cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Criuleni
Criulenin kaupungin asukasluku on 7 138 ja piirin 73 700 henkeä (2014). Kaupungin väkiluku oli laskussa, sillä vuonna 2004 kaupungissa oli 8 600 asukasta.
Criuleni on Moldovan ja Transnistrian rajakaupunki Chişinăusta itään mentäessä. Viistosti Dnestrin toisella puolella on Dubăsarin kaupunki. Criulenissa on muutamia kahviloita tai baareja. Ympärivuorokautisesti auki olleen Disko-bar Astorian yhteydessä on sauna (tieto 2010). Kaupungissa annetaan yliopisto-opetusta.
Uuden-Seelannin maantiede
Ilmasto
Keskilämpötila on maassa +10 ja +16 asteen välillä, ja vuodenaikaisvaihtelut ovat suhteellisen vähäisiä. Lämmin aika on tammi-helmikuussa ja kylmintä on heinäkuussa. Lämpötila laskee noin 0,7 astetta 100 metriä kohden, ja vuoristossa sateet voivatkin tulla lumena. Vuoriston vaikutus ilmastoon länsi-itä-suunnassa on suurempi kuin välimatkalla pohjois-etelä-suunnassa.
Ilmanpainevyöhykkeet siirtyvät vuodenaikojen mukaan seuraten auringon zeniittiasemaa. Tämän vuoksi Uuden-Seelannin eteläsaari joutuu touko-syyskuun välisenä aikana polaaririntaman vaikutukseen. Tällöin alueen ylittävät lukuisat matalapaineet tuovat sumuja ja sateita. Näiden väliin jäävät lyhyet aurinkoiset korkeapaineen hetket. Pohjoissaari saa puolestaan joulu- ja tammikuun aikana nauttia hepoasteen korkeapaineen tuomasta aurinkoisesta ilmasta.
Vesistöt
thumb|Uusi-Seelanti satelliittikuvassa lokakuu [[2002]] Uuden-Seelannin vesivarat ovat huomattavat. Merellisyys nostaa kosteutta ja länsituulet tuovat kosteuden etenkin länsirannikolle. Alueelliset vaihtelut ovat kuitenkin suuria. Uuden-Seelannin vesistöt muodostuvat lähinnä jokisysteemeistä. Koska sateita tulee tasaisesti koko vuoden, jokien virtaamat ovat suhteellisen tasaisia. Tulvia toki esiintyy.
Osa vedestä sataa vuoristoissa lumena ja muodostaa pieniä jäätiköitä. Viimeisen jääkauden aikana vuoristot olivat laajalti laaksojäätiköiden alla. Ne uursivat syviä laaksoja ja työnsivät edellään paksuja moreenivalleja. Kun jää suli, näiden luonnonpatojen taakse muodostui vuoristojärviä. Uuden-Seelannin suurin järvi on kuitenkin tulivuoren räjähdyksessä syntynyt kraatterijärvi Lake Taupo.
Pääasiallisesti joet ovat puhtaita nopean virtauksensa vuoksi. Ihmisen vaikutus on kuitenkin lisääntynyt, mikä näkyy jokiveden samentumisena. Clutha-joen keskivirtaama on Uuden-Seelannin suurin: se on 340 kilometriä pitkä, ja sillä on valuma-alue. Pohjoissaaren suurimman joen, Waikaton pituus on peräti 400 kilometriä.
Keskimääräisesti pohjavettä on Uudessa-Seelannissa riittävästi. Eniten sitä esiintyy Canterburyn laaksossa. Paikoin sitä tehdään keinotekoisesti suodattamalla pintavettä maakerrosten läpi. Pohjaveden laatu vaihtelee, mikä johtuu lähinnä vulkaanisesta aktiivisuudesta.
Endogeeniset ilmiöt
Uudessa-Seelannissa on kallioperän nuoruuden vuoksi havaittavissa lähes kaikki geologiset ja geomorfologiset ilmiöt. Osa saarten kallioperästä on peräisin Gondwanamantereen ajoilta asti, mutta pääasiallisesti vuoret ovat syntyneet mesotsooisten ja kenotsooisten aikakausien välivaiheen poimutuksissa. Vanhimmat kivet ovat syväkivilajeja, nuorimmat taas vulkaanisen toiminnan synnyttämiä pintakivilajeja sekä sedimentoitumisen vuoksi syntyneitä kerroskivilajeja. Poimutuksessa on tapahtunut myös kivilajien muuttumista ja siten syntynyt metamorfisia kivilajeja.
Seismisyys
Uudessa-Seelannissa on runsaasti maanjäristyksiä, yli 14 000 vuodessa, mutta useimmat niistä ovat energiamäärältään alhaisia. Vuosittain tapahtuu noin 20 yli magnitudin 5 järistystä. Vuonna 1855 sattui järistys, jonka voimakkuus oli 8,2–8,3. Muita voimakkaita järistyksiä on tapahtunut vuosina 1929, 1931, 2009 ja 2011.
European Cyclists’ Federation
thumbnail thumbnail European Cyclists’ Federation (lyhenne ECF) on Euroopan pyöräilyjärjestöjen kattojärjestö.
ECF perustettiin 31. lokakuuta 1983 Kööpenhaminassa pyöräilyalan kansalaisjärjestöjen yhteistyöelimeksi. ECF:n yleistavoitteena on vähentää liikenteen ympäristöhaittoja aikaansaamalla kulkumuotosiirtymää motorisoidusta liikenteestä pyöräilyyn niin päivittäisessä kuin vapaa-ajan liikkumisessakin.
Keskeinen toimintatapa on alan tutkimus- ja muun tiedon levittäminen, muun muassa Velo City -konferenssin avulla. ECF on edustettuna muun muassa YK:n alaisessa Euroopan liikenneministerien konferenssissa (CEMT) sekä EU:n kolmessa eri direktoraatissa.
Syyskuun 11. päivänä 1983 oli perustamisasiakirjan allekirjoittanut 12 pyöräilyorganisaatiota seitsemästä eri maasta
Tivoli
thumb|250px|right| Tivoli on kiertävä huvipuisto. Usein tivolit ovat huvipuistoja pienempiä. Tivoleissa on useita pelikojuja ja ajolaitteita, kuten karuselli ja maailmanpyörä. Lisäksi joissain tivoleissa on pieniä esityksiä.
Tivoli majoittuu yhdelle paikkakunnalle kerrallaan, tyypillisesti se valitsee sijainnikseen kunnan yleisen tai koulun urheilukentän. Tavallisesti tivoli on paikallaan muutamasta päivästä viikkoon. Suomessa tivolit ovat paikallaan vain muutamia päiviä, kun muualla Euroopassa ne ovat paikallaan huomattavasti pidempään. Suomessa tivolit kiertävät vain keväästä syksyyn. Tivolin liikkuvuuden takia laitteet on suunniteltu kulkemaan kuorma-autoissa ja niiden perävaunuissa. Tivolin työntekijät kulkevat huvipuiston mukana sen liikkuessa paikkakunnalta toiselle ja asuvat asuntovaunuissa.
Tivolit ovat saaneet nimensä Kööpenhaminan Tivoli-huvipuiston mukaan. Kööpenhaminan Tivoli puolestaan sai nimensä Pariisin Jardins de Tivolista, joka puolestaan otti nimensä Italian Tivoli-nimisen kaupungin huvipuiston mukaan. Vanhimmat Suomessa kiertävät tivolit ovat Tivoli Laine ja Sariolan tivolisuvun ylläpitämät Tivoli Sariola ja Suomen Tivoli.
Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two
Latter Days: The Best of Led Zeppelin Volume Two on rockyhtye Led Zeppelinin vuonna 2000 julkaistu kokoelma ja se sisältää kappaleita vuosilta 1973–1979.
Joitakin merkittäviä kappaleita puuttuu tältä kokoelmalevyltä, kuten puuttui edelliseltäkin kokoelmalta Early Days: The Best of Led Zeppelin Volume One. Merkittävimmät puutteet ovat "D'yer Mak'erin" (albumilta Houses of the Holy) ja "Black Country Womanin" (albumilta Physical Graffiti) "poissaolo".
Camenca
Camencan kaupungissa asuu 8 871 ja piirissä 22 927 henkeä (2014). Seudun väkiluku oli laskussa, sillä vuonna 2004 kaupungin asukasluku oli 10 323 ja koko piirin 27 284.
Kaupunkiin on rajanylityspaikka Dnestrin takaa Moldovan puolelta. Camenka eli Kamenka on Transnistrian pohjoisin kaupunki. Suhteellisen hyväkuntoinen (tieto vuodelta 2010), mutta kiemurteleva valtatie M4 kulkee sieltä Transnistrian eteläosiin asti. Reitti on aikamatka Neuvostoliittoon reliikkeineen: Lenin-patsaineen, sotamonumentteineen, mosaikkeineen, sirppeine ja vasaroineen, kolhoosien kyltteineen. Kaupungissa on hotelli-ravintola Colisseu, hotelli Tsiderius, kylpylä Sanitorii Dnestr, ja esimerkiksi myymäläketju Happy Endin kauppa (2010). Kaupungin ympärillä on kauniita luontokohteita. Useita päivittäisiä bussi- tai reittitaksiyhteyksiä eteläisemmän naapuripiirin suurempaan Rîbnițan kaupunkiin.
thumb|270px|Camencan piirin kartta
Erétria
Erétria on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Ερέτριας, Dímos Erétrias), joka sijaitsee Euboian alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnan pinta-ala on 170 neliökilometriä ja väkiluku 13 053. Varsinaisen Erétrian kaupungin väkiluku on 4 166 (vuonna 2011).
Ellen Niit
Ellen Niit, o.s. Ellen Hiob, vuodesta 1958 oik. Ellen Kross (13. heinäkuuta 1928 Tallinna – 30. toukokuuta 2016 ) oli virolainen kirjailija. Hänen kirjojaan on käännetty 18 kielelle.
Ellen Hiob kävi koulua Pohjois-Viron Tapassa ja jatkoi opintoja Tarton yliopistossa, josta hän valmistui 1952 viron kielen ja kirjallisuuden alalta. Opinnoissaan hän tutki Viron lastenkirjallisuutta. Vuosina 1956–1961 hän työskenteli runouden opettajana Viron kirjailijaliitossa, mutta hänet erotettiin vuonna 1961 poliittisin perustein. Hän työskenteli sitten Viron television lastenohjelmien toimittajana vuoteen 1963, jolloin hän jäi vapaaksi kirjailijaksi. Hän käänsi teoksia unkarista (Sándor Petőfi), venäjästä (Sergei Jesenin, Kornei Tšukovski) ja muista kielistä.
Niit aloitti kirjailijanuransa runoilijana. Vuonna 1957 julkaistun Rongisõit-kokoelman nimiruno oli Gustav Ernesaksin sävellyksenä aikansa suosituimpia virolaisia lauluista. Niit jatkoi runoilijana 2000-luvulle. 1990-luvulta alkaen hän julkaisi runoja Krõlliraamat-otsikon alla sekä useita lastenkirjoja. Niistä on suomennettu Pille-Riini lood (Pille-Riinin kertomukset) ja Triinu ja Taavi jutud (Tiinan ja Taavin tarinat).
Ellen Niit oli naimisissa kahdesti: vuosina 1949–1958 tutkija Heldur Niitin kanssa ja vuosina 1958–2007 kirjailija Jaan Krossin kanssa. Hänellä on neljä lasta.
Erétria
Antiikki
pienoiskuva|vasen|[[Eretria|Antiikin Eretrian akropolis eli linnavuori.]] pienoiskuva|vasen|Kirkko Erétriassa. Eretria tuhottiin persialaissodissa ja se oli tämän jälkeen liitossa ensin Ateenan ja sittemmin sekä Spartan että Theban kanssa, ja sitten Makedonian vallan alla. Kaupungin suurinta kukoistuskautta olivat 300- ja 200-luvut eaa. Roomalaiset tuhosivat kaupungin vuonna 198 eaa., minkä jälkeen se taantui. Lopullisesti kaupunki tuhoutui ja autioitui Mithridateen sodissa vuonna 87 eaa.
Antiikin Eretrian näkyvissä olevat jäänteet ovat pääosin nykyisen kaupungin pohjoislaidalla. Niihin kuuluvat muun muassa korkea akropolis eli linnavuori, agoran alue, Eretrian teatterin ja Apollon Dafneforoksen temppelin rauniot, sekä stadionin ja gymnasionin jäänteet.
Nykyinen kaupunki
Antiikin Eretrian paikka jäi asumattomaksi sadoiksi vuosiksi. Paikalle syntyi uusi asutus vasta vuonna 1824, kun sinne muutti Psarán saarelta turkkilaisia paenneita kreikkalaisia. Nämä perustivat paikalle kylän, jonka nimi oli Néa Psará (Νέα Ψαρά, ”Uusi Psará”). Se on sittemmin kehittynyt nykyiseksi kaupungiksi, joka nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan vuonna 1960.
Erétriaan on laivayhteys mantereen puolelta Attikasta Skála Oropoún kylästä. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluvat antiikin aikaisten raunioiden lisäksi muun muassa Erétrian arkeologinen museo, nykytaiteen museo, 1800-luvulla rakennetut uusklassiset rakennukset sekä sillalla mantereeseen yhdistetty Pezonísin saari, joka tunnetaan myös nimellä Nisí ton Oneíron (”Unien saari”).
Nykyinen Erétrian kunta muodostui, kun Erétria ja Amárynthos yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat
pienoiskuva|Erétrian rantaa. pienoiskuva|[[Agía Triáda (saari)|Agía Triádan ja Asprónisoksen saaret kaupungin edustalla.]]
Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Erétrian kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
Ortodoksisuuden sunnuntai
Ortodoksisuuden sunnuntai on Suuren paaston ajalle sattuva ensimmäinen sunnuntai. Nimi johtuu ensimmäisten vuosisatojen ikonienriistäjistä ja ikonoklasmista saadusta voitosta vuodelta 843, jolloin keisarinna Theodora kantoi 11. maaliskuuta 843 suurin juhlallisuuksin ikonit takaisin Konstantinopolin Hagia Sofian kirkkoon.
Ikonien voitto on ortodoksisuuden voitto: ilman ikoneja ei olisi tällaista ortodoksista uskoa. Seitsemännessä ekumeenisessa kirkolliskokouksessa tehtyjen päätöksien kautta on kristinuskoon kirjoitettu selvät säännöt ikonien kunnioittamiselle.
Hyytelörakko
thumb|200px|Hyytelörakko ranteessa. Hyytelörakko eli rakkulakasvain eli ganglio on viskoosia, hyytelömäistä, kirkasta eritettä sisältävä tarkkarajainen pyöreähkö kyhmy tai patti nivelen tai jänteen kohdalla sijaitseva nivelkapselin tai jännetupen pullistuma. Se on eräänlainen hyvänlaatuinen kasvain. Sen syntymiseen vaikuttavat esimerkiksi tapaturma tai nivelärsytys, mutta yleensä mitään selvää aiheuttavaa tekijää ei voida osoittaa. Hyytelörakko voi olla pienen herneen tai pähkinän kokoinen. Se esiintyy yleensä ranteessa ("ganglion carpi"), useimmiten kämmenselän puolella.
Hyytelörakon hoito
Hyytelörakkoa neuvottiin aikoinaan hoitamaan iskemällä se rikki kovalla, tylpällä esineellä. Nykyään niitä hoidetaan yleisimmin punktiolla, eli imemällä patin nestemäinen sisältö pois paksulla neulalla. Samalla onteloon voidaan ruiskuttaa kortisonia ja antibakteerista ainetta. Punktion jälkihoidoksi suositellaan rakon hierontaa, jotta vaiva ei uusisi.
Kehitysvamma
Kehitysvamma on henkilöllä, jonka älykkyysosamäärä on alempi kuin kaksi keskihajonnan mittaa väestön älykkyysjakautuman keskiarvosta. Lisäksi vaaditaan, että henkilöllä on puutteita adaptiivisissa taidoissa, ja nämä asiat ovat ilmenneet jo kehitysiässä. Kehitysvammaisuus on hyvin heterogeeninen diagnoosi, jonka kirjo ulottuu vuodepotilaana hoidettavista ja lähes poissaolevista henkilöistä sellaisiin, jotka kykenevät hankkimaan itsenäisesti toimeentulonsa ja elävät normaalia elämää.
Hyytelörakko
Hyytelörakon hoito
Jos hyytelörakko on erityisen hankala, se leikataan. Hyytelörakon poistoleikkaus on päiväkirurginen toimenpide ja tehdään useimmiten puudutuksessa.
Esau
thumb|200px|Ashburneham-Pentateuchin käsikirjoituksen kohtaus [[Jaakob (Iisakin poika)|Jaakob ja Esau 7. vuosisadalta jaa.]]
Esau (Vanhassa kirkkoraamatussa Eesau) oli Raamatun Vanhassa testamentissa Iisakin ja Rebekan poika ja patriarkka Jaakobin vanhempi kaksosveli. Raamatun mukaan hän oli edomilaisten kantaisä. Esaun jälkeläiset liittyvät myös arabien esi-isänä pidettyyn Ismaeliin avioliiton kautta. Esau metsästi paljon. Hän oli loistava metsästäjä. Luonteeltaan Esau on kuvattu suorasukaiseksi ja helposti kiihtyväksi, mutta myös jalomieliseksi.
Esau oli isänsä Iisakin, hänen veljensä Jaakob taas äitinsä Rebekan lempilapsi. Rebekka juonitteli sokean Iisakin myöntämään esikoisoikeuden Esaun sijasta Jaakobille; Raamatussa ei tosin tarkemmin kerrota, mitä aineellisia tai henkisiä etuja esikoisoikeus merkitsi. Palattuaan eräänä päivänä metsästysretkeltään Esau pyysi veljeltään linssiateriaa. Jaakob vaati vastineeksi esikoisoikeutta, mihin Esau suostui. Aikanaan Jaakob sai Iisakilta esikoispojalle kuuluvan siunauksen ja pakeni heti tämän jälkeen kodistaan äitinsä neuvosta. Kuultuaan tapahtuneesta Esau raivostui ja päätti tappaa Jaakobin. Vuosia myöhemmin Esau kuuli Jaakobin sanansaattajilta, että veli halusi tavata hänet. Esau riensi syleilemään ja suutelemaan Jaakobia ja veljekset itkivät yhdessä; tämä on varmaankin koko Raamatun tunteikkain tapaamiskohtaus. Viimeisen kerran veljekset tapasivat isänsä Iisakin hautajaisissa.
Kehitysvamma
Käsite "kehitysvammaisuus" otettiin käyttöön vuonna 1977 laissa kehitysvammaisten erityishuollosta. Se korvasi vuonna 1956 säädetyn vajaamielislain. Samalla diagnoosista käytetty nimitys uudistui. 1900-luvun alkupuolella käytettyjä nimikkeitä olivat "tylsämielinen" ja "vähämielinen".
Asioiden ja käsitteiden ymmärtäminen, muistaminen ja oppiminen on kehitysvammaisille vaikeampaa kuin muille, minkä vuoksi he tarvitsevat ohjausta ja opetusta ja vaikeimmissa tapauksissa hoitoa. Kehitysvammaisilla on eritasoisia ongelmia myös suunnitelmallisuudessa ja ennakoinnissa. Heillä esiintyy muita useammin motorisista häiriöistä johtuvia fyysisiä puhe- tai toimintarajoitteita. Myös muita vuorovaikutukseen liittyviä ongelmia saattaa esiintyä, kuten käytöshäiriöitä.
Fotodiodi
thumb|50px|Fotodiodi left|thumb|Fotodiodin symboli sähköopissa Fotodiodi on valolle herkkä diodi, joka muuntaa valon sähköiseksi signaaliksi. Pimeässä se toimii tavallisen diodin tapaan, mutta valon vaikutuksesta johtaa myös estosuuntaisena.
Kehitysvamma
Suomessa noin 0,75 prosentilla eli 40 000 ihmisellä arvioidaan olevan kehitysvamma. Se on miehillä selvästi yleisempää kuin naisilla. Jos älyllisessä toiminnassa ilmenee muutoksia vasta aikuisiällä, kyseessä on aivovamma tai dementia. Jos älykkyysosamäärä on kahden keskihajonnan mittaa hieman korkeampi, puhuttiin aikaisemmin heikkolahjaisuudesta, nykyään laaja-alaisista oppimisvaikeuksista.
Fotodiodi
Estosuuntaan esijännitetyn puolijohdediodin pn-liitosrajapinta on tyhjä varauksenkuljettajista. Niinpä diodin läpi ei juuri kulje virtaa. Jos tähän puolijohteen tyhjennysalueeseen tulee valokvantti, joka absorboituu ja käyttää energiansa elektronin nostamiseen valenssivyöltä johtavuusvyöhön, syntyy vapaa varauksenkuljettaja, joka aiheuttaa sähkövirran diodin läpi. Näin diodin vuotovirta on suoraan verrannollinen valon fotonivuohon (intensiteettiin).
Kehitysvamma
Kehitysvamma haittaa jokapäiväistä selviytymistä sitä vähemmän, mitä paremmin yhteiskunta ottaa kehitysvammaisten erityiset tarpeet huomioon. Yksilöllinen, tarpeenmukainen tuki auttaa kehitysvammaisia elämään normaalia elämää. Jotta kehitysvammaiset voisivat elää tasa-arvoisina jäseninä yhteiskunnassa, he tarvitsevat tukea, ohjausta ja palveluita, jotka voivat liittyä esimerkiksi toimeentuloon, vuorovaikutukseen, kodinhoitoon, omatoimisuuteen, liikkumiseen, terveyteen, turvallisuuteen, vapaa-aikaan ja työhön. Monilla lapsilla on kehitysvamman lisäksi muitakin terveysongelmia.
Fotodiodi
Jos diodin yli ei ole esijännitettä, synnyttävät valon generoimat varauksenkuljettajat diodin napoihin jännitteen. Diodin p-puoli (anodi) on positiivinen napa. Tällä tavoin käytettyä diodia kutsutaan myös valokennoksi tai aurinkoparistoksi.
Kehitysvamma
Kehitysvammaisina syntyvien lasten osuus on pysynyt samansuuruisena sikiöseulonnoista ja terveydenhuollon kehityksestä huolimatta. Vain pieni osa kehitysvammoista voidaan diagnosoida sikiöaikana, ja lisäksi vaikeasti keskosena syntyvät jäävät nykyään aiempaa useammin henkiin.
Fotodiodi
Kaikki PN-liitokset ovat luonnostaan herkkiä valon vaikutukselle, mutta fotodiodeissa on järjestetty valon esteetön pääsy puolijohdepinnalle pienen linssin kautta, joka keskittää valon rajapintaan.
Kehitysvamma
Kehitysvammaisuuden syyt
Kehitysvammaisuus johtuu keskushermoston vauriosta. Kehitysvammaisuus voi johtua perimästä, raskaudenaikaisista syistä, synnytyksen yhteydessä sattuneista vaurioista,  tapaturmista tai lapsuusiän infektioista. Äidin korkea ikä, raskaudenaikainen huumeiden tai alkoholin käyttö ja tupakointi lisäävät kehitysvammaisuuden riskiä. Kretinismi eli synnynnäinen kilpirauhasen vajaatoiminta on joskus ollut Euroopan yleisin kehitysvammaisuuden syy. Suurin osa kehitysvammaisuutta aiheuttavista sairauksista on harvinaisia. Noin kolmanneksessa tapauksista kehitysvamman syytä ei kyetä selvittämään.
Fotodiodi
Fotodiodeista käytetään myös nimitystä valodiodi, mutta tätä nimitystä käytetään toisinaan arkisesti myös ledeistä eli hohtodiodeista, eli valoa emittoivista diodeista.
Kehitysvamma
Diagnosointi
Kehitysvammaisuus diagnosoidaan yleensä jo ennen viiden vuoden iässä alkavaa esiopetusta. Diagnosointi on usein monivaiheinen prosessi. Käsite laaja-alainen kehitysviivästymä tai vaikea-asteinen kehityksen erityisvaikeus voi olla käytössä siinä vaiheessa, kun tutkimukset ovat kesken.
Fotodiodi
Fotodiodeja voidaan käyttää esimerkiksi havaitsemaan savua optisissa palovaroittimissa.
Kehitysvamma
Diagnosointi
Kehitysvammaisuuden diagnosointi tapahtuu moniammatillisena yhteistyönä, jossa ovat mukana lääkäri (lopullinen diagnoosi), psykologi (älykkyyden ja adaptiivisten taitojen mittaus), sosiaalityöntekijä, terapeutit, opettajat/kasvattajat sekä vanhemmat (alkamisaika, adaptiivisten taitojen arviointi). Diagnoosiin tarvitaan siten psykologin tutkimus ja laaja-alainen toimintakyvyn arviointi. Lääketieteellisiin tutkimuksiin kuuluu arvio kehitysviivästymän syistä, terveydentilan tutkiminen ja mahdollisista lisävammoista ja sairauksista johtuvien erillisten haittojen arviointi.
Kehitysvammaisuuden asteet
Kehitysvammaisuuden aste vaihtelee lievästä syvään. Lievät kehitysvammaisuuden muodot ovat huomattavasti yleisempiä kuin vaikeammat. Älykkyysosamäärän mukainen ryhmittely ei vastaa tarkasti kehitysvammaisen todellista suoriutumista elämässä, sillä henkilön kykyprofiili vaihtelee. Vuonna 2012 käyttöön otettu suomalainen tautiluokitus ICD-10 sisältää seuraavat rajat kehitysvammaisuuden asteille- Niiden pohjana ovat olleet älykkyystestin keskihajonnalla mitatut erot älykkyysjakautuman keskiarvosta 100, mutta nämä perinteiset rajat ovat joissain määrin eläneet.
Lievä kehitysvamma
Lievä kehitysvammaisuus on tavanomaisesti sijoittunut kahden ja kolmen keskihajonnan väliin väestön älykkyysjakautumassa. Lievästi kehitysvammaiset oppivat jokapäiväisessä elämässä tarvittavan puhekyvyn. Useimmat pystyvät huolehtimaan itsestään itsenäisesti syömisen, peseytymisen ja pukeutumisen osalta ja menestyvät kodinhoidossa sekä yksinkertaisissa työtehtävissä.
Lievästi kehitysvammaisilla on yleensä luku- ja kirjoitusvaikeuksia ja he ovat usein erityisopetuksessa. Lievästi kehitysvammaiset pystyvät aikuisena asumaan itsenäisesti tai hieman tuettuna. He tarvitsevat usein tukea kyetäkseen asioimaan ja hankkimaan tarvitsemansa palvelut. Heidän rahankäyttötaitonsa voivat olla puutteellista. Monet aikuiset kykenevät kuitenkin ylläpitämään hyviä sosiaalisia suhteita.
Keskivaikea kehitysvamma
Suurin osa keskivaikeista kehitysvammoista johtuu elimellisestä syystä. Keskivaikeasti kehitysvammaiset kehittyvät hitaasti sekä käsityskyvyltään että kielellisesti ja heidän kykynsä näillä alueella jäävät vähäisiksi. Kielen kehityksen taso vaihtelee. Jotkut kykenevät osallistumaan yksinkertaiseen keskusteluun. Toisilla on riittävästi kielellisiä kykyjä omien perustarpeiden ilmaisemiseksi. Jotkut oppivat puhumaan vain joitakin sanoja, mutta saattavat ymmärtää yksinkertaisia ohjeita ja oppia käyttämään käsimerkkejä. Keskivaikeasti kehitysvammaisista osa oppii lukemisen, kirjoittamisen ja laskemisen perustaidot. Kyky huolehtia itsestä ja motoriset taidot jäävät vaillinaisiksi. Aikuiset tarvitsevat vaihtelevaa tukea päivittäin. Useimmat pystyvät osallistumaan ohjattuun työhön tavallisella työpaikalla tai työkeskuksessa ja kulkemaan työpaikalleen itsenäisesti.
Vaikea kehitysvamma
Useimmilla vaikeasti kehitysvammaisilla on huomattavia liikunnallisia häiriöitä ja muita lisäongelmia. Vaikea kehitysvammaisuus aiheuttaa jatkuvan tuen ja ohjauksen tarpeen. Jos on vaikea kehitysvamma, tarvitsee huomattavaa tukea asumisessa ja työtehtävien suorittamisessa. Pitkän kuntoutuksen avulla voi kuitenkin kehittyä melko itsenäiseksi henkilökohtaisissa päivittäisissä toimissa.
Syvä kehitysvamma
Syvästi kehitysvammaisten henkilöiden käsityskyky ja kielelliset valmiudet ovat rajoittuneet korkeintaan peruspyyntöjen ymmärtämiseen ja yksinkertaisten pyyntöjen esittämiseen. He tarvitsevat jatkuvaa hoivaa, koska heillä on suuria puutteita liikunnassa sekä kyvyssä huolehtia henkilökohtaisista toimista. Opiskelussa tähdätään päivittäisiin elämäntilanteisiin liittyvien asioiden oppimiseen sekä mm. liikunnallisten ja vuorovaikutukseen liittyvien perustaitojen kehittymiseen. Syvästi kehitysvammaiset voivat tulla omatoimiseksi joissakin päivittäisen elämän toiminnoissa, kuten syömisessä, ja oppia yksinkertaisia työtehtäviä. Asumisessaan he tarvitsevat kuitenkin ympärivuorokautista valvontaa.
Kuolleisuus
Laitoksissa asuvat kehitysvammaiset kuolivat vielä 1970-luvulla keskimäärin parikymppisinä puutteellisen hoidon vuoksi. Sittemmin kuolleisuusero muuhun väestöön nähden on kutistunut voimakkaasti ja on nykyisin enää 10 vuotta. Nykyisen kuolleisuuseron arvellaan johtuvan esimerkiksi hoidon viivästymisestä ja siitä, ettei kehitysvammaisille ole ollut tarjolla riittäviä terveyspalveluja. Kehitysvammaisten yleisimmät kuolinsyyt ovat sydän- ja verisuonisairaudet, hengityselinsairaudet, syöpä ja tapaturmat.
Erityishuollon palvelut
Laki kehitysvammaisten erityishuollosta luettelee kymmenen erityishuoltoon kuuluvaa palvelua. Niitä ovat 1) tutkimus, joka käsittää erityishuollon yksilöllisen suunnittelun ja toteuttamisen edellyttämät selvitykset; 2) terveydenhuolto; 3) tarpeellinen ohjaus, kuntoutus sekä toiminnallinen valmennus; 4) työtoiminnan ja asumisen järjestäminen sekä muu vastaava yhteiskunnallista sopeutumista edistävä toiminta; 5) henkilökohtaisten apuneuvojen ja apuvälineiden järjestäminen; 6) yksilöllinen hoito ja muu huolenpito; 7) henkilön aviopuolison, vanhempien ja muiden perheenjäsenten, muun huoltajan tai hänelle muuten läheisen henkilön ohjaus ja neuvonta; 8) tiedotustoiminnan harjoittaminen erityishuoltopalveluksista; 9) kehityshäiriöiden ehkäisy; sekä 10) muu vastaava erityishuollon toteuttamiseksi tarpeellinen toiminta.
Opetus
Kehitysvammaiset tarvitsevat yleensä erityisopetusta, jonka järjestäminen on perusopetuslain velvoittamaa. Kehitysvammaisilla on sen vuoksi kuuden vuoden iässä alkava pidennetty oppivelvollisuus, joka kestää 11 vuotta. Pidennetyn oppivelvollisuuden turvin oppilaalle pyritään takaamaan paremmat mahdollisuudet omaksua yhteiskunnassa tarvittavat perustiedot ja -taidot.
Kun lapsella on todettu kehitysviivästymä tai kehitysvamma, tehdään kuntoutustyöryhmän tuella koulumuodon selvitys ja mahdollinen päätös erityisestä tuesta. Kehitysvammaisen oppilaan opetus voidaan järjestää joko yleisopetuksen tai erityisopetuksen ryhmässä tai molemmissa. Erilaisten apuvälineiden ja yksilöllistettyjen oppimateriaalien lisäksi oppilas saattaa tarvita tukea koulunkäynnin päivittäiseen sujumiseen. Koulutoimi myöntää tarvittaessa lapselle koulunkäyntiavustajan.
Asuminen
Kehitysvammaisille järjestetään autettua, ohjattua ja tuettua asumista. Autettu ja ohjattu asuminen toteutuvat yleensä asuntoloissa. Autettuun asumiseen liittyy yövalvonta, jota ohjatussa asumisessa ei ole. Tuetussa asumisessa kehitysvammainen asuu omassa asunnossa, jossa käy tarvittaessa ohjaaja.
Aikuisista kehitysvammaisista 13 000 eli vajaa kolmannes asuu vanhempiensa luona. Ryhmäkodeissa asuu yhteensä 9 000 kehitysvammaista. Tuettuja asuntoja on noin 3 000 kehitysvammaisella.
Työtoiminta
Yksi kehitysvammaisten erityishuoltoon kuuluvia palveluja on työtoiminnan järjestäminen. Sen tehtäväksi Kehitysvammaliiton työryhmä määritteli järjestää kehitysvammaiselle tarpeellista toimintaa ja ohjausta, parantaa omatoimisuustaitoja ja edistää työllistymistä ja yhteiskuntaan sopeutumista.
Kolmasosa kehitysvammaisista osallistuu työtoimintaan, joka on yleensä osa-aikaista palkatonta työtä. Työtoiminta tapahtuu kehitysvammaisten työkeskuksissa, joissa tehdään yritysten alihankintatöinä esimerkiksi lajittelu- kokoonpano- ja pakkaustehtäviä. Noin joka neljäs työtoiminnassa oleva on avotyössä eli työskentelee työkeskusten ulkopuolella. Avotyötoiminnassa yleisimpiä tehtäviä ovat keittiö-, kahvila-, siivous- ja pesulatyöt. Lähes puolet avotyötoiminnan työpaikoista on julkisella sektorilla. Noin 2 prosenttia työikäisistä kehitysvammaisista on palkkatyössä.
Sekä normaalissa työsuhteessa että avotyössä tai työtoiminnassa työskentelevien kehitysvammaisten keskimääräinen työviikko on yleensä alle 25 tuntia. Normaalissa työsuhteessa työskentelevät saavat usein työkyvyttömyyseläkettä palkan lisäksi. Työtoiminnasta ei makseta palkkaa eikä eläkemaksuja tai vuosilomakorvauksia eivätkä avotyöntekijät ole työterveyshuollon piirissä. Osallistujat saavat työkyvyttömyyseläkettä ja kunnan maksamaa työosuusrahaa, jonka suuruus oli vuonna 2015 keskimäärin viisi euroa päivässä. Toimintakeskuksissa työskentelevät joutuvat palauttamaan osan työosuusrahasta työpaikkaruokailun kattavana ylläpitomaksuna. Kunnat päättävät työosuusrahan suuruuden sekä sen, maksetaanko sitä lainkaan. Suurimman Suomessa maksettavan työosuusrahan määrä 2015 oli 12 euroa päivässä.
Saloviita, Lehtinen ja Pirttimaa arvostelivat vuonna 1997 työtoimintaa sen ristiriidoista. Työtoiminta oli työntekoa ilman palkkaa, virallisesti työkyvyttömät olivat tekemässä työtä, se oli kuntoutusta ilman tavoitteita ja tuloksia, integraatiota yhteiskunnan ulkopuolella ja yritystoiminnan jäljittelyä ilman kannattavuutta. Kirjoittajien mielestä työtoiminnan taustalla oli vaivaishuollon ajoilta periytynyt moralismi, jonka mukaan apu ei saanut olla vastikkeetonta ja köyhiä oli siveellisestä kasvatettava työnteon avulla. Valtakunnallinen vammaisneuvosto totesi vuonna 2014, että työtoimintaan osallistuminen ei ollut aina vapaaehtoista, eikä siitä maksettu palkkaa, vaikka toiminnan tuloksena syntyi myytävä tuote tai palvelu ja toimintaan osallistuvilta edellytettiin työaikojen noudattamista. Avotyössä olevilla saatettiin teettää viikonloppu-, ilta- ja pyhävuoroja, jotta työsuhteessa oleville työntekijöille vältyttiin maksamasta työvuorolisiä.
Yukigassen
250px|pienoiskuva|oikea|Yukigassen-ottelu. Yukigassen (, 'lumitaistelu', 'lumisota') on Japanissa kehitetty talviurheilulaji, joka muistuttaa sitä leikkimielisempää lumisotaa. Lajin nimi tulee japanin kielen sanoista yuki (suom. lumi) ja kassen (suom. taistelu tai sota), joka taipuu rendakuperiaatteella. Yukigassen on erittäin suosittu laji Japanissa. Japanissa sitä pelataan erillisissä miesten ja naisten joukkueissa, mutta muualla maailmassa sekajoukkueissa.
Ensimmäinen virallinen yukigassen-ottelu pelattiin Japanin Sōbetsussa 1989 ja ensimmäinen ottelu Japanin ulkopuolella Australiassa 1992. Yukigassenin maailmanmestaruuskilpailut pidetään vuosittain Japanin Sōbetsussa. Lajin Euroopan-mestaruuskilpailut käydään Kemijärvellä ja Pohjoismaiden mestaruuskilpailut Norjan Vuoreijassa.
Säännöt
300px|pienoiskuva|oikea|Yukigassenissa käytettävän pelikentän mitat. (Klikkaa kuvaa suurentaaksesi sen.) Yukigassenissa ottelu koostuu kolmesta kolme minuuttia kestävästä erästä. Vain tehokas peliaika huomioidaan. Yukigassenin perusideana on saada vastustajajoukkueen pelaajiin lumipallolla suora osuma tai kaapata vastustajajoukkueen lippu. Osuman saanut pelaaja siirtyy välittömästi ulos pelikentältä. Myös osumat oman joukkueen pelaajiin lasketaan suoriksi osumiksi ja niistä pelaaja poistetaan pelistä. Erän päättyessä voittajajoukkue on se, jolla on enemmän pelaajia kentällä. Erä päättyy myös jos jompikumpi joukkue ryöstää vastustajajoukkueen lipun tai toisella joukkueella ei ole enää pelaajia kentällä. Ottelut pelataan paras kolmesta -periaatteella eli kaksi erää voittanut joukkue voittaa ottelun. Jotta nopeatempoisessa yukigassenissa huomattaisiin kaikki virheet, tuomareita on kahdeksan.
Yukigassenissa pelikentän leveys on 8-10 metriä ja pituus 36-40 metriä. Molemmilla joukkueilla on omalla kenttäpuoliskollaan kahden metrin päässä kentän takarajasta joukkueen oma suoja, jossa pelivälineinä käytettäviä lumipalloja pidetään. Lisäksi kentällä on molemmilla kenttäpuoliskoilla kaksi suojaa ja keskellä pelikenttää yksi suoja.
Peliä pelataan lumipalloilla, joita on käytössä 90 palloa yhtä erää kohti eli 270 ottelua kohti. Pallot tehdään pallojentekokoneilla lämmitetyssä teltassa, jossa lumi pysyy nuoskalumena. Pallojen tekeminen alkaa 30 minuuttia ennen ottelun alkamista ja päättyy 15 minuuttia ennen ottelun alkamista. Pallot sijoitetaan kaksi metriä pelikentän takarajalta sijaitsevan joukkueen oman suojan taakse, josta niitä voi kuljettaa toisille pelaajille. Palloja ei saa heittää oman joukkueen pelaajille. Ottelun aikana lumipalloja tekevät pelaajat poistetaan pelistä.
Lopussa voidaan joutua käymään myös voittoheittokilpailu, joka on viimeinen tapa ratkaista otteluvoittaja, mikäli peliajan jälkeen tilanne näyttää joukkueiden välillä edelleen tasapisteitä.
Michael Dell
Yhtiö oli niin menestyksekäs, että Dell jätti opinnot kesken 19-vuotiaana ja siirtyi kokopäiväiseksi liikemieheksi. Yhtiöstä kasvoi yksi maailman suurimmista henkilökohtaisten tietokoneiden valmistajista.
Vuonna 2004 (39-vuotiaana) Dell siirtyi pois toimitusjohtajan asemasta mutta jatkaa hallituksen puheenjohtajana. Hän on Forbesin listan mukaan vuonna 2012 maailman 40. rikkain ja Yhdysvaltojen 17. rikkain ihminen.
Genova
Genova (liguuriksi Zena) on satamakaupunki Ligurian hallinnollisella alueella Luoteis-Italiassa. Se on myös Ligurian alueen ja Genovan metropolikaupungin pääkaupunki. Kaupungin väkiluku on hieman yli 580 000. Genovan satama on Italian suurin ja Ranskan Marseillen jälkeen Välimeren toiseksi suurin.
Maantiede ja kaupunkikuva
Genova sijaitsee Ligurian hallinnollisella alueella Italian luoteisosassa. Se on Italian Rivieran keskuspaikka, ja se on Genovanlahden rannalla. Kaupunki on rakennettu kapealle rannikkotasangolle. Apenniinien läntisille rinteille.
Genovan rantaviiva on nykyisin pääosaltaan sataman ja telakoiden käytössä, lisäksi sitä halkoo moottoritie. Genovan vanha satama on muutettu kävelyalueeksi. Genova on mittavien korkeuserojensa vuoksi rakennettu monelle eri tasolle: sokkeloinen vanhakaupunki sijaitsee rinteellä rannan tuntumassa, ylempänä on liikekeskusta ruutuasemakaavoineen ja ylhäällä vuorenrinteillä on asuinalueita. Vanhakaupunki on nykyisin muun muassa kaupungin afrikkalaisperäisen vähemmistön asuttamaa. Genovan Le Strade Nuove -katu (nykyisin Via Garibaldi) ja kadunvarren palatsit, Palazzi dei Rolli, on 1500- ja 1600-lukujen palatsiarkkitehtuurinsa ansiosta Unescon maailmanperintökohde.
Ilmasto
Genovassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan kuuman ja kuivan kesän välimerenilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 15 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 100 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 23 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 7 °C. Sateisin kuukausi on lokakuu, jolloin sataa keskimäärin noin 160 millimetriä. Heinäkuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 31 millimetriä.
Historia
Genova sai todennäköisesti alkunsa liguurien kylänä, jolla oli kontakteja sekä etruskeihin että kreikkalaisiin. Roomalaisaikainen municipium kukoisti, ja se toimi liikenteen solmukohtana, sotilassatamana ja kauppapaikkana. Rooman kaaduttua Genova oli pitkään maaseutumainen kalastussatama.
Fatimidit tuhosivat ja ryöstivät Genovaa vuosina 934–935, mutta kaupunki nousi pian piispansa ja paikallisten varakreivien johdolla. Siitä tuli pian merkittävä merenkulkukaupunki. Genovan tasavallan johtavaan luokkaan kuului aatelisia ja vaikutusvaltaisia porvareita. Kaupunki oli tärkeä Euroopan 1100- ja 1200-lukujen taloudellisen kehityksen veturina. Siitä tuli noin 100 000 asukkaan paikkakunta, ja sen tärkein kilpailija oli Venetsian tasavalta. Genovan tärkeimpiä tuotteita olivat itämaiset mausteet, väriaineet ja lääkeaineet, länsimaiset vaatteet ja metallit sekä afrikkalainen villa, nahat, koralli ja kulta. Pankkiala ja laivanrakennus kohostivat tärkeiksi talouden aloiksi. Genova oli kilpailijansa Venetsian jälkeen myöhemmän keskiajan toiseksi merkittävin meritasavalta, ja se hallitsi läntisen Välimeren kauppaa.
Genova hankki valtansa huipulla myös alueita muualta Välimereltä. Se hallitsi suurinta osaa Korsikaa ja Sardinian pohjoisosaa, ja se perusti itsehallinnollisia siirtokuntia muuallekin Välimeren alueelle. Näistä osa olivat syntyneet ystävyysmielisen diplomatian ansiosta, mutta monet siirtokunnista olivat ristiretkien ja Genovan omien sotilaskampanjoiden tulosta. Genova onnistui laajenemaan myös Mustallemerelle, kun se teki vuonna 1261 Bysantin kanssa Ninfeon sopimuksen.
Euroopan tilanne ajautui 1300- ja 1400-luvulla kriisiin, ja Genovassa talous kurjistui sotatilanteen takia. Venetsian mukaisen dogen valinta vuonna 1339 oli lopulta vain muodollinen edistysaskel. Kaupunki joutui vuosiksi 1394–1409 Ranskan hallintaan ja vuosiksi 1421–1435 Milanon alaisuuteen. Samaan aikaan Korsikassa oli kapina ja Aragonian kruunu oli vallannut Sardinian. Egypti ja Osmanien valtakunta puolestaan valtasi Lähi-idän siirtokunnat. Vanhaan genovalaiseen aatelissukuun kuulunut Andrea Doria loi vuonna 1528 tasavallalle uuden perustuslain, jonka perusteella kaupunkia hallitsi doget ja aatelisten kauppiaiden oligarkia. Genovasta tuli samalla Espanjan satelliittivaltio, minkä ansiosta kaupunki koki 1500- ja 1600-luvuilla uuden kukoistuskauden Espanjan Uuden maailman siirtokuntien ansiosta.
Genovan kaupankäynti hiipui hiljalleen, ja 1700-luvun puolivälissä kauppa oli matalimmillaan ja vuosisadan lopulla kaupunki joutui Ranskan alaisuuteen. Napoleon Bonaparten painostuksesta Genovassa muodostettiin Ranskan protektoraatti Ligurian tasavalta, ja vuonna 1808 kaupunki liitettiin Ranskan keisarikuntaan. Savoijin kuningashuone sai Genovan yhdeksän vuotta myöhemmin Wienin kongressissa. Genovan merikauppa uudistui 1800-luvun aikana, ja se oli uuden vuonna 1861 yhdistyneen Italian merkittävin satama.
Genovassa järjestettiin vuonna 2001 27. G8-maiden kokous, jota varjostivat väkivaltaiset mielenosoitukset ja syytteet poliisin brutaaliudesta. Mielenosoituksissa loukkaantui useita ihmisiä ja poliisi ampui yhden nuoren mielenosoittajan, Carlo Giulianin.
14. elokuuta 2018 Morandin moottoritiesillan romahdettua Genovassa 43 ihmistä sai surmansa.
Kulttuuri ja nähtävyyksiä
thumb|left|180px|Piazza de Ferrari Genovan suojelija on Johannes Kastaja.
Genovan tärkein nähtävyys on Piazza de Ferrari, jonka laidoilla ovat oopperatalo ja Dogen palatsi. Genovassa on myös talo, jossa Kolumbuksen kerrotaan syntyneen. Genovan akvaario on Euroopan toiseksi suurin yleisöakvaario. Vanhassakaupungissa on San Lorenzon katedraali. Genovan vanhassa satamassa, Porto Anticossa, on nähtävillä merirosvolaiva Galeone Neptune. Se on alun perin rakennettu Roman Polanskin elokuvaan Pirates.
Urheilu
Genovan jalkapalloseuroista Genoa putosi Serie B:hen kaudella 2021/22 ja Sampdoria pelaa Serie A:ssa.
IEEE
Institute of Electrical and Electronics Engineers (IEEE) on kansainvälinen tekniikan alan järjestö. Siihen kuuluu yli 400 000 jäsentä yli 160 maassa. Sen toiminnan piiriin kuuluu laaja julkaisutoiminta, tieteellisten konferenssien järjestäminen, koulutuksen edistäminen sekä monien alojen keskeisten standardien määrittely. IEEE julkaisee yhteensä 132 alan tärkeimpiin luettavia tiedejulkaisuja. IEEE on jäsenmäärältään maailman suurin tekniikan alan ammatillinen järjestö teknologian edistämiseksi ja ihmiskunnan hyväksi toimimiseksi.
Organisaatio
IEEEn toiminta on jakaantunut maailmanlaajuisesti osastoihin, jaostoihin ja opiskelijayhdistyksiin. Maailmanlaajuisesti IEEEssä on:
IEEEn jaostot Suomessa
Suomen osaston piirissä toimii kahdeksan jaostoa (Chapter), joista osa on yhdistyneitä jaoksia useammalta aihealueelta:
Informaatio
Informaatio on järjestystä, johon voidaan liittää jokin tulkinta. Näin television kuva on informaatiota, mutta sen kohina ("lumisade") ei sitä ole, koska siinä ei ole järjestystä. Tieto on informaation alalaji, johon liittyy semantiikkaa; sitä vastoin informaatioteoriassa informaatio abstrahoidaan symbolijonoiksi, joita ei tarvitse tulkita.
IEEE
IEEEn jäsenyys ja kohdealueet
IEEEn jäseneksi voivat hakemuksesta päästä henkilöt joilla on laajasti ajateltuna tekniikan alaan liittyvää koulutusta tai työkokemusta IEEEn määrittelemillä kohdealueilla (IEEE designated field of interest). Näitä kohdealueita ovat:
IEEEn jäsenyysluokat
IEEEn jäsenyysluokkia on seuraavasti:
Palkinnot ja tunnustukset
IEEE:llä on useita palkintoluokkia ansioituneille henkilöille. Korkein kunnianosoitus on IEEE Medal of Honor, joka on perustettu vuonna 1917.
Standardit
Tunnettuja IEEE-standardeja ovat muiden muassa:
Voimassa olevia IEEE-standardeja on kaikkiaan yli 900.
Suomalaiset ansioituneet jäsenet
Suomalaisia ansioituneita jäseniä (fellow) ovat:
Elinikäisiä ansioituneita jäseniä (life fellow):
Informaatio
Claude Shannon antoi informaatiolle matemaattisen kaavan, joka määrittelee informaation viestin epätodennäköisyyden keskiarvologaritmiksi, käytännössä yllättävyyden mitaksi ja jonka yksikkö on bitti. Leó Szilárd osoitti, että bitti on järjestystä ja se sitoo sen energiaksi entropian käsitteen avulla. Informaatoteoriassa entropia on viestin epävarmuutta.
Ihmisen fyysinen ja mentaalinen tieto
Ihmisen tiedossa tärkeä ero on fyysisen ja mentaalisen tiedon välillä. Fyysinen tieto on helposti monistettavaa, fyysisessä tallenteessa olevaa tietoa, esimerkiksi paperilla, kiintolevyllä tietokoneessa, CD-ROM:lla tai kiveen hakattuna kuvakirjoituksessa tai vastaavassa.
Mentaalinen tieto on tietoa ihmisen mielessä (psyykessä). Mentaalista tietoa ovat esimerkiksi muistikuvat, käsitykset, tietämys, ymmärrys ja viisaus. Sekin on "monistettavaa", kun ensin "siirrämme" mielessämme olevan tiedon fyysisen tallenteen muotoon, esimerkiksi kirjoittamalla kirjoja tai puhumalla ääninauhalle. Mutta ihmisen mieltä emme pysty monistamaan ja siirtämään. Tämä merkitsee sitä, että esimerkiksi ymmärrystä ja viisautta ei pystytä siirtämään suoraan ihmiseltä toiselle (mielestä toiseen). Se on aina ensin siirrettävä fyysiseen muotoon ja omaksuttava oppimisen kautta. Mentaalinen tieto on siis luotava aina uudelleen, sitä ei voi monistaa.
Abuse to Suffer
Abuse to Suffer on suomalaisen grindcore-yhtye Rotten Soundin järjestyksessään seitsemäs studioalbumi, sekä ensimmäinen sitten vuonna 2011 julkaistun Cursesin. Albumin julkaisun tienoilla yhtye teki maalis–huhtikuussa ”Abuse to Suffer Finland Tour 2016” -kiertueen.
Informaatio
Ihmisen fyysinen ja mentaalinen tieto
Ihmisen tietoa (mieltä ja aivoja) luonnontieteen kannalta tutkii psykologia, kognitiotiede ja muut neurotieteet ja "ihmistieteen kannalta" fenomenologinen psykologia.
Informaatio ja tasot
Informaatiosisällöille on usein tapana antaa rakenne, joka näyttää, kuinka tietty informaatiosisältö koostuu osista. Otetaan esimerkiksi puhuttu lause, ja jätetään huomiotta puhetilanteen lauseelle antamat lisämerkitykset, jotka tosin näkemyksestä riippuen saattavat olla erottamaton osa lauseen merkitystä ja sitä kautta informaatiosisältöä. Nyt voidaan sanoa, että lauseen antama kirjaimellinen informaatio määräytyy sen sanojen informaatiosisällön ja niiden yhdistämistavan perusteella.
Tulikellukka
Tulikellukka (Geum coccineum) on maavarsien ja rönsyjen avulla leviävä monivuotinen ruohovartinen kasvi. Se kasvaa mättäinä, osa liuskoittuneista tummanvihreistä lehdistä säilyy yli talven.
Informaatio
Informaatio ja tasot
Esimerkiksi laskukoneiden tapauksessa esitystilanteen antama lisäväri voidaan helpommin sulkeistaa. Kun painelemme laskimeen luvun "66", sisältää jokin tietty tavu laskimessa informaation siitä, minkä luvun olemme valinneet. Tämän tavun osat, bitit, taas sisältävät informaatiota siitä, minkälaisista osista valitsemamme luvun binääriesitys koostuu.
Tulikellukka
Tulikellukkaa käytetään monivuotisena koristekasvina eli perennana.
Informaatio
Informaation määrästä
Tässä luvussa yksikkönä käytetään tavua, joka on mielivaltaisesti valittu kahdeksan kyllä/ei-päätöksen ryhmä, jolloin tavu kuvaa yhtä 256:sta vaihtoehdosta.
Tallennettua tietoa tuotettiin 5,4 miljoonaa teratavua seuraavasti:
Tekninen informaatio ja inhimillinen tieto
Kolmas ja yhä tärkeämpi tiedon luokittelu on tekninen informaatio ja inhimillinen tieto. Tietokoneilla luodaan yhä enemmän ihmisen käsittelemää informaatiota, kun taas ihminen ei voi tällä hetkellä kasvattaa omaa informaation käsittelyn kykyään kovinkaan paljon.
Tietokoneiden määrä ja teho ovat kasvaneet suuresti. Vuonna 1960 maailmassa oli noin 5000, lähinnä erillistä, tietokonetta. Vuonna 1999 maailmassa oli noin 420 000 000 tietokonetta, joista merkittävä määrä oli verkottuneita. Yhden tietokoneen teho oli kasvanut samaan aikaan PDP-1 koneen noin 0,1 miljoonasta käskystä sekunnissa Pentium III:n noin 1 000 miljoonaan käskyyn sekunnissa. Yhdessä nämä merkitsevät noin 800 000 000 -kertaista teknisen informaationkäsittelyn määrällistä kasvua noin neljässäkymmenessä vuodessa. Valtava tietokonekapasiteetin kasvu mahdollistaa uusia asioita.
Päivi Lepistö
Päivi Elina Lepistö (s. 15. toukokuuta 1973 Kihniö) on suomalainen laulaja. Hän on toiminut Movetron-yhtyeen laulajana vuodesta 1994. Vuonna 2002 hän julkaisi albumin Yöperhonen, jonka ensimmäisenä singlenä julkaistiin vuotta aiemmin kappale ”En kaipaa sua”. Hänen sooloprojektissaan soittivat tällöin basisti Jykä Sirainen, kosketinsoittaja Petri Alanko, kitaristi Janne Lahtinen ja rumpali Antti Mäkelä. Movetroniin kuuluvat Lepistön lisäksi Jukka Tanttari (syntetisaattori) ja Timo Löyvä (syntetisaattori).
Lepistö laulaa Olli Lindholmin kanssa kaksinlauluna kappaleen ”Etkö unta saa?” Yön Rakkaus on lumivalkoinen -albumilla ja toimii taustalaulajana Yön Kuolematon-albumin ”Nousevan auringon valoon” -kappaleessa.
Lepistö on 1990-luvulla perustetun Movetron-yhtyeen laulaja, joka tunnetaan muun muassa kappaleista ”Romeo ja Julia”, ”Ei kenenkään maa” sekä ”Nyt on jatkot”. Yhtye on julkaissut viisi studioalbumia ja kokoelma-albumin.
Lepistö on kuultu vierailevana esittäjänä usealla Aamupoikien esittämällä kappaleella, muun muassa ”Eurodance” ja ”Jäätelökesä”. Päivi laulaa myös vierailevana solistina Juha Mäkkeli ja Vierailevat ystävät -yhtyeen singlellä ”Junamatkalla”. Single ilmestyi kesällä 2011. Lisäksi Päivi on solistina suomalaisen lauluntekijän Juha Mäkkelin tekemällä norjalaiselle rallitähdelle Andreas Mikkelsenille omistetulla tribuuttilaululla, jonka englanninkielinen versio ”Your day” ilmestyi kesällä 2013. Laulusta tehty espanjankielinen versio ”Su dia” ilmestyi keväällä 2015.
Vuonna 2020 Lepistö osallistui Tähdet, tähdet -musiikkikilpailun kuudennelle tuotantokaudelle, josta putosi kuudentena. Hän tuli kilpailijaksi Pandoran tilalle.
Kun koronapandemia oli vienyt Movetron-yhtyeen keikat vuonna 2022, Lepistö opiskeli radiotoimittajaksi Kauhajoen opiston radiolinjalla.
Pascal Siakam
Pascal Siakam (s. 2. huhtikuuta 1994 Douala) on kamerunilainen koripalloilija, pelipaikaltaan iso laitahyökkääjä. Hän on pelannut NBA:ssa vuodesta 2016 lähtien ja voitti vuonna 2019 Toronto Raptorsissa NBA:n mestaruuden sekä sarjan kehittyneimmän pelaajan palkinnon. NBA:n kehityssarjan mestaruuden Siakam voitti vuonna 2017, jolloin hänet valittiin myös loppuottelujen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Elämä ja ura
Siakam alkoi harjoitella koripalloa järjestelmällisesti vasta noin 18-vuotiaana. Hänen kolme isoveljeään saivat kaikki koripallostipendit yhdysvaltalaisiin NCAA-tason yliopistoihin. Siakamin NBA:ssa pelanneella maanmiehellä Luc Mbah a Moutella oli suuri vaikutus Siakamin koripallouran aloittamiseen.
Siakam pelasi yliopistokoripalloa New Mexicon osavaltionyliopiston joukkueessa vuosina 2014–2016. Hän oli kummallakin yliopistokaudellaan konferenssinsa eliittiä ja valittiin vuonna 2016 sen parhaaksi pelaajaksi.
Toronto Raptors varasi Siakamin NBA:han 27. vuorolla vuoden 2016 varaustilaisuudessa. Siakam teki Raptorsin kanssa 2+2-vuotisen tulokassopimuksen, jonka optiovuodet olivat joukkueen päätettävissä. Keväällä 2017 Siakam liikkui paljon Raptorsin ja sen kehityssarjajoukkue Raptors 905:n välillä. 905:ssä Siakam voitti kyseisenä keväänä D-Leaguen mestaruuden ja valittiin loppuotteluiden arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Kaudella 2018–2019 Raptors ylsi ensimmäisen kerran NBA:n loppuotteluihin, joista ensimmäisessä Siakam heitti 32 pistettä. Hän oli ensimmäinen vähintään 30 pistettä ensimmäisessä finaaliottelussaan heittänyt pelaaja sitten Michael Jordanin vuoden 1991 suorituksen. Raptors voitti lopulta NBA:n mestaruuden 4–2-otteluvoitoin. Siakam heitti mestaruuden ratkaisseessa ottelussa 26 pistettä. Hänet valittiin kauden päätteeksi kauden kehittyneimmäksi pelaajaksi.
Rentun ruusut
Rentun Ruusut – Irwin Goodmanin parhaat on vuonna 2000 julkaistu Irwin Goodmanin kokoelmalevy. Kokoelmasta julkaistiin kaksi versiota, 2 CD:n kaksoislevy ja 4 CD:n boksi. Rentun Ruusut on osa Warner Music Finlandin Musiikin mestareita -kokoelmalevysarjaa.