cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teseney
Tesseneihin kohdistui useita Eritrean vapautusrintaman (EFL) iskuja; EFL otti kaupungin haltuunsa toukokuussa 1977 ja piti sitä hallussaan runsaan vuoden heinäkuulle 1978, jolloin Etiopian Derg valtasi kaupungin. Monet asukkaista pakenivat. Derg perusti kaupunkiin 3 000 hengen varuskunnan, jossa oli lyhyt lentokenttä ja sairaala. Jopa 1 200 henkeä menehtyi tai joutui vangeiksi Eritrean kansan vapautusrintaman (EPLF) vapauttaessa kaupungin 15. tammikuuta 1984. Väestön enemmistö pakeni raskaita taisteluja ja Etiopian ilmaiskuja Kassalaan. EPFL vetäytyi kaupungista elokuussa 1985 ja kaupunki joutui jälleen Dergin haltuun maaliskuuhun 1988 saakka, jolloin etiopialaiset vetäytyivät Afabetissä kärsityn tappion jälkeen. Taistelujen jälkeen pääosa kaupungista oli raunioina vuonna 1991. Kaupankäynnin elvyttyä Sudanin kanssa alkoi hotellien ja kauppojen uudelleenrakentaminen; Eritrean hallitus kehitti Ali Ghiderin puuvillatuotantoa uudelleen. Kiitotie, kaupungin perusrakenteet ja julkiset rakennukset kunnostettiin. Vuonna 1995 väkiluku oli palautunut 5 000 henkeen. Toukokuussa 2000, osana "rajasodan kolmatta kierrosta", Etiopian sotavoimat vyöryivät uudelleen kaupunkiin. Useimmat siviilit pakenivat Sudanin puolelle. Heistä monet palasivat tulitauon jälkeen.
Nykyisin kaupungin elämä on Sudanin rajakaupan ja salakuljettajien vilkastuttama. Monet etniset ryhmät kohtaavat kaupungin markkinoilla.
Gödelin epätäydellisyyslause
Gödelin epätäydellisyyslauseet ovat Kurt Gödelin vuonna 1931 todistamat kaksi lausetta. Epätäydellisyyslauseen mukaan lukuteorian sisältävä aksiomaattinen järjestelmä on epätäydellinen sillä aina on tosia lauseita, joita ei voi todistaa järjestelmän sisäisillä menetelmillä.
Nämä lauseet tulkitaan usein osoitukseksi siitä, että vastaus Hilbertin toiseen ongelmaan on kielteinen: ei ole olemassa "matematiikan perustaa", täydellistä ja konsistenttia aksiomaattista järjestelmää, joka yksin kattaisi kaiken matematiikan.
Ensimmäinen epätäydellisyyslause
Gödelin ensimmäinen epätäydellisyyslause sanoo, että mikään ristiriidaton aksioomajärjestelmä T, jonka kaikki todet lauseet voidaan luetella jollakin "tehokkaalla menetelmällä" (olennaisesti: "tietokoneohjelmalla"), ei pysty todistamaan kaikkia tosiasioita luonnollisista luvuista. Siis osa järjestelmän tosista lauseista ei ole todistettavissa järjestelmän sisältä, vaan siihen vaaditaan jotain toista järjestelmää.
Eräs tällainen tosi mutta ei-todistettava lause on Gödelin lause ("G"), joka sanoo: "Lause G ei ole todistettavissa teoriassa T." Sitä lausetta ei siis voi todistaa teoriassa T, mutta on kyllä mahdollista laajentaa T toiseksi teoriaksi T', joka sisältää kaikki järjestelmän T lauseet ja enemmänkin (esimerkiksi lauseen G) ja jossa lause G on todistettava. Ensimmäisen epätäydellisyyslauseen perusteella myös järjestelmässä T' on lauseita, joita siinä itsessään ei voi todistaa (mm. sen oma Gödelin lause).
Turingin koneen pysähtymisongelma
Epätäydellisyysteoreema on analoginen Turingin koneen pysähtymisongelman kanssa, jonka mukaan ei ole olemassa sellaista ohjelmaa (Turingin konetta) A, joka tarkastaisi toisesta ohjelmasta (Turingin koneesta) B aukottomasti, päättyykö ohjelman B suoritus koskaan. Syynä tähän on se, että jos olisi olemassa ohjelma A, joka tutkii, päättyykö B:n suoritus koskaan siten, että A(B)=1, jos B:n suoritus päättyy ja A(B)=0, muuten, niin olisi mahdollista kehittää toinen ohjelma A', joka jää ikisilmukkaan, jos A(B)=1 ja päättyy, jos A(B)=0. Nyt kuitenkin A'(A') päättyy, jos A' jää ikisilmukkaan ja ei pääty, jos A' ei jää ikisilmukkaan.
Teemu Kaislehto
Teemu Aleksi Kaislehto (s. 25. toukokuuta 1994 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa III-divisioonajoukkue Malax IF:ssä. Hän esiintyi kaudella 2015–2016 Hämeenlinnan Pallokerhon SM-liigajoukkueessa 14 runkosarjaottelussa jääden niissä ilman tehopisteitä. Kaislehto lopetti kauden jälkeen ammattilaiskiekkoilun, mutta hän jatkaa edelleen pelaamista III-divisioonassa harrastusmielessä.
Ura
Kaislehto on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän oli kaudella 2009–2010 seuran C-nuorten eniten maaleja tehnyt puolustaja sekä C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa viidellä osumallaan että SM-karsinnoissa neljällä osumallaan. Kaudella 2011–2012 Kaislehto oli HPK:n B-nuorten tehokkain puolustaja tehoilla 11+9=20. Kauden 2012–2013 päätteeksi hän voitti A-nuorten Suomenmestaruuden ja kaudella 2014–2015 Kaislehto toimi HPK:n A-nuorten kapteenina johdattaen joukkueensa SM-hopeaan. Kaudella 2013–2014 hän edusti joukkuetta myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan HPK:n hävittyä finaaliottelun venäläiselle Omskije Jastrebylle lukemin 2–0.
Kesällä 2015 Kaislehto harjoitteli HPK:n SM-liigajoukkueen mukana ja hän teki lopulta syyskuussa 1+1-vuotisen liigasopimuksen joukkueen kanssa. Kaislehto puki ensimmäisen kerran SM-liigaotteluun kauden 2015–2016 kolmanteen otteluun 16. syyskuuta 2015 vieraissa KooKoota vastaan, mutta hän ei saanut ottelussa kuitenkaan peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa Kaislehto sai lopulta neljännessä liigaottelussaan 30. syyskuuta 2015 Espoo Bluesia vastaan, jolloin hän sai peliaikaa 8.28 minuuttia. Kaislehto sai kauden aikana tililleen kaikkiaan 14 SM-liigaottelua jääden niissä ilman tehopisteitä. Tammikuussa 2016 HPK lainasi hänet Mestis-joukkue TuToon kuukauden loppuun asti kestävällä try-out -sopimuksella. Kaislehto pelasi siellä kahdeksan ottelua tehden yhden syöttöpisteen, mutta hän jäi ilman jatkosopimusta ja palasi loppukaudeksi HPK:n vahvuuteen. Seura ei käyttänyt kauden jälkeen Kaislehdon sopimuksessa ollutta optiota.
Kun Kaislehto ei saanut enää mahdollisuutta jatkaa HPK:n SM-liigajoukkueessa, hän päätti lopettaa ammattilaisuransa. Kaislehto muutti tyttöystävänsä kanssa Vaasaan ja päätti keskittyä opiskeluun ja työhön. Hän tapasi kauden 2016–2017 mittaan rakennustyömaalla työskennellessä entisen Mestis-kiekkoilija Markus Nässlinin, joka houkutteli Kaislehdon nykyiseen seuraansa, III-divisioonajoukkue Malax IF:ään. Kaislehdon ilmoitettiin siirtyneen joukkueeseen marraskuussa 2016.
Muuta
Kaislehto valmistui ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseon lukiosta keväällä 2013.
Koiluoto
Koiluoto ( kyrill. Койлуото) on pieni saari Suomenlahden Virolahdella. Sen lävitse kulkee Suomen ja Venäjän raja. Koiluodon pinta-ala on noin 1,6 hehtaaria, pituus 200 metriä ja leveys 110 metriä.
Albanian kansallisteatteri
Albanian kansallisteatteri sijaitsee Albanian pääkaupungissa Tiranassa.
Tämä on myös Tiranan vanhin albaniankielinen ammattiteatteri, jossa esityksiä järjestetään lokakuusta toukokuuhun ja jonka ohjelmistossa ovat vaihdelleet William Shakespearen aikaiset sekä Albanian että ulkomaisten kirjailijoiden kirjoittamat klassikot ja nykydraama.
Sijainti
Albanian kansallisteatteri sijaitsee Tiranan keskustassa lähellä Skanderbeg-aukiota, jossa stalinistista arkkitehtuuria edustavassa kulttuuripalatsissa toimii Albanian kansallinen ooppera- ja ballettiteatteri. Kävelymatkan päässä kansallisteatterista samalla Rruga Sermedin Said Toptani -nimisellä kadulla löytyy museobunkkeri BunktArt 2.
Teatterista
Nykyinen teatterirakennus on rakennettu vuonna 1939 ja aluksi tässä toimi "Kosovon elokuvateatteri." Albaniassa vierailevan Mussolinin kunniaksi vuonna 1940 tässä aloitti toimintansa draamallisia näyttämöesityksiä järjestävä teatteri. Myöhemmin talossa tehtiin peruskorjaus ja siinä päivitetyssä teatteritalossa kansallinen kulttuurilaitos vihittiin ensimmäiseksi valtionosuusjärjestelmän piirissä olevaksi ammattiteatteriksi 24. toukokuuta v. 1945. Samassa rakennuksessa teatteri jatkaa toimintaansa tähän päivään saakka. Kommunistisen hallintojärjestelmän vuosina teatteri edusti suosittua ja suuren yleisön kansanomaista tekijää, josta sen nimi Teatri popullor. Sen konventioita ja luovaa prosessia saattoi pitää enimmäkseen italialais-saksalaisten joukkojen miehityksen vuosina 1939-1944 maassa syntyneiden sissiteattereiden pohjaisiksi. Silloin täällä tuotiin lavalle Albanian kirjailijoiden historiallisia näytelmiä venäläisen ja neuvostoliittolaisen dramaturgian rinnalla. Historiallisten näytelmien lisäksi kansanvallan aikaiseen ohjelmistoon kuului esityksiä albaaniväestön kansallisesta vapaustaistelusta italialais-saksalaisia hyökkääjiä vastaan, Albanian kyläelämästä, joita kirjoittivat näytelmäkirjailija Sulejman Pitarka, liberaali F. Patšrami jne. Teatterissa lavastettiin myös Shakespearen, Schillerin ja Molièren klassisia draamoja, ohjelmistossa oli Albanian kansallismielista ja jopa kiinalaista näytelmätuotantoa. Monet Albanian näyttelijöistä ja ohjaajista opiskelivat Neuvostoliitossa. Ammattiteattereita paitsi Tiranassa perustettiin myös Shkodëriin v.1949, Korçëën v. 1950 ja Durrësiin v.1953. Taide- ja musiikkiakatemiaan Tiranaan perustettiin albanialaissyntyperää näytteiljiän Aleksandër Moisiun nimeä kantava draamakoulu. Teatteritoimintaan liittyviä kysymyksiä ratkottiin Albanian työn puolueen lehdessä ”8 Nëntori”. Teatteri kantoi nimeä Teatri popullor aina vuoteen 1991, jolloin kesäkuun jälkeen siitä tuli "kansallinen". Albanian kansallisteatterissa laaja yleisö voi perehtyä nykyaikaisen tuotannon ohessa historiallisiin, maan ensimmäisen v. 1874 perustetun Testorati kylän teatteriryhmän ja vuonna 1912 kansallisesti itsenäistyneessä Albanianssa yleistyneiden harrastajateatterien draaman tulkintoihin. Suuri merkitys XIX vuosisadan toisella puoliskolla koetun kansallisen heräämisen ja draaman kehitykselle oli näytelmäkirjailijalla Sami Frashërilla, poliitikolla ja toimittajalla Mihal Gramenolla, hengellisella johtajalla Fan S. Nolilla, runoilijalla Andon Zako Çajupilla jne., joiden kirjoittamia näytelmiä on säilynyt teatterin ohjelmistossa nykypäiviin saakka.
Albanian kansallisteatteri osallistui mm. 23.8.-7.9.1998 neljättä kertaa Strindberg i Stockholm –festivaaleille Euroopan kulttuuripääkaupunkiksi julistetussa Tukholmassa, jossa esitti toisena tekijänä suunnittelemansa August Strindbergin näytelmän "Neiti Julie". Tekijöistä toisen, Tampere- Minna Hokkanen -ensemblen yhteistyössä Tampereen työväenteatterin kanssa valmistama, Hanno Eskolan ohjaama ja Aarne Orjatsalon käännöksestä sovittama versio neiti Juliesta esitettiin 29. ja 30. elokuuta. Kansallisteatteri Tiranasta liittyi ETC: n (European Theatre Convention) jäseneksi toukokuussa vuonna 2009. Viime aikoina on alettu kiivaasti puhua kansallisteatterin rakennuksen uudistamisesta. Vuoden 2018 helmikuun jälkeen avoimista keskusteluista jotkut ovat nykyisen rakennuksen purkamista vastaan, jotkut uuden kansallisen teatterin rakentamisen puolesta. Joidenkin lähteiden mukaan kansallisteatterin tontille on tunnettujen arkkitehtien suunnittelemana aiottu rakentaa kuusi tornirakennusta ja teatteria on jopa yritetty siirtää pois rakennustyöiden tieltä, mutta se oli tavannut taideyhteisön vahvan protestin. Albanian pääministerin Edi Raman sanojen mukaan rakennus on kuitenkin romahtamaisillaan ja kelvoton, sen nykyiset olosuhteet osoittavat välinpitämättömyyttä taiteilijoihin eikä näin ollen voida puolustaa rakennusta, jolla ei ole mitään arvoa eikä merkitystä. Arkkitehtitoimiston Bjarke Ingels Group (BIG):n kaavailema uusi kansallisteatteri sijaitsee Tiranan kulttuurisessa ja hallinnollisessa sydämessä. Se on rusetin muotoinen ja 9300-neliöinen rakennus sekä teatteri- että performanssiesityksille, jossa verrattuna nykyiseen tilat ylittyvät kolmella uudella salilla sisätiloissa, katolla sijaitsevalla amfiteatterilla sekä julkisella tilalla rakennuksen alla. Pääministerin Raman mukaan uuden kulttuurilaitoksen hankkeen rakentaminen toteutetaan Tiranan kunnan ja yksityisyrittäjien yhteistyössä.
Ryan Reaves
Ryan Reaves (s. 20. tammikuuta 1987) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Toronto Maple Leafsissa.
Reavesin isä Willard Reaves on entinen NFL-pelaaja.
Ura
Reaves varattiin St. Louis Bluesiin viidennellä kierroksella numerolla 156 vuoden 2005 varaustilaisuudessa. 10. lokakuuta 2010 hänet kutsuttiin St. Louisiin farmijoukkueesta Peoria Rivermenistä. Hän teki NHL-debyyttinsä 11. lokakuuta ja sai heti ensimmäisessä ottelussaan 15 rangaistusminuuttia. Blues voitti ottelussa Anaheim Ducksin 5–1. Reaves palasi Peoriaan kahden Blues -pelin jälkeen. Hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa 12. tammikuuta 2011 Anaheim Ducksia vastaan.
Kaudeksi 2017–2018 Reaves siirtyi Pittsburgh Penguinsiin, josta siirtotakarajalla helmikuussa 2018 edelleen Vegas Golden Knightsiin. Kesäkuussa 2020 Reaves teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Golden Knightsin kanssa.
Heinäkuussa 2021 Golden Knights kauppasi Reavesin New York Rangersiin vaihdossa kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa. Siirron jälkeen hän teki yksivuotisen jatkosopimuksen Rangersin kanssa.
Marraskuussa 2022 Rangers kauppasi Reavesin Minnesota Wildiin vaihdossa viidennen kierroksen varausvuoroon vuoden 2025 varaustilaisuudessa.
Filippiinientrogoni
Filippiinientrogoni (Harpactes ardens) on trogonien heimoon kuuluva Filippiinien kotoperäinen lintu. Lajista tunnetaan viisi eri saarilla elävää alalajia. Coenraad Jacob Temminck kuvaili lajin holotyypin Mindanaosta vuonna 1826.
Riian kansainvälinen lentoasema
Riian kansainvälinen lentoasema  rakennettiin Skulteen vuonna 1973. Se sijaitsee Mārupen kunnassa Latviassa, noin 13 kilometriä Riian keskustasta lounaaseen, ja se on Baltian maiden suurin lentoasema. Lentoasema toimii airBalticin kotikenttänä.
Lentoasema kunnostettiin vuonna 2001 eli samana vuonna, kun kaupunki täytti 800 vuotta. Maaliskuussa 2007 avattiin uusi eteläinen terminaali. Kiitotien pidentämistyöt valmistuivat lokakuussa 2008, ja suurempienkin koneiden, kuten Airbus A340 sekä Boeing 747, 757, 767 ja 777, tuli mahdolliseksi laskeutua kentälle. Vuotuiset matkustajamäärät ovat kasvaneet vuodesta 1993 (310 000 matkustajaa) yli seitsemään miljoonaan vuonna 2018. Riian kansainvälisestä lentoasemasta on tullut matkustajamäärällä mitattuna Baltian suurin lentoasema, ja suunnitelmissa on myös avata vielä uusi terminaali, jolloin lentoasema pystyisi käsittelemään kymmenen miljoonaa matkustajaa vuosittain. Vuonna 2010 lentoasema sai palkinnon parhaasta alle viisi miljoonaa matkustajaa vuodessa käsittelevästä lentoasemasta.
Lentoasemalla on yksi 3 200 metriä pitkä kiitotie (18/36).
Lentoyhtiöt ja kohteet
Riiasta on talvikaudella 2017–2018 suoria lentoja yhteensä 74 kohteeseen. Lentoasemalle lentävät yhtiöt ovat:
Jerry Paris
pienoiskuva|Jerry Paris vuonna 1962. Jerry Paris (25. heinäkuuta 1925 – 31. maaliskuuta 1986) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja. Hän esiintyi muun muassa hammaslääkäri Jerry Helperin roolissa The Dick Van Dyke Show’ssa.
Paris syntyi San Franciscossa, Kaliforniassa. Hän kuoli aivosyövän komplikaatioihin leikkauksessa 60-vuotiaana. Hän asui ennen kuolemaansa Los Angelesissa. Hänellä oli kolme lasta.
Ohjattuaan muutamia The Dick Van Dyke Show’n jaksoja Paris omistautui ohjaamaan elokuvia ja televisiosarjoja. Esimerkiksi suurin osa Onnen päivät -sarjan jaksoista on hänen ohjaamiaan.
Yksi lensi yli käenpesän
Yksi lensi yli käenpesän tarkoittaa seuraavia teoksia:
Gökboet
Eino Ahonen
Eino Matti Ensio Ahonen (s. 21. toukokuuta 1941 Kiuruvesi) on kuvataiteilija ja taidegraafikko, joka asuu Kiuruvedellä. Hän on saanut mm. valtion taidepalkinnon 1960-luvulla ja edustanut Suomea Venetsian biennaalissa.
Opiskelu ja ura
Eino Ahonen aloitti taideopintonsa Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1958–1960. Hänen taidettaan oli ensimmäistä kertaa näytteillä jo opintojen alkutaipaleella Turussa vuonna 1959. Opintojen päätyttyä Ahonen siirtyi Helsinkiin täydentääkseen osaamistaan Aukusti Tuhkan ateljeessa vuosina 1960–1962.
Turun koulukunnan kautta Eino Ahonen sai kosketuksen surrealismiin, joka puhutteli häntä taiteilijana. Surrealismi ammentaa kuvamaailmansa alitajunnasta ja useasti taiteilija löysikin aiheensa lapsuuden mielikuvistaan.
Surrealistinen ote näkyy Ahosen töissä unenomaisena, metafyysisenä ajattomuutena. Lisäksi taiteilijaa on luonnehdittu absurdistiksi, joka kantaa ottavasti ironisoi ihmiskunnan toimintaa. Hänen teoksensa käsittelevät usein valtaa ja sen väärinkäyttöä sodissa, politiikassa, uskonnossa sekä seksissä. Taiteilijan tuotantoa leimaa henkisen ilmapiirin ahdistuneisuus. Hän esittää usein groteskit hahmonsa autiossa ja ajattomassa tilassa, joka näyttäytyy kulissinomaisena. Teosten yhteiskuntakritiikki on silmiinpistävää, mutta samalla todellisuuspakoista. Aiheistaan huolimatta teosten tunnelma pysyy lämpimän humanistisena: syyllisiä ei nimetä, vaan Ahonen pyrkii pikemminkin asettumaan myötäkärsijäksi pienen ihmisen saappaisiin.
1980-luvun alussa Ahonen alkoi pikkuhiljaa luopua taidegrafiikan tekemisestä keskittyäkseen kollaaseihin ja piirustuksiin. Kollaaseissaan Ahonen käytti aikakauslehtien kuvamaailmaa, jonka avulla hän pyrki tuomaan esille mainoskuvien ideologiaa.
Ahosen kuvataiteellinen kokonaistuotanto käsittää tuhansia grafiikan vedoksia, piirustuksia, maalauksia ja kollaaseja yli neljänkymmenen vuoden ajalta.
Yksityiselämä
Eino Ahonen syntyi maanviljelijäperheeseen. Sisarusparveen kuului neljä poikaa ja yksi tyttö. Ahosen isovanhemmat olivat ankaria herännäisiä ja tämä näkyi kodin uskonnollisessa ilmapiirissä. Ahosen lapsuuden kokemuksiin peilataan usein hänen myöhempää kiinnostustaan käsitellä uskontoa, aatteita ja valtaa taiteensa kautta.
Eino Ahosen veli Erkki Ahonen (1932-2010) oli kirjailija.
Helsingin opiskeluvuosien jälkeen Ahonen solmi avioliiton Pirkko Paavilaisen kanssa ja muutti takaisin kotiseudulleen Kiuruvedelle, Heinäkylän Perhonsiipeen. Perheeseen syntyi kaksi lasta, Usko (1970) ja Irja (1972). Siellä hän on työskennellyt 1970-luvun taitteesta lähtien. Luonnonrauha on tarjonnut paitsi kodin perheelle, myös tilaa taiteilijan työskentelylle.
Tunnustuksia ja apurahoja
Aktiivisimman toimintansa aikoihin Ahonen sai tunnustuksena useita palkintoja, muiden muassa Valtion taidekilpailujen palkintoja (1963, 1965, 1967), Suomen Taideyhdistyksen palkinnon (1970) sekä Kuopion läänin taidepalkinnon (1971). Ahonen järjesti säännöllisesti yksityisnäyttelyitä ja tämän lisäksi hän osallistui moniin kansainvälisiin grafiikan näyttelyihin. Aktiivisen grafiikan tekemisen ohella Ahonen kirjoitti tekstejä, joita myös julkaistiin useissa lehdissä.
Ahonen edusti Suomea Venetsian biennaalissa vuonna 1972.
Vuonna 1982 Ahonen sai 15-vuotisen työskentelyapurahan. Vuonna 2004 hänelle myönnettiin valtion taiteilijaeläke.
Suomen vuoden 2012 presidentinvaalin kannatusmittaukset
Presidenttiehdokkaiden gallup-kannatus 2012 sivu seuraa ennen vuoden 2012 Suomen presidentinvaalia ehdokkaiden kannatuksen kehitystä kokoamalla yhteen ja esittämällä graafisesti mielipidemittausten eli gallupien tuloksia. Lähteinä ovat tiedotusvälineiden tilaamat ja raportoimat mielipidetiedustelut. Ensimmäiset mielipidetiedustelut ovat elo–syyskuulta 2011, jolloin vaaliasetelmat ja ehdokkaiden nimet alkoivat olla tiedossa. Presidentinvaalin ensimmäinen kierros toimitetaan tammikuussa 2012. Helsingin vaalialueen vaalilautakunta on arponut ehdokkaiden numerot, jotka ovat seuraavat, Pekka Haavisto ehdokasnumerolla 2, Timo Soini numerolla 3, Paavo Väyrynen 4, Paavo Lipponen 5, Sauli Niinistö 6, Sari Essayah 7, Eva Biaudet 8 ja Paavo Arhinmäki 9.
Mielipidetiedustelujen teettäjät
Mielipidetiedusteluja julkaisseet tiedotusvälineet ja niiden taulukossa käytettyjen nimien lyhenteet ovat seuraavat:
Kannatuksen esitystavat
Ehdokkaiden kannatus voidaan ilmoittaa kahdella eri tavalla. Eduskuntavaaleissa ja aiemmissa presidentinvaaleissa on käytetty tapaa, jossa kannatusprosentit lasketaan kyselyssä kantansa ilmaisseiden perusteella, ts. ehdokkaiden kannatustenprosenttien summa on sata. 2012 presidentinvaalien kamppailun aikana tiedotusvälineet ovat alkaneet suosia uutta tapaa, jossa ns. "ei osaa sanoa" (EOS) ja "ei ilmoittanut kantaansa" ryhmät lasketaan omaksi luokakseen, jolloin ehdokkaiden yhteen laskettu kannatus on alle sata prosenttia, tyypillisesti n. 70 - 80%. Vielä elokuussa 2011 Yle laski kannatuksen vain kantansa ilmaisseista. Lokakuussa herätti hämmennystä iltapäivälehtien erilainen tapa julkaista luvut. Iltalehti laski kannatukseen mukaan myös kantansa ilmoittamatta jättäneiden osuuden. MTV3:n Timo Haapalan mukaan Ilta-Sanomien tapa julkaista kannatus kantansa ilmaisseiden mukaan on huono ja esimerkiksi Iltalehden tapa on "linjassa sen tavan kanssa, miten presidentinvaaligallupeja on tehty ennenkin". MTV3:n asiantuntijana käyttämän Pertti Suhosen mukaan ristiriidoissa ei ole ongelmaa, kunhan ilmaistaan selkeästi, kumpaa tapaa on käytetty. Ylen Jari Korkki perusteli tapaa sillä, että kantansa piilottaville pitää antaa mahdollisuus miettiä kantaansa. . Tässä artikkelissa kannatusta on laskettu molemmilla tavoilla.
Graafeja
none|Ehdokkaiden kannatus ilman EOS-ryhmää
none|Ehdokkaiden kannatustaulukko ilman EOS-ryhmää
none|Ehdokkaiden kannatus, EOS-ryhmä mukana
none|Ehdokkaiden kannatustaulukko, EOS-ryhmä mukana
Tiedotusvälineet tilaavat mittaukset yrityksiltä, joiden käyttämät kyselytavat ja raakatiedon käsittelyssä käyttämät menetelmät poikkeavat toisistaan. Tämän vuoksi jopa samaan aikaan tehtyjen kyselyiden tuloksissa on isojakin eroja.
Nuorisovaalit
Suomen Nuorisoyhteistyö – Allianssi järjesti nuorisovaalit, joissa ensimmäisellä kierroksella äänensä antoi 76 417 nuorta 650 koulusta, äänet jakautuivat ehdokkaiden kesken seuraavasti (pyöristetty ensimmäiseen desimaaliin): Sauli Niinistö 36,1 %, Timo Soini 20,3 %, Pekka Haavisto 16,2 %, Paavo Arhinmäki 7,9 %, Paavo Väyrynen 7,4 %, Paavo Lipponen 5,3 %, Eva Biaudet 4,5 %, Sari Essayah 2,4 %. Nuorisovaaleissa äänioikeutetuista nuorista 63,5 % on yläkoululaisia, 33 % lukiolaisia ja 10 % toisen asteen ammatillisten oppilaitosten opiskelijoita.
Tulosruutu
Tulosruutu on MTV3:n päivittäinen urheilu-uutislähetys. Uutiset lähetettiin 2. marraskuuta 2013 – 2. helmikuuta 2017 nimellä MTV Sport Uutiset.
Historia
thumb|250px|Tulosruudun logo vuosina 2005–2013. Tulosruutu alkoi vuonna 1991 Kolmoskanavalla. Tulosruutua esitettiin aluksi vain sunnuntaisin Seitsemän Uutisten jälkeen. Ennen vuotta 1995 Kymmenen Uutisten yhteydessä oli urheiluosuus samassa lähetyksessä.
Vuosina 1993–1995 Tulosruutua lähetettiin neljästi viikossa: lauantaisin ja sunnuntaisin 19.10 ja 22.15.
Vuodesta 1995 lähtien Tulosruutua on lähetetty viikon jokaisena päivänä. Maanantain Tulosruutua on esitetty 29. joulukuuta 2008 saakka kello 21.10 Yhdeksän Uutisten jälkeen. Tiistaista perjantaihin Tulosruutua on esitetty Kymmenen Uutisten jälkeen kello 22.20. Syy maanantain Tulosruudun poikkeavaan alkamisaikaan oli maanantai-iltojen varaaminen elokuvailloiksi.
5. tammikuuta 2009 alkaen Tulosruutua on lähetetty myös maanantaisin kello 22.20 Kymmenen Uutisten jälkeen, jotka puolestaan on lähetetty samasta päivästä alkaen myös maanantaisin kello 22.00. Maanantai-illan elokuva on esitetty Subilla 12. tammikuuta 2009 alkaen.
Esitysajat
Tulosruutua esitetään nykyisin seuraavasti:
Kirkas sininen muuttuja
Kirkas sininen muuttuja (engl. Luminous Blue Variable, LBV) on hyvin massiivinen ja kirkas sininen hyperjättiläinen. Tyypillisesti LBV:n massa on ehkä 40 – 130 Auringon massaa ja tähden kokonaissäteilyteho miljoonan auringon luokkaa. Tämän tyyppisen tähden suuren kirkkauden vuoksi säteilypaine on valtava, mikä aiheuttaa tähden pintakerrosten kaasun viskautumista ulos tähdestä (tähtituuli). LBV:t ovat muuttuvia tähtiä, joiden kirkkaus muuttuu usein äkillisesti ja epäsäännöllisesti. Purkausten välistä vaihetta sanotaan hiljaiseksi siniseksi vaiheeksi.
Kirkkauden lisäksi myös tähtien lämpötila ja spektri muuttuvat voimakkaasti. Näihin tähtiin luetaan P Cygni, S Doradus ja Hubble-Sandage-muuttujat. Kirkkaat siniset muuttujat ovat astrofysikaalisessa mielessä lähellä O- ja B-tähtiä, Ofpe/WN9-tähtiä, Wolfin–Rayetin tähtiä sekä B[e]-tähtiä. Paikallisesta galaksiryhmästä tunnetaan vain 32 LBV-tyypin muuttujaa, mikä tekee niistä erään harvinaisimmista tähtityypeistä.
Yleistä LBV-muuttujista
Kirkkaiden sinisten muuttujien ryhmään kuuluvat tunnetut absoluuttisesti hyvin kirkkaat Eta Carinae, P Cygni ja Pistoolitähti sekä AG Carinae. Näiden tähtien lämpötilat ovat 13 000 – 30 000 kelviniä, ja niiden spektriluokka on O tai B. Kirkastumisten aikana lämpötilat putoavat 8 000 – 9 000 kelvinin tienoille ja spektriluokka myöhäiseen A:han tai varhaiseen F:ään. Uskotaan, ettei tähden kokonaiskirkkaus (bolometrinen magnitudi) juurikaan vaihtele purkausten aikana vaan että kirkkauden, lämpötilan ja spektrin muutokset kytkeytyvät ulosviskautuviin kaasukuoriin. Tyypillisesti bolometrinen kirkkaus on -8,8 – -11,3. Hyvänä vertailukohteena voi pitää sitä, että bolometrinen kirkkaus -10 vastaa noin 800 000 Auringon energiantuotantoa.
Tähdistä puhaltaa säteilypaineen ajama voimakas hiukkasvirta poispäin vieden tähden massasta pois 0,0001 – 0,000 001 auringon massaa pois vuodessa, mutta kirkkaimpien LBV:ien tapauksessa määrä voi olla tuhannesosan tai ylikin. Suurella nopeudella tähtituulena avaruuteen ajautuva kaasu aiheuttaa LBV:n spektrin spektriviivoille hyvin tyypillisiä P Cygni -viivaprofiileja.
Suuren massan vuoksi näiden tähtien elinikä on lyhyt, ehkä jopa niinkin lyhyt kuin 40 000 vuotta, ja ne kehittyvät Wolfin-Rayetin tähdiksi puhallettuaan ulkokuortaan pois. Jos LBV-tähden elinikä on 100 000 vuotta, se saattaa menettää noin yhden auringon massan ja enemmänkin purkauksissaan. Tähtien purkauskaasuissa on runsaasti typpeä ja heliumia. On arveltu, että nämä tähdet edustavat välivaihetta vedyn palamisen ja heliumin palamisen välillä.
LBV-muuttujien välittömät seuraajat tähtien kehitysjanalla ovat luultavimmin myöhäisiä Wolfin–Rayetin tähtiä, joiden spektrityyppi WNL tai WN6-9. Ofpe/WN9-tähtien uskotaan olevan uinuvia LBV-muuttujia, eivätkä nämä tähdet kuulu muiden Wolfin–Rayetin tähtien heliumpääsarjaan. Joitain punaisiksi jättiläisiksi kehittyneitä LBV-muuttujia pienimassaisempia tähtiä sanotaan (R66, AE Andromedae) "punaisiksi LBV:iksi". Niiden massat ovat 20 – 30 Auringon massaa, ja niihin kuuluvat OH/IR-tähdet, jotka vaihtelevat huomattavasti kirkkaudeltaan.
LBV-muuttujia ei saa sotkea "sinisiin silmukoihin", jotka ovat osa normaalien jättiläistähtien kehitystä.
Pienet kirkkausvaihtelut
Hiljaisissa sinisissä vaiheissa havaitaan päivissä tai kymmenissä päivissä 0,1 – 0,2 magnitudin "mikrovaihteluja". Esimerkiksi R71:n jakso oli ~23,5 päivää vuosina 1983–1985, lyhentyen ~14,3 päivään vuosiksi 1986–1987. Samansuuntaisia havaintoja on tehty mm. AG Carinaesta, jonka jakso on 10 päivää, ja HR Carinaesta, jonka jakso on ~20 päivää. Normaalien O- ja B-tähtien kirkkauden muutokset muistuttavat LBV-tähtien hiljaisia vaiheita.
Normaalit purkaukset
Normaalit 1 – 2 magnitudin purkaukset eli S Doradus -purkaukset tapahtuvat muutamasta vuodesta muutamaan kymmeneen vuoteen jaksoissa. Näissä purkauksissa tähdet kirkastuvat muutamassa kuukaudessa jopa 2 magnitudia tähden fyysisen laajentumisnopeuden ollessa luokkaa 100 – 200 km/s. Tähtituulen aiheuttama massakato kasvaa 10 – 100 kertaiseksi rauhalliseen vaiheeseen verrattuna, ja kaasua voi levitä avaruuteen jopa 10-5 – 10-4 auringon massaa vuodessa.
Joitain LBV-muuttujia
Joitain LBV-muuttujia. Massakato on auringon massoina vuodessa: se ilmoittaa tähtituulen mukana pois ajautuvan massan suuruuden.
Kirjallisuutta
LBV-tähtiä on tutkittu runsaasti, mutta niiden fysiikkaa tunnetaan edelleen heikosti. Laaja katsaus aiheeseen on artikkelissa Huphreys & Davidson (1994) The Luminous Blue Variables: Astrophysical Geysers, Publ. Ast. Soc. Pac. 106, 1025 – 1051
Sabata – salaperäinen ratsastaja
Sabata – salaperäinen ratsastaja on Gianfranco Parolinin ohjaama spagettiwesternin klassikko, jonka ensi-ilta oli vuonna 1969. Elokuva sai kaksi jatko-osaa, Adios Sabata (1970) ja Sabatan paluu (1971), joskin pääosan esittäjä Lee Van Cleef oli mukana vain jälkimmäisessä. Adios Sabatassa nimiroolissa näyttelee Yul Brynner.
Juoni
Pienessä Daugherty-nimisessä pikkukaupungissa tapahtuu suuri pankkiryöstö. Kukaan asukkaista ei tiedä, että itse kaupungin johtokunta on ryöstön takana. Pian tämän jälkeen kaupunkiin saapuu salaperäinen, lahjomaton muukalainen, joka saa selville totuuden ja aikoo panna väärintekijät maksamaan teoistaan.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Harri Närhi kutsuu Sabataa sujuvaksi länkkäriksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Papukaija G. Pula-ahon seikkailut
Papukaija G. Pula-ahon seikkailut on Spede Pasasen kirjoittama ja Tampereen keskuspainon/Lehmuksen vuonna 1964 julkaistu kirja. Teos sisältää 23 Spede Pasasen 1960-luvun radio-ohjelmissa esitettyä Papukaija G. Pula-aho-sketsiä, joista kolmesta ei ole säilynyt äänitaltiointia.
Trolli (internet)
Trolli on Internet-slangissa viesti tai henkilö, jonka ensisijainen tarkoitus on ärsyttää ihmisiä, aiheuttaa ristiriitoja, turhien viestien kirjoittamista ja saada vastaukseksi fleimejä (kiihkeitä tai muuten tunteellisia vastauksia) tai ennalta arvattavia viestejä taikka peittää kirjoittajan puutteet käsiteltävänä olevan asian tuntemuksessa.
Papukaija G. Pula-ahon seikkailut
Teoksen kuvituksesta vastasi Olli Tasanen. Osaa kirjan kuvituksesta käytettiin myös EMI Finlandin vuonna 2002 ilmestyneessä CD-julkaisun Pure nenääs! - Kaikki sketsit ja seikkailut 1960–1964 kansipaperissa.
Trolli (internet)
Etymologia
thumb|Trollaava henkilö kuvaannollisesti vetää viehettä saalisparven läpi ja toivoo, että joku tarttuu siihen. Sanan trolli (engl. troll) etymologiasta on kaksi käsitystä. Yhden käsityksen mukaan sana tulee vetouistelusta (engl. trolling), joka on kalastamista vetämällä viehettä tai syöttiä koukussa veneen perässä. Tätä yhteyttä Internet-trollaukseen tukee sekä toimintojen samankaltaisuus että se, että sanaa käytetään myös viestistä, kuten viehekalastuksessa vieheestä, sekä myös verbinä (trollata). Toisen käsityksen mukaan trolli viittaa aggressiivisiin ja tyhmiin peikkoihin (engl. troll), joista kerrotaan muun muassa skandinaavisissa myyteissä ja nykyajan fantasiakirjallisuudessa. Tätä selitystä tukee se, että Internet-trollit kuvataan yleensä rumina hirviöinä, sekä yleinen kehotus ”Älä ruoki trollia!”.
Samaa tarkoittava suomenkielisillä palstoilla syntynyt sana on provo, sanasta provokaatio.
Trollaus
Trollaus on trollien kirjoittamista uutisryhmiin, keskustelupalstoille, irkkiin tai wikeihin. Trollaava henkilö kuvaannollisesti vetää viehettä saalisparven läpi toivoen, että joku tarttuu siihen. Myös viestejä, jotka näyttävät kokemattoman tai lapsellisen kirjoittajan postaamilta, on syytä epäillä, sillä tyhmää esittäviä trolleja esiintyy keskustelupalstoilla ja irkissä jatkuvasti. Trollaukseen voi liittyä myös viestien massalähetystä, jolloin trolli lisää foorumeille tahallaan useita samoja puheenvuoroja toisten keskustelijoiden ärsyttämiseksi.
Pahimmillaan trollaus on järjestelmällistä kiusantekoa, poliittista propagandaa tai hybridivaikuttamista.
Stanfordin ja Cornellin yliopistojen tutkijoiden tutkimuksen perusteella luodulla algoritmilla trolli voitiin tunnistaa 80 prosentin varmuudella viiden ensimmäisen viestin perusteella. Käytännössä trollausta voi olla äärimmäisen vaikea erottaa pelkästä syvästä tietämättömyydestä, joskin säännölliset trollaajat yleensä oppii tunnistamaan.
Sanaa käytetään usein väärin tahattomasti mutta joskus myös tahallisesti lyömäaseena muita kirjoittajia vastaan. Pelkkä kritiikki tai eriävä mielipide, radikaalikaan sellainen, ei vielä ole trollausta.
Suhtautuminen
thumb|150px|Kehotus olla välittämättä trolleista tai trollauksesta puetaan usein muotoon "Älä ruoki trollia!". Visuaalisesti trolli kuvataan tällöin peikkona. Trollaus ei ole lakitermi, eikä trollaus ole sinällään lainvastaista missään maassa. Jotkin trollaukseen yhdistyvät törkeimmät loukkaukset ja psykologinen vahingonteko ovat kuitenkin laittomia esimerkiksi Euroopan unionissa ja anglosaksisissa maissa.
Netiketti suosittelee olemaan ruokkimatta trollia. Tämä tarkoittaa käytännössä trollin jättämistä omaan arvoonsa ja suhtautumista trollaaviin viesteihin tai viestiketjuihin ikään kuin niitä ei olisi koskaan kirjoitettukaan. Tämä on usein vaikeaa, sillä muutaman ihmisen trollaantuminen saattaa aiheuttaa trollaustarkoituksessa aloitetun keskustelun laajenemisen tai olemassa olevan keskustelun väärille urille ajautumisen.
Trollin motiivit ja psykologia
Yleisen käsityksen mukaan trolleja motivoi itse trollauksesta tai sen seurauksista nauttiminen, ja näin myös trolleiksi itseään kutsuvat ihmiset ovat kertoneet. Nautintoon kuuluu trollauksen tuoma huomio ja sen aiheuttamat reaktiot ja haitat. Muita trollien motivaatioita ovat ikävystyminen, huomionkipeys, pätemisen tarve, yksinäisyys, uteliaisuus, hallitsemisen halu, pahantahtoisuus, viha tiettyjä ihmisiä kohtaan, kosto, sekä vihamielisyys keskustelun tarkoitusta kohtaan. Myös poliittisia uskomuksia ja ideologioita sekä tiettyjen poliittisten tavoitteiden ajamista on esitetty trollauksen syiksi.
Internetin mahdollistama suhteellinen anonyymiys edesauttaa trollaamista ainakin kolmella tavalla. Ensinnäkin, Internetin käyttäjiltä yleensä puuttuu taustatieto muista keskustelijoista, minkä vuoksi toisten pettäminen onnistuu helpommin kuin kasvotusten. Toisekseen, Internet-trollin ei tarvitse pelätä kielteisiä seuraamuksia, kuten väkivaltaa, minkä vuoksi jotkut käyttäytyvät Internetissä eri tavoin kuin todellisessa maailmassa. Kolmanneksi, anonyymiys voi piilottaa trollilta sen, että toiset ovat oikeita ihmisiä eivätkä vain virtuaalihahmoja, minkä vuoksi trolli ei ymmärrä teoillaan olevan haitallisia psykologisia vaikutuksia.
Trolleilla tehtyjen psykologisten kokeiden perusteella trollit ovat useimmiten nuoria miehiä, joilla saattaa olla matala itsetunto. Trolli on keskimääräistä enemmän sadistinen luonne ja persoonallisuushäiriöinen. Psykologit uskovat, että trollissa yhdistyvät persoonallisuuden kolme "pimeää" piirrettä: psykopaattisuus, macchiavellismi ja narsismi.
Adam Pardy
Adam Pardy (s. 29. maaliskuuta 1984) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija. Hän on aloitti NHL-uransa Calgary Flamesissa, joka varasi hänet NHL:ään kuudennella kierroksella 173. pelaajana vuoden 2004 varaustilaisuudessa. Lisäksi hän on pelannut Dallas Starsissa ja Buffalo Sabresissa ennen kuin siirtyi Winnipegiin vuonna 2013. Pardy pelasi junioriurallaan QMJHL-joukkue Cape Breton Screaming Eaglesissa. Hän on AHL:n tähdistössä kaudella 2007–2008 ja teki NHL-debyyttinsä kaudella 2008–2009 kolmen AHL:ssä pelatun kauden jälkeen.
Junioriura
Pardy varattiin vuonna 2002 QMJHL-joukkue Halifax Mooseheadsiin, mutta hän ei saanut pelipaikkaa joukkueessa. Tämän takia Pardy aloitti kauden 2002–2003 MJAHL:ssä pelaten ensin Yarmouth Marinersissa ja myöhemmin kaudella Antigonish Bulldogsissa. Hänen oikeutensa QMJHL:ssä myytiin Cape Breton Screaming Eaglesille tammikuussa 2013, mutta Bulldogs kieltäytyi vapauttamasta häntä, koska he halusivat pitää hänet pudotuspelirupeaman ajan itsellään. Pardy kuitenkin luovutettiin Screaming Eagles loppukaudeksi ja hän ehti pelata seitsemän ottelua runkosarjassa sekä kaksi pudotuspeleissä.
Pardy pelasi Screaming Eaglesissa kahden kokonaisen kauden ajan. Kaudella 2003–2004 hän pelasi Cape Bretonissa 68 ottelua tehden niiden aikana neljä maalia ja syöttäen 12. Jäähyminuutteja hänelle kertyi 137. Kauden jälkeisessä vuoden 2004 NHL:n varaustilaisuudessa Pardy varattiin Calgary Flamesiin kuudennella kierroksella 173. pelaajana. Hänen varauksensa 20-vuotiaana oli epätavallinen, sillä suurin osa hänen ikäisistään pelaajista oli varattu jo kaksi vuotta aiemmin ja tämä oli jo kolmas ja viimeinen kerta kun hänet oli mahdollista varata vuosien 2002 ja 2003 jälkeen. Hän pelasi vielä kauden 2004–2005 yli-ikäisenä pelaajana Screaming Eaglesissa, jossa teki 12 maalia ja sai 27 syöttöä sekä keräsi yhteensä 163 rangaistusminuuttia. Yhteensä Pardy pelasi Screaming Eaglesissa 144 peliä, joissa sai 56 (16+40) pistettä ja 302 jäähyminuuttia.
Ammattilaisura
Ammattilaiseksi Pardy siirtyi vuonna 2005, kun hän pelasi AHL:ssä Calgaryn farmiseura Omaha Ak-Sar-Ben Knightsissa. Hän jäi AHL:ssä pelaamissaan 24 ottelussa miinukselle, eikä onnistunut pisteiden tekemisessä, joten hänet lähetettiin sarjatasoa alemmas ECHL:ään Las Vegas Wranglersiin. Las Vegasissa hänen kautensa lähti sujumaan paremmin, kun hän teki ensimmäisen ammattilaismaalinsa ja syötti 11 maalia 41 pelaamassaan ottelussa. Ensimmäisellä kokonaisella kaudellaan AHL:ssä 2006–2007 hän pelasi 70 ottelua, joissa teki kaksi maalia ja sai kuusi syöttöpistettä. Pardy ei saanut kolmen ensimmäisen kuukauden aikana paljoa peliaikaa valmentajien säästellessä häntä, mutta pelaamisen parannuttua hänen vastuunsa Knightsissa kasvoi.
Kauden 2007–2008 kolmannen ammattilaiskautensa aloittanut Pardy jatkoi vaikutuksen tekemistä ja kehittymistä Flamesin organisaatiossa. Vaikka hän ei onnistunut murtautumaan Flamesin NHL-kokoonpanoon, hän oli kuitenkin yksi viimeisimmistä AHL:ään tiputetuista pelaajista. Hän liittyi Quad City Flamesiin, josta hänet kutsuttiin Calgaryyn joulukuussa 2007 loukkaantumisten vuoksi, mutta hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa yhdessäkään Calgaryn ottelussa. Hän teki Quad Cityssä kauden aikana viisi maalia ja 18 syöttöä 65 ottelussa. Lisäksi hänet valittiin pelaamaan vuoden 2008 tähdistöottelussa.
Kauden 2008–2009 harjoitusleirillä Pardy onnistui vihdoin ansaitsemaan paikan Calgaryn kokoonpanossa. Hän teki joukkueen kanssa uuden yhden vuoden sopimuksen. Pardy teki NHL-debyyttinsä Calgaryn kauden avauksessa 9. lokakuuta 2008. Hän pelasi kuitenkin vain alle kahdeksan minuuttia 6–0-tappioon päättyneessä ottelussa Vancouver Canucksia vastaan. Debyyttiottelun myötä hänestä tuli ensimmäinen Las Vegas Wranglersin pelaaja, joka on pelannut NHL:ssä. Pardy sai kauden alkupuolella vain rajoitetusti peliaikaa, mutta sai kokoaikaisen näytönpaikan kokoonpanossa marraskuussa, kun Jim Vandermeer kärsi murtuneesta nilkasta.
Pardy sai ensimmäisen pisteensä NHL:ssä syöttöpisteen muodossa 3–2-rangaistuslaukaustappiossa Florida Panthersia vastaan 12. joulukuuta 2008. Hän teki ensimmäisen maalinsa 8. tammikuussa 2009 New York Islandersia vastaan pelatussa ottelussa. Pardy pelasi NHL:n tulokaskaudellaan 60 ottelua. Hän teki niissä yhden maalin ja syötti yhdeksän muiden tekemää osumaa. Hän pelasi myös kuudessa ottelussa pudotuspeleissä. Ikänsä ja vähäisten NHL:ssä pelatuiden otteluiden takia Pardysta tuli kauden päätteeksi rajoitetusti vapaa pelaaja. Flames teki Pardyn kanssa jatkosopimuksen, joka oli pituudeltaan kaksi vuotta ja oli 1,4 miljoonan dollarin arvoinen eli 700 000 dollaria per kausi. Sopimus oli arvoltaan huonompi, kuin minkä hän olisi voinut saada vapaiden pelaajien markkinoilta.
Saatuaan huonon alun kautta edeltäneellä harjoitusleirillä, Pardy joutui palaamaan takaisin joukkueen kuudenneksi puolustajaksi kaudella 2009–2010. Pardylta jäi kauden alussa kolme ottelua väliin nyrjähtäneen ranteen vuoksi ja hänen roolikseen jäi seitsemäs puolustaja, kun Calgary hankki Steve Staiosin. Pardy viimeisteli toisella NHL-kaudellaan kaksi maalia ja sai seitsemään syöttöpistettä pelaamissaan 57 ottelussa. Kaudella 2010–2011 Pardy loukkasi olkapäänsä kauden toisessa ottelussa. Hän joutui loukkaantumisen takia olemaan kauden alussa kaksi kuukautta sivussa. Hän oli sivussa myös kauden kaksi viimeistä kuukautta ylävartalovamman vuoksi.
Pardy oli rajoitetusti vapaa pelaaja, kun hän lähti Flamesin organisaatiosta kaudella 2010–2011 kahden vuoden mittaiisen neljän miljoonan dollarin sopimuksen perässä Dallas Starsiin. Pardy aloitti jälleen kauden ollen sivussa loukkaantumisen vuoksi, kun hänen kylkiluunsa murtui harjoituskaudella. Hän sai kaudella 2011–2012 pelaamissaan 36 ottelussa kolme syöttöpistettä.
Pardy pelasi loppujen lopuksi Dallasissa vain yhden kauden ajan, kun hän oli osana 2. heinäkuuta 2012 tehtyä kauppaa, jossa hänet lähetettiin Steve Ottin kanssa Buffalo Sabresille, joka antoi Dallasille tilalle Derek Royn. Pardy pelasi lyhyen työsulkukauden 2012–2013 vaihdellen Buffalon ja sen AHL:ssä pelaavan farmijoukkue Rochester Americansin välillä. Hän pelasi 21 AHL-ottelua, joissa teki kaksi maalia ja sai seitsemän syöttöpistettä. 17 Buffalossa pelatussa ottelussa hän syötti neljä ottelua. Pardy siirtyi kauden jälkeen vapaaksi pelaajaksi. Hän liittyi uransa neljänteen joukkueeseen neljän kauden sisällä, kun hän teki Winnipeg Jetsin kanssa vuoden mittaisen sopimuksen, jonka arvo oli 600 000 dollaria.
5. kesäkuuta 2019 Pardy ilmoitti lopettavansa uransa
Pelityyli
Pardy ei ole hyökkäävä pelaaja, vaan hän keskittyy enemmän estämään vastustajien maalinteon. Hänen kanssaan samassa pakkiparissa pelannut Cory Sarich kehui Pardyn rauhallista käytöstä kauden 2009–2010 aikana. Hän pelaa myös fyysistä peliä. Tulokaskaudellaan Pardy taklasi 60 ottelussa 77 kertaa mukaan lukien myös Jared Bolliin kohdistunut taklaus, jota kuvattiin yhdeksi kauden 2008–2009 parhaista taklauksista.
Yksityiselämä
Pardy kasvoi Bonavistassa, joka on 3 800 asukkaan kaupunki. Hänen perheeseensä kuuluivat vanhemmat Stan ja Lorraine sekä isoveljet Neil ja Todd. Perhe joutui tekemään rahallisia uhrauksia Pardyn jääkiekkouran vuoksi. Perhe muutti myöhemmin Pardyn jälkeen Albertaan. Hänen isänsä muutti rakennushankkeiden perässä Lloydminsteriin ja veljensä sähkömiehinä Calgaryyn.
Bochnian piirikunta
Bochnia on yksi Vähä-Puolan voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 106 858. Kunnat Bochnian piirikunnassa ovat Bochnia, Drwinia, Łapanów, Lipnica Murowana, Nowy Wiśnicz, Rzezawa, Trzciana ja Żegocina. vasen|pienoiskuva|220px|Bochnian väestöpyramidi 2014. Vuoden 2019 lopussa piirikunnan asukkaista 50,6 prosenttia oli naispuolisia ja 49,4 miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 20,9 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,7 prosenttia ja eläkeläiset 18,4 prosenttia väestön keski-iän ollessa 39,3 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 1 261 lasta. Bochnian piirikunnan väkiluvun ennustetaan kasvavan 108 622 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Ranskanspanieli
Ranskanspanieli (épagneul français) on ranskalainen koirarotu. Se kuuluu FCI:n ryhmään 7 eli Kanakoirat ja alaryhmään 7.1.2 eli Mannermaiset spanielityyppiset kanakoirat. FCI:n luokitus perustuu yleensä pitkälti ulkonäölliseen rotutyyppiin, ja suurin osa spanieleista (mm. brittiläiset ja amerikkalaiset spanielit) onkin ryhmässä 8, tarkemmin ottaen ylösajavien koirien alaryhmässä. Ranskanspanielin ohella muutkin ranskalaiset spanielit kuuluvat kuitenkin aiemmin mainittuun kanakoirien ryhmään. Suomessa ei ole tällä hetkellä elossa yhtään rodunedustajaa, mutta sinne rekisteröitiin 1990-luvun alussa kaksi yksilöä.
250px|thumb|left|Ranskanspanieli on keskikokoinen spanielityyppinen seisova lintukoira.
Ulkomuoto
250px|thumb|left|Ranskanspanieli koiranäyttelyssä Besançonissa. Ranskanspanieli on keskikokoinen, atleettinen, lihaksikas, elegantti ja jalo lintukoira, jolla on normaalit mittasuhteet. Se kuuluu yhdessä picardienspanielin ja sinisen picardienspanielin kanssa kaikkein kookkaimpiin spanieleihin (mikäli isomünsterinseisojaa ei lasketa mukaan varsinaisiin spanieleihin) ja on samalla mm. englanninspringerspanielia, kookkainta brittiläistä spanielia, suurempi. Keskimääräinen säkäkorkeus on uroksilla 56–61 cm ja nartuilla 55–59 cm, mutta myös 2 cm poikkeama yli ja 1 cm poikkeama alle näiden mittojen luetaan sallituksi kooksi. Paino on noin 20–27 kg.
Karva on rungossa silkkistä, sileää ja hapsuttunutta; niskassa ja lantion seudulla hieman aaltoilevaa; päässä hienoa ja lyhyttä; korvissa, raajojen takaosissa ja hännässä laineikasta ja pitkää (yli korvankärkien ulottuvaa). Väritys on aina valkoinen keskikokoisin tai hieman laajemmin ruskein laikuin. Ruskean sävy vaihtelee kanelista tummaan maksanruskeaan. Valkoinen värialue voi olla joko täysin valkoinen tai kohtalaisen tiheään ruskeasti pilkuttunut, jolloin kyseessä on kimo eli ruskea-roan. Päässä ei tarvitse olla valkoista, mutta se on erittäin toivottavaa varsinkin läsin (kohtalaisen leveän otsasta kuononkärkeen kulkevan juovan) muodossa.
Luonne ja käyttäytyminen
250px|thumb|right|Ranskanspanieli koiranäyttelyssä Besançonissa. Ranskanspanieli on luonteeltaan lempeä, avoin, kärsivällinen, rauhallinen, tyyni ja tasapainoinen. Se on ihmisystävällinen ja tulee hyvin toimeen myös muiden koirien kanssa. Se on suuren miellyttämishalunsa ansiosta helppo kouluttaa. Metsästäessään se on innokas, sitkeä ja energinen, ja se paitsi seisoo, myös noutaa riistaa. Sen seisontaa kuvataan vahvaksi, ja se onkin menestynyt hyvin kanakoirien käyttökokeissa. Luonnostaan aktiivisena rotuna se vaatii runsaasti reipasta liikuntaa.
Rotu Suomessa
Vuosien 1992 ja 1993 vaihteessa Suomeen tuotiin Ranskasta uros Higor ja narttu Houppette de Pierre Piquee. Kumpikin on jo kuollut, ja koska uusia yksilöitä ei ole tänne sen jälkeen tuotu, rotua ei enää esiinny Suomessa.
Nobody Hurt No One
Nobody Hurt No One on Natalja Podolskajan esittämä kappale, jolla hän edusti Venäjää vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa Ukrainan Kiovassa.
Venäjä pääsi suoraan kilpailun finaaliin edellisvuoden sijoituksen johdosta. Finaalissa kappale sijoittui 24. joukosta sijalle 15.
Anttilan keväthuumaus
Anttilan keväthuumaus on Tapio Rautavaaran tunnetuksi tekemä laulu. Se on käännös ruotsalaisen Evert Tauben kappaleesta "Sjösala vals". Suomenkieliset sanat on tehnyt Reino Palmroth nimimerkillä Palle. Rautavaara levytti laulun kahdesti, 1955 ja 1971.
Laulu alkaa sanoin ”Anttila hän ampaisee ylös vuoteeltaan...”.
Helsingin Sanomat pyysi keväällä 2009 lukijoitaan nimeämään oman ”onnen laulunsa”, ja yli 800 ehdotetun kappaleen joukossa ”Anttilan keväthuumaus” oli yksi 35:stä eniten mainintoja saaneesta.
Paula Hitler
Paula Hitler (21. tammikuuta 1896 – 1. kesäkuuta 1960) oli Adolf Hitlerin sisar. Hän oli Alois ja Klara Hitlerin lapsista nuorin ja Adolfin ohella ainoa aikuisikään saakka elänyt. Paula kertoi pitäneensä Adolfi sta eniten kaikista hänen sisaruksistaan ja sisarpuolistaan, huolimatta seitsemän vuoden ikäerosta.
Paula tapasi veljensä pitkästä aikaa Wienissä 1920-luvulla. Hän menetti työpaikkansa wieniläisessä vakuutusyhtiössä vuonna 1930 työnantajien päästyä selville hänen taustastaan. Paula kertoi veljelleen hänen poliittisen uransa vaikeuttavan Paulan elämää. Adolf ymmärsi sisarensa ongelman ja lupasi antaa hänelle taloudellista tukea, jota hän antoikin itsemurhaansa asti vuonna 1945. Paula käytti työpaikkansa menettämisen jälkeen salanimeä Wolf tai Wolff. Paula työskenteli toisen maailmansodan aikana sotilassairaalassa ja ilmoitti myöhemmin tavanneensa Adolfin näihin aikoihin suunnilleen kerran vuodessa.