cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sanna-Kaisa Tanskanen
Sanna-Kaisa Tanskanen (s. 10. tammikuuta 1965 Tampere) on suomalainen kielentutkija. Tutkimustyössään hän on paneutunut erityisesti englanninkieliseen suulliseen, kirjoitettuun ja digitaaliseen diskurssiin ja vuorovaikutukseen. Hän on toiminut Helsingin yliopiston englannin kielen professorina vuodesta 2015.
Tanskanen valmistui ylioppilaaksi Tampereen lyseon lukiosta (Rellu) vuonna 1984. Hän opiskeli Turun yliopistossa, ja valmistui sieltä filosofian maisteriksi 1990, lisensiaatiksi 1995 ja tohtoriksi 2000. Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2000) oli otsikoitu Collaborating towards coherence : lexical cohesion across spoken and written discourse in English. Hän on ollut Turun yliopiston englannin kielen diskurssintutkimuksen dosentti vuodesta 2005.
Tanskanen työskenteli Turun yliopiston englantilaisen filologian oppiaineessa assistenttina, tohtoriassistenttina ja yliopistonlehtorina vuosina 1990–2009. Hän on ollut Suomen Akatemian tutkija 1992–1995 ja 1996–1999 sekä tutkijatohtori 2004–2007. Hänen tutkijavierailunsa ovat suuntautuneet Liverpoolin yliopistoon (1997), Kalifornian yliopistoon (UCLA Los Angeles; 2001–2002) ja Cambridgen yliopistoon (2005–2006).
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Tanskanen on ollut vuodesta 2017.
Teoksia
(osa)
Terentius Varro
Marcus Terentius Varro tai Varro Reatinus (116–27 eaa.) oli roomalainen kirjailija. Häntä pidetään Rooman tuotteliaimpana oppineena kirjailijana. Hänen tiedetään kirjoittaneen 74 teosta, joista 55:n nimet tunnetaan. Kaikkiaan teoksia lienee ollut 600 ”kirjaa” eli papyrusrullaa. Hän kirjoitti teoksia muun muassa maanviljelyksestä ja latinan kielestä. Hänen kirjoittamansa 21 komediaa ovat säilyneet miltei kokonaisina. Muut hänen kirjoittamansa teokset ovat kadonneet.
Varro oli kotoisin sabiinilaisalueelta. Hänen opettajiaan olivat Aelius Stilo ja Antiokhos Askalonilainen. Vuonna 68 hän toimi preettorina ja osallistui Pompeiuksen sotaan merirosvoja vastaan. Sen perusteella hän kirjoitti teoksen merenkulusta ja meteorologiasta. Yksi Varron huomattavista teoksista oli Disciplinae, jossa hän määritteli roomalaisen tieteen seitsemän aluetta: (humanistiset) grammatiikan, retoriikan ja dialektiikan sekä (matemaattiset) geometrian, aritmetiikan, astronomian ja musiikin.
Varro historioitsijana
Varrolta on peräisin käsitys, että Rooma olisi perustettu vuonna 753 eaa. Tähän hän pääsi laskemalla yhteen epävarmojen lähteiden tiedot Rooman kuninkaiden lukumäärästä ja hallitusaikojen pituudesta. Varro esitti laskelmansa teoksissa De vita populi Romani ja De gente populi Romani. Rooman todellista perustamisvuotta ei voi esittää, koska kyse on vähittäisestä kehittymisestä.
Varro kielitieteilijänä
Varroa pidetään ensimmäisenä merkittävänä tai ainakin ensimmäisenä jälkipolville tunnettuna roomalaisena kielitieteilijänä (tai ajan sanastoa käyttäen grammaatikkona). Hänen laajan, 25-osaisen teoksensa De lingua Latina osista on nykypäiviin säilynyt vain kuusi, mikä vaikeuttaa hänen kokonaisarviointiaan, mutta kielentutkijana häntä pidetään yleisesti innovatiivisena, koska toisin kuin muut roomalaiset kielitieteilijät, hän käsitteli kreikkalaisia edeltäjiään vertaisinaan ja uudisti rohkeasti aikansa kieliopin kuvausta.
Etymologia
Etymologiassaan Varro noudatti Platonin tunnetuksi tekemää tapaa epäjärjestelmällisesti arvailla sanojen alkuperää ja tehdä siitä nykysilmin perusteettomia oletuksia. Etymologiassa oli hänen mukaansa kyse siitä, miten sanoja menneisyydessä on luotu tai nykyisyydessä luodaan, toisin sanoen sanojen määräämisestä (latinaksi impositiō) asioiden ylle.
Osan sanoista Varrokin oletti alkuperäisiksi (primitiiveiksi), esimerkiksi homo ’ihminen’. Näiden muodostamista hän ei katsonut voitavan selittää. Suuressa osassa sanastoa hän kuitenkin katsoi, että declinātiōn (lähinnä ’taivutus’) prosessilla primitiiveistä saattoi luoda uusia sanoja. Sanojen hän katsoi ajan myötä voivan muuttua niin muodoltaan (”kirjaimiltaan”) kuin merkitykseltäänkin, kuten nykyään todeksi tiedetään. Myös osassa näiden muutosten kuvauksia Varron katsotaan osuneen oikeaan (esim. duellum > bellum ’sota’ tai hostis ’muukalainen’ > ’vihollinen’).
Jos latinan sanalle löytyi kreikkalainen vastine, Varro yleensä muitta mutkitta oletti sen lainatuksi kreikasta. Hän ei myöskään tee nykyaikaiselle kielitieteelle keskeistä eroa synkronisen (kielen tietynhetkistä tilaa koskevan) ja diakronisen (kielen historiallista muutosta koskevan) näkökulman välille, joten sanojen taivutus ja uusien sanojen produktiivinen johtaminen ovat hänelle samanlaisia ”muunnoksia” sanaan kuin uusien sanojen synty oletettujen typistymien perusteella (esim. cor ūrere ’sydämen polte’ > cūra ’huolenpito’; nykykäsityksen mukaan tällaiset selitykset ovat perusteettomia).
Morfologia
Yleisesti ottaen Varron synkronista deskriptiivistä morfologian kuvausta pidetään huomattavasti tarkkanäköisempänä kuin hänen kreikkalaisia esikuvia noudattanutta etymologiointiaan. Siinä hän osoitti innovatiivisuutta, jota hänen omana aikanaan ei täysin osattu arvostaa. Nähtävästi ensimmäisenä kielitieteilijänä Varro kuvasi nominien sijaparadigmoja yhä käytetyssä taulukkomuodossa, jota hän vielä havainnollisti aritmeettisen analogian avulla: Sananmuodot suhtautuvat toisiinsa kuten luvut: Eli esimerkiksi albus : alba kuten 1 : 10 ja albus : albo kuten 1 : 2.
Toisin kuin myöhemmätkään roomalaiset kielitieteilijät kuten keskiajalle asti vaikuttanut Priscianus, Varro erotti morfologiassa toisistaan sanan taivutuksen (dēclinātiō nātūrālis, ”luonnollinen taivutus”) ja johtamisen (dēclinātiō voluntāria, ”omaehtoinen taivutus”). Lisäksi hän totesi taivutuksen (ja johtamisen: dēclinātiō) olevan luonnostaan analogian eli sääntöjen valtakuntaa, koska sitä hallitsee vahva säännönmukaisuus, jonka avulla mistä tahansa sanasta voi tuottaa minkä tahansa muodon tietämällä vain sen perusmuodon ja paradigman. Sen sijaan uusien sanojen synnyn eli nimenannon (impositiō) voi katsoa olevan anomalian eli arbitraarisuuden tai satunnaisuuden valtakuntaa.
Myös sanaluokkajaossa Varro osoitti oivaltavuutta kreikkalaisten lähteiden hyödyntämisessä. Näiden tapaan hän tunnisti sanojen keskeiseksi jaoksi sen, miten sana taipuu, mutta tästä hän jatkoi nelijakoon: vain sijassa taipuvat sanat (nominit), vain aikamuodossa taipuvat sanat (verbi), kummassakin taipuvat sanat (partisiipit) ja ei kummassakaan taipuvat sanat (adverbi).
Helsinki-talo
Helsinki-talo on puurakenteinen pientalomalli, joka on suunniteltu erityisesti pienille tonteille. Se kuuluu tyyppitalomallistoon, jonka arkkitehdit Juha Salmenperä, Jari Frondelius ja Jaakko Keppo ovat suunnitelleet Helsingin kaupungille.
Talon piirustukset ovat pakettina vapaasti käytettävissä ja sisätilojen puolesta sovellettavissa, ja paketin käyttö tuo Helsingissä alennuksen rakennuslupamaksuihin. Myös useat talotehtaat ovat sitoutuneet paketin käyttöön.
Suunnittelijat Salmenperä, Frondelius ja Keppo saivat tammikuussa 2012 työstään Rakentamisen ruusun kunniamaininnan.
Vuoden 2022 loppuun mennessä useita Helsinki-taloja on toteutettu ainakin seuraaville kaduille:
Matic Šušteršič
Matic Šušteršič (27. helmikuuta 1980 Ljubljana – 5. kesäkuuta 2005 Ljubljana) oli slovenialainen pikajuoksija.
Hän osallistui olympialaisiin vuonna 2000 4 × 100 metrin viestijuoksussa.
Hän kuoli auto-onnettomuudessa vuonna 2005. Samassa onnettomuudessa kuolivat myös Patrik Cvetan ja Nejc Lipnik.
Ranskan aluevaalit
Viimeisimmät vaalit käydään 20. ja 27. kesäkuuta 2021 ja seuraavien pitäisi olla vuorossa vuonna 2027.
Vaalitapa
Vaalitapa Ranskan aluevaaleissa perustui vuonna 2004 vaalilain muutokseen, joka tuli voimaan 11. huhtikuuta 2003. Lain mukaan vaalit ovat suhteelliset, kahden kierroksen vaalit, joissa kuitenkin noudatetaan osittain ja erityisesti myös enemmistövaalia.
Vaalitavassa tuli vuonna 2004 oleellisenä muutoksena se, että vaalien järjestämisestä ei vuoden 1998 tapaa vastaa enää departementit vaan alue. Kuitenkin listoissa sallitaan vielä jako departementteihin, jotta äänestäjät voivat helpommin tunnistaa omat ehdokkaansa.
Vaalien keskeisiä periaatteita ovat: 300px|right|thumb|Poliittiset muutokset enemmistön suhteen Ranskan aluevaaleissa vuosina 1986, 1992, 1998 ja 2004. Punainen; PS,PCF ja eri vasemmistopuolueet, sininen: RPR = Gaullistit, vaalensininen; UMP/UDF _ Keskusta, vihreä: Vihreät ja GE, kirkas sininen: pienet oikeistopuolueet
Lain mukaan jokaisessa vaaliliitossa tulee olla yhtä monta nais- ja miesehdokasta.
Valitsijakunta
Aluevaalien äänioikeus on kaikilla kansallisiin vaaleihin oikeutetuilla, eli kaikilla niilla henkilöillä, jotka:
Ehdokkaat
Vaaleissa voivat ehdokkaina olla henkilöt, jotka:
Vaalilain 10. artikla mahdollistaa ehdokkuuden vain yhdellä ainoalla vaalilistalla.
Kolmas sektori
Kolmas sektori on yksityisen sektorin, julkisen sektorin ja perheiden väliin jäävä yhteiskunnallinen sektori, jonka tunnuspiirteitä ovat voittoa tavoittelematon talous ja organisaatioiden tai ryhmien sosiaaliset tavoitteet. Kolmannen sektorin toimijoita ovat muun muassa yhdistykset, osuuskunnat ja säätiöt.
Chatzí
Chatzí on vuori Píndos-vuoristossa Thessaliassa keskisessä Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Kolmas sektori
Kolmannen sektorin talous eroaa yksityisestä (yritys)taloudesta siinä, että toimijat eivät tavoittele voittoa. Jos vuotuista voittoa tulee, se sijoitetaan takaisin toimintaan. Verotuskohtelu on myös erilainen kuin yksityisillä yrityksillä.
Kolmannen sektorin organisaatioiden perustana ovat yhteiskunnallinen tai eettinen tavoite ja demokraattisuus (jäsen/ääni-periaate, ei omistajuuteen perustuva äänivalta). Organisaation tavoitteet lausutaan sen säännöissä.
Suomessa
Suomessa kolmannen sektorin pääasiallisia toimijoita ovat yhdistykset. Suomalaisista osuuskunnista suuri osa on siirtynyt pääpiirteiltään yksityiselle sektorille.
Pallaksen talo
Pallaksen talo on Oulussa Oulun keskusaukion länsilaidalla sijaitseva liike- ja asuinkerrostalo. Talo on osa ns. Pallas-korttelia.
Kiinteistö Oy Kirkkokatu 8 on tunnettu aikaisemmin Pallas-talona, jonka rakentamisesta vastasi Oulun Rakennusmestariyhdistys. Valter Thoménin suunnittelema talo on valmistunut omalle tontille vuonna 1907 ja on yksi Oulun vanhimmista kiinteistöistä. Nimi yhtiölle on annettu Ateenan kaupunkien suojelusjumalattaren Pallas Athenen mukaan.
Rakennukseen on ajan saatossa tehty muutoksia. Kattomuoto on nykyään yksinkertaisempi kuin valmistuessaan, jolloin Kirkkokadun ja Pakkahuoneenkadun kulmassa oli matala torni. Samassa kulmassa oli myös kulmaovi, ja parveke Kirkkokadun puoleisella seinällä. Alimman kerroksen näyteikkunoiden muoto ja ovien sijoittelu on myös muuttunut huomattavasti ajan saatossa.
alt=Mustavalkoinen kuva rakennuksesta vuodelta 1907|pienoiskuva|Kuvassa vuodelta 1907 on nähtävissä talosta sittemmin poistettu kulmaovi ja katon erilainen muoto
Virtua Racing
Virtua Racing oli Segan julkaisema Formula 1 -aiheinen ajopeli. Pelin kehitti Yu Suzukin alaisuudessa ollut AM2-pelinkehitysstudio. Se oli ensimmäisiä autopelejä, jotka käyttivät kokonaan polygoneista koostuvia kilpa-autoja ja ympäristöjä. Kolikkopelin tekniikka pohjautui Sega Model 1 -alustalle. Peli käännettiin vuonna 1994 myös Sega Mega Drivelle, käyttäen hyväksi Segan erikoisvalmisteista piiriä Sega Virtua Processoria.
Pelaaminen
Pelissä oli kolme kenttää, jotka jaoteltiin vaikeusasteen mukaan. Aloitustason kenttänä oli Big Forest, keskivaikea oli Bay Bridge ja ammattilaistasoa edusti Acropolis. Jokaisella kentällä oli oma erityispiirteensä, kuten Big Forestin huvipuisto, Bay Bridgen silta ja Acropoliksen tiukka neulansilmämutka.
Severiina
Severiina on Suomessa käytetty naisen etunimi. Se on miehennimen Severi feminiininen vastine. Lähtömuotona on latinalainen nimi Severus, joka merkitsee ’vakaata’ ja ’ankaraa’.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Severiina-nimisiä henkilöitä on syyskuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 550.
Severiinalla ei ole nimipäivää almanakassa.
Korkalovaaran lukio
Korkalovaaran lukio on Rovaniemellä, Lapinkävijäntien entisellä postiautovarikolla sijaitseva lukio. Syksyllä 2006 Korkalovaaran lukio yhdistyi hallinnollisesti Lyseonpuiston lukion erilliseksi toimipisteeksi.
Korkalovaaran lukiossa saattoi suorittaa normaalin ylioppilastutkinnon lisäksi tietotekniikkapainotteisen tai luonnontiedelinjan. Lukiosta kirjoitti vuonna 1978 ylioppilaaksi kirjailija Jari Tervo.
Aikautus
Aikautuksella on sotilaallisessa mielessä kaksi eri merkitystä. Se tarkoittaa yhtäältä aikasytyttimellä varustetun ampumatarvikkeen, kuten tykinkranaatin, lentoajan mukaan määritettyä lukemaa, joka määrää aikasytyttimen toimintahetken. Toisaalta aikautus on myös aikasytyttimiä käyttäen tapahtuvassa ammunnassa edellytetty ampuma-arvo, jonka perusteella aikasytyttimet asetetaan toimimaan käsketyllä etäisyydellä.
Silverchair
thumb|Silverchair Silverchair oli australialainen vuosina 1992-2011 toiminut grungea ja vaihtoehtorockia soittava yhtye. Se oli AC/DC:n ohella yksi tunnetuimmista australialaisista raskaan rockin yhtyeistä. Yhtye on Suomessa melko tuntematon, mutta on muun muassa kotimaassaan julkaissut lukuisia hittejä ja tunnetaan hyvin Yhdysvalloissakin. Silverchair on myynyt yli 10 miljoonaa levyä maailmanlaajuisesti.
Olli Sarantola
Sarantolan vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Vilho Johannes Sarantola, aiemmin Grönroos, ja Lyyli Augusta Gustafsson, puoliso vuodesta 1949 talousopettaja Aino Elina Jalkanen. Sarantola tuli ylioppilaaksi Helsingin Koelyseosta 1941 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1948. Hän oli yliopiston metsänarvioimistieteiden vt. assistentti 1948, Metsähallituksen Rautavaaran hoitoalueen metsänhoitajaharjoittelija 1948, A. Ahlström Oy:n metsänhoitajaharjoittelija Joensuussa 1948–1949, Metsätaloudellisen aikakauslehden toimittaja 1949, Metsähallituksen Rautavaaran hoitoalueen ylimääräinen metsänhoitaja 1949–1950, Oulu Oy:n metsänhoitaja 1950–1958, metsäpäällikkö 1958–1967 ja johtokunnan varajäsen 1969–1986 sekä Kajaani Oy:n metsäpäällikkö 1967–1987 ja hallintoneuvoston jäsen 1988. Sarantola oli myös Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuuston jäsen 1973–1976 ja hänellä oli useita oman alansa asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1975. Jatkosotaan Sarantola osallistui hävittäjälentäjänä.
Karjalan tasavallan lippu
250px|thumb|Karjalan tasavallan lippu Karjalan tasavallan lippu on Venäjään kuuluvan Karjalan tasavallan virallinen lippu. Se otettiin käyttöön 16. helmikuuta 1993 pidetyssä Karjalan tasavallan korkeimman neuvoston istunnossa hyväksymällä perustuslain 158. pykälä. Nykyisessä perustuslaissa valtiolippua käsittelee 12. pykälä. Lipun on suunnitellut Aleksandr Kinner.
Karjalan tasavallan
Karjalan tasavallan valtiolippu koostuu kolmesta vaakasuorasta kentästä, jotka ovat ylhäältä alas lueteltuna punainen, sininen ja vihreä. Vihreä kuvaa toivetta ja onnenuskoa. Sininen kuvaa suuruutta ja kauneutta. Punainen puolestaan kuvaa kansan voimaa ja rohkeutta. Se on myös perinteinen karjalaisen kirjonnan väri. Lipun leveyden suhde pituuteen on 2:3.
Uhtuan tasavallan
Uhtuan tasavallan lipun värien merkitykset: vihreä kuvaa tasavallan metsää ja luontoa, punainen kuvaa isänmaan puolesta vuodatettua verta sekä iloa ja tulta ja musta kuvaa kotimaata ja surua.
Historia
250px|thumb|right|Uhtuan tasavallan lippu eli itäkarjalaisten lippu 1920–1922 ja 1941–1944 250px|thumb|right|Karjalais-Suomalaisen SNT:n lippu 1953–1956 250px|thumb|right|Karjalan ASNT:n lippu
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyi Karjalan tasavallassa erimielisyyttä siitä, että pitäisikö säilyttää Karjalan autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan lippu vai pitäisikö palauttaa Uhtuan tasavallan eli itäkarjalaisten lippu. Itäkarjalaisten lipussa on vihreällä pohjalla musta risti, jota ympäröi punainen viiva. Lippu toimii myös nykyisin karjalankielisen väestön tunnuslippuna. Karjalan ASNT:n lippu puolestaan on muuten punainen, paitsi että siinä on tangon vieressä koko lipun levyinen sininen viiva.
Näiden ehdotusten välillä tehtiin sovitteluratkaisu, valitsemalla nykyinen lippu, joka perustui Karjalais-suomalaisen neuvostotasavallan lippuun, joka on muuten samanlainen kuin nykyinen valtiolippu, paitsi että sininen keskikenttä on vain 1/6 osa lipun leveydestä ja vihreä alaosa vain 1/5 osa lipun leveydestä.
Karjalan tasavallalla ja sen edeltäjillä on ollut kaikkiaan yhdeksän lippua. Näistä kaksi ensimmäistä olivat käytössä heimosotien aikana, siinä osassa Karjalaa, joka pyrki liittymään Suomeen. Itäkarjalaisten lippua käytettiin myös jatkosodan aikana Suomen lipun rinnalla Suomen miehittämässä osassa Itä-Karjalaa. Neuvostoliiton aikana oli käytössä neljä erilaista Karjalan ASNT:n lippua ja kaksi erilaista Karjalais-suomalaisen SNT:n lippua. Ja nykyinen lippu on siis yhdeksäs.
Aniitti
Aniitti on jauhemainen räjähdysaine. Aniitti sisältää muun muassa ammoniumnitraattia, trotyylia ja alumiinia. Aniittia käytetään lähinnä pengerlouhinnassa sekä kuivissa että kosteissa olosuhteissa, tunnelilouhinnassa, louhinnassa asuttujen alueiden läheisyydessä sekä raivausräjäytyksissä. Aniitti ei juurikaan kestä veden vaikutusta, mutta sen pakkaskestävyys on hyvä. Aniittia on saatavissa sekä paperi- että muovipatruunoihin pakattuna (paperipatruunat halkaisija 28–40 mm, muovipatruunat 50–70 mm).
Räjähteiden hankintaan vaaditaan räjäyttäjän, panostajan tai ylipanostajan pätevyyskirja.
Suomessa räjähdysaineita valmistava Forcit lopetti aniitin valmistuksen vuonna 2012 laskeneen kysynnän ja raaka-aineiden heikentyneen saatavuuden ja korkean hinnan vuoksi. Tuotetta saa nykyisin enää Pyylahti Oy:ltä.
Pesäpallon SM-sarja 1940
Vuoden 1940 Pesäpallon Suursarja oli 19. SM-sarjakausi. Enson Kisailijat ja Viipurin Kisa-Veikot joutuivat luopumaan sarjasta kotikenttiensä jäätyä miehitetylle alueelle. Myös Tampereen Poliisi-Urheilijat jäivät pois sarjasta kärsittyään Talvisodassa sen verran kovia menetyksiä, etteivät katsoneet osanottoa mahdolliseksi. Esimerkiksi joukkueen 8-kertainen Itä-Länsi-pelaaja (ainoa laatuaan) Jaakko Aalto oli kaatunut taisteluissa.
Joukkueet yhdistettiin yhteen lohkoon ja sarja pelattiin yksinkertaisena. Kuusankosken Veto voitti kolmannen mestaruutensa.
Lisämielenkiintoa otteluihin toi Veikkaus, jonka kupongeilla pesäpallo-otteluita nähtiin säännöllisesti jalkapallon ohessa.
Naisten SM
Ottelut
Haukat: Liisa Tiusanen, Helmi Nätkin, Henni Lappalainen, Greta Westerling, Helga Pyykölä, Irma Riihimäki Senni Haukiala, Ann-Mari Sundström, Märtha Westerling, Irma Heiskari. Joissakin lähteissä myös: Irma Virtanen, Henny Sund, Helga Vento, Armi Heimo, Ilmi Salminen,
Punapyrstöpallokala
Koko ja ulkonäkö
Punapyrstöpallokala jää alle neljä ja puoli senttiä pitkäksi. Sen vartalo on väriltään samean ruskean-siniharmaa, mutta pyrstö ja silmät ovat tomaatinpunaiset. Koiras on tasaisemman värinen kuin naaras. Harjapallokala (Carinotetraodon lorteti) ja muut punasilmäiset pallokalalajit ovat varsin saman näköisiä.
Alkuperä
Punapyrstöpallokaloja on tavattu luonnossa Sumatralla ja Länsi-Kalimantanin provinssissa Indonesiassa.
Käyttäytyminen
Punapyrstöpallokalat ovat yleensä ujoja ja rauhallisia kaloja, joita on pidetty seura-akvaarioissa nopealiikkeisten lajien kuten tetrojen kanssa. Silti jotkut yksilöt voivat näykkiä muiden kalojen eviä. Aggressiivisuus on yleisintä uudessa ympäristössä kahden ensimmäisen viikon aikana.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut Hal Hartleyn ohjaama, tuottama ja käsikirjoittama yhdysvaltalais-brittiläis-ranskalainen neo-noir-tyylinen jännityskomediaelokuva, jonka pääosissa ovat Isabelle Huppert, Martin Donovan ja Elina Löwensohn. Hal Hartleyn ohella Ted Hope oli myös tuottamassa elokuvaa.
Sini-Maaria Simonen
Sini-Maaria Simonen (s. 22. tammikuuta 1986 Helsinki) on suomalainen viulutaiteilija.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora
Elokuvan alkuperäinen nimi Amateur on myös kirjainlyhenne sanoista accountancy (laskentatoimi), murder (murha), amnesia (amnesia), torture (kidutus), ecstasy (hurmostila), understanding (ymmärrys) ja redemption (lunastus), joita elokuva sisältää.
Punapyrstöpallokala
Ravinto
Punapyrstöpallokala syö elävää ja pakastettua lihapitoista ruokaa, esimerkiksi surviaisentoukkia.
Sini-Maaria Simonen
Sini Simonen kuuluu sukupolvensa menestyneimpiin suomalaisiin viulisteihin. Hän on lontoolaisen Castalian String Quartet -jousikvartetin ensiviulisti, tanskalaisen Esbjerg Ensemble -kamariyhtyeen viulisti sekä sveitsiläisen Calvino -pianotrion viulisti.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora
Juoni
Entinen nunna Isabelle (Isabelle Huppert) istuu kahvilassa, kun sisään astuu Thomas Ludens (Martin Donovan), joka on menettänyt muistinsa. Hänen vaimonsa Sofia (Elina Löwensohn) oli työntänyt hänet ikkunasta ulos uskoen hänen kuolleen. Thomasilla on salaista tietoa sisältäviä levykkeitä, ja tästä tietämättömänä Isabelle vie Thomasin kotiinsa. Pian he huomaavat Thomasilla olevan vihamiehiä, jotka haluavat hänet hengiltä.
Sini-Maaria Simonen
Simonen on konsertoinut solistina ja kamarimuusikkona maailmanlaajuisesti. Hän on esiintynyt useimpien suomalaisten ja lukuisien keskieurooppalaisten sinfoniaorkesterien solistina.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora
Tuotanto
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora -elokuvan kuvaukset alkoivat 28. heinäkuuta 1993 ja päättyivät 8. syyskuuta 1993. Elokuva kuvattiin New Yorkissa 2,3 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan tuotantoyhtiöinä olivat American Playhouse, Channel Four Films, La Sept Cinéma, True Fiction Pictures, UGC ja Zenith Entertainment.
Sini-Maaria Simonen
Vuonna 2005 Simonen eteni ainoana suomalaisena Jean Sibelius -viulukilpailun finaaliin. Vuonna 2008 hän voitti toisen palkinnon Carl Flesch -viulukilpailussa Unkarissa sekä ensimmäisen palkinnon Cremonan sooloviulukilpailussa Italiassa. Vuonna 2009 Simonen voitti toisen palkinnon Rodolfo Lipizer -kilpailussa Italiassa. Kamarimuusikkona hän on voittanut Lyonin kansainvälisen kvartettikilpailun, Johannes Brahms -kilpailun Puolassa ja Citta di Pinerolo -kilpailun Italiassa.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora
Julkaisu ja vastaanotto
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora sai ensi-iltansa Cannesin elokuvajuhlilla Ranskassa toukokuussa 1994. Elokuva sai teatteriensi-iltansa Ranskassa 19. lokakuuta 1994, Britanniassa 6. tammikuuta 1995, Yhdysvalloissa 19. toukokuuta 1995 ja Suomessa 1. joulukuuta 1995. Elokuvan teatterilevittäjinä olivat Ranskassa Diaphana Films, Britanniassa Artificial Eye, Yhdysvalloissa Sony Pictures Classics ja Suomessa Alfa-Panorama Film & Video Oy. Elokuva oli Suomessa 124. katsotuin elokuva 1 115 hengen katsojamäärällään vuonna 1995. Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora esitettiin myös muun muassa vuoden 1994 Toronton elokuvajuhlilla Kanadassa.
Ei-ammattilaiset – nunna, konna ja huora on saanut elokuvakriitikoilta myönteisen vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 75% kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 6,1/10 keskiarvolla. Keräys perustuu 24 arviointiin. 3 380 käyttäjästä 86% on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan 3,9/5 keskiarvolla. Metacritic-sivuston mukaan 14 arvostelun perusteella elokuva on saanut 53 pistettä sadasta mahdollisesta. Internet Movie Databasen 4 663 käyttäjää on antanut elokuvalle keskiarvon 7,0/10.
Keski-Kongo
thumb|Maakunnan sijainti
Keski-Kongo (aiemmin Bas-Zaire, sitten Bas-Congo) on Kongon demokraattisen tasavallan läntisin maakunta. Se on myös maakunnista ainoa, joka sijaitsee merenrannalla. Sen naapurimaakuntia ovat Kinshasa ja Kwango. Maakunnan nimi tulee siitä, että se sijaitsee suunnilleen entisen Kongon kuningaskunnan keskellä.
Keski-Kongon pääkaupunki on Matadi. Toinen kaupunki, jolla on myös virallisesti kaupungin asema, on Boma. Muita kaupunkimaisia paikkakuntia ovat Banana, Kasangulu, Kimpese, Kisantu, Lukula, Muanda, Mbanza-Ngungu ja Tshela.
Maakunnan pinta-ala on 53 920 neliökilometriä. Vuonna 2015 arvioitu väkiluku oli noin viisi ja puoli miljoonaa.
Don’t Cha
Don’t Cha on yhdysvaltalaisen tyttöbändi The Pussycat Dollsin kappale bändin nimeä kantavalta debyyttialbumilta. Kappaleen sanoitti ja tuotti CeeLo Green ja sillä vierailee yhdysvaltalaisräppäri Busta Rhymes. Kappale sisältää samanlaisuuksia Sir Mix-a-Lotin kappaleen ”Swass” kanssa. ”Don’t Cha” kertoo tytöstä, joka kiusoittelee miestä siitä että hän on houkuttelevampi kuin miehen tyttöystävä.
Kappale sai pääosin positiivisia vastaanottoja musiikkikriitikoilta, jotka yllättyivät sen R&B-soinnuista sekä sen suuresta energiamäärästä. ”Don’t Cha” saavutti maailmanlaajuisesti suurta menestystä sijoittuen listan kärkeen yli viidessätoista eri valtiossa, mukaan lukien Australiassa, Kanadassa, Irlannissa, Uudessa-Seelannissa, Sveitsissä, Isossa-Britanniassa ja se saavutti Yhdysvalloissa Billboard Hot 100 -listan toisen sijan. ”Don’t Cha” on myynyt Yhdysvalloissa yli kolme miljoonaa sekä maailmanlaajuisesti kuusi miljoonaa kopiota muodostuen yhdeksi kaikkien aikojen myydyimmistä kappaleista maailmanlaajuisesti.
Kappaleeseen liittyvällä musiikkivideolla ryhmä tanssii eri sekvensseissä. Vuodesta 2005 lähtien ”Don’t Cha” on ollut osana bändin keulahahmon, Nicole Scherzingerin live-esityksiä ja konserttikiertueita. Muut artistit ovat coveroineet kappaleen ja sitä on käytetty lukuisissa televisio-ohjelmissa ja muussa mediassa. Siitä tuli tyttöbändin uran parhaiten myynyt single.
T. rex (täsmennyssivu)
T. rex voi tarkoittaa:
Pohjois-Kreikka
Pohjois-Kreikka on Kreikan NUTS 1 -alue (EL5), joka on määritelty Euroopan unionin tilastollisia tarpeita varten. Alue ei vastaa suoraan mitään Kreikan hallinnollista aluetta eikä sitä käytetä hallinnollisiin tarkoituksiin.
NUTS-alue koostuu neljästä hallinnollisesta alueesta, jotka vastaavat samalla NUTS 2 -alueita: Epeiros, Itä-Makedonia ja Traakia, Keski-Makedonia sekä Länsi-Makedonia.
Pauliina Hietaniemi
Pauliina Hietaniemi on suomalainen taekwondoin.
Salmijärvi (Jyväskylä, Taka-Keljo)
Salmijärvi on Keski-Suomessa Jyväskylässä ja Muuramessa Taka-Keljon kylän lähellä sijaitseva järvi.
Pauliina Hietaniemi
Hietaniemi palkittiin vuoden 2013 Suomen Työväen Urheiluliiton TUL:n parhaana urheilijana. Hän kuului maajoukkueeseen vuodesta 2004 ja on voittanut lajin maailmanmestaruuden ottelun 50 kg:n sarjassa vuosina 2007, 2009 ja 2013.
Kärsämäen kirkonkylä
thumb|250px|[[Kärsämäen kirkko.]] Kärsämäen kirkonkylä on Kärsämäen kunnan keskustaajama. Keskustaajamassa asui vuoden 2021 lopussa 1 167 asukasta. Suurin osa kunnan palveluista ja työpaikoista on keskittynyt kirkonkylälle. Keskustaajama on rakentunut sitä halkovan Nelostien varteen, valtateiden Vt 4 ja Vt 28 risteyksen eteläpuolelle.
Salmijärvi (Jyväskylä, Taka-Keljo)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 59 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Pauliina Hietaniemi
Hietaniemi on valmistunut liikunnanopettajaksi ja luokanopettajaksi ja työskennellyt Tampereella Aleksanterin koulussa ja Tesomajärven koulussa. Hän on naimisissa Jari Hietaniemen kanssa, joka valmentaa häntä.
Salmijärvi (Jyväskylä, Taka-Keljo)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 147,2 metriä mpy.
Reino Kosonen
Reino Kosonen (6. lokakuuta 1941 – 3. elokuuta 2022) oli suomalainen lentopallovalmentaja ja pelaaja. Hän valmensi urallaan muun muassa Suomen lentopallomaajoukkuetta sekä Pieksämäen NMKY:tä. Hän on kautta aikojen menestyksekkäin suomalaisvalmentaja.
Pieksämäen NMKY
Reino Kosonen tuli Pieksämäen NMKY:n peräsimeen kaudella 1973. Ennen sitä hänellä ei ollut lähes ollenkaan lentopallon valmentamisen kokemusta. Nousu SM-sarjaan ei vielä ensimmäisellä valmennuskaudella onnistunut, mutta toisella Namika nousi SM-sarjaan. Kesän joukkue harjoitteli ankarasti Kososen valmennusopein. Etenkin fyysinenpuoli oli joukkueen harjoituksissa pääasia, sillä Kosonen oli aktiiviaikoinaan ollut huippuhiihtäjä. Kosonen toimi Namikassa pelaaja-valmentajana alkuvuosina. Heti ensimmäisellä SM-sarjakaudella hän johdatti joukkueen suomenmestaruuteen, joka on edelleenkin historiallinen sillä mikään muu joukkue ei ole pystynyt sarjanousijana samanlaiseen. Kosonen johdatti Namikan lopulta peräti seitsemään peräkkäiseen SM-kultaan, sekä yhdeksään Suomen Cupin mestaruuteen. Lisäksi hän valmensi joukkueen peräti kolme kertaa Euroopan Cupin finaaleihin, joka on edelleenkin historiallinen saavutus suomalaiselta seurajoukkueelta. Reino Kosonen toimi lopulta Pieksämäen NMKY:n valmentajana 1973-1988 aikana.
Hän toimi myös lentopallomaajoukkueen päävalmentajana vuonna 1983. Hän valmensi joukkueen Euroopan mestaruuskilpailuissa seitsemännelle sijalle, joka oli vuoteen 2007 asti Suomen lentopallohistorian paras arvokisasijoitus.
Tarmo & Pateri
Pieksämäen NMKY:n jälkeen Kosonen johti Varkauden Tarmon heti mestaruuteen vuonna 1989 ja Suomen cupin hopeaan 1990. Kaudella 1999 hän johdatti Keski-Savon Paterin Suomen-mestaruuteen sekä Suomen cupin voittoon. Kaudella 1998, ja 2000 Kosonen valmensi Paterin pronssille SM-liigassa. Suomen cupin mestaruuteen hän vei Paterin myös 1997 sekä hopealle 1998 ja 2000, jolloin hän lopetti pitkän valmentajauransa.
Pieksämäki Volley
Kosonen ei pysynyt poissa kauan ennen kuin palasi Pieksämäki Volleyn neuvonantajaksi naisten lentopalloliigaan. Pian hän alkoi valmentaa joukkuetta, joka eteni Suomen-mestaruuteen 2003 ja cupin hopealle 2004. Tämän jälkeen Kosonen siirtyi valmentamaan lentopalloilijoita Pieksämäen ammattiopistoon (nyk. Etelä-Savon ammattiopisto).
Muuta
Kososen poika, Henrik Kosonen valmentaa nykyisin Keski-Savon Paterin joukkuetta. Isä ja poika voittivat yhdessä Suomen-mestaruuden kaudella 1999, ja monet muut mitalit Paterin kulta-aikoina.
Saavutukset
Suomen mestaruus miehet 1975, 1976, 1977, 1978, 1979, 1980, 1981, 1989, 1999
Suomen mestaruus naiset 2004
SM-hopeaa miehet 1982, 1983, 1985, 1986, 1990. 1991
SM-pronssia miehet 1998, 2000
SM-pronssia naiset 2005
Suomen Cupin voitto miehet 1974, 1975, 1976, 1978, 1979, 1980, 1981, 1984, 1997, 1999
Suomen Cupin voitto naiset 2003
Suomen Cupin hopea 1983, 1985, 1990, 1998
Suomen Cupin hopea naiset 2004
3 kertaa Euroopan cupin finaaliturnauksessa
Tšaroiitti
thumb|Tšaroiitti
Tšaroiitti on korukiviin ja muihin koriste-esineisiin käytetty mineraali. Sen nimi johtuu siitä, että se löydettiin Siperiasta Tšarajoelta. Sitä ei ole löydetty muualta kuin Siperiasta.
Työstäminen
Hiontaan käytettyjä tapoja ovat pyöröhionta tai hiominen gemmeiksi.
Jiahu
Jiahu  on arkeologinen löytöpaikka Henanin maakunnassa Kiinassa 22 kilometriä nykyisestä Wuyangin kaupungista pohjoiseen. Jiahu oli varhainen maanviljelykylä 7000–5700 eaa. Juahun kylä sijaitsi Sha (Ying) ja Ni-jokien tulvatasankojen välissä. Sha on Jangtsejoen pohjoinen haara, joka kulkee melko läheltä Keltaista jokea.
Jiahun kylän ala oli 5,5 ha ja siellä asui ehkä 250–800 asukasta. Kaivetulla 0,24 ha alalla oli 45 taloa ja 9 savenpolttouunia. Talot osin maanalaisia, läpimitat 4–10 metriä, yleensä yksihuoneisia. Iso keskusrakennus, ehkä työpaja.
Jiahun vaiheet
Viimeisellä kahdella kaudella kylän asuinalueet ja työpajat olivat erillään. Tällöin myös hautalahjojen määrä lisääntyi ja eri yksilöillä oli erilaiset hautalahjat. Niinpä voidaan päätetllä, että myöhemmässä Juahussa oli jonkinlainen työnjako ja arvoasteikko. Naisen asema oli hautalahjoista päätellen huonompi kuin miesten, mutta yleisesti ottaen Jiahu oli melko tasa-arvoinen.
Maatullin ala-aste
Maatullin peruskoulu on koulu Pohjois-Helsingin Tapulikaupungissa. Sen rehtorina toimii Heli Siljama.
Koulurakennukset
Maatullin koulun rakennustyöt alkoivat vuonna 1978. Koulun suunnitteli arkkitehti Pekka Kuusisto ja rakennus valmistui vuonna 1981. Se purettiin vuosien 2021–2022 aikana ja uuden koulun rakennustyöt alkoivat huhtikuussa 2022.
Uuden koulun arkkitehtikilpailun voittivat tanskalaiset Sofia Fors Adolfsson ja Rebecka Blomqvist Petersen. Koulun on tarkoitus olla valmiina käyttöön vuonna 2024. Kustannusarvio on yli 40 miljoonaa euroa.
Groningenin yliopisto
Groningenin yliopisto on alankomaalainen yliopisto.
Groningenin yliopisto on Alankomaiden toiseksi vanhin yliopisto, Leidenin yliopiston jälkeen. Groningenin yliopisto perustettiin vuonna 1614. Kaksi Nobel-voittajaa on lähtöisin sieltä. Yliopistolle valmistui uusi päärakennus, Academiegebouw, vuonna 1850, mutta se tuhoutui tulipalossa 1906. Vuoden 1876 korkeakoululain myötä yliopiston asema parani ja sen nimeksi otettiin Rijksuniversiteit Groningen. Tästä lähtien opetusta alettiin antamaan latinan lisäksi hollanniksi. 1900-luvulla yliopiston opiskelijamäärät kasvoivat räjähdysmäisesti.
Nykyisin Groningenin yliopistossa on noin 28 000 opiskelijaa. Sen akatemiarakennus sijaitsee Groningenin Broerstraat 5:llä. Yliopiston johtoryhmän muodostavat sen puheenjohtaja professori S. Poppema, varapuheenjohtaja J. de Jeu ja professori, rehtori (Rector Magnificus) E. Sterken.
Karjalan tasavallan vaakuna
thumb|Karjalan tasavallan valtiovaakuna Karjalan tasavallan vaakuna on Venäjällä sijaitsevan Karjalan tasavallan tunnus lipun ja hymnin ohella. Se otettiin käyttöön 28. syyskuuta 1993. Sen on suunnitellut Juri S. Nivin. Varsinaisessa vaakunakilvessä on musta karhu takajaloillaan. Karhu perustuu Akseli Gallen-Kallelan vuonna 1920 suunnitteleman Karjalan riippumattoman tasavallan vaakunaan. Uudessa vaakunassa karhu ei pitele käsissään vesuria.
Vaakunakilven pohjana ovat Karjalan tasavallan lipun värit punainen, sininen ja vihreä. Kilven ympärillä on kultaiset koristeet, oikealla männyn ja vasemmalla kuusen kuvio. Kilven yläpuolella on kultainen kahdeksankulmainen tähti, kannuksenpyörä.
Karjalan tasavallan vaakunasta on säädetty tasavallan perustuslain 13. pykälässä.
Kaliakoúda
Kaliakoúda on vuori Keski-Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Kaliakoúda sijaitsee Evrytanían alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Se on eteläisen Píndos-vuoriston kaakkoinen jatke, ja sijaitsee Vardoúsia-, Tymfristós- ja Panaitolikó-vuorten välillä. Vuoren huipulle johtaa autotie.
Taru sormusten herrasta (elokuvatrilogia)
Jokaisesta elokuvasta on tehty teatteriversio ja DVD:llä julkaistu pidennetty erikoisversio eli Special Extended Edition. Pidennetyissä versioissa on teatteriversiosta leikattuja ja pidennettyjä kohtauksia. Koko trilogia ilmestyi Blu-rayllä 16. huhtikuuta 2010.
Jacksonin erikoistehosteyhtiö Weta Workshop teki elokuviin muun muassa 48 000 asetta ja 19 000 pukua. Toinen Jacksonin erikoistehosteyhtiö, Weta Digital, kehitti elokuvia varten Massive-tietokoneohjelman, joka mahdollisti valtavat taistelut.
Sormuksen Saattueen jäseniä esittäneet näyttelijät (Elijah Wood, Sean Astin, Dominic Monaghan, Billy Boyd, Ian McKellen, Viggo Mortensen, Sean Bean, Orlando Bloom ja John Rhys-Davies) tatuoivat itselleen haltiasymbolin, joka merkitsi numeroa 9. He lupasivat toisilleen, etteivät koskaan näytä tatuointeja julkisuudessa.
Kirjasta elokuvaksi
Elokuvien ohjaaja, Peter Jackson, luki 19-vuotiaana Taru sormusten herrasta -trilogian ja ajatteli, että siitä saisi tehtyä hyvän näytellyn elokuvan. Suuri haaste oli saada sovitettua kirja elokuvamuotoon sopivaksi. Jackson teki Fran Walshin kanssa kolmen kirjan pohjalta tiivistelmän, jonka Philippa Boyens luki vuonna 1997 ja piti sitä hyvin onnistuneena. Miramax-yhtiö suostui alun perin elokuvasarjan rahoittajaksi. Ensimmäinen käsikirjoitus saatiin valmiiksi ja toista aloitettiin, kun Miramax halusikin vain yhden elokuvan. Peter Jackson ilmoitti, ettei tarinaa voi sovittaa yhteen elokuvaan, jolloin Miramax kehotti etsimään toisen yhtiön. Jackson etsi yhtiötä, joka suostuisi rahoittamaan kaksi elokuvaa. New Line Cineman Bob Shaye ihmetteli sitä, miksi kukaan tekisi kaksi elokuvaa kun niitä pitäisi tehdä kolme. Miramaxia varten tehty käsikirjoitus laajennettiin kolmea elokuvaa varten. Käsikirjoitusta muuteltiin ja hiottiin koko kuvausten ajan.
Lopputuloksena elokuvatrilogia seuraa tarkasti alkuperäisteoksen juonen tärkeimpiä kohtia, mutta monia yksityiskohtia on muutettu elokuvan draamankaareen sopivimmiksi. Eräs tärkeä seikka, joka piti ottaa huomioon, oli Tolkienin luomien rotujen hyvin erilaiset elämänkaaret. Koska iän arvioiminen on subjektiivinen asia ja todellisten ihmisten elämänkaari erilainen kuin Tolkienin rotujen, elokuvissa henkilöiden iät eivät ole juurikaan esillä toisin kuin kirjassa. Jonkin verran ihmetystä aiheutti kuitenkin se, että tarinan neljä keskeisintä hobittia Frodo, Sam, Merri ja Pippin vaikuttavat elokuvissa olevan suunnilleen saman ikäisiä, joskin Frodo vaikuttaa heistä nuorimmalta (hobittien näyttelijöistä Frodoa näytellyt Elijah Wood on nuorin ja Pippiniä näytellyt Billy Boyd vanhin). Tolkienin hobitit elivät vain vähän todellisia ihmisiä vanhemmiksi ja Frodo on kirjassa selvästikin Pippiniä vanhempi.
Kaikki kirjan henkilöt eivät myöskään esiinny elokuvissa, ja toisaalta joillain kirjan henkilöillä on elokuvissa suurempi tai pienempi rooli. Éowyn, Arwen ja Galadriel nostettiin elokuvissa melko suuriin rooleihin, jottei tarinasta välittyvä maailmankuva olisi liian miehinen. Myös hobittien Merrin ja Pippinin rooleja suurennettiin elokuvia varten varsinkin tarinan myöhemmissä vaiheissa. Jotkut Tolkien-fanit ja J.R.R. Tolkienin poika Christopher ovat kritisoineet elokuvia liian sotaisiksi. Tästä huolimatta kaikkia kirjan taisteluita ei näytetty elokuvissa, mutta varsinkin Kahden tornin ja Kuninkaan paluun teatteriversioissa taistelusta toiseen siirrytään hyvin nopeasti.
Roolitus
Ohjaaja Peter Jacksonin mukaan Ashley Juddia ja Mira Sorvinoa oli kaavailtu rooleihin, mutta heille ei päädytty antamaan rooleja, koska Miramax-studion johtajana toiminut tuottaja Harvey Weinstein levitti heistä ikäviä huhuja.
Kirjat
thumb|150px|Trilogian [[Oscar-palkinto|Oscar-palkittu ohjaaja Peter Jackson]]
Jude Fisher on tehnyt kolme Peter Jacksonin elokuviin perustuvaa tieto-opasta: Chris Smith on tehnyt Peter Jacksonin elokuvien sotureihin, armeijoihin, aseisiin, taisteluvarusteisiin ja taisteluihin perustuvan kirjan:
Arvostelut
Kaikki kolme elokuvaa saivat erittäin hyvän vastaanoton ja trilogiasta muodostui 2000-luvun alun suurimpia mediailmiöitä vaikuttaen samalla muun muassa kirjallisuuteen ja videopeleihin. Trilogian elokuvat ovat pärjänneet hyvin äänestyksissä kaikkien aikojen parhaimmista elokuvista. Yhdeksi syyksi elokuvien erittäin positiiviseen vastaanottoon on esitetty sitä, että elokuvat nähdessään suurin osa katsojista ei ollut lukenut Tolkienin kirjoja, eivätkä he siten voineet harmistua eroavaisuuksista alkuperäisteoksen ja elokuvien välillä.
Austrian Aerospace
Austrian Aerospace (AAE) on itävaltalainen avaruusteknologiayhtiö.
Se syntyi vuonna 1997, kun itävaltalaiset Schrack Aerospace ja ORS yhdistyivät. Yhtiön pääkonttori on Wienissä. Yhtiössä on 120 työntekijää. Sen liikevaihto oli vuonna 2006 17 miljoonaa euroa. Yhtiön omistaa ruotsalainen Saab Space.
ORSin päätuotteet olivat satelliittien lämpöeristeet ja mekanismit, jotka kuuluvat edelleen Austrian Aerospacen tuotantoon.
Yhtiön osti Saab Space 2000-luvun alussa ja vuoden 2008 lopussa Sveitsin valtion RUAG AG osti Saab Spacen.
Leontion
Leontion voi viitata seuraaviin:
Ounasvaaran lukio
Ounasvaaran lukio on Rovaniemen Ounasmetsän kaupunginosassa Porokadulla toimiva lukio. Ounasvaaran lukion normaalilinjan lisäksi lukiossa toimii urheilulinja (erikoislukio), jonne oppilaat valitaan soveltuvuuskokeiden kautta. Se on ainoa urheilupainotteisen opetustehtävän saanut urheilulukio Lapin maakunnassa ja yksi 15:stä tämän erityistehtävän saaneista lukioista Suomessa.
Ounasvaaran urheilulukio on urheilijoille suunnattu lukio, jossa oppilaan opiskelu- ja harjoittelu/kilpailuaikataulut pyritään laatimaan yhteensopiviksi. Urheilulukiossa valmennettavia päälajeja ovat alppihiihto, maastohiihto, jalkapallo, jääkiekko, lentopallo, mäkihyppy/yhdistetty sekä yleisurheilu. Lisäksi uinnilla on lajivalmentaja. Valmennukset toteutetaan yhteistyössä Lapin urheiluakatemian kanssa.
Ounasvaaran urheilulukiota ovat käyneet muun muassa Antti Autti, Janne Lahtela, Harri Olli sekä Hannu ja Pirjo Manninen.
Myöhäisantiikki
Myöhäisantiikki oli Euroopassa siirtymävaihe keskiaikaan. Myöhäisantiikin käsite vastaa ajallisesti jossain määrin käsitettä kansainvaellusaika.
Kristitty keisarikunta
Myöhäisantiikin merkittävin piirre on kristinuskon leviäminen ja sen aseman vakiintuminen. Rooman keisarikunta alkoi muuttua kristityksi vuonna 313 jaa. Milanon ediktin myötä. Konstantinus I Suuren valtakaudella annettu edikti teki kristinuskosta yhden Rooman virallisista uskonnoista. Konstantinus siirsi pääkaupungin Konstantinopoliin, "Uuteen Roomaan", vaikka vanhakin Rooma säilytti suuren symbolisen merkityksensä. Konstantinus jatkoi myös keisari Diocletianuksen aloittamia taloudellisia ja sosiaalisia uudistuksia, joista kauaskantoisimpia olivat uuden kultarahan soliduksen laskeminen liikkeelle sekä eri yhteiskuntaluokkien yhä tiukemmin sitominen paikalleen: pojan oli esimerkiksi pakko jatkaa isänsä ammatissa.
Myöhäisantiikissa syntyi käsitys kirkon ja valtion yhteydestä. Ensimmäistä kertaa nähtiin Jumalan sallimus maallisen vallan edellytyksenä. Keisari-instituutio kristillistyi. Keisari nähtiin Jumalan sijaisena maan päällä, ja häntä pyrittiin samaistamaan monin tavoin Jeesukseen. Keisari katsoi olevansa kirkon valvoja. Toisaalta kristittyjen näkemys Jeesuksesta otti vaikutteita keisari-instituutiosta. Maallinen keisarin rauha (pax augusti) samaistettiin taivaalliseen Kristuksen rauhaan (pax Christi). Toisaalta myös tavallisen kansalaisen piti olla kristitty ollakseen hyvä alamainen ja hyvä roomalainen.
Toisaalta vaikutusvaltaisimpien kirkonjohtajien vaikutusvalta ulottui myös maalliseen valtaan ja jopa keisariin. Esimerkiksi keisari Theodosiuksen tapatettua Thessalonikassa 7 000 ihmistä ja palattua hallituskaupunkiinsa Mediolanumiin eli nykyiseen Milanoon, kaupungin piispa Ambrosius uhkasi keisaria ekskommunikaatiolla ja kielsi häntä astumasta jalallaan kirkkoon ennen julkista katumusta. Theodosius nöyrtyi ja kirkon valta kasvoi.
Erityisesti valtakunnan länsiosassa, keisarillisen hallinnon rapautuessa, Rooman piispan merkitys kasvoi myös maallisen vallankäytön osalta. Neljäsataaluvun loppupuolella voidaan puhua jo paaviudesta. Kirkko alkoi muistuttaa "valtiota valtiossa". Sillä oli autonomia, oma hierarkia ja se sai värvättyä joukkoihinsa suuren osan lahjakkaista yksilöistä, joista aiemmin olisi tullut virkamiehiä. Myös luostarilaitos syntyi. Kristinuskon oppirakennelmat vakiintuivat hiljalleen opillisten kysymysten tullessa vilkkaan teologisen keskustelu- ja määrittelytyön kohteeksi.
Theodosiuksen kuoltua 395 Rooma jakautui lopullisesti itäiseen ja läntiseen keisarikuntaan, joiden polut alkoivat kulkea eri suuntiin. Jako ei näyttänyt aikalaisten silmin lopulliselta, mutta sellaiseksi se osoittautui.
Länsi-Rooman loppu
Valtakunnan länsiosissa keskushallinto alkoi halvaantua 400-luvun alussa. Vuonna 410 visigootit hävittivät Roomaa Alarikin johdolla. Alarik oli Rooman entinen liittolainen, joka tunsi tulleensa petetyksi raha-asioissa ja päätti periä saataviaan suuremmalla joukolla. Alarik kuului areiolaisiin kristittyihin, jotka oli 300- ja 400-luvulla karkotettu Rooman valtakunnasta harhaoppina pidetyn kristinuskon suuntauksen takia. Vaikka hävitys ei ollut täydellistä, oli tämän tapahtuman merkitys aikalaisten silmissä suuri. Esimerkiksi Augustinus kirjoitti tapahtuman johdosta teoksen Jumalan valtio (De civitate Dei) valtiosta, jota eivät maailman tapahtumat keikuta.
Yleisesti tässä yhteydessä on puhuttu kansainvaellusten ajasta. Siirtyneet ihmismäärät lienevät kuitenkin olleet pieniä, korkeintaan joitakin kymmeniä tuhansia ihmisiä heimoa kohti. Germaaniheimot perustivat Rooman alueella useita kuningaskuntia, joiden väestö oli lähes kokonaan roomalaista. Germaanit itse omivat monia roomalaisten tapoja ja hyödynsivät esimerkiksi roomalaista paikallishallinnon koneistoa ja lainsäädäntöä. Latina säilyi valtakielenä ja kirkko säilytti asemansa. Germaanit olivat jo aiemmin itse kääntyneet kristinuskoon, tosin aluksi omaksuen sen yleensä areiolaisessa, ei katolisessa muodossaan. Kuitenkin hallinnossa ilmeni kitkaa ja sodat loivat turvattomuutta väestön keskuuteen.
Keisarinvalta päättyi Länsi-Roomassa lopullisesti vuonna 476 ostrogoottien valloittaessa Rooman kaupungin ja syrjäyttäessä viimeisen keisarin Romulus Augustuluksen. Vallan anastaneesta Odovakarista tuli Italian alueen kuningas, tosin muodollisesti Itä-Rooman keisarin vasallina. Rooman senaatti jatkoi kokoontumisia ilmeisesti pitkälle 500-luvulle asti. Itä-Rooma, josta nykyään käytetään nimeä Bysantti, säilytti mahtiasemansa vielä vuosisatoja pysyen pystyssä vuoteen 1453. Bysantin asukkaat kutsuivat loppuun asti valtakuntaansa Roomaksi ja itseään roomalaisiksi. Rooman valtakunta ei ollut suinkaan täysin rappiolla Länsi-Rooman tuhoutuessa:
Hajoamisen syyt
Rooman valtakunnan hajoamisen (tai "tuhon") syistä on väitelty loputtomiin. Jotkut ovat laskeneet, että Rooman valtakunnan tuhoutumiselle olisi esitetty yli 200 eri syytä. On puhuttu lyijymyrkytyksestä, ulkomaalaisten liian suuresta vaikutusvallasta, myöhäisantiikin henkisestä köyhyydestä, rotujen sekoittumisesta, kansainvaelluksista, talouden rappiosta, valtiorakenteiden heikkenemisestä ja valtion desentralisaatiosta, lyijystä vesijohdoissa ja aristokratian degeneroitumisesta, ilmastonmuutoksesta, ryöstöviljelystä ja eroosiosta, korruptiosta ja tehottomasta hallinnosta, provinssien ryöstelystä, epätasaisesta tulonjaosta, epätasapainosta maaseudun ja kaupungin välillä, orjuudesta, teknologisen kehityksen pysähtymisestä, kulkutaudeista ja lukemattomista muista syistä. Gibbon puhui kristittyjen moraalittomuudesta ja Edwin Linkomieskin epäili moraalisen rappion ja arvotyhjiön olleen pääsyy. Jo antiikissa itäroomalainen ei-kristitty Zosimos syytti Konstantinusta ja kristittyjä. Toisaalta myös Roomaa 400-luvulla hävittäneet visigootit olivat kristittyjä.