grammaa sianlihaa.
Suomalaisten ravitsemussuositusten mukaan proteiinin osuuden energiansaannista tulisi jäädä kuitenkin 10–20 energiaprosenttiin. Ravitsemusneuvottelukunta suosittelee tätä suurempaa saantia ainoastaan vanhuksille, joiden päivittäiseksi proteiininsaanniksi suositellaan 1,1–1,3 grammaa painokiloa kohden eli noin 80–100 grammaa päivässä.
Ihmisen keskimääräisestä proteiinintarpeesta annetut arviot vaihtelevat. Vuonna 2003 julkaistun tieteellisen tutkimusyhteenvedon mukaan 18-65-vuotiaiden keskimääräinen proteiinintarve olisi 0,65 grammaa painokiloa kohti vuorokaudessa. Tämä luku näyttäisi olevan linjassa sen kanssa, että vuonna 2021 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan kuolleisuus on muita suurempaa sillä väestönosalla, joka nauttii proteiinia alle 0,6 grammaa painokiloa kohden.
Proteiinien osuus työikäisten suomalaisten energiansaannista on nykyisin 17 energiaprosenttia. Suomalaisnaiset saavat ravinnostaan proteiinia keskimäärin 67 grammaa päivässä ja miehet 89 grammaa. Keskimäärin kaksi kolmasosaa Finravinto 2017 -tutkimukseen osallistuneiden nauttimasta proteiinista tuli eläinkunnan tuotteista. Liha ja lihajalosteet olivat miehillä ylivoimaisesti suurin yksittäinen proteiininlähde, ja naisetkin saivat lihasta lähes yhtä paljon proteiinia kuin maitotuotteista.
Urheilijoille suositellaan proteiinia 1,2-2,0 g/kg päivässä. Proteiinin saanti on hyvä jakaa pitkin päivää. Sopiva kerta-annos proteiinia urheilijalle on tavallisesti 20-40 g välillä.
Metsästäjä-keräilijä-heimojen jäsenten perinteiseen ravintoon kuuluu yleensä länsimaista ruokavaliota enemmän proteiineja etenkin, jos he asuvat pohjoisessa. Proteiinit saattavat muodostaa tällöin jopa 35–40 energiaprosenttia ruokavalion kaloreista loppujen tullessa lähinnä rasvasta.
Tähtitieteellinen vertauskehys
Tähtitieteellinen vertauskehys on tähtitieteellisen vertausjärjestelmän realisaatio.
Proteiini
Tarve ja saanti
Esimerkiksi broilerin ja muiden maaeläinten liha, juusto, kala, pähkinät ja kananmuna ovat hyviä proteiininlähteiä. Soijassa ja muissa palkokasveissa on runsaasti tai runsaahkosti kasviproteiinia, mutta se imeytyy eläinproteiinia huonommin. Myös viljasta valmistetut tuotteet, kuten leipä ja pasta, sisältävät jonkin verran tai runsaahkosti proteiinia. Hedelmien ja vihannesten proteiinipitoisuus on yleensä hyvin pieni.
Tähtitieteellinen vertauskehys
Kansainvälisen tähtitieteellisen vertausjärjestelmän (ICRS) realisaatiot ICRF ja ICRF2 (International Celestial Reference Frame, Kansainvälinen tähtitieteellinen vertauskehys) perustuvat ekstragalaktisten radiolähteiden (kvasaarien) koordinaatteihin. Realisaatioita ylläpidetään VLBI (pitkäkantainterferometria, Very Long Baseline Interferometry) -havaintojen avulla.
Proteiini
Tarve ja saanti
Kypsien elintarvikkeiden proteiinipitoisuuksia (HUOM: kasviproteiinit ovat vaikeammin elimistön hyödynnettävissä):
Puute
Proteiinien liian vähäisestä saannista voi olla vakavia seurauksia. Esimerkiksi kehitysmaissa yleinen kvašiorkor on pienillä lapsilla esiintyvä proteiinin puutteellisesta saannista aiheutuva vakava sairaus. Toinen tunnettu proteiininpuutostauti marasmi johtuu riittämättömästä energian ja proteiinin saannista. Oireina ovat lihasten heikkeneminen, kasvun pysähtyminen sekä kehon kyvyttömyys säilyttää lämpöä.
Eläinperäisen ravinnon liian pieni osuus pieni- ja keskituloisissa maissa aiheuttaa muun muassa pienikasvuisuutta ja kognitiivisen kehityksen häiriöitä. Vuonna 2014 julkaistussa japanilaistutkimuksessa havaittiin, että niukasti proteiinia nauttineiden ikääntyvien miesten kyky toimia älyllisesti, sosiaalisesti sekä arkipäivän askareissa heikkeni 40 prosenttia nopeammin kuin eniten proteiinia nauttivilla. Naisilla ei vastaavia eroja kuitenkaan havaittu.
Tutkija Anthony McMichaelin mukaan köyhien maiden asukkaiden pitäisi voida kasvattaa lihankulutustaan kohti 90 gramman päiväannosta riittävän proteiininsaannin turvaamiseksi.
Liikasaanti
Ihmisen ruokavaliossa ei saa olla liikaa proteiinia, jotta munuaiset kykenevät poistamaan elimistöstä proteiinin sisältämän typen. Runsas proteiininsaanti on haitallista etenkin, jos munuaisten toiminnassa on ongelmia. Vuonna 2021 julkaistun yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan munuaisten vajaatoiminnasta kärsivien kuolleisuus on koholla niiden keskuudessa, jotka nauttivat proteiinia yli 1,4 grammaa/painokilo. Rikkipitoisten metioniini ja kysteiini -aminohappojen liiallinen saanti saattaa lisätä riskiä sairastua sydän- ja verisuonitauteihin. Niitä esiintyy etenkin lihassa ja maitotuotteissa. Runsaimmin proteiinia nauttivilla 40-65-vuotiailla ranskalaisnaisilla esiintyy lisäksi yli kolme kertaa enemmän tulehduksellisia suolistosairauksia.
Liiallinen proteiinien syönti lisää myös janoa ja virtsaneritystä, mikä saattaa rasittaa munuaisia ja suolistoa tai aiheuttaa kehon kuivumista. Lisäksi runsas proteiinien saanti lisää jonkin verran kalsiumin eritystä virtsaan.
Terveillä ravinnon sisältämä proteiini alkaa tuottaa haittoja yleensä vasta, jos sitä nautitaan yli 4 grammaa painokiloa kohti.
Proteiinisynteesin vaiheet
Proteiinisynteesi käynnistyy kun jokin geeni aktivoituu sen säätelyalueeseen kiinnittyneiden proteiinimolekyylien avulla. RNA-polymeraasientsyymi rakentaa lähetti-RNA:n tumassa transkriptiossa (RNA-synteesissä). Eli entsyymit aukaisevat DNA:n kaksoiskierteen ja nukleotidien vetysidokset katkeavat hetkellisesti. Geenin luenta alkaa, kun RNA-polymeraasientsyymi kiinnittyy geenin promoottoriosaan. RNA-polymeraasi etenee emäspariperiaatteen mukaisesti nukleotidi kerrallaan. Lähetti-RNA:n valmistuessa DNA sulkeutuu taas kaksoiskierteeksi. Näin valmistuu esiaste-RNA, jossa ovat mukana myöskin geenin intronialueet.
Silmukoinnissa esiaste-RNA:sta tehdään lähetti-RNA:ta. Intronialueet ”silmukoidaan” pois entsyymeillä ja valmis lähetti-RNA (yleensä 1 000–1 500 nukleotidia) lähetetään tumahuokosten kautta solulimaan.
Solulimassa lähetti-RNA kulkeutuu ribosomin pinnalle ja kulkeutuu sen pinnalla kunnes kohtaa aloituskolmikon, joka on AUG. Lähetin sisältämä ohje tulkitaan 3 emäksen joukkoina emäspariperiaatteen mukaisesti. DNA:ssa on neljä erilaista aminohappoa, joten emäskolmikkoja on mahdollista rakentua 64 erilaista. Aloituskolmikon jälkeen: järjestyksessä jokaista kolmikkoa vastaava siirtäjä-RNA (toisessa päässä vastinemäskolmikko ja toisessa sitä vastaava aminohappo) kiinnittyy kolmikkoon ja alkaa näin rakentamaan aminohappojen järjestystä. Oikea aminohappo kiinnittyy peptidisidoksella aminohappoketjuun. Lähetti-RNA liikkuu ribosomia pitkin kunnes saavuttaa lopetuskolmikon ja irtoaa ribosomista. Aminohappoketju eli polypeptidi on noin 100–1 000 aminohappoa. Lopuksi entsyymit pilkkovat lähetti RNA:n nukleotideiksi ja aminohappoketju saa sen primaari- ,sekundaari- ,tertiaari- ja kvartaarirakenteensa.
Rakenne
Proteiinien rakennetta luokitellaan neljällä tasolla:
Edellä mainittujen rakenteiden lisäksi löyhempänä rakenteena voidaan pitää erilaisia proteiinien muodostamia toiminnallisia komplekseja, kuten DNA:n replikaatiosta vastaava kompleksi. Kompleksin osat ovat erillisiä proteiineja.
Proteiinit ovat niin pieniä, ettei niiden rakennetta voida tutkia tavallisella valomikroskoopilla. Proteiinien tai proteiinikompleksien karkea rakenne voidaan selvittää elektronikryomikroskopialla. Proteiinien atomitason rakenne saadaan selville röntgenkristallografialla tai ydinmagneettisella resonanssispektroskopialla (NMR-spektroskopia). Proteiinien röntgenkristallografista tutkimusta varten proteiini on kiteytettävä, mikä on usein työlästä ja vaikeaa. Kiteytetyn proteiinin muoto voi lisäksi olla erilainen kuin luonnollisessa tilassa. NMR-tekniikassa proteiinit ovat vapaita liikkumaan toisin kuin kiteessä, mutta sillä saadaan selville vain pienten proteiinien tai peptidien rakenne tarkasti. Rakennetta voidaan myös estimoida erilaisten ohjelmien avulla, kun aminohapposekvenssi tunnetaan.
Proteiinien kolmiulotteiset rakenteet tallennetaan Protein Data Bank -tietokantaan.
Denaturaatio
Proteiinit menettävät rakenteensa eli denaturoituvat, jos ne joutuvat niille epäsuotuisiin oloihin, esimerkiksi kuumaan lämpötilaan tai hyvin happamiin tai emäksisiin olosuhteisiin. Myös alkoholit ja suuri suolapitoisuus voivat denaturoida proteiineja. Proteiinien denaturoituessa ne menettävät funktionsa ja toimintakykynsä. Denaturaatio voi olla pysyvää tai väliaikaista. Ihmisen proteiinit voivat denaturoitua, jos elimistön lämpötila nousee yli 42 asteeseen. Denaturaation vastareaktio on renaturaatio, jossa proteiinit saavat takaisin rakenteensa. Yli 42 asteen kuume aiheuttaa ihmiskehon proteiinien denaturoitumista, kuume harvoin kohoaa näin korkeaksi, mutta sellaisessa tapauksessa potilasta täytyy jäähdyttää esimerkiksi asettamalla hänet kylmävetiseen kylpyammeeseen. Aivojen proteiinien denaturoituminen vaikuttaa pysyvästi ihmisen aivotoimintaan.
Denaturaatiota käytetään hyväksi ruoan, muun muassa juustojen, lihan ja kananmunien, valmistuksessa.
Löytö- ja tutkimushistoria
Nykyisin proteiineina tunnettuja aineita tutkivat jo 1700-luvulla muun muassa Beccari, Parmentier, Berthollet ja Antoine Fourcroy. He pitivät nämä aineet muista erottavana tuntomerkkinä erityisesti sitä, että ne koaguloituvat tai saostuvat kuumassa tai happojen vaikutuksesta. Heidän tutkimiaan proteiineja olivat muun muassa munanvalkuainen, veren seerumialbumiini, fibriini ja vehnän gluteeni. thumb|Gerardus Johannes Mulder oli huomattava proteiinien varhainen tutkija. Tarkemmin proteiineja tutki 1800-luvulla hollantilainen kemisti Gerardus Mulder Hän selvitti monien yleisten proteiinien alkuainekoostumuksen ja totesi, että melkein kaikilla proteiineilla oli sama empiirinen kaava, C400H620N100O120P1S1. Tästä hän päätteli, että kaikki proteiinit koostuisivat samanlaisista, hyvin suurista molekyyleistä. Mulder tunnisti myös joukon proteiinien hajotessa syntyviä aineita kuten aminohappo leusiinin, jolle hän esitti lähes oikean molekyylipainon 131 atomimassayksikköä. thumb|[[Jöns Jacob Berzelius nimesi proteiinit vuonna 1838.|vasen]] Nimen proteiini näille aineille antoi Mulderin työtoverina toiminut ruotsalainen kemisti Jöns Jacob Berzelius vuonna 1838. Sana on johdettu kreikan kielen sanasta πρώτειος (proteios), joka merkitsee "ensisijaista", "johtavaa" tai "edellä seisovaa". Aikaisemmin näistä aineista oli käytetty muun muassa nimiä "albumiinit" tai "alnumiiniset materiaalit", saksaksi Eiweisskörper ("munanvalkuaisaineet"), mistä myös suomenkielinen nimitys valkuaisaineet on peräisin.
Varhaiset ravitsemustieteilijät kuten saksalainen Carl von Voit pitivät proteiinia kaikkein tärkeimpänä ravintoaineena ruumiinrakenteen ylläpitämiseksi, sillä yleisesti uskottiin, että "liha tekee lihaa.". Karl Heinrich Ritthausen laajensi tunnettujen proteiinilaatujen joukkoja tunnistaessaan glutamiinihapon. Thomas Burr Osborne laati Connectitutin maatalouden koeasemalla yksityiskohtaisen yhteenvedon kasviproteiineista. Yhdessä Lafayette Mendelin kanssa ja soveltaen Liebigin minimilakia laboratoriorottien ruokintaan hän tunnisti ravitsemuksen kannalta välttämättömät aminohapot. Työtä jatkoi ja sen tuloksia julkaisi William Cumming Rose. Vuonna 1902 Franz Hofmeister ja Hermann Emil Fischer osoittivat tutkimuksillaan, että proteiinit ovat rakenteeltaan aminohapoista koostuvia polypeptideja Proteiinien keskeinen merkitys elävien olentojen entsyymeinä kävi selväksi vasta, kun James B. Sumner vuonna 1926 osoitti, että ureaasi-entsyymi on proteiini.
Useimpia proteiineja on vaikea eristää puhtaina suuria määriä, minkä vuoksi varhaisten biokemistien oli vaikea tutkia niitä. Siksi varhainen tutkimus keskittyikin niihin proteiineihin, joita on muita helpompi eristää puhtaina ja joita on muun muassa veressä, munanvalkuaisessa, erilaisissa toksiineissa ja ruoansulatusentsyymeissä, joita oli saatavissa teurastamoista. Armour Hot Dog Co. eristi 1950-luvulla kilogramman verran puhdasta naudan haimasta saatua ribonukleaasi A:ta ja tarjosi sitä tutkijoille vapaasti saatavaksi. Tämän vuoksi ribonukleaasi A:sta tulikin seuraaviksi vuosikymmeniksi keskeinen biokemiallisten tutkimusten kohde.
Linus Pauling esitti ensimmäisenä, että tavallisten proteiinien sekundaarirakenne perustuu vetysidoksiin, mitä ajatusta William Astbury vuonna 1933 kehitti edelleen. Walter Kauzmannin myöhemmät denaturoitumista koskevat tutkimukset, jotka osittain perustuivat Kaj Linderstrøm-Langin aikaisempiin tutkimuksiin, selvittivät proteiinien laskostumisen ja hydrofobisten vuorovaikutusten välittämät rakenteet.
Ensimmäinen proteiini, jonka aminohappojärjestys selvitettiin, oli insuliini, jonka osalta asian selvitti Frederick Sanger vuonna 1949. Selvittäessään aminohappojen järjestyksen hän osoitti myös lopullisesti, että proteiinimolekyylit ovat aminohappojen lineaarisia polymeerejä, eivät haarautuneita ketjuja, kolloideja tai sykloleja Tästä saavutuksestaan hän sai vuonna 1958 Nobelin kemianpalkinnon.
Ensimmäiset proteiinit, joiden kolmiulotteinen rakenne selvitettiin, olivat hemoglobiini ja myoglobiini, joista edellisen rakenteen selvitti Max Perutz, jälkimmäisen John Kendrew, molemmat vuonna 1958. 2018 loppuun mennessä Protein Data Bankiin on kerätty 136 896 proteiinin atomirakenteet. Viime aikoina atomien sijainteja toistensa suhteen molekyyleissä on tutkittu kryoelektronimikroskopialla, ja pienten proteiinien osalta niitä on voitu myös laskennallisesti ennustaa.
Porthan
Porthan on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Siroukonsieni
Siroukonsieni (Lepiota felina) on ruskea tai musta pikku-ukonsienilaji. Sienen jalka on valkean tummasuomuinen ja siinä on rengas. Heltat ovat valkoiset. Sieni tuoksuu voimakkaan epämiellyttävälle eikä ole ruokasieni. Se kasvaa Suomessa harvinaisena kalkkimailla. Itiöemiä esiintyy yleensä heinäkuulta syyskuun lopulle.
Aiheesta muualla
left|thumb|250px|Siroukonsieni alapuolelta
Veikkausliigan kausi 2018
Veikkausliigan kausi 2018 oli Suomen jalkapallon pääsarjan Veikkausliigan 29. kausi. Kausi alkoi 7. huhtikuuta ja päättyi 27. lokakuuta 2018. Hallitsevana mestarina kauteen lähtenyt HJK voitti toisen peräkkäisen ja kaikkiaan 29:nnen suomenmestaruutensa. Liigasta putosi suoraan PS Kemi ja putoamiskarsinnan jälkeen TPS.
Menestys eurokentillä
Mestarien liiga: Eurooppa-liiga:
Suomen mestarijoukkueessa HJK:ssa pelanneet
HJK:n liigapeleissä pelasivat kauden aikana seuraavat pelaajat (kauden 2018 ottelut/maalit) : Nikolai Alho (27/5), Anthony Annan (27/-), Enoch Banza (5/-), Macauley Chrisantus (9/-), Sebastian Dahlström (32/2), Klauss (33/21), Jordan Domínguez (11/1), Amr Gamal (12/1), Ville Jalasto (15/4), Kalle Katz (1/-), Kevin Kouassivi-Benissan (2/-), Samu Laitinen (1/-), Evans Mensah (20/4), Faith Friday Obilor (29/1), Otto Ollikainen (1/-), Daniel O’Shaughnessy (17/2), Hannu Patronen (20/1), Roni Peiponen (11/1), Akseli Pelvas (7/1), Juha Pirinen (22/1), Riku Riski (22/6), Maksim Rudakov (27/0),  Rafinha (24/1), Mikko Sumusalo (7/-), Markus Uusitalo (6/-), Filip Valenčič (18/5), Eetu Vertainen (19/4), Valtteri Vesiaho (12/-), Santeri Väänänen (1/0), Moshtagh Yaghoubi (22/2).
Putoamiskarsinta
''Yhteistulos 1–1. KPV voitti vierasmaalisäännöllä.''
Memorist
Memorist on televisioyhtiö tvN:n esittämä eteläkorealainen draamasarja. Sen päärooleissa ovat Yoo Seung-ho, Lee Se-young ja Jo Sung-ha.
Veikkausliigan kausi 2018
Maalintekijät
21 maalia
16 maalia
12 maalia
Kymmenen maalia
Yhdeksän maalia
Kahdeksan maalia
Seitsemän maalia
Kuusi maalia
Syöttäjät
Kymmenen maalisyöttöä
Kahdeksan maalisyöttöä
Kuusi maalisyöttöä
Neljä maalisyöttöä
Kauden palkitut
,
Terrestrinen vertauskehys
Terrestrinen vertauskehys on terrestrisen vertausjärjestelmän realisaatio. Realisaation määrittelevät koordinaatiston origo, mittakaava ja orientaatio sekä tarvittaessa niiden lineaarinen aikariippuvuus. Määrittely voidaan tehdä antamalla joukolle kohteita tarkat koordinaatit. Realisaatiot luodaan käyttäen kolmiulotteisia karteesisia koordinaatteja. Vertauskehys on sama, vaikka ne konvertoitaisiinkin esimerkiksi kolmiulotteisiksi ellipsoidisiksi koordinaateiksi. Terrestrinen vertauskehys on käsitteellisesti lähellä geodeettista datumia.
Esimerkkejä terrestrisistä vertauskehyksistä ovat ITRF2014, ETRF2007 ja EUREF-FIN.
Geodesian alalla termi terrestrinen vertauskehys korvaa aiemmin käytetyn koordinaatisto-termin.
Kastanjaukonsieni
Kastanjaukonsieni (Lepiota castanea) on kastajanruskea pikku-ukonsienilaji. Jalka on saman värinen kuin lakki. Sienen malto on valkoista. Kastanjaukonsieni sisältää myrkyllisiä amatoksiineja eikä kelpaa ruokasieneksi. Heltat ovat valkoiset ja vanhemmiten ruskeat. Sieni kasvaa ravinteikkaissa lehdoissa Suomessa harvinaisena.
Ivarsson
Ivarsson on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Osterøy
Osterøy on kunta Vestlandin läänissä Norjassa. Osterøyn kunta muodostettiin osista Bruvikin, Hamren, Hausin ja Hosangerin kuntia 1. tammikuuta 1964. Tammikuussa 2013 tehdyn väestönlaskennan mukaan kunnassa oli 7 674 asukasta.
Maantiede
Osterøyn kunta sijaitsee Osterøyn saarella, joka on yksi pohjoisen Euroopan suurimmista sisävesisaarista, sillä se on joka puolelta mannermaan ympäröimä ja vain yhdestä kapeasta kohdasta yhteydessä vuonojen verkostoon, Sørfjordin ja Osterfjordin risteyskohdassa. Saaren pinta-ala on 329 km², josta 253 km² kuuluu Osterøyn kuntaan, loppu kuuluu viereiseen Vaksdalin kuntaan.
Historia
Osterøyn kunta perustettiin 1. tammikuuta 1964, kun alueita neljästä eri kunnasta yhdistettiin toisiinsa. Samalla nämä neljä aiempaa kuntaa lakkasivat olemasta.Seuraavat alueet liitettiin uuteen Osterøyn kuntaan:
Väestö
Kunnan väkiluku oli vuoden 2018 alussa 8 125. Suurin ulkomaalaissyntyisten ryhmä kunnassa olivat puolalaiset, joita oli 317 henkeä. Muita huomionarvoisia väestöryhmiä olivat liettualaiset (113 henkeä), saksalaiset (42), eritrealaiset (32) ja filippiiniläiset (21).
Uskonto
Vuonna 2017 oli 80,7% väestöstä Norjan kirkon jäseniä. Muihin uskonnollisiin tai katsomuksellisiin yhdyskuntiin kuului 7,4% väestöstä. Norjan kirkolla on paikkakunnalla viisi seurakuntaa (sokn), joilla on kuitenkin yhteinen kirkkoneuvosto, mutta myös erilliset seurakuntaneuvostot. Seurakunnat kuuluvat Bjørgvinin hiippakunnan Arnan ja Åsanen rovastikuntaan. Seurakuntia ovat:
Osterøyn Valestrandissa sijaitsee Norjan luterilaisen lähetysliiton kristillinen yläkoulu Danielsen Ungdomsskole Osterøy, joka on perustettu vuonna 2011. Samassa yhteydessä toimii myös rukoushuone.
Taajamat
Osterøyssä oli Norjan tilastokeskuksen mukaan kuusi taajamaa 1. tammikuuta 2016:
Hallinto
Osterøyn kunnanvaltuustossa on 27 jäsentä. Vuosina 2015-2019 sen kokoonpano on seuraavanlainen: Työväenpuolue 8 paikkaa, Edistyspuolue 6 paikkaa, Kristillinen kansanpuolue 4 paikkaa, Konservatiivipuolue 3 paikkaa, Ympäristöpuolue Vihreät 2 paikkaa, Keskustapuolue 2 paikkaa, Liberaalipuolue 1 paikka sekä yksi puolueisiin kuulumaton. Puheenjohtajana toimii kunnanjohtaja Jarle Skeidsvoll, joka on Kristillisen kansanpuolueen jäsen. Varapuheenjohtaja Alf Terje Mortensen kuuluu Edistyspuolueeseen.
Shogun Kunitoki
Toinen levy Vinonaamakasio julkaistiin vuonna 2009. Se jatkaa ensimmäisen levyn tyyliä, joskin hieman laajemmalla äänien ja rytmien kirjolla.
Shogun Kunitoki on konsertoinut Suomen ulkopuolella Ruotsissa, Virossa, Venäjällä, Belgiassa, Hollannissa ja Kiinassa. Yhtye ei ole erityisen tunnettu, mutta on valloittanut itselleen pienen, mutta hartaan fanijoukon. Merkittävä osa levyistä myydään ulkomaille.
Vaasan opiskelija-asuntosäätiö
Vaasan opiskelija-asuntosäätiö (VOAS, ) on vuonna 1972 perustettu säätiö, joka vuokraa asuntoja Vaasan alueen tutkinto-opiskelijoille.
VOAS:lla on asuntopaikkoja noin 2 500, joista suurin osa sijaitsee Vaasan keskustan ja Palosaaren alueella. Opiskelija-asuntosäätiö vuokraa yksiöitä sekä solu- ja perheasuntoja. Säätiöllä on toimitilat Vaasan keskustassa osoitteessa Hartmaninkuja 4.
Säätiön toimitusjohtaja on Marko Ylimäki, ja hallituksen puheenjohtaja Jaber McBreen.
Asuntopula säätiön perustamisen takana
1960-luvulla korkeakoululaitokset laajentuivat, ja tämän myötä asuntolakysymykset nousivat osaksi opiskelijatoimintaa. Suomen ylioppilaskuntien liitto selvitti Aravan rahoittamana suomalaista ja kansainvälistä opiskelija-asumista. Selvitys osaltaan johti opiskelijoiden kampusvastaisuuteen, minkä myötä varsinaista kampukselle keskitettyä asumista ei Suomen mittakaavassa juurikaan syntynyt.
Vaasan kohdalla asuntoloiden rakentaminen oli alusta asti mukana keskusteluissa, kun Vaasan kauppakorkeakoulun perustaminen ajoittuikin juuri opiskelija-asuntorakentamisen kulta-aikaan. SYL oli omalta osaltaan aktiivinen Vaasan asuntorakentamisen keskusteluissa jo ennen ylioppilaskunnan perustamista. SYL:n keskusteli asista Vaasan kauppakorkeakoulun säätiön puheenjohtajan, Hannu Ulkuniemen kanssa kertomalla muun muassa opiskelijoiden kritiikistä kampusalueita kohtaan. Osaltaan tämä johtikin seuraavaan näkemykseen, jonka mukaan opiskelija-asunnot voitaisiin rakentaa eri puolille kaupunkia osaksi erillisinä rakennuksina tai asuntotalojen yhteyteen. Kaupunkirakentamista puolsi osakseen se, että liikunta- ja kulttuuripalvelut olisivat valmiiksi opiskelijoiden käytössä eikä niitä tarvitsisi rakentaa erikseen.
Säätiö pystyyn oppilaskuntien yhteistyöllä
Vuonna 1969 SYL:n liittokokous päätti linjavalintana keskittää opiskelija-asumisen paikallisille opiskelija-asuntoyhteisöille solidaarista asuntopolitiikkaa noudattaen. Vaasassa perustettiin asuntorakentamisen säätiötä varten neuvottelukunta oppilaskuntien kesken, ja aloite tähän tuli ylioppilaskunnalta. Oppilaskuntien väliseen yhteistyöhön oli kiinnitetty muutoinkin huomiota kauppakorkeakoulun ensimmäisestä toimintavuodesta alkaen, sillä jäsenmäärät oppilaitoksessa olivat tuolloin vielä hyvin pienet. Säätiötoiminnan alussa suomen- ja ruotsinkieliset teknilliset oppilaitokset, kauppaopiston kiltakunta, ruotsinkielinen terveydenhoito-oppilaitos ja ylioppilaskunta perustivat VOY-nimisen yhteistyöelimen, jonka tehtävänä oli koota järjestöjen yhteiset intressit.
Nykypäivä
Vaasan opiskelija-asuntosäätiö tarjoaa vuonna 2022 kodin noin 2 500 vaasalaiselle opiskelijalle. VOAS vuokraa asunnon myös monille kansainvälisille vaihto- ja tutkinto-opiskelijoille. 50-vuotias säätiö tarjoaa luotettavaa, edullista ja yhteisöllistä asumista. Valtaosa säätiön asunnoista sijaitsee Palosaaren opiskelija-asuntoalueella ja Vöyrinkaupungin Olympia-korttelissa. Opiskelija-asuntosäätiöllä on vuokralla myös vanhoja, 1800-luvulla rakennettuja puu- ja kivitaloja Vaasan ydinkeskustan ja Palosaaren alueella. Asukkailla on mahdollista vaikuttaa asuinympäristöönsä asukastoimikunnassa, ja asukkaita palvellaan myös Vaasan yliopiston Campus VOAS -toimistolla.
Sami Rinne (keraamikko)
Sami Rinne (s. 18. huhtikuuta 1971 Kirkkonummi) on suomalainen keraamikko ja muotoilija.
Rinne valmistaa kaikki keramiikkatuotteensa itse käsityönä Helsingissä Runeberginkadulla sijaitsevassa keramiikkastudiossaan. Hän suunnittelee, työstää ja polttaa savesta kestäviä keramiikka-astioita itsekehittämillään resepteillä. Rinne on kehittänyt reseptejä muun muassa posliinin ja lasitteen sekä muottien tekemiseen. Tuotteiden designissa yhdistyvät arki ja fantasia sekä rakkaus luontoon. Tunnettuja käyttökeramikan tuotteita ovat mm. Enkeli-, Lepakko-,Kallo-, Sudenkorento-, Perhonen-, Viulu-, Mustikka-, Tyrni-, Variksenmarja-, Puolukka-, Poro-, Pupu-, Koivu- ja Kala-astiat sekä Kulmikas- ja Elämänpuu-astiastot.
Rinteen keramiikka-astioita ja sisustuskeramiikkaa on ollut esillä useissa näyttelyissä ja messuilla sekä Suomessa että ulkomailla. Tuotteita on nähtävillä myös Arabian museossa, Design Forum Finlandissa, Suomen käsityön museossa, Varkauden taidemuseossa ja Kuopion kulttuurihistoriallisessa museossa.
Opiskelu
Rinne opiskeli Tervolan käsi- ja taideteollisuusoppilaitoksessa vuosina 1992-1994. Hän valmistui keramiikan artenomiksi vuonna 1988 Kuopion käsi- ja taideteollisuusakatemiasta Pohjois-Savon ammattikorkeakoulusta, jossa hän suoritti myös Artenomi Innovation Design (ADI) -erikoistumisopinnot vuosina 2000-2001.
Rinne valmistui Jyväskylän ammattikorkeakoulun ammatillisesta opettajakorkeakoulusta vuonna 2004. Vuodesta 2003 lähtien hän on toiminut Pohjois-Karjalan Ammattiopiston keramiikkakisällien arviointikokeiden arvioijana. Starttiyrittäjäkurssin Rinne suoritti vuonna 1998, ja oman toiminimen hän perusti vuonna 1999.
Barnum’s American Museum
Barnum’s American Museum oli museo, joka sijaitsi New York Cityssä Yhdysvalloissa Broadwayn ja Ann Streetin kulmassa vuosina 1841–1865. Museon omisti kuuluisa showmies P. T. Barnum, joka oli ostanut sen John Scudderilta vuonna 1841. Museo tarjosi erikoisia nähtävyyksiä sen ajan ihmisille, kunnes rakennus tuhoutui tulipalossa vuonna 1865.
Tommy Suoraniemi
Tommy Roger Suoraniemi (s. 28. helmikuuta 1969 Tensta) on ruotsalainen käsipalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.