cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lancia Delta
Deltan pohjalta tehtiin myös Lancian sedan -henkilöauto Lancia Prisma. Myös Lancia Prismasta tehtiin sporttinen nelivetoinen Integrale-versio, tämä ei kuitenkaan ollut samassa määrin urheiluhenkinen kuin Delta HF Integrale. Suomessa myydyin lienee Prisma 1.6 i.e, joka oli luokassaan erittäin hyvin varusteltu ja sai hyvää arvostelua osakseen ajettavuudestaan testeissä.
Vuonna 1985 markkinoille tuli dieselversio ja vuonna 1986 nelivetoversio. Nelivetoversio oli varsin kehittynyt, keskitasauspyörästössä oli viskolukko ja takana Torsen. Voimanjakosuhde (etu/taka) oli 56/44 8V:ssä ja 47/53 16V-mallissa (Integralet).
Lancia Delta Group A
B-ryhmän kieltämisen jälkeen Lancia kehitti A-ryhmän mukaisen mallin. Kaudella 1987 Lancian menestys kuitenkin jatkui tallin esiteltyä A-ryhmään luokitellun Delta HF 4WD:n, joka oli heti kilpailukykyinen vaikka auto jouduttiin kehittämään käytännössä tyhjästä B-ryhmän loppumisen jälkeen. Monet kilpailevista talleista eivät olleet yhtä muuntautumiskykyisiä kuin Lancia, ja kilpailutoimintansa lopetti muun muassa Audi ja Citroën. Delta HF 4WD pohjautui jo normaaliin tuotantoautoon kuten myös kauteen 1988 lanseerattu menestyksekäs Lancia Delta HF Integrale 8V. Paljon uutta tekniikkaa sisältäneen Delta HF Integralen tuominen kilpakäyttöön ei kuitenkaan ollut ongelmatonta. Tekniset murheet vaivasivatkin sitä aluksi, mutta pian autosta kehitettiin ylivoimainen.
Lancia Delta HF Integrale
Syksyllä 1987 esiteltiin Delta HF Integrale 8V joka osoittautui olevan odotusten mukaisesti erittäin menestyksekäs ralliauto. Tämä auto oli suunniteltu varta vasten kilpailutoimintaa ajatellen, ja tässä myös onnistuttiin. Pienien alun tekniikkaongelmien jälkeen autosta tuli ylivoimainen. Integralen eri versiot olivat suosittuja luokassaan myös normaalikäytössä johon kilpailevina malleina kuuluivat muun muassa Ford Sierra RS Cosworth, Audi 90 quattro, sekä BMW M3. Integralesta ei kuitenkaan voitu puhua suosiosta huolimatta volyymimallina, suhteellisen pieni valmistusmäärä ja pienehkö erikoisempi italialainen automerkki valmistajana takasivat autolle klassikon statuksen jo tuotannon ollessa vielä käynnissä.
Integralessa oli monia uudistuksia edeltäjäänsä ja poikkesi HF 4WD:stä jonkin verran. Myös tehoa oli lisätty. Tunnistettavimmat erot olivat ulkoisia, joista näkyvimpinä olivat etulokasuojiin sekä korin takaosaan muotoillut levitykset ja uudennäköinen 15-tuumainen kevytmetallinen vannemalli. HF Integrale 16V:ssä vannemalli säilyi samana, mutta vanteen kokonaisleveyttä sekä auton raideleveyttä hieman suurennettiin. Muutoinkin ulkokuoren muutokset 16V:ssä olivat pieniä 8V:seen, näkyvin ero vanneleveyden lisäksi oli konepellissä oleva kohouma. Delta Integrale 16V:n teholukemat olivat 200 hv ja nelivedon etu/taka-jakosuhde oli säädetty enemmän takapainotteiseksi (47/53) entisen etupainotteisuuden (54/46) sijaan.
Sisustasta Integraleista löytyi varusteina esimerkiksi nahkainen kolmipuolainen ohjauspyörä, kangas/alcantara-verhoilu Recaro-urheiluistuimineen, sähköiset lasinnostimet ja kattava lisämittaristo jossa näytöt esimerkiksi ahto- ja öljynpaineille. Osassa Integraleja oli myös kattoluukku ja nahkasisusta saatavilla myöhempiin Evolution-malleihin.
Delta HF Integralen moottorina oli 1995 cc DOHC-suihkutusmoottori joka oli varustettu Garrett T03-turboahtimella sekä välijäähdyttimellä. Tehoa 8V- moottorissa on 185 hv/5300 rpm ja vääntöä 304 Nm/3500 rpm. 16V-mallissa teholukemaa oli parannettu 200:n hevosvoimaan ja Evolution-mallien kehittyessä tehoa oli lopulta jo 215 hevosvoimaa. Suomeen Integraleista tuotiin virallisesti vain 8- ja 16V-malleja. Myöhempiä Evolution-malleja ei maahantuoja tuonut Suomeen. Integrale-mallien valmistus lopetettiin kokonaisuudessaan vuonna 1994.
Lancia Delta 1993-99 "Nuova Delta"
200px|thumb|left|Toisen sukupolven Delta Ensimmäisten Delta-sukupolvien menestyksen jäljissä esiteltiin 1993 aivan uudenmallinen Fiat Tipoon perustuva Lancia Delta-mallisto. Uusi Delta oli painotettu enemmän mukavuutta ja helppoutta arvostavalle asiakaskunnalle aiemmin tärkeän tehon ja suorituskyvyn sijaan. Moottorivaihtoehdot 1,6 8V:stä aina 2,0 16V Turboon. Nelivetoisena autoa ei saanut. Mallisukupolvi jäi edeltäjiinsä verraten jonkin verran vaisuksi, eikä saavuttanut samanlaista menestystä. Suomessakaan auto ei ollut kovin suosittu ja yleinen.
Hämeenlinna
Hämeenlinna on Suomen kaupunki ja Kanta-Hämeen maakuntakeskus Vanajaveden rannalla. Se on vuonna 1639 perustettuna Suomen vanhin sisämaakaupunki. Hämeenlinna tunnetaan perinteikkäänä hallinto-, koulu- ja kulttuurikaupunkina.
Hämeenlinnan naapurikunnat ovat Akaa, Asikkala, Hattula, Hausjärvi, Hollola, Janakkala, Loppi, Padasjoki, Pälkäne, Tammela, Urjala ja Valkeakoski. Hämeenlinnan keskustasta on Helsinkiin 100 kilometriä ja Tampereelle 75 kilometriä. Hämeenlinnan alue kasvoi huomattavasti 1. tammikuuta 2009, kun Hauho, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulos liittyivät Hämeenlinnan kaupunkiin. Tätä ennen Hämeenlinnan maalaiskunta ja Vanajan kunta oli liitetty pääosin Hämeenlinnaan ja osa naapurikuntiin.
Luonto
Hämeenlinnan keskustaajama sijaitsee Etelä-Hämeessä, kansallismaisemaksikin luokitellussa Vanajaveden laaksossa, jonka halkaisee pohjois-eteläsuuntainen, eteläosaltaan jokimaisen kapea Vanajavesi. Muita merkittäviä hämeenlinnalaisia järviä ovat Katumajärvi ja Alajärvi. Kaupunkialueen halki kulkee luode-kaakkosuuntainen harjujono, jonka osia ovat muiden muassa Ahvenistonharju ja Hattelmalanharju. Maasto on muiltakin osin kumpuilevaa; Hämeenlinnan keskusta ja esimerkiksi Myllymäen ja Hätilän kaupunginosat sijaitsevat suurehkojen mäkien huipulla. Kaupungissa on muutamia esihistoriallisella ajalla linnavuorina käytettyjä vuoria, joista merkittävimpiä ovat Aulangonvuori ja Mantereen linnavuori.
Hämeenlinnan maiseman pääpiirteitä ovat Hämeen järviylänkö, Vanajaveden laakso ja Kanta-Hämeen lehtokeskus. Monin paikoin maisemia leimaa vauras hämäläinen maatalouskulttuuri.
Luonnonsuojelualueet
Kaupungissa on useita luonnonsuojelualueita, joista suurimmat sijaitsevat Aulangon ja Ahveniston suosituilla virkistysalueilla kaupungin laitamilla. Lisäksi Hämeenlinnassa on Suomen ensimmäinen, vuonna 2001 perustettu kansallinen kaupunkipuisto, joka ulottuu Koilliskulman puutaloalueilta ja Hämeen linnalta Vanajaveden rantoja seuraillen Aulangolle. Vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetyssä entisessä Lammin kunnassa sijaitsee verrattain tunnettu Evon retkeilyalue.
Hämeenlinnan kaupungin alueella on 31 Natura 2000 -aluetta:
Kaupunkirakenne
pienoiskuva|Hämeenlinnan ydinkeskustaa, jossa [[Kauppatori (Hämeenlinna)|Kauppatori.]] Hämeenlinnan keskusta sijaitsee Saaristen mäellä Vanajaveden rannalla, ja rajoittuu länsipuoleltaan valtatiehen 3. Keskustan katuverkko perustuu Carl Ludvig Engelin kaupungin palon jälkeen vuonna 1832 laatimaan ruutukaavaan, jonka keskuksena toimii Kauppatori. Kauppatorin laidalla sijaitsevat muun muassa raatihuone, Hämeenlinnan kirkko ja Hämeen lääninhallituksen talo. Ydinkeskusta on jaettu neljään kaupunginosaan, jotka ovat järjestyksessä Linnanniemi, Koilliskulma, Hämeensaari sekä Saaristenmäki. Osittain kävelykaduksi muutettu Raatihuoneenkatu on keskustan merkittävin liikekatu.
Keskustassa on runsaasti eri tyylisuuntia edustavia rakennuksia, ja kaupungin väkilukuun suhteutettuna se on melko suuri ja tiiviisti rakennettu. Keskustan merkittävin laajenemissuunta on 2010-luvulla ollut Vanajaveden toisella puolella sijaitseva Keinusaaren kaupunginosa, jossa sijaitsee esimerkiksi rautatieasema. Keskustaan on myös jatkuvasti toteutettu uutta täydennysrakentamista. Hämeenlinnan keskustaa on pilkallisesti kutsuttu Suomen suurimmaksi valaistuksi hautausmaaksi. Muita keskeisiä kaupunginosia ovat Myllymäki, Kauriala ja Hätilä.
Hämeenlinnassa on lisäksi noin kymmenen lähiötä, joita erottavat keskusta-alueesta laajat pientaloalueet. Kaupungissa on myös runsaasti puistoja ja lähivirkistysalueita. Rautatie sivuuttaa keskustan Vanajaveden itäpuolta, mutta valtatie 3 kulkee moottoritienä aivan kaupungin halki; keskustan kohdalla se on katettu kannella. Valtatie 10 ohittaa kaupungin etelä- ja itäpuolelta. Oman vaikutuksensa kaupunkirakenteeseen ovat tuoneet myös kaupunkia halkovat harjut ja pitkät järvet.
Aluejako
pienoiskuva|Hämeenlinnan pitäjät. pienoiskuva|Hämeenlinnan kaupunginosat kaupungin vuoden 2009 kuntaliitosta edeltäneellä alueella. Hämeenlinnassa on 41 kaupunginosaa ja viisi kaupunginosakeskusta eli pitäjää. Kaupunginosakeskukset ovat Hämeenlinnaan 2009 liitettyjä entisiä kuntia.
Johann Gottlieb Naumann
thumb|right|Johann Gottlieb Naumann
Johann Gottlieb Naumann (17. huhtikuuta 1741 Blasewitz – 23. lokakuuta 1801 Dresden) oli saksalainen, myös Ruotsissa työskennellyt säveltäjä ja kapellimestari.
Hämeenlinna
Aluejako
Hauhon kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta pohjoiseen.
Johann Gottlieb Naumann
Naumann tutustui vuonna 1757 ruotsalaiseen viulisti, säveltäjä Anders Wesströmiin, jonka mukana lähti Italiaan Giuseppe Tartinin johdolla suoritettavia opintoja varten. Naumann vietti vuosikymmenen Italiassa, jossa suoritti opintoja myös Johann Adolph Hassen ja Giovanni Battista Martinin johdolla. Vuonna 1763 Venetsiassa kantaesitettiin Naumannin ensimmäinen ooppera, Il tesoro insidiato. Tulevina vuosina säveltäjä saavutti huomattavaa suosiota sekä vakavilla että koomisilla oopperoillaan. Vuonna 1764 hänet kutsuttiin hovin musiikkityöhön Dresdeniin, ja hän sai vuonna 1776 nimityksen hovin pääkapellimestariksi.
Hämeenlinna
Aluejako
Tuuloksen kirkonkylä sijaitsee noin 25 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta koilliseen.
Johann Gottlieb Naumann
Naumann saapui ensimmäisen kerran Ruotsiin vuonna 1777 Kustaa III:n kutsusta. Ensimmäinen häneltä Ruotsissa tilattu teos oli Amphion, jonka hän sävelsi Gudmund Jöran Adlerbethin librettoon ja joka kantaesitettiin tammikuussa 1778. Ensimmäisellä käynnillään Naumann vietti Ruotsissa vuoden, mutta hänet kutsuttiin takaisin Tukholmaan vuonna 1782. Tällä kertaa esitettiin toinen Naumannilta ja Adlerbethiltä tilattu ooppera, Cora och Alonzo, joka perustuu Jean-François Marmontelin romaaniin Les Incas. Toisella Ruotsissa viettämällään kaudella Naumann sai valmiiksi suurimuotoisimman tilaustyönsä Ruotsin hoville. Kyse on oopperasta Gustaf Wasa, jonka libreton kirjoitti Johan Henrik Kellgren kuninkaan laatimien luonnosten pohjalta. Naumann lähti Ruotsista pysyvästi vuonna 1783, ja ooppera kantaesitettiin ilman hänen läsnäoloaan vuonna 1786. Gustaf Wasa oli Ruotsissa kansallisoopperan asemassa pitkälle 1800-luvulle saakka. Saksassa hänen suosituimpana oopperanaan kuitenkin pysyi Cora och Alonzo. Oopperoidensa lisäksi Naumann sävelsi esimerkiksi kuusi Patrick Alströmerille omistettua sonaattia lasiharmonikalle.
Hämeenlinna
Aluejako
Lammin kirkonkylä sijaitsee noin 35 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta itäkoilliseen.
Rengon kirkonkylä sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta lounaaseen.
Kalvolan keskustaajama Iittala sijaitsee noin 20 kilometrin päässä Hämeenlinnan keskustasta luoteeseen.
Historia
pienoiskuva|pysty|Hämeenlinnan vaakuna vuoteen 1956 asti.Hämeenlinnan kaupunki on kehittynyt esihistorialliselle asutusalueelle Vanajaveden äärelle. Keskustan tuntumassa olevassa Varikonniemessä sijaitsee merkittävä mutta kiistelty arkeologinen kohde, rautakautinen ja varhaiskeskiaikainen asuinpaikka, joka joidenkin tulkintojen mukaan oli Vanain kaupunki. Kaupungin tuntumassa on useita mäkilinnoja, joista tunnetuimpia ovat Aulanko (ruots. Karlberg) ja Hakoisten linnavuori. pienoiskuva|vasen|Hämeenlinna 1850-luvulla.
Hämeen linnaa ryhdyttiin rakentamaan Birger jaarlin Hämeeseen tekemän ristiretken jälkeen 1200-luvulla tai 1300-luvun alussa nykyiseen Linnanniemeen, ja pian linnan pohjoispuolelle alkoi syntyä asutusta. Tämä vaatimaton asutuskeskus sai kaupunkioikeudet Pietari Brahelta tammikuussa 1639 ensimmäisenä suomalaisena sisämaakaupunkina. Esihistorialliselta ajalta periytyvä Hämeen härkätie Turusta päättyi kaupunkiin, ja Ylinen Viipurintie kulki Hämeenlinnan kautta Viipuriin. Kaupunki oli Hämeen linnaläänin keskus.
Hämeenlinnan seurakunta erotettiin Vanajan seurakunnasta kaupungin perustamisen jälkeen vuonna 1639. Kaupungin ensimmäinen kirkko valmistui todennäköisesti v. 1666 linnan pohjoispuolelle vanhankaupungin alueelle. Uusi ristikirkko valmistui v. 1739 vanhan lähistölle ja säilyi käytössä kaupungin siirron jälkeenkin nykyisen pääkirkon valmistumiseen asti.
Kustaa III päätti vuonna 1777 siirrättää kaupungin kilometrin verran etelään nykyiselle paikalleen Niementaustan mäelle Saaristen latokartanon maille. Ensimmäisen asemakaavan laati Axel Magnus von Arbin, ja siirto tapahtui seuraavasta vuodesta alkaen. Vanhankaupungin alueella on nykyään Linnan kasarmeina tunnettu entinen varuskunta-alue. Kustaa III rakennutti myös Hämeenlinnan pääkirkon, joka tehtiin pyöreäksi esikuvanaan Rooman Pantheon. Kirkon alkuperäinen ulkoasu muuttui kuitenkin 1800-luvulla ratkaisevasti, kun rakennukseen lisättiin kellotorni ja se laajennettiin ristikirkoksi.
Suuri tulipalo tuhosi 14. syyskuuta 1831 noin kolme neljäsosaa Hämeenlinnasta, mukaan lukien lääninhallituksen ja koulurakennuksen. Kirkko ja osa sen takana sijaitsevista kortteleista kuitenkin säästyi. Kaupunki jälleenrakennettiin Carl Ludvig Engelin laatiman uuden asemakaavan pohjalta. Hämeenlinnasta tuli puhdastyylinen empirekaupunki, jonka arkkitehtuurista on kuitenkin nykyään jäljellä vain rippeitä.
Sotilas-, hallinto- ja koulukaupungiksi kehittynyt Hämeenlinna sai teollisuudelleen uutta puhtia vuonna 1862, kun 31. tammikuuta avattiin maan ensimmäinen rataosuus Helsingistä. Samalla laivaliikenne Vanajavettä pitkin Tampereelle vilkastui huomattavasti. Vuonna 1876 rautatietä jatkettiin Tampereelle. Suomen vanhin yhä samalla nimellä toimiva suomenkielinen sanomalehti Hämeen Sanomat perustettiin Hämeenlinnassa vuonna 1879.
Sisällissodassa vuonna 1918 Hämeenlinna oli aluksi punaisten hallitsemalla alueella, mutta valkoiset valtasivat kaupungin saksalaisten avustuksella Hämeenlinnan valtauksessa 26. huhtikuuta. Sodan jälkeen Poltinahon kasarmialueella toimi punavankeja varten perustettu Hämeenlinnan vankileiri.
Vuoden 1952 olympialaisten kilpailuista nykyaikainen viisiottelu käytiin Hämeenlinnassa Kaurialan urheilukentällä ja Ahveniston maauimalassa. Valtatien 3 moottoritielinjaus kaupungin keskustan sivuitse, eräs Suomen varhaisimmista moottoritieosuuksista, valmistui vuonna 1965. 1960- ja 1970-luvuilla kaupunkikuva muuttui merkittävästi, kun keskustaan rakennettiin runsaasti aiempaa tehokkaampaa uudisrakentamista.
Alueliitokset
pienoiskuva|Hämeenlinnan alueliitokset. Hämeenlinnan ensimmäinen suuri alueliitos toteutui 1. tammikuuta 1948, jolloin suurin osa kaupungin pohjoispuolella sijainneesta Hämeenlinnan maalaiskunnasta sekä osia Vanajan kunnasta liitettiin kaupunkiin. Vuoden 1967 alussa Hämeenlinna laajentui huomattavasti, kun kaupunkia kolmelta suunnalta ympäröinyt Vanajan kunta liitettiin pääosin kaupunkiin. Marraskuussa 2007 varmistui Hämeenlinnan seudun kuntaliitos Hauhon, Hämeenlinnan, Kalvolan, Lammin, Rengon ja Tuuloksen kesken, ja se astui voimaan 1. tammikuuta 2009. Vuoden 2010 alussa entisen Lammin kunnan Hietoisten kylä siirrettiin Hämeenlinnasta Hausjärveen.
Hallinto
Hämeenlinnan kaupunginjohtaja vuodesta 2021 on aiemmin mm. kansanedustajana toiminut Olli-Poika Parviainen. Kaupunginvaltuustossa on 51 paikkaa, joista 14 on kokoomuksen ja 14 SDP:n hallussa kaudella 2021–2025.
Hämeenlinna tunnetaan hallintokaupunkina. Kaupunki on ollut 1800-luvulta saakka ensin Hämeen läänin pääkaupunkina ja vuosina 1997–2009 olemassa olleen Etelä-Suomen läänin pääkaupunkina. Vuodesta 2010 eteenpäin Etelä-Suomen aluehallintoviraston päätoimipaikka on sijainnut Hämeenlinnassa. Myös Hämeenlinnan oikeustalossa toimiva Kanta-Hämeen käräjäoikeus sijaitsee kaupungissa.
Talous
pienoiskuva|[[Kauppatori (Hämeenlinna)|Hämeenlinnan kauppatori]] Hämeenlinnalla on monipuolinen elinkeinorakenne. Historiallisesti merkittävän koulu-, hallinto- ja varuskuntakaupungin suurimpia työllistäjiä ovat valtio ja julkisyhteisöt, jotka työllistävät kolmanneksen kaupunkilaisista.
Hämeenlinnan talouden rakenne on lähellä koko maan keskiarvoja. Vuonna 2015 kaupungissa oli 28 270 työpaikkaa. Niistä 75 % oli palvelualoilla, 3 % alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa) ja 21 % jalostuksessa. Työttömien osuus oli 13,6 %.
Suurimmat yritykset
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat vakuutusyhtiö Pohjantähti, maarakennusalan koneita rakentava Movax ja käytettyjen autojen kauppaan erikoistunut Kamux. Suurin yksityinen työllistäjä on SSAB Europen terästehdas, jonka palveluksessa on noin 900 henkeä.
Buick Encore GX
Buick Encore GX on Buickin vuodesta 2019 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka sijoittuu mallistossa pienemmän Encoren ja suuremman Envisionin väliin. Se perustuu samalle pohjalevylle kuin Chevrolet Trailblazer.
Encore GX esiteltiin Shanghain autonäyttelyssä huhtikuussa 2019 yhdessä toisen sukupolven Encoren kanssa. Pohjois-Amerikan markkinoilla mallin ensiesittely oli Los Angelesin autonäyttelyssä marraskuussa 2019. Moottorivalikoiman muodostavat kaksi kolmesylinteristä turboahdettua bensiinimoottoria. Etuvetoisessa malliversiossa moottorina on 1,2-litrainen, jonka yhteydessä on portaaton CVT-automaattivaihteisto. Nelivetoversiossa on 1,3-litrainen (155 hv) moottori yhdeksänportaisella automaattivaihteistolla.
Hämeenlinna
Liikenneyhteydet
Alla matka-aikoja ja etäisyyksiä Hämeenlinnan keskustasta joihinkin kaupunkeihin.
Maantiet
Hämeenlinna sijaitsee liikenteellisesti hyvällä paikalla Helsingin ja Tampereen puolivälissä pääradan varressa, valtateiden 3 ja 10 risteyskohdassa. Valtatie 3 kulkee moottoritienä kaupungin keskustan ohi. Hämeenlinnasta Pälkäneelle johtaa kantatie 57, joka on osa valtatie 3:n alkuperäistä linjausta. Aikaisemmin Hämeenlinna oli myös Porvooseen vieneen kantatie 55:n sekä Toijalan kautta Tampereelle vieneen kantatie 56:n toisena päätepisteenä. Hämeenlinnan koillisosassa kulkee Tampereen ja Lahden välinen valtatie 12, johon valtatie 10 yhtyy entisen Tuuloksen alueella. Samasta risteyksestä erkanee Padasjoelle vievä kantatie 53. Lounaisosaa sivuaa Forssan ja Lahden välinen kantatie 54.
Linja-autoliikenne
Keskustassa sijaitsevalta linja-autoasemalta liikennöivät useimmat kauko- ja paikallisliikenteen linja-autovuorot. Tiheimmät yhteydet ovat Tampereen, Helsingin, Turun ja Lahden suuntiin. Linja-autojen pikavuoroilla Hämeenlinnasta pääsee ilman autonvaihtoa lisäksi Nokialle, Seinäjoelle, Vaasaan, Kokkolaan, Virroille ja Ähtäriin. Suoria linja-autojen vakiovuoroja kulkee Hämeenlinnasta myös Padasjoelle Lammin kautta. Hämeenlinnan sisäistä linja-autoliikennettä hoitavat Inter Kuljetus Oy, Länsilinjat Oy sekä Vekka Liikenne Oy.
Rautatieliikenne
pienoiskuva|[[Hämeenlinnan rautatieasema]] Hämeenlinnan kaupungin alueella sijaitsevat Hämeenlinnan rautatieasema sekä entisen Kalvolan kunnan alueella oleva Iittalan rautatieasema. Kummallakin asemalla pysähtyvät kaikki -junat reitillä Helsinki–Riihimäki–Tampere. Lisäksi Hämeenlinnassa pysähtyvät useimmat InterCity- ja tietyt Pendolino-junavuorot. Hämeenlinna ei ole risteysasema, joten lähimmät vaihdolliset junavuorot kulkevat Riihimäen tai Toijalan kautta.
Lentoliikenne
Hämeenlinnasta kertyy lähimmille lentoasemille matkaa noin 85 kilometriä Pirkkalaan, noin 95 kilometriä Vantaalle ja noin 140 kilometriä Turkuun.
Arnold Melcher Berger
Arnold Melcher (Melker) Berger (15. kesäkuuta 1861 Vaasa – 29. joulukuuta 1912 Tuusula) oli suomalainen pappi, juristi ja valtiopäivämies.
Hämeenlinna
Vesiliikenne
Hämeenlinnan läpi pohjois-eteläsuunnassa kulkevaa Vanajavettä on kauan käytetty kulkureittinä. Hämeenlinnan satamasta on kesäkaudella säännöllistä laivaliikennettä Tampereen suuntaan. 2010-luvulla on myös alkanut tilausristeilytoiminta pienemmällä aluksella keskustasta Turengin suuntaan Hiidenjoelle.
Arnold Melcher Berger
Bergerin vanhemmat olivat kamarineuvos Adolf Ferdinand Berger ja Emilia Matilda Leidenius ja puoliso vuodesta 1884 Fanny Lovisa Lindfors. Berger tuli ylioppilaaksi 1881, suoritti teologian erotutkinnon 1883 ja vihittiin papiksi 1884. Oikeustutkinnon hän suoritti 1899 ja sai varatuomarin arvon 1901. Berger tuli saarnaajaksi Töysään 1888, toimi Uuraisten kirkkoherrana 1898–1907, oli v.t. lääninrovasti Jyväskylän rovastikunnassa 1906–1908 ja Tuusulan kirkkoherra vuodesta 1907. Hän toimi myös Porvoon tuomiokapitulin v.t. sihteerinä 1904 ja 1907–1908. Berger oli pappissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1904 ja 1905.
Hämeenlinna
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys vuodesta 1751 lähtien. Kunkin vuoden väestötiedot vastaavat tuolloista kuntajakoa, joten vuosien 1948, 1967 ja 2009 kuntaliitokset näkyvät kuvaajassa hyppäyksinä.
Hämeenlinnan sijainti on lähellä Suomen väestöllistä keskipistettä eli Weberin pistettä, eli pääosa maan väestöstä asuu keskimääräisesti katsottuna lyhyimmän matkan päässä Hämeenlinnasta. Piste siirtyi Hämeenlinnan alueelle vuonna 2009 Hauhon liittyessä Hämeenlinnaan. Väestöennusteiden mukaan Weberin pisteen liike kohti etelää jatkuu entisellä nopeudella vuosien 2040–2050 tienoille saakka. Tämä merkitsee sitä, että piste siirtyisi Hämeenlinnasta Janakkalan puolelle aikavälillä 2040–2045.
Taajamat
Vuoden 2019 lopussa Hämeenlinnassa oli 67 633 asukasta, joista 59 024 asui taajamissa, 7 930 haja-asutusalueilla ja 679:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Hämeenlinnan taajama-aste on 88,2 %. Hämeenlinnan taajamaväestö jakautuu kahdeksan eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Hämeenlinnan keskustaajama ulottuu Hämeenlinnan lisäksi pieniltä osin Janakkalan kunnan alueelle. Parolan taajama ulottuu pääosin Hattulan kunnan alueelle. Yhteensä Hämeenlinnan keskustaajamassa on 50 975 asukasta ja sen pinta-ala on 49,19 neliökilometriä.
Seurakunnat
Hämeenlinnassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat, jotka muodostavat Hämeenlinnan seurakuntayhtymän:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Hämeenlinnan alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Hämeenlinnassa toimii Hämeenlinnan helluntaiseurakunta. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Hämeenlinnassa toimii Lammin helluntaiseurakunta.
Kenny vs. Spenny
Kenny vs. Spenny on kanadalainen tosi-tv-komediashow, jossa pääosissa esiintyvät Torontossa asuvat Kenneth Joel Hotz ja Spencer Nolan Rice. Sarjaa esitetään CBC-kanavalla, mutta esimerkiksi Saksassa ja Isossa-Britanniassa on esitetty ohjelmasta maiden omia versioita. Kenny vs. Spenny on ollut ehdolla Kultainen ruusu -palkinnon saajaksi. Ohjelma on valittu kahdesti Kanadan parhaaksi komediaksi.
Hämeenlinna
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Hämeenlinnan kaupungin nykyisellä alueella.
Koulutus
pienoiskuva|[[Hämeenlinnan lyseon lukio]] Hämeenlinnassa sijaitsee Hämeen ammattikorkeakoulun päätoimipaikka. Vuonna 1873 perustetusta Hämeenlinnan lyseosta on lähtöisin monia kulttuurivaikuttajia. Koulu on Suomen maineikkaimpia oppilaitoksia, sillä monet tunnetut suomalaiset ovat valmistuneet oppilaitoksesta. Esimerkkeinä mainittakoon säveltäjämestari Jean Sibelius ja presidentti Juho Kusti Paasikivi. Hämeenlinnan lyseossa on peruskoulun yläaste (7.–9. luokat) ja lukio. Toinen Hämeenlinnan kantakaupungin lukioista on Kaurialan lukio. Hämeenlinnan lyseon lukio ja Kaurialan lukio oli tarkoitus yhdistää syksyllä 2018 yli tuhannen oppilaan suurlukioksi Ammattiopisto Tavastian Hattelmalan kampukselle. Suurlukiohanke kuitenkin päätettiin perua kaupunginhallituksessa keväällä 2018, ja lukiot jatkavat erillisinä.
Kenny vs. Spenny
Suomessa ohjelman alkuperäisversion neljä ensimmäistä tuotantokautta esitti Jim. Neljännen tuotantokauden päätösjakso esitettiin tiistaina 20. huhtikuuta 2010, jonka jälkeen sarjan ilmoitettiin päättyvän. Viidennen ja kuudennen tuotantokauden esittämisestä Suomessa ei ole tietoa.
Kennyn ja Spennyn luonteet ovat hyvin erilaisia. Kenny yrittää aina vääntää vitsiä Spennystä ja vakuuttaa, että tämä on homoseksuaali, haukkuu tämän sukua ja että Spenny rakastaisi Kennyä. Spenny taas on varsin stressaantunut ja hän sanoi kisassa "Kumpi pystyy olemaan pidempään nauramatta?", ettei ole nauranut kunnolla sitten vuoden 1987.
Hämeenlinna
Koulutus
Ammattiopisto Tavastia on kaupungin merkittävin toisen asteen ammattioppilaitos. Kaupungin lukiot ja ammattiopisto yhdessä muodostavat koulutuskuntayhtymä Tavastian, johon kuuluu oppilaitoksia muistakin kunnista, kuten Parolan ja Janakkalan lukiot. Lisäksi heinäkuuhun 2012 asti kaupungissa sijaitsi Tampereen yliopistoon kuulunut opettajankoulutuslaitos (entinen Hämeenlinnan seminaari), jossa koulutettiin uusia opettajia vuosikymmeniä. Hämeenlinnan kolmas lukio on Lammilla sijaitseva Lammin lukio.
Kenny vs. Spenny
Kenny ja Spenny kilpailevat jokaisessa jaksossa jossakin lajissa. Kilpailun hävinnyt osapuoli joutuu kokemaan voittajan valitseman nöyryytyksen. Kenny on voittanut hieman useammin, pääosin ilkikuristen huiputustensa ansiosta. Spenny on kuitenkin voittanut mm. jaksoissa "Kumpi pystyy olemaan pisimpään kummitustalossa?", "Kumpi saa kerättyä enemmän rahaa?" ja "Kumpi pystyy olemaan pidempään puhumatta?" Spennyn ja Kennyn persoonat tulevat sarjassa hyvin esiin: Spenny tottelee lähes poikkeuksetta kilpailujen sääntöjä, mutta Kenny sen sijaan keksii melkein joka kilpailussa uuden suunnitelman huijata Spennyä jollakin tavalla.
Sarjassa tapahtunutta
Välillä, mutta todella harvoin, Kenny ja Spenny päätyvät tasapeliin. Näin kävi mm. jaksossa "Kumpi selviää pidempään metsässä?". Kun kumpikaan ei luovuttanut, he päätyivät tasapeliin ja joutuivat nöyryyttämään toisiaan tuotantotiimin käskystä suutelemalla julkisella paikalla. Jaksossa "Kumpi on parempi taitoluistelija?" ei ollut myöskään nöyryytystä, mutta Spenny virtsasi Kennyn sänkyyn. Näin kävi myös jaksoissa "Kumpi pystyy elämään pisimpään pakettiautossa?" ja "Kumpi on ensin ilkeä, häviää".
Hämeenlinna
Terveydenhuolto
Kanta-Hämeen hyvinvointialueen ylläpitämä Kanta-Hämeen keskussairaala sijaitsee Hämeenlinnan Ahvenistolla.
Kenny vs. Spenny
Sarjassa tapahtunutta
Lähin lopputulos on tullut jaksossa "Kumpi pystyy olemaan pidempään nauramatta", jossa Kennyn ja Spennyn kaveri Bobby pieraisi kilpailun loppupuolella kummankin nenän edessä ja kumpikin repesi nauramaan yhtä aikaa. Nauhalta hidastuksesta kuitenkin selvisi, että Kenny päästi ennen Spennyä hörähdyksen, jolloin Spenny voitti. Nöyryytykseksi Kenny joutui syömään Spennyn räkää.
Jaksossa "Kumpi pystyy olemaan pidempään kodittomana?" Spenny pidätettiin, koska sarjaa kuvattiin luvatta puistossa, jolloin poliisit tulivat paikalle. Kenny alkoi ärsyttämään Spennyä, jonka seurauksena Spenny löi Kennyä ja hänet pidätettiin. Hän hävisi, koska säännöissä sanottiin, että kilpailun aikana täytyy yöpyä ulkosalla: Spenny nukkui poliisin putkassa. Nöyryytykseksi Kenny potkaisi Spennyä kiveksille.
Hämeenlinna
Terveydenhuolto
Liitosalueilla on myös neljä terveysasemaa:
Kaupalliset palvelut
Hämeenlinnaan avattiin lokakuussa 2014 kauppakeskus, joka kunnioittaa nimellään kuuluisaa hämeenlinnalaista muusikkoa Irwin Goodmania. Kauppakeskus on rakennettu valtatie 3:n päälle, 220 metrin pituiselle katteelle. Lisäksi Hämeenlinnan keskustassa on neljä muuta kauppakeskusta, ja Tiiriössä sijaitsee merkittävä markettialue.
Kenny vs. Spenny
Sarjassa tapahtunutta
Jaksossa "Kummalla on enemmän munaa?" Kennyn suunnitelmana oli esittää sekopäistä, joka latistaisi Spennyn kilpailuhalukkuuden. Kenny hajotti Spennyn huoneen lähestulkoon kokonaan. Sitten Spenny lähti talosta. Vähän ajan päästä Kennyä pyydettiin tulemaan Spennyn luo. Spenny istui korkean kielekkeen reunalla, jossa alla oli hiekkaa ja vettä, tarkoituksenaan hypätä alas, ja omata enemmän "munaa". Hän näytti Kennylle luetteloa, jossa oli lista hänen tuhoamistaan tavaroista. Kenny suostui korvaamaan tavarat.
Jaksossa "Kumpi pystyy kannattelemaan enemmän painoa peniksellään?" Kenny käytti sangossaan tekotiiliä oikeiden sijasta, jotka Spenny uskoi oikeiksi ja tajutessaan jälleen kerran häviävänsä, Spenny sai hermoromahduksen jo ennen kilpailua olleen masennuksen seurauksena. Spenny lähti pois koko jakson ajaksi, jolloin Kenny ryhtyi etsimään uutta kilpakumppania. Lopulta Spenny joutui palaamaan taloon sopimusten ja oikeushaasteiden vuoksi.
Jaksossa "Kumpi saa enemmän pesää naisilta?", Spenny sai 22 pistettä ja Kenny vain 7 pistettä. Kun Kennyä piti nöyryyttää, Spennyn kanssa ollut nainen paljasti, että hänellä on penis ja selvisi, että Spenny on harrastanut seksiä toisen miehen eli transvestiitin kanssa. Kenny oli suunnitellut kaiken etukäteen.
Hämeenlinna
Kulttuuri
pienoiskuva|[[Hämeenlinnan taidemuseo Carl Ludvig Engelin suunnittelemassa vanhassa viljamakasiinissa.]] Keskustassa, lähellä rautatieasemaa, sijaitsee kaupungin Kulttuuri- ja kongressikeskus Verkatehdas. Vanhassa tehdasrakennuksessa ja uudisosissa sijaitsevat nykyään 703-paikkainen musiikki- ja kongressisali, kokouskeskus, elokuvakeskus Bio Rex ja ravintola. Tiloissa toimivat myös Hämeenlinnan teatteri, Miniteatteri, Sibelius-opisto, Sibeliuksen syntymäkaupunki -säätiö, Vanajaveden opisto sekä Lasten ja nuorten kulttuurikeskus ARX. Edellisten lisäksi sinne ovat löytäneet tiensä monet kulttuuri- ja media-alan yhdistykset ja yritykset sekä ammatinharjoittajat. Vuoden 2008 alusta Verkatehtaassa avattiin myös Ars-Häme ry:n ylläpitämä Galleria Kone ja taidelainaamo.
Kenny vs. Spenny
Sarjassa tapahtunutta
Jaksossa "Kumpi tuottaa eniten siemennestettä?" Kenny yritti vähentää Spennyn spermantuottoa altistamalla Spennyn röntgenlaitteen säteilylle. Samassa jaksossa Kenny masturboi jauhelihalla, jonka Spenny myöhemmin paistoi ja söi tietämättään ja sai ruokamyrkytyksen.
Kädenvääntökisassa Spenny oli karannut ja aikoi hankkia kunnon koulutuksen. Kenny sen sijaan matkusti toisen Spencer Ricen luokse ja haastoi tämän kädenvääntökisaan, jossa Kenny voitti. Myöhemmin Kenny ja Spenny kohtasivat toisensa ja yksinkertaisesti väänsivät kättä, jolloin Spenny hävisi.
Hämeenlinna
Kulttuuri
Suomen kunnista Hämeenlinnassa on toiseksi eniten kesämökkejä. Vuoden 2009 alussa määräksi on ilmoitettu 7 600 kpl.
Kenny vs. Spenny
Sarjassa tapahtunutta
Jaksossa "Kumpi pysyy pidempään kummitustalossa?" Kenny kuuli talosta kolahduksen, jota hän tai kukaan muu ei ollut aiheuttanut ja juoksi tuotantotiimin kanssa pois talosta, kun taas Spenny jäi taloon koska hän oli käsiraudoittanut itsensä kiinni rakennukseen. Seuraavana päivänä selvisi, että kolahduksen oli aiheuttanut nosturi talon vieressä. Nöyryytykseksi Kenny pukeutui puolialastomaksi naiseksi näyteikkunaan.
Jaksossa "Kumpi saa isomman kalan?", Kenny sanoi sääntöjä laatiessaan, että aikoo huijata. Kenny oli etukäteen sopinut kalastajan kanssa, että vie heidät paikalle, josta ei varmasti saa kalaa. Samalla Kenny oli kuvannut kohtauksen, jossa hän vetää merestä ison kalan, joka oli ostettu kaupasta. Kun aika kilpailussa oli lopussa, Kenny työnsi Spennyn mereen ja ajoi pois paikalta puoleksi tunniksi. Kun Kenny tuli takaisin, hän näytti aiemmin kuvattua kalan nappausta Spennylle ja Spenny uskoi tämän. Nöyryytykseksi Spennyn naama laitettiin sianruhon anukseen kiinni kelmulla.
Hämeenlinna
Nähtävyyksiä
pienoiskuva|[[Hämeenlinnan kirkko syyskuussa 2012.]] pienoiskuva|Hämeen linna Vanajavedeltä nähtynä Hämeenlinnan tunnetuimpia matkailunähtävyyksiä ovat Hämeen linna, Museo Militaria, Hämeenlinnan raatihuone, Vankilamuseo, Hämeenlinnan taidemuseo, Hämeenlinnan kirkko, Vanajan kirkko, Sibeliuksen syntymäkoti, Palanderin kotimuseo, Vanajanlinna, Katisten kartano ja Ahveniston moottorirata. Matkailuelinkeino on yhteistyössä Hattulan ja Janakkalan alueella olevien kohteiden kanssa. Merkittävimpiä luontokohteita ovat Ahveniston olympiapuisto, Aulangon puistometsä, Kaupunginpuisto, Linnanpuisto, Hattelmalanharju sekä Evon retkeilyalue.
Hämeenlinnan nykyisellä alueella olevat keskiaikaiset harmaakivikirkot ovat hyvä esimerkki seurakuntien ylläpitämästä rakennustaiteesta. Aiemmin Hämeenlinnaan liitetyn Vanajan alueella on Vanajan kirkko, ja myöhemmin Hämeenlinnaan liitetyllä alueella ovat Rengon kirkko, Hauhon kirkko, Tuuloksen kirkko ja Lammin kirkko.
Hämeenlinnalainen kiistakapula on vanha, monenlaisessa käytössä toiminut ortodoksinen sotilaskirkko, jota on ehdotettu palautettavaksi kirkolliseen käyttöön. Valtio luovutti 1920-luvulla kirkon kellot korvauksetta niitä tarvitseville seurakunnille. Kirkon kelloja on muun muassa Sundin kirkossa Ahvenanmaalla, Sammaljoen kirkossa Sastamalassa ja Halkivahan kirkossa Urjalassa. 1920-luvulla alkuperäisen ulkoasunsa täysin menettäneessä ja kaupunginkirjastoksi muutetussa rakennuksessa toimii vuodesta 2014 erilaisten yhdistysten toimitilaksi tarkoitettu Kumppanuustalo.
Hämeenlinnassa Uhrikivenkadun varrella Kaurialassa oleva muinaismuisto, uhrikivi, sijaitsi omalla tontillaan keskellä teollisuusaluetta, josta se siirrettiin läheiseen puistoon vuonna 2010. Muinaisia uhrikiviä on myös mm. Sibeliuksenpuistossa, Hauholla ja Lammilla.
Tapahtumia
Hämeenlinnassa järjestettäviä tapahtumia ovat Ämyrock, Wanaja Festival, Mellakka Festival, Tomaatteja! Tomaatteja! -stand-up-komiikan festivaali, Hämeenlinnan lastentapahtuma Hippalot, Hämeen keskiaikafestivaali sekä maakunnallinen loppukesän messutapahtuma Elomessut. Vuosina 1975 ja 2007 asuntomessut järjestettiin Hämeenlinnassa. Vuodesta 2004 on kaupungin torilla järjestetty Hämeenlinna Hope -nuorisotapahtuma. Giants of Rock oli vuosina 1987–1992 Ahveniston moottoriradalla järjestetty rockfestivaali, jonka esiintyjät olivat alansa huippunimiä.
Kantolan kaupunginosaan avattiin 2015 uusi Kantolan tapahtumapuisto, jossa voi järjestää monenlaista tapahtumaa, muun muassa megaluokan konsertteja. Tapahtumapuistossa on jo esiintynyt AC/DC, Iron Maiden, Guns N' Roses ja Metallica.
Ruokakulttuuri
Hämeenlinnan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla arkiateriana palvikinkku ja hapanleipä ja juhla-ateriana ruistaikinaan käärityt silakat eli kalaleipä, piimä ja olut sekä riistansylttääjän lintupaisti, joka tarkoittaa manteleilla sekä peruna- ja omenalohkoilla täytettyä fasaania.
Perinteinen hämeenlinnalainen pikaruoka on hotsi, joka valmistetaan keitinpiirakasta ja lenkkimakkarasta.
Urheilu
pienoiskuva|[[Ahveniston moottorirata]] Hämeenlinnan oma jääkiekkoseura on Hämeenlinnan Pallokerho (HPK), joka on voittanut Suomen mestaruuden kaudella 2005–2006 ja kaudella 2018–2019. Sen kotiottelut pelataan Ritari-areenaksi kutsutussa Rinkelinmäen jäähallissa. HPK Naisilla on edustusjoukkue jääkiekossa ja Hämeenlinnan Lentopallokerholla lentopallossa.
Moottoriurheilua varten on moottorirata Ahvenistolla. Hämeenlinnassa on kaksi aikuisten jalkapalloseuraa Hämeenlinnan Jalkapalloseura ja Hämeenlinnan Härmä. Naisten jalkapalloseura on Härmä. Hämeenlinnalla on myös oma salibandyjoukkue, Steelers, jonka kotihalli on Elenia Areena ja jolla on myös junioritoimintaa. Hämeenlinnassa toimii amerikkalaisen jalkapallon joukkue Hämeenlinna Huskies, joka pelaa Vaahteraliigassa. Vuonna 2011 perustettu Linna Rugby Club pelaa Rugbyn SM-sarjassa. Golfia voi pelata Aulangon Golfklubilla, Tawast Golfissa tai Linna Golfissa. Muualla Hämeenlinnan seudulla golfia voi pelata Hattula Golfissa ja Lepaa Golfissa. Hämeenlinnan uimaseura on kaupungin merkittävin uimaseura.
Eräs vanhimmista hämeenlinnalaisista urheiluseuroista on vuonna 1903 perustettu Hämeenlinnan Tarmo, jonka harjoittamiin lajeihin kuuluvat nykyisellään yleisurheilu, pyöräily, voimailu, keilailu, suunnistus ja karate. Tarmolla oli myös menestyksekästä jääkiekkotoimintaa 1930-luvulta 1970-luvulle saakka, jolloin toiminta keskitettiin Hämeenlinnan Pallokerholle.
Hämeenlinnassa on vuonna 1945 perustettu puulaakiurheilua järjestävä seura Hämeenlinnan Urheilunystävät. Kushin-Kan ry on hämeenlinnalainen kamppailulajiseura, jonka lajivalikoimiin kuuluu potkunyrkkeily, brasilialainen jujutsu, hokutoryu jujutsu ja karate. Hämeenlinnassa toimii myös Hämeenlinnan judoseura, joka kuuluu Suomen judoseurojen parhaimmistoon. Kilpacheerleadingseura HCT on toiminut Hämeenlinnassa vuodesta 2005 ja on edustanut Hämeenlinnaa niin kansallisissa kuin kansainvälisissä cheerleadingkilpailuissa. Olympialuokan soudussa Hämeenlinnaa edustaa vuonna 1999 perustettu Hämeenlinnan Soutajat (HmlS).
Tunnettuja hämeenlinnalaisia
pienoiskuva|[[Jean Sibelius|Jean Sibeliuksen synnyinkoti]] Hämeenlinnassa syntyneitä tunnettuja henkilöitä ovat muiden muassa Fredrik Cygnaues, Uno Cygnaeus, Jean Sibelius, Eino Jurkka, Armas Launis, Armas Lindgren, Larin-Kyösti, Rauni Mollberg, Victorine Nordenswan, Tauno Palo, Paavo Noponen, Kai Korte ja Matti Kurjensaari, Arvi A. Karisto, Sigurd Savonius, Ilmari Rytkönen, Tatu Leppänen, Pekka Heinänen, Hjalmar Söderman, Johan Aarne Lehtinen, Paavo Cajander, Gunnar Uotila, Christian Sibelius, Liisa Tandefelt, Kaarle Kurki-Suonio, Jonni Sauli, Victorine Nordenswan, Gustaf Otto Wasenius, Mauno Oittinen, Gustaf Erik Eurén, Akseli W. Malmi, Juha Ahtola, Knut Samuel Sirelius, Inni Siegberg, Pekka Visuri, Antti Papula, Juhani Niemi, Klaus Pentti, Niilo Johannes Toivonen, Mathilda Asp, Jaakko Valtanen, Helvi Kaario, Pekka Soila, Arvi Nuormaa, Oscar Norrmén, Henrik Carl Axel Standertskjöld, Eugen Idestam, Hugo Holsti, Gustaf Mauritz von Essen, Merja Ylä-Anttila, Alexis af Enehjelm, Pentti Järvinen, Erkki Korhonen, Alpo Sailo, Hugo Pipping, Hanna Rönnberg, Erkki Kurenniemi, Päivö Tarjanne, Eino Jurkka, Waldemar Wilenius, Jorma Serlachius, Sani, Georg Wasastjerna, Hugo Suolahti, Gunnar Suolahti, Armas Launis, Juha Itkonen, Jarkko Kurvinen, Arttu Brummer, Theodor Weissman, Pekka Pesonen, Antti Nurmesniemi, Johan Reinhold Munck, Väinö Tanner, Kai Korte, Georg Schreck, Erkki Aaltonen, Kaarlo Blomstedt, Arthur Sommer, Reima Raita, Juhani Linnovaara, Risto Korvenmaa, Riitta Konttinen.
Hämeenlinnassa ovat käyneet koulunsa Eino Leino, Juho Kusti Paasikivi, E. N. Setälä, Paavo Noponen, Jukka Rangell, Hannes Ryömä, Matti Helenius-Seppälä, Eetu A. Alha, Fritz Wetterhoff, Ernst Nevanlinna ja Veijo Meri.
Hämeenlinnassa syntyneitä kirjailijoita, taiteilijoita ja näyttämötaiteen edustajia ovat ohjaaja Kari Heiskanen, ohjaaja ja käsikirjoittaja Johanna Vuoksenmaa, kirjailija Juha Itkonen, kirjailija Leena Valmu, näyttelijä Helge Herala ja taidemaalari Olli Joki.
Taiteilijaprofessori Marjukka Vainio sekä kirjailijat Olli Jalonen, Tapani Bagge, ja Juha-Pekka Koskinen, näyttelijä Aku Peltonen ovat asuneet Hämeenlinnassa, ja siellä asui vuosina 1966–1988 myös kirjailija Erno Paasilinna. Hämeen Sanomien perustaja Kaarlo Johan Blomdstedt asui Hämeenlinnassa. Hämeen Sanomien entinen päätoimittaja ja sanomalehtialan vaikuttaja Allan Liuhala asui kuolemaansa (14. heinäkuuta 2014) saakka Hämeenlinnassa.
Juhana Idänpään-Heikkilä oli vanajalainen valtiopäivämies. Hämeenlinnasta ministeriksi on viimeksi yltänyt Lulu Ranne Perussuomalaisista (Orpon hallituksen liikenne- ja viestintäministeri). Muita 2000-luvun ministereitä ovat Jari Koskinen Kokoomuksesta (Kataisen hallituksen maa- ja metsätalousministeri) sekä Johannes Koskinen ja Tarja Filatov SDP:stä (Vanhasen I hallituksen oikeus- ja työministerit). Tarja Filatov valittiin vuoden 2023 valtiopäivillä toiseksi varapuhemieheksi. Vuonna 2023 eduskuntavaaleissa Hämeenlinnasta valittiin eduskuntaan Filatovin lisäksi Johannes Koskinen SDP:stä ja Lulu Ranne Perussuomalaisista. Kokoomuksen europarlamentaarikko, entinen ympäristöministeri ja entinen kansanedustaja Sirpa Pietikäinen asuu Hämeenlinnassa. Vihreiden entinen puheenjohtaja Pekka Sauri on asunut osan lapsuudestaan ja nuoruudestaan Hämeenlinnassa ja kirjoittanut ylioppilaaksi Hämeenlinnan lyseosta.
Tunnettuihin hämeenlinnalaisiin urheilijoihin kuuluvat jääkiekkoilijat Eero Salisma, Marko Tuulola, Riku Hahl, Juuso Hietanen, Juuso Vainio ja Juuse Saros, jalkapalloilija Olli Lehtimäki, voimamies Jouko Ahola, ralliautoilija Pauli Toivonen sekä enduron viisinkertainen maailmanmestari Mika Ahola.
Ystävyyskaupungit
Hämeenlinnalla on 11 ystävyyskaupunkia. Ystävyyskaupunkitoiminta alkoi 1940-luvulla.
Kotkijärvi
Kotkijärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 81 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,3 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,5 metriä mpy.
Särkemä
Särkemä on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,9 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 7,5 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Hauhon alueella (35.77), jonka Pyhäjärven alueeseen (35.774) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 106,2 metriä mpy.
Prasat Preah Vihear
thumb|220px|Preah Vihearin temppelin [[gopura.]] thumb|220px|Preah Vihearin pohjakaava.
Prasat Preah Vihear tai Prasat Phra Viharn on muinainen khmeriläinen hindulaiselle jumalalle Shivalle omistettu temppeli Kambodžassa. Temppeli sijaitsee 525 metriä ympäröivää tasankoa korkeammalla ja 657 metriä merenpinnasta Pey Tadin kallioisella kielekkeellä, joka on osa Thaimaan vastaista rajaa myötäilevää Dângrêk-vuoristoa. Thaimaassa kukkulaa ja sen laella olevaa temppeliä kutsutaan yleisesti nimellä Khao Phra Viharn.
Hallinnollisesti Prasat Preah Vihear kuuluu sen mukaan nimettyyn Preah Vihearin provinssiin. Phnom Penhiin on matkaa 405 km ja Bangkokiin 630 km. Thaimaan puolella lähin rajanylityspaikka on Ban Phumi Saronin kylässä tambol Bueng Malussa amphoe Kantharalakissa Sisaketin provinssissa.
Rakentaminen
Prasat Preah Vihearin temppelikokonaisuuden alkuperäinen nimi on Sri Sikharesvara ja sen pääpyhäkön Bhavalai. Preah Vihearin temppelikokonaisuuden rakentaminen aloitettiin jo 800-luvun lopulla kuningas Yasovarmanin aikana. Meidän päiviimme säilyneet osat ovat peräisin hänen seuraajiensa Suryavarman I ja Suryavarman II laajennustöistä.
Suomen Merimieskirkko
Suomen Merimieskirkko ry on merimieslähetystä Suomessa sekä ulkomailla tekevä yhdistys, joka on perustettu vuonna 1875. Yhdistyksen päämaja sijaitsee Helsingissä. Merimieskirkko toimii nykyisin Suomessa 12 satamassa ja ulkomailla yli 10 paikkakunnalla.
Merimieskirkkojen palvelujen käyttäjiä ovat erityisesti suomalaisissa kauppalaivoissa työskentelevät merimiehet sekä ulkosuomalaiset. Heidän lisäkseen kirkoilla vierailee muun muassa rekkamiehiä, au paireja, opiskelijoita, interreilaajia, motoristeja, erilaisia ryhmiä, turisteja sekä ulkomailla työskenteleviä suomalaisia.
Historia
Suomen Merimieskirkko perustettiin vuonna 1875 nimellä Suomalaisten merimiesten ulkomaan satamissa sielunhoitoyhtiö. Viisi vuotta myöhemmin (1880) lähetettiin ensimmäinen merimiespappi Elis Bergroth Englantiin Grimsbyn satamaan. Merimieslähetysasemia perustettiin sittemmin muun muassa Lontooseen, Hampuriin, Antwerpeniin ja Rotterdamiin sekä lähes kaikkiin Euroopan merkittävimpiin satamakaupunkeihin. Australiassa lähetysasemia oli Melbournessa ja Sydneyssä. San Franciscoon ja New Yorkiin perustetut merimieslähetysasemat siirtyivät myöhemmin amerikansuomalaisten hoidettaviksi. Tilapäistä toimintaa seura on harjoittanut noin 110 paikkakunnalla.
Suomessa lähetysasemia toimi Viipurissa, Kotkassa, Helsingissä, Hangossa, Turussa, Porin Reposaaressa, Vaasan Vaskiluodossa sekä Oulussa.
Vuonna 1898 Merimieslähetysseura lähetti siirtolaispappeja Yhdysvaltoihin. Seuralla oli lisäksi toinen siirtolais- ja merimieslähetysasema Montrealissa. Siirtolaislähetystä on harjoitettu myös muun muassa Hangossa, Lontoossa ja Melbournessa. Vuonna 1924 perustettiin Helsinkiin merimieslähetysopisto. Samana vuonna perustettiin myös Suomen Kokki- ja Stuerttikoulu, joka koulutti kokkeja ja talousesimiehiä suomalaisia laivoja varten. Koulun toiminta lopetettiin 1966, kun valtion ylläpitämät merimiesammattikoulut ottivat koulutuksen hoitaakseen.
Merimieskirkko julkaisee Merimieskirkko-nimistä aikakauslehteä. Se on perustettu nimellä Merimiehen Ystävä vuonna 1882. Nykyisin lehti ilmestyy kolme kertaa vuoden aikana ensimmäisen numeron ollessa yhdistyksen toimintakertomus. 1990-luvulla Suomen Merimieslähetysseura muutti nimensä nykyiseen muotoon Suomen Merimieskirkko ry:ksi.
Toiminta
Suomen Merimieskirkko palvelee kaikkia liikkuvia ihmisiä ja ulkosuomalaisia. Merimieskirkko tekee evankelis-luterilaisen kirkon työtä ulkomailla ja toteuttaa kansainvälistä diakoniaa Suomen satamissa. Yhteensä Suomen Merimieskirkon tapahtumissa käy 250 000 henkilöä vuodessa.
Vuonna 2023 yhdistyksen hallituksen puheenjohtajana toimii Timo Lappalainen ja pääsihteerinä Hannu Suihkonen.
Suomen merimieskirkko tekee kristillistä, kulttuurista ja sosiaalista työtä. Työtä tekevät merimiespapit, sosiaalikuraattorit, taloushenkilökunta, projektityöntekijät sekä laaja vapaaehtoisten joukko. Merenkulkijoita tavataan laivoilla ja heidän palveluunsa kohdistetaan erityistä huomiota sielunhoidon, virkistys- ja vapaa-ajantoiminnan sekä kuljetuspalvelun avulla. Merimieskirkoilta käsin tehdään työtä erityisesti eritystilanteisiin joutuneiden keskuudessa sairaaloissa, vankiloissa ym. laitoksissa. Yhä enemmän on tarvetta perhetyöhön ja lapsi- ja nuorisotyöhön. Työtä tehdään lisääntyvässä määrin ikääntyvien suomalaissiirtolaisten keskuudessa, joiden vanhuusiän ongelmia vierauden tunne usein lisää. Lontoon merimieskirkossa on myös majoitustilat.
Prasat Preah Vihear
Kambodžan sisällissota
Preah Vihearin temppeli on ollut Kambodžan sisällissotien näyttämönä ja kärsinyt taisteluissa huomattavia vahinkoja. 1975 vallasta syöstyn Lon Nolin hallituksen joukot kokoontuivat viimeisiin puolustusasemiin temppelin alueelle, ja 1979 punaisten khmerien vuoro oli vetäytyä samaiselle rajaseudulle Vietnamin invaasion edessä. Sotaponnisteluiden rahoittamiseksi rakennuksista irrotettiin kuvapatsaita ja muita osia myyntiä varten, minkä seurauksena temppelin kunto heikkeni hälyttävästi. Muistomerkki oli sotatoimialueena, raskaasti miinoitettuna ja huonojen kulkuyhteyksien takana (lyhyttä katkoa 1992–1993 lukuun ottamatta ) matkailijoiden saavuttamattomissa vuoteen 1998 saakka, jolloin temppeliin linnoittautuneet punakhmeritaistelijat siirtyivät hallituksen joukkojen puolelle. Tällöinkin pääsy oli käytännössä mahdollista vain Thaimaan puolelta, sillä kalliojyrkänteelle rakennettiin Kambodžasta tie vasta paljon myöhemmin.
Suomen Merimieskirkko
Toiminta
Suomessa tehtävän merimieskirkkotyön pohjana on ns. anglo-amerikkalainen malli, jolla tarkoitetaan oman maan satamissa ja paikallisin voimin (näistä suurin on katolisen kirkon Stella Maris -järjestö) toteutettavaa kansainvälistä toimintaa. Merimieskirkko on avoinna kaikille merenkulkijoille kansallisuuteen ja uskontunnustukseen katsomatta. Sen rahoitus on usein paikallisten vastuulla ja toiminnassa vapaaehtoisten osuus on merkittävä.