cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Metafysiikka (Aristoteles)
Kirjat
Kirja II on mahdollisesti erillinen tai epäaito johdanto totuuden tutkimiseen ja luonnonfilosofian käsittelyyn. Merkittävimpänä Aristoteles toteaa, että täytyy olla olemassa jokin ensimmäinen prinsiippi, sillä olevaisen syy-seurausketjut eivät voi jatkua loputtomiin.
Kirja III luettelee ongelmat, joita metafysiikan tulisi tutkia. Tällaisia ovat muun muassa:
Kirja IV käsittelee ensimmäisen filosofian luonteeseen liittyviä ongelmia. Aristoteles vastaa muun muassa luvuissa III.2 ja III.3 esitettyihin kysymyksiin. Vastauksena on, että metafysiikan on tarkoitus tutkia olevaa olevana, ja tutkia ja määritellä erilaisia yleisiä prinsiippejä, joita erityistieteet voivat tämän jälkeen käyttää, ilman että niiden tarvitsee varsinaisesti tutkia niitä.
Kirja V on eräänlainen filosofinen sanakirja metafysiikan peruskäsitteistä. Se on ollut todennäköisesti alun perin erillinen osa. Aristoteles määrittelee luvuittain seuraavat käsitteet: 1) alku, 2) syy, 3) elementti, 4) luonto, 5) välttämätön, 6) yksi, 7) oleva, 8) substanssi, 9) samuus, 10) vastakohta, 11) aikaisempi ja myöhäisempi, 12) kyky, 13) kvantiteetti, 14) kvaliteetti, 15) suhteessa oleva, 16) täydellinen, 17) raja, 18) "se, minkä perusteella", 19) dispositio, 20) tila, 21) affektio, 22) puuttuminen, 23) jollakin oleminen, 24) jostakin oleminen, 25) osa, 26) kokonainen, 27) jotakin menettänyt, 28) suku, 29) epätosi ja 30) aksidenssi.
Kirja VI jatkaa metafysiikan ja erityistieteiden erojen selvittämistä. Aristoteles määrittelee yleisen metafysiikan (nykyisin: ontologian) siksi, joka käsittelee ”olevaa olevana”, ja erityisen metafysiikan (Aristoteleelle: teologian) siksi, joka käsittelee erillisiä, primäärisiä ja korkeampia substansseja eli jumalallisia asioita.
Kirjat VII ja VIII käsittelevät substanssia eli ensimmäistä kategoriaa.
Kirja IX käsittelee potentiaalisuutta ja aktuaalisuutta.
Kirja X käsittelee laajemmin joitakin kirjassa V määriteltyjä käsitteitä, kuten ’yksi’, ’moni’, ’sama’, ’toiseus’ ja ’eroavuus’.
Kirja XI sisältää mahdollisesti aiemmista kirjoista pidetyistä luennoista tehtyjä luentomuistiinpanoja, sekä Fysiikasta kopioituja osia.
Kirja XII sisältää Aristoteleen ”jumalatodistuksen”, eli todistuksen ensimmäisen liikkumattoman liikuttajan olemassaololle. Todistuksen mukaan liikkeellä ei ole alkua eikä loppua.
Kirjat XIII ja XIV sisältävät Aristoteleen kritiikin Platonin ideaoppia vastaan.
Neljä syytä
Metafysiikkan alaan sisältyy tärkeimpänä kaiken alkusyyn, ja yleensäkin kaikkien olemassa olevien ja tapahtuvien asioiden syiden, selvittäminen. Aristoteles halusi siis vastata samaan kysymykseen, jota joonialaiset luonnonfilosofit, pythagoralaiset ja Platon olivat pohtineet ennen häntä.
Aristoteles luettelee Metafysiikassaan neljä syytä, jotka luokittelevat kaikki mahdolliset eri syyt sille, että jotain tapahtuu tai joku on jotakin. Näin Aristoteleen metafysiikassa ”syyllä” ei tarkoiteta aivan samaa kuin nykyaikaisen tieteen käyttämässä ”syyn ja seurauksen” merkityksessä.
Koska nämä syyt ovat hyvin erityyppisiä, Aristoteleen mielestä samalla asialla voi siis hyvin olla useita syitä. Esimerkki esineestä jolla olisi kaikki nämä neljä syytä olisi pöytä, jolla on materiaalinen syy (puu ja naulat), formaalinen syy (pöydän piirustukset, tai yleinen käsitys siitä millaisia pöydät ovat), aiheuttaja (puuseppä) ja päämääräsyy (pöytää tarvitaan sen ääressä syömiseen).
Aristoteles esittää, että kaikilla luonnollisilla olennoilla, kuten ihmisyksilöillä, on kaikki nämä neljä syytä. Ihmisyksilön materiaalinen syy olisivat liha ja luut, joista hänet on tehty. Formaalinen syy olisi ihmisen suunnitelma, joka on ohjannut ihmisen tekemistä ja ohjaa pitämään hänet ihmisenä olemisen tilassa. Aiheuttaja olisi ihmisyksilön isä, tai kaikkien ihmisten tapauksessa Jumala, ”liikkumaton liikuttaja”, joka on puhaltanut sielun ihmisiin. Ihmisen päämääräsyy olisi, Aristoteleen omin sanoin: ”Ihmisen tarkoitus on elää tietyntyyppistä elämää, ja tämä elämä on sielun toimintoja ja sen tekemiä tekoja, jotka osoittavat järkeä. Näin hyvän ihmisen tulee elää hyvin. Kukin toiminto on suoritettu hyvin, kun sen loppuunsaattaminen on ilmaissut jonkun sopivan hyveen. Näin ollen inhimillinen hyvä on sellaista sielun toimintaa, joka osoittaa hyveitä.”
Teoria universaaleista
Aristoteleen teoria universaaleista on yksi klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan. Aristoteleen mukaan universaalit ovat olemassa ainoastaan toteutuneina — ne ovat olemassa ainoastaan kappaleina, in re eli ”asioissa” tai ”kappaleissa”, ei koskaan niistä riippumatta. Hän määritteli, että ovat yksinkertaisia tyyppejä, ominaisuuksia tai suhteita, jotka ovat yhteisiä niiden ilmentymille. Niin kaikki punaiset kappaleet ovat samanlaisia siinä, että jokaisessa punaisessa kappaleessa on sama universaali, punaisuus.
Näin Aristoteles vastusti Platonin ideaopin mukaista ajatusta, jossa punaisuus, punaisuuden muoto, olisi olemassa erillisenä kaikista punaisista asioista. Näin hän oli eri mieltä kuin platonilaiset realistit, sanoen, että universaalit ovat kyllä olemassa ajassa ja paikassa, mutta että ne ovat kaikkialla ympärillämme, eivät missään platonilaisessa taivaassa. <!-- To further flesh out Aristotle's theory of universals, it is useful to consider how the theory might satisfy the constraints on theories of universals listed in the problem of universals article.
-->
Substanssi ja aksidenssi
Aristoteles teki eron substanssin eli kappaleiden oleellisten, sen itsensä muodostavien, ja kappaleen aksidentaalisten ominaisuuksien välille. Aksidentaalinen ominaisuus on sellainen, jolla ei ole mitään välttämätöntä yhteyttä kuvatun kappaleen olemukseen.
Aristoteleen logiikka sisälsi useita erilaisia kategorioita aksidentaalisia ominaisuuksia, mukaan lukien lukumäärä, kvaliteetti, paikka, aika, suhteessa oleminen, jne.
Certina
Certina Kurth Frères SA (puhekielessä Certina) on sveitsiläinen luksuskellojen valmistaja. Adolf ja Alfred Kurthin perustivat Certinan 1888 ja se kuuluu nykyisin Swatch Groupiin.
Historia
Veljekset Adolf ja Alfred Kurth avasivat 1888 koneisto- ja varaosatehtaan Grencheniin Sveitsiin. Vuonna 1906 he alkoivat tuottaa kokonaisia kelloja nimellä Grana. Vuonna 1939 valmistajan nimeksi vaihtui Certina. Ensimmäisen automaattikoneiston, KF 360, tuotanto alkoi vuonna 1947. Neljä vuotta tämän jälkeen Certinan ensimmäinen roottorimallinen automaatti tuli tuotantoon. Vuonna 1954 Certina alkoi toimittaa automaattikoneistojaan yhdysvaltalaiselle Hamilton Watch Company -kellovalmistajalle.
Vuonna 1983 Certina liittyi Swatch Groupiin.
Alueellista kehittämistehtävää hoitavat kirjastot
Alueellista kehittämistehtävää hoitavien kirjastojen valtakunnallista kehittämistehtävää hoitaa Helsingin kaupunginkirjasto. Yleisten kirjastojen kehittämistehtävät määritellään laissa yleisistä kirjastoista ja niiden sisältöä kuvataan lakivalmistelun myötä syntyneessä asiakirjassa.
Kehittämistehtävällä korvattiin aiempi keskus- ja maakuntakirjastojärjestelmä. Maakuntakirjastoalueisiin kuulumaton Helsingin kaupunginkirjasto kuuluu kehittämistehtävän Uudenmaan toimialueeseen.
Vuoden 2018 alusta voimaan tulleen asetuksen mukaan yleisten kirjastojen alueellista kehittämistehtävää hoitavat:
Aiemmista maakuntakirjastoista Hämeenlinnan, Jyväskylän, Kajaanin, Kokkolan, Kouvolan, Lappeenrannan, Mikkelin, Porin ja Seinäjoen yleiset kirjastot jäivät tavallisiksi kaupunginkirjastoiksi.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2007 – miesten kaksinpeli
Vuoden 2007 Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen miesten kaksinpelin voitti ykköseksi sijoitettu Sveitsin Roger Federer, jolle mestaruus oli neljäs peräkkäin. Loppuottelussa Federer löi ensimmäistä Grand Slam -finaaliansa pelanneen Serbian Novak Đokovićin kolmessa erässä.
Miesten kaksinpeli
<li> Carlos Moyà, (puolivälierät) <li> Marcos Baghdatis, (1. kierros) <li> Andy Murray, (3. kierros) <li> Juan Ignacio Chela, (puolivälierät) <li> Juan Carlos Ferrero, (1. kierros) <li> Paul-Henri Mathieu, (1. kierros) <li> Juan Mónaco, (4. kierros) <li> David Nalbandian, (3. kierros) <li> Marat Safin, (2. kierros) <li> Jarkko Nieminen, (1. kierros) <li> Dmitri Tursunov, (1. kierros) <li> Nicolás Almagro, (3. kierros) <li> Filippo Volandri, (1. kierros) <li> Potito Starace, (1. kierros) <li> Jürgen Melzer, (2. kierros) <li> Ivo Karlović, (1. kierros) </ol>
Pirjo Heikkilä
Pirjo Heikkilä (s. 3. huhtikuuta 1980 Lahti) on suomalainen koomikko, näyttelijä ja käsikirjoittaja. Hän teki aiemmin myös stand up -komiikkaa. Heikkilä tunnetaan muun muassa Siskonpeti-sarjasta sekä omasta nimikkosarjastaan Pirjo, joissa molemmissa hän toimi sekä näyttelijänä että käsikirjoittajana. Hän on myös ääninäyttelijä ja äänikirjojen lukija.
Elämä ja ura
Heikkilä on koulutukseltaan ylioppilas. Lukion jälkeen hän haki opiskelemaan Teatterikorkeakouluun ja Tampereen yliopiston Nätyyn. Hän oli mukana Tampereen Ylioppilasteatterin toiminnassa ja opiskeli näyttelemistä Voionmaan opistossa.
Ääninäyttelijä, podcastintekijä
Heikkilä työskenteli Nelosen kanavaäänenä vuosina 2006–2010, ja sitä ennen myymälä-, radio- ja televisiomainoksissa. Hän on äänittänyt muun muassa äänikirjoja ja televisio-ohjelmia sekä dubannut rooleja animaatiosarjoissa ja -elokuvissa, kuten elokuvissa Bolt (2008), Angry Birds (2016) ja Soul – Sielun syövereissä (2020).
Heikkilä näyttelee Ylen Naisen kosto -podcastissa ja teki vuonna 2020 Pirjo Heikkilä lukee vanhoja kirjoja -podcastsarjan.
Heikkilä voitti Suuren äänikirjapalkinnon kahdella teoksella vuonna 2020.
Näyttelijä
Vuonna 2005 Heikkilä osallistui SubTV:n Get Up, Stand Up -ohjelmaan, jossa hän sijoittui toiseksi Sami Hedbergin voittaessa kilpailun.
Keväällä 2011 Heikkilä nähtiin Krisse Salmisen Krissen vaaligrilli -ohjelman jokaisessa jaksossa. Hän toimi YleLeaks-viihdeohjelman emäntänä syksystä 2011 kevääseen 2013 saakka. Keväällä 2012, syksyllä 2013 ja keväällä 2017 Heikkilä oli yksi vakiopanelisteista Henkka Hyppösen isännöimässä Hyvät ja huonot uutiset -viihdeohjelmassa. Keväällä 2015 hän oli yksi Koomikot-sarjassa mukana olleista koomikoista. Vuodesta 2014 vuoteen 2017 Heikkilä käsikirjoitti ja näytteli Anna Dahlmanin käsikirjoittamassa ja ohjaamassa Siskonpeti-sarjassa yhdessä Niina Lahtisen, Sanna Stellanin ja Krisse Salmisen kanssa. Sarja voitti kaksi Kultaista Venlaa ja oli lisäksi ehdokkaana neljän palkinnon saajaksi.
Yksityiselämä
Heikkilä kihlautui helmikuussa 2018 käsikirjoittajana työskentelevän miesystävänsä kanssa.
Veli-Matti Ritakallio
Veli-Matti Ritakallio (s. 21. lokakuuta 1960 Vampula) on suomalainen yhteiskuntatieteilijä. Hän on toiminut Turun yliopiston sosiaalipolitiikan professorina vuodesta 2003 lähtien. Ritakallio oli yliopiston yhteiskuntatieteellisen tiedekunnan dekaani 2007–2012.
Ritakallio valmistui ylioppilaaksi Lauttakylän lukiosta Huittisista vuonna 1979, yhteiskuntatieteiden maisteriksi vuonna 1986 ja lisensiaatiksi vuonna 1991 (sosiaalipolitiikka). Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1994. Hänen tutkimustyönsä on käsitellyt mm. köyhyyttä ja tulojen jakautumista yhteiskunnassa.
Kuopion klassillinen lukio
Historiaa
Koululla ei alkuvaiheessaan ollut omaa koulurakennusta, vaan se toimi muiden kuopiolaisten oppilaitosten tiloissa, joista pisimmän ajan 1954–1965 nyt jo lakkautetun Linnanpellon lukion rakennuksessa. Uusi moderni koulurakennus oppilaitoksen käyttöön valmistui vuonna 1965 ja samalla nimi vaihtui Kuopion klassilliseksi yhteislyseoksi. Ensimmäiset tytöt otettiin saman vuoden syksyllä kouluun opiskelemaan myös latinaa ensimmäisenä vieraana kielenä.
Peruskoulun synnyn myötä valtio luopui oppikouluistaan ja niin vuonna 1975 Klassikka siirtyi Kuopion kaupungin omistukseen. Samalla nimi vaihtui jälleen kerran, nyt Puijonlaakson yläasteeksi ja lukioksi. Koulu toimi tällä nimellä aina vuoteen 1981, jolloin palattiin osittain vanhaan, kun uudeksi nimeksi vahvistettiin Kuopion klassillinen koulu (peruskoulun yläaste) ja Kuopion klassillinen lukio. Vuonna 1994 kiinteästi koulun yhteydessä toiminut yläaste lakkautettiin, ja vuonna 1995 Kuopion yhteiskoulun lukio liitettiin osaksi Klassikkaa, jolloin muodostui eräs Suomen suurimmista lukioista.
Klassilliseen peruskoulutukseen olennaisena osana liittynyttä latinan kielen opetusta on edelleen tarjolla Kuopion klassillisessa lukiossa, joskin opetuksen määrä on huomattavasti supistunut vuosikymmenien aikana. Koulun suuruus ja yhteistyö muun muassa Kuopion yliopiston kanssa on mahdollistanut kuitenkin laajan kieliohjelman sekä humanististen ja luonnontieteellisten oppiaineiden valikoiman.
Urheilulukio-opetus alkoi koulussa vuonna 1990 osana koulun virallista opetussuunnitelmaa. Tätä oli edeltänyt jo vuonna 1986 kokeiluna alkanut urheilupainotteinen opetus, jossa normaalin tuntiohjelman ulkopuolella toteutettiin oppilaiden liikunta- ja valmennustoimintaa.
Vuosina 2005–2006 Kuopion kaupunki toteutti laajan peruskorjauksen ja laajennuksen koulun tiloissa, jolloin modernisoitiin oppimisympäristöt ja panostettiin myös muun muassa uusimpaan tietoteknologiaan. Esimerkiksi jokainen luokkahuone on varustettu videotaltiointimahdollisuuksilla joita käytetään sopimusten mukaan. Klassikkaa onkin tituleerattu valtion, ellei jopa koko Euroopan moderneimpana lukiona. Panostus on nostanut klassillisen lukion kiinnostavuutta opiskelupaikkana, ja koulusta onkin tullut Kuopion suosituin lukio vuosien 2007 ja 2008 hakijamäärien perusteella.
Lukuvuonna 2018-2019 koulussa oli 626 oppilaspaikkaa. Uusien lukiolaisten valintakiintiö oli 183, joista yleislinjan lukio-opintoihin oli 137 ja urheilulinjalle 46 paikkaa. Koulun opettajakuntaan kuuluu noin 40 opettajaa ja 12 valmentajaa.
Tampereen kukkaisviikot
thumb|Näkymä Keskustorille Kukkaisviikkojen aikana
Tampereen Kukkaisviikot oli vuosittain väillä 1984-2016 heinä-elokuussa järjestetty kesätapahtuma, jonka tarkoituksena oli tukea Tampereen elinkeinoelämää ja lisätä kaupungin matkailullista vetovoimaa. Tapahtumassa Tampereen keskusta ja erityisesti Keskustori koristeltiin kukin, ja alueella järjestettiin puolentoista viikon aikana toistasataa erilaista tapahtumaa kiertokävelyistä viinikylään. Tapahtuman isä oli Tampereen kauppakamarin entinen toimitusjohtaja Matti Hokkanen. Tampereen kukkaisviikot järjestettiin viimeisen kerran Keskustorilla vuonna 2016, ja koko tapahtuman järjestäminen lopetettiin vuonna 2018.
Tapahtuman järjesti vuonna 1965 perustettu Tampere Tunnetuksi ry, joka edustaa noin kolmeasataa tamperelaista yritystä. Kukkaisviikkojen lisäksi yhdistys järjestää muun muassa vuosittaiset Valoviikot ja Joulu Tampere-tapahtuman.
Kukkaisviikoille valittiin joka vuosi suojelijaksi ja avaajaksi Kukkaispormestari, joka oli omalla alallaan arvostettu ja tunnettu tamperelainen. Kukkaispormestari valittiin kuitenkin myös vuosina 2017-2022, vaikka varsinaisia kukkaisviikkoja ei enää järjestettykään. Ensimmäinen Kukkaispormestari oli kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Vilho Halme (1984) ja viimeinen oli keittiömestari Arto Rastas (2022). Kukkaispormestariksi valittujen joukossa on useita valtakunnallisesti tunnettuja henkilöitä, esimerkiksi Kaarina Suonio (1988), Kalervo Kummola (1995), Esko Roine (2000), Raimo Helminen (2008), Jaakko Ryhänen (2010), Riku Suokas (2011) ja Mikko Alatalo (2019).
Kukkaisviikkojen kukkakori-tunnuksen on suunnittellut Eila Keinänen vuonna 1984.
Olivan rauha
Seuraukset
Olivan rauhassa Juhana II Kasimir luopui vaateistaan Ruotsin kruunuun, jonka hänen isänsä Sigismund oli menettänyt 1599. Puola luovutti Ruotsille Liivinmaan ja Riian, jotka olivat olleet ruotsalaisten hallinnassa jo 1620-luvulta. Hohenzollernin suvun vasallisuhde Puolan kuninkaaseen loppui, kun Preussin herttuakunta, jota Brandenburgin vaaliruhtinaat olivat hallinneet lahjoitusmaana, irrotettiin kuninkaan lääninherruudesta. Olivan rauha merkitsi yhdessä Kööpenhaminan ja Kardisin rauhansopimusten kanssa Ruotsin suurvalta-ajan huippukohtaa.
Rakenteinen dokumentointi
Rakenteinen dokumentointi on informaation jäsentelyä metakielen avulla. Digitaalisen informaation jäsentelyyn sopivia metakieliä ovat varsinkin SGML-standardiin pohjautuvat merkintäkielet.
Rakenteisen dokumentoinnin tarkoituksena on helpottaa dokumenttien julkaisua ja lisätä mahdollisuuksia käyttää jo kirjoitettua aineistoa uudestaan uusissa konteksteissa. Rakenteinen dokumentointi helpottaa varsinkin suurien tekstimäärien käsittelyä ja muotoilua. Yleisesti käytetyt SGML-standardiin perustuvat merkintäkielet helpottavat myös informaation siirtämistä tietojärjestelmästä toiseen.
Rakenteinen dokumentointi on usein myös modulaarista, mikä tarkoittaa asiakokonaisuuksien jakamista useammaksi pienemmäksi kokonaisuudeksi. Näitä sisältökokonaisuuksia kutsutaan moduuleiksi.
Rakenteisen dokumentoinnin juuret ovat kirjapainoalalla, jossa ennen tekstinkäsittelyohjelmien kehittymistä kirjoitettiin tekstin muotoilu käsin sivun yhteyteen. Näin määriteltiin muun muassa tekstin fontti, fontin koko, tekstin korostaminen (kursivointi, lihavointi tai alleviivaus) sekä sivulle tulevat sisennykset. Rakenteisen dokumentoinnin perusidea on sama. Tekstin yhteyteen merkitään sen rakenne, jota sitten eri julkaisualustat tulkitsevat tyyliasetustensa mukaisesti.
Rakenteista dokumentointia ei tule kuitenkaan sekoittaa esitykselliseen dokumentointiin. Rakenteisella dokumentoinnilla määritellään ainoastaan tekstin rakenne, kuten otsikot, kappalejaot ja esimerkiksi listat. Tekstin muotoilut, kuten otsikon koko, leipätekstin väri ja listan ulkoasu määritellään puolestaan esityksellisellä dokumentoinnilla.
Rakenteisen dokumentoinnin käytännöt
Rakenteisessa dokumentoinnissa tekstin osat jaetaan pieniin loogisiin kokonaisuuksiin, joita kutsutaan elementeiksi. Teksti voidaan esimerkiksi jakaa elementeillä pääotsikoksi, väliotsikoiksi ja kappaleiksi. Tekstin lopullinen ulkoasu määräytyy puolestaan sen julkaisuympäristön mukaan. Esimerkiksi eritasoisille otsikkoelementeille voidaan määritellä erilaisia tyylejä, jolloin sama sisältö näyttää erilaiselta eri julkaisualustoilla. Tästä on hyötyä varsinkin, kun sama aineisto halutaan julkaista usealla eri laitteella. Hyvä esimerkki tästä ovat verkkosivut, jotka ovat saatavilla myös mobiiliversioina.
Rakenteisessa dokumentoinnissa käytettävissä olevat elementit riippuvat siitä, millä merkintäkielellä dokumentin muotoilu tehdään. Yleisimmin käytössä ovat SGML-pohjaiset merkintäkielet, kuten HTML, XML, XHTML ja DITA.
SGML-pohjaiset merkintäkielet
Digitaalisessa julkaisemisessa yleisesti käytetyt merkintäkielet pohjautuvat SGML-standardiin. SGML on metakieli, jolla voi generoida uusia merkintäkieliä. SGML on siis eräänlainen merkintäkielten peruskielioppi, jonka pohjalta on mahdollista luoda käyttötilanteeseen sopivia "lauseita" eli elementtejä.
HTML
HTML on verkkojulkaisuissa yleisemmin käytetty merkintäkieli. HTML-merkintäkieli ei ota kantaa tekstin sisältöön, vaan keskittyy sen rakenteeseen, mikä tekee siitä joustavan ja sopivan useaan eri käyttötarkoitukseen.
XML
XML on sekä itsenäinen merkintäkieli että standardi, jonka pohjalta voi kehittää uusia merkintäkieliä. XML on HTML-kielen tapaan yksinkertaistettu versio SGML-standardista mutta mahdollistaa HTML-kieltä monimutkaisempia rakenteita ja julkaisumuotoja.
XHTML
XHTML on XML-versio HTML-kielestä. Tämä tarkoittaa, että XHTML on uudelleen määritelty versio HTML-kielestä, johon on sovellettu XML-kielen standardeja.
DITA
Varsinkin teknisessä viestinnässä suosittu DITA on XML-pohjainen merkintäkieli. DITA on suunniteltu käyttöohjeiden ja muiden vastaavien ohjaavien tekstien rakenteiseen dokumentointiin.
Esimerkki rakenteisesta dokumentoinnista
Alla on esimerkkinä Kalevalan ensimmäisen runon kaksi ensimmäistä säkeistöä rakenteisen dokumentoinnin periaatteella esitettynä. (Käytetyt elementit eivät ole käytössä edellä mainituissa merkintäkielissä, vaan ne on luotu esimerkkiä varten.)
Ensimmäinen runo <säkeistö> <säe>Mieleni minun tekevi, aivoni ajattelevi</säe> <säe>lähteäni laulamahan, saa'ani sanelemahan,</säe> <säe>sukuvirttä suoltamahan, lajivirttä laulamahan.</säe> <säe>Sanat suussani sulavat, puhe'et putoelevat,</säe> <säe>kielelleni kerkiävät, hampahilleni hajoovat.</säe> </säkeistö> <säkeistö> <säe>Veli kulta, veikkoseni, kaunis kasvinkumppalini!</säe> <säe>Lähe nyt kanssa laulamahan, saa kera sanelemahan</säe> <säe>yhtehen yhyttyämme, kahta'alta käytyämme!</säe> <säe>Harvoin yhtehen yhymme, saamme toinen toisihimme</säe> <säe>näillä raukoilla rajoilla, poloisilla Pohjan mailla.</säe> </säkeistö>
Rakenteisen dokumentoinnin edut ja haitat
Rakenteisen dokumentoinnin etuja ovat sen uudelleenkäytettävyys ja erilaiset julkaisumahdollisuudet. Joustavuutensa ja muokattavuutensa ansiosta myös rakenteisten dokumenttien päivittäminen on helppoa. Lisäksi se voi vähentää käännöskustannuksia, sillä käännettäväksi voidaan lähettää kokonaisen tekstin sijaan yksittäisiä moduuleja, jossain tapauksissa jopa yksittäisiä elementtejä. Rakenteinen dokumentointi helpottaa myös tiedonsiirtoa eri tietojärjestelmien välillä, sillä SGML- ja XML-kieliin pohjautuvat merkintäkielet eivät ole ohjelmisto- tai järjestelmäsidonnaisia.
Toisaalta rakenteisen dokumentoinnin käyttöönotto on työläs prosessi, sillä jo olemassa olevan materiaalin muuttaminen rakenteisiksi dokumenteiksi vaati paljon manuaalista työtä. Lisäksi se saattaa joissakin tapauksissa aiheuttaa koulutus- ja/tai ylläpitokustannuksia.
Rakenteinen dokumentointi Suomessa
Rakenteinen dokumentointi on yleinen käytäntö myös Suomessa, ja esimerkiksi teknisen viestinnän alalla SGML- ja XML-kielien käyttö on niin tavallista, että näiden osaamista voidaan jo pitää osana teknisen viestijän perustaitoja. Ensimmäistä kertaa rakenteinen dokumentointi sai Suomessa laajempaa huomiota Eduskunnan kirjaston järjestämässä SGML-seminaarissa joulukuussa 1994.
Rakenteista dokumentointia Suomessa on edistänyt myös Opetusministeriön rahoittama RAJU -projekti ("Rakenteinen Julkaiseminen yliopistoissa"). Projekti toteutettiin Vaasan yliopiston, Jyväskylän yliopiston ja Teknillisen korkeakoulun yhteistyönä. Jyväskylän yliopistossa projekti oli osa yliopiston laajempaa DigiPub-tutkimusprojektia.
Hypergeometrinen jakauma
Hypergeometrinen jakauma on palauttamattomassa otannassa määrätyn osajoukon esiintymisten jakauma.
Hypergeometrinen jakauma on diskreetti. Jos satunnaismuuttuja X on hypergeometrisesti jakautunut, merkitään Parametri N on perusjoukon alkioiden lukumäärä, M määrätyn osajoukon alkioiden lukumäärä ja n on ottojen lukumäärä. Jakauman arvojoukko on. Pistetodennäköisyysfunktio on Odotusarvo ja varianssi ovat ja
Amara (näyttelijä)
Amara (koko nimi Tuwuhadijatitesih Amaranggana; s. 8. heinäkuuta 1975 Jakarta, Indonesia) on indonesialainen näyttelijä, laulaja ja malli.
Mami Yamaguchi
Mami Yamaguchi (s. 13. elokuuta 1986 Tokio) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Yamaguchi debytoi Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 2007. Hän on pelannut 18 maaottelua ja tehnyt niissä kahdeksan maalia.
Silmäkerahkasammal
Silmäkerahkasammal (Sphagnum balticum) on sammal. Se kuuluu Sphagnaceae-heimoon ja rahkasammalten sukuun.
Ulkonäkö ja koko
Silmäkerahkasammal on väriltään keltavihreä, kultavihreä tai ruskeanvihreä. Kasvilla on heikko ja pehmeä varsi. Varren väri vaihtelee ruskeasta vaaleanvihreään. Varren lehdet ovat 0,8–1,1 millimetriä pitkiä. Silmäkerahkasammal on kaksikotinen.
Elinympäristö
Silmäkerahkasammal kasvaa esimerkiksi keidassoilla ja vähäravinteisilla soilla.
Levinneisyys
Silmäkerahkasammalta kasvaa pohjoisen pallonpuoliskon alangoilla, pääasiassa tosin vain kaikkein pohjoisimmilla leveysasteilla. Britanniassa silmäkerahkasammalta on löydetty muutamista paikoista. Walesista kasvia on tavattu kasvavan ainoastaan Ceredigionin alueella. Sielläkin kasvi on tavattu viimeksi vuonna 1967. Skotlannissa silmäkerahkasammalta on tavattu Abernethy Forestissa Inverness-shiressä, Aberdeenshiressä ja Dumfriesshiressä. Skotlannissa kasvi on tosin kadonnut kahdelta edellä mainitulta paikalta. Englannin alueella silmäkerahkasammalta on tavataan nykyisin ainoastaan Northumberlandissa. Muita englantilaisia kasvupaikkoja ovat olleet Yorkshire, jossa kasvia ei ole viime vuosien aikana tavattu lainkaan, sekä Cheshire, jossa kasvia ei puolestaan ole tavattu vuosisataan.
Pohjois-Amerikassa kasvia tavataan Grönlannissa, suuressa osassa Kanadaa sekä Yhdysvalloille kuuluvissa Alaskan ja Coloradon osavaltioissa.
Suomessa silmäkerahkasammalta tavataan koko maassa.
The Stripped Mixes
The Stripped Mixes on yhdysvaltalaisen laulajan Michael Jacksonin neljäs remix-albumi. Se julkaistiin postuumisti Jacksonin kuoleman jälkeen heinäkuussa 2009. Albumi sisältää Jacksonin varhaisten sooloalbumien sekä hänen entisen yhtyeensä The Jackson 5:n kappaleita. Albumilta julkaistiin singlenä kappale ”I’ll Be There” (Minus Mix).
Poissonin jakauma
Poissonin jakauma (tai Poisson-jakauma) on toden­näköisyys­laskennassa ja tilastotieteessä diskreetin satunnais­muuttujan todennäköisyysjakauma, joka ilmaisee todennäköisyydet tapahtumien lukumäärälle kiinteällä aikavälillä, kun tapahtumien todennäköisyys on ajassa vakio ja riippumaton edellisestä tapahtumasta. Poissonin jakauman tuottavaa stokastista prosessia kutsutaan Poisson-prosessiksi.
Jakauma on peräisin ranskalaiselta matemaattisen fysiikan tutkijalta Siméon Denis Poissonilta (1781-1840). Tutkiessaan todennäköisyyslaskennassa toistokoetta hän päätyi jakaumaansa antamalla toistojen määrän kasvaa rajatta ja kytkemällä tarkasteltavan tapauksen todennäköisyyden yksittäisessä toistossa toistojen määrään siten, että määrän ja todennäköisyyden tulo pysyivät koko ajan vakiona. Jakaumaa nimitetään usein myös Poissonin suurten lukujen laiksi.
Jos ja  sekä X_1 ja X_2 ovat riippumattomia, niin.
Poissonin jakauman yhteydet binomijakaumaan ja negatiiviseen binomijakaumaan: jos kun, niin jakaumaltaan. jos kun, niin jakaumaltaan.
Painotettu Poissonin jakauma on Poissonin jakauma, jonka parametri on satunnaismuuttuja. Parametrin voi tulkita esimerkiksi kuvaavan sään vaihteluita, jos Poisson-jakautunut satunnaismuuttuja kuvaa päivässä tapahtuvia liikennevahinkoja.
Oletetaan, että satunnaismuuttuja k toteuttaa ehdot k>0 ja ja. Satunnaismuuttujaa k kutsutaan tällöin struktuurimuuttujaksi. Odotusarvo ja varianssi ovat ja
Roy Sommer
pienoiskuva|Roy Sommer vuonna 2004. Roy Sommer (s. 5. huhtikuuta 1957 Oakland, Kalifornia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen jääkiekkovalmentaja ja pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija. Hän pelasi sekä vasempana laitahyökkääjänä että keskushyökkääjänä.
1970- ja 1980-luvuille sijoittuneen aktiiviuransa aikana Sommer pelasi kymmenen kautta ammattilaisjääkiekkoa pääasiassa AHL-, CHL- ja IHL-liigoissa. Sommer voitti Calder Cupin vuonna 1984 edustaessaan AHL-joukkue Maine Marinersia. Kaudella 1985–1986 hän voitti Muskegon Lumberjacksin riveissä IHL:n mestaruuden eli Turner Cupin. NHL-seura Toronto Maple Leafs varasi Sommerin vuoden 1977 varaustilaisuudessa, mutta koko urallaan Sommer pelasi ainoastaan kolme NHL-ottelua Edmonton Oilersissa kaudella 1980–1981. Hän teki maalin ensimmäisessä NHL-ottelussaan 28. tammikuuta 1981.
Sommer työskenteli San Jose Sharksin apulaisvalmentajana 1996–1998, kunnes siirtyi Sharksin American Hockey Leaguessa toimivan farmiseuran päävalmentajaksi. Sommerin valmentamia AHL-joukkueita ovat olleet Kentucky Thoroughblades (1998–2001), Cleveland Barons (2001–2006) sekä Worcester Sharks (2006–). Hän on johdattanut joukkueensa kolme kertaa divisioonamestaruuteen. Maaliskuussa 2014 Sommer valmensi 1257:nnen AHL-ottelunsa ja hänestä tuli näin eniten runkosarjaotteluita valmentanut henkilö AHL:n historiassa. Aiemmin ennätystä oli pitänyt hallussaan Frank Mathers.
Sommer on toiminut valmentajana myös rullakiekossa. Vuosina 1994–1996 hän valmensi San Jose Rhinos -rullakiekkojoukkuetta, joka voitti Roller Hockey International -liigan mestaruuden eli Murphy Cupin 1995. Lisäksi Sommer oli Yhdysvaltain maajoukkueen päävalmentaja IIHF:n järjestämissä rullakiekon maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 1996, 1997 ja 1998. Yhdysvaltain rullakiekkojoukkue voitti kultaa 1996 ja 1997 häviämättä yhtään ottelua ja saavutti hopeaa 1998.
Mats Rosseli Olsen
Mats Rosseli Olsen (s. 29. huhtikuuta 1991 Oslo, Norja) on norjalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Frölunda HC:ssa. Hän on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä.
Dystymia
Dystymia on mielialahäiriö. Se on tyypillisesti hyvin pitkäkestoinen mutta varsinaista masennussairautta lievempi tila.
Mats Rosseli Olsen
Seuraura
Rosseli Olsenin kasvattajaseura on Furuset I.F., jonka kakkosjoukkueessa hän pelasi ensimmäiset miesten pelinsä jo 16-vuotiaana kaudella 2007–2008 Norjan I-divisioonassa. Kaudeksi 2008–2009 17-vuotias Rosseli Olsen nousi Furusetin GET-ligaen -joukkueeseen, jossa tulokaskausi toi 44 runkosarjaottelussa tehot 10+10=20. Ne riittivät joukkueen sisäisen piste- ja maalipörssin toiseen sijaan. Hänen edellään oli molemmissa vain Marius Mathisrud. Furuset putosi kauden päätteeksi kuitenkin I-divisioonaan.
Dystymia
Dystymiaa sairastavat osoittavat päivittäisessä elämässään selkeästi masennusta lievempiä oireita. Pitemmällä tähtäimellä sairaudella voi kuitenkin olla vakavia seuraamuksia, kuten työkyvyttömyys, syrjäytyminen tai jopa itsemurha. Sairaus heikentää joka tapauksessa potilaansa toimintakykyä ja yleistä elämänlaatua.
Mats Rosseli Olsen
Seuraura
Furusetin pudottua I-divisioonaan Rosseli Olsenin pääsarjaura jatkui kaudella 2009–2010 Vålerenga IF:n riveissä. Ensimmäinen kausi toi siellä runkosarjassa kahdeksan tehopistettä ja hän voitti kauden päätteeksi hopeaa. Seuraavalla kaudella 2010–2011 Rosseli Olsen teki runkosarjassa 23 tehopistettä. Kaudella 2011–2012 hän teki GET-liigassa läpimurtonsa tekemällä 35 runkosarjaottelussa tehot 17+20=37. Siirtorajan kynnyksellä, tammikuussa 2012 Rosseli Olsen siirtyi Elitserien-joukkue Frölunda HC:hen kevääseen 2+1-vuotisella sopimuksella. Maaliskuussa 2013 joukkue käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Rosseli Olsenin kanssa. Saman vuoden marraskuussa sitä jatkettiin kahdella vuodella kevääseen 2016 saakka.
Dystymia
Dystymia saatetaan todeta, jos potilaan mieliala on ollut alentunut yli kahden vuoden verran.
Elämänsä aikana dystymiaa potee aikuisväestöstä noin 6 %. Kuten varsinainen masennus, mutta toisin kuin syklotymia, dystymia on selvästi yleisempää naisilla. Miehillä sen uskotaan esiintyvän noin 2–3 kertaa harvinaisempana. Valtaosa dystymiapotilaista sairastuu myöhemmässä elämänsä vaiheessa varsinaiseen masennukseen. Noin 50 %:lla sairastuneista dystyymisiä oireita on ilmennyt ennen 25 vuoden ikää.
Dystymiaan liittyy monesti ahdistusta, ja toisinaan taustalla on persoonallisuushäiriöitä, päihderiippuvuutta tai jokin syömishäiriö.
Dystymiaa hoidetaan pääasiassa samalla tavoin kuin masennusta: psykoterapialla ja mielialalääkkeillä.
Mats Rosseli Olsen
Maajoukkueura
Rosseli Olsen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2009, 2010 ja 2011. Vuoden 2009 turnaus päättyi I-divisioonan B-lohkon pronssiin ja vuoden 2010 turnaus B-lohkon kultaan sekä sarjanousuun. Rosseli Olsen voitti I-divisioonan B-lohkon kultaa myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2008. Vuoden 2009 pääsarjaturnauksessa hän oli tehoilla 1+5=6 Norjan paras pistemies ja syöttäjä.
Rosseli Olsen edusti Norjaa Sotšin olympiakisoissa 2014, Pyeongchangin olympiakisoissa 2018 sekä jälkimmäisen turnauksen karsinnoissa. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2012, 2013, 2015, 2016, 2017, 2019, 2021 ja 2022. Yhteensä Rosseli Olsen on pelannut 117 maaottelua tehopistein 11+36=47. Hän debytoi A-maajoukkueessa 19-vuotiaana kaudella 2010–2011.
Konstruktiivinen realismi
Konstruktiivinen realismi on tieteenfilosofinen suuntaus, jonka kehitti 1980-luvun loppupuolella Friedrich Wallner. Wallnerin mukaan perinteiset tiedettä koskevat näkemykset sen universaaliudesta, välttämättömyydestä ja ikuisesta pätevyydestä ovat kyseenalaisia, ja relativismi on vaikuttanut tuhoavan tieteen väitteet rationaalisuudesta. Konstruktiivisessa realismissa Wallner pyrki yhdistämään perinteisen näkemyksen tieteellisestä tiedosta relativismiin.
Konstruktiivinen realismi korvaa tieteen deskriptivismin konstruktivismilla: sen mukaan tiede ei kuvaa todellisuutta vaan koostaa uuden, keinotekoisen todellisuuden. Konstruktiiviseen realismiin kuuluu muun muassa tieteellisen teorian irrottaminen kontekstistaan ja sijoittaminen uuteen kontekstiin. Tällöin teoriaan liittyvät erilaiset piilevät oletukset paljastuvat. Tästä Wallner käyttää termiä strangification, ja hän vertaa sitä hermeneuttiseen etäisyyden ottamisen menetelmään (Verfremdung).
Ohutkalvon kasvatus
Ohutkalvon kasvatuksella tarkoitetaan kaikkia niitä tekniikoita, joilla siirretään ohut materiaalikerros kasvatusalustalle (alustasta käytetään usein termiä substraatti). Ohutkalvon "ohuus" on suhteellinen käsite. Joillakin kasvatustekniikoilla (esimerkiksi ALD ja MBE, Molecular Beam epitaxy) päästään atomikerroksittain kasvattamaan kalvon paksuutta, mutta useimmilla menetelmillä pienin säädettävissä oleva paksuus on joitakin kymmeniä nanometrejä. Kalvojen paksuudesta puhuttaessa käytetään usein mittana ångströmiä. Ohutkalvojen kasvatustekniikat ovat kehittyneet 50-luvulta alkaen elektroniikkateollisuuden kehittyessä. Näitä tekniikoita on alettu yhä laajemmin soveltamaan myös muiden tuotteiden valmistuksessa. Nanoteknologia käyttää paljolti samoja valmistusmenetelmiä.
Ohutkalvoja käytetään optiikassa esimerkiksi heijastuksen poistokalvoina, elektroniikassa eriste- tai johdekalvoina, hohdekalvoina elektroluminesenssi- ja OLED-näytöissä, puolijohteissa, pakkauskalvoissa (esimerkiksi alumiinikalvo PET-muovikalvolla). Ohutkalvoja voidaan käyttää myös korroosion estossa tai passivointikerroksina parantamaan materiaalin happojen kestävyyttä tai vähentämään elimistöjen hylkimisefektiä.
Ohutkalvojen kasvatustekniikat jakaantuvat karkeasti kahteen ryhmään riippuen siitä, onko kasvatusprosessi pääosin kemiallinen vai fysikaalinen.
Kemialliset kalvonkasvatustekniikat
Kemiallisessa kasvatuksessa virtaava lähtöaine aiheuttaa kemiallisen reaktion kiinteällä pinnalla muodostaen kiinteän aineen kerroksen. Jokapäiväinen esimerkki nokikerroksen muodostuminen kylmän kappaleen pinnalle, joka laitetaan nuotion liekkeihin. Koska virtaus peittää kiinteän kappaleen, kalvoa kasvaa joka puolelle ja kasvun suuntaus ei määräydy kovin tarkasti. Kemiallisella kalvonkasvatuksella tehdyt kalvot ovat lähtökohtaisesti varsin tasaisia, kasvunopeus on sama pinnan kaikilla osilla.
Kemiallinen kalvonkasvatus jakautuu kahteen osaan riippuen siitä, onko lähtöaine neste vai kaasu:
Fysikaaliset kalvonkasvatusmenetelmät
Pinnoituksessa käytetty lähtöaine sijoitetaan sellaiseen energiakenttään, että partikkeleja alkaa irrota sen pinnalta. Lähtöaineen pinnan läheisyyteen asetetaan kylmempi pinta, joka sitoo partikkeleiden energia niiden saapuessa ja mahdollistaa kiinteän aineen kerroksen muodostumisen. Koko prosessi tehdään vakuumiastiassa, jossa partikkelit voivat siirtyä niin esteettä kuin mahdollista. Koska partikkelit pyrkivät kulkemaan suoraa liikerataa, niin näin muodostuneet kalvot ovat yleisesti kalvonkasvun suhteen yhdensuuntaisia.
Esimerkkejä fysikaalisesta kalvonkasvatuksesta:
Muut kalvonkasvatusprosessit
Jotkut menetelmät jäävät kahden edellä mainitun menetelmän ulkopuolelle, kun ne ovat yhdistelmiä sekä kemiallisista että fysikaalisista menetelmistä.
Suomalainen MBE-laitteiden valmistaja
Thin film
Matkalaukkukostaja
Matkalaukkukostaja oli suomalainen neliosainen draamasarja vuodelta 1991, jota lähetettiin Yle TV2 -kanavalla. Alkuperäiskäsikirjoitus on Heikki Luoman ja dramatisoinnista vastaavat Jukka Mäkinen ja Olli Tola. Sarjan on ohjannut Pentti Kasurinen. Sarjaa on kuvattu nykyisin Ylöjärveen kuuluvassa Viljakkalassa.
Juoni
Sepeteus Tienpää palaa kotikyläänsä kymmenen vuoden jälkeen mukanaan matkalaukullinen rahaa. Minkä takia, kenen tai keiden vuoksi? Kylässä alkaa kiertää huhu että laukku sisältää kymmenen miljoonaa markkaa. Tieto vaikuttaa omalla tavallaan jokaiseen kyläläiseen ja yksi ja toinen haluaa hyötyä miehen miljoonista.
1. Syötti
Ensiesitys: 10. huhtikuuta 1991
Kirkonkylän baariin saapuu vaitelias kulkija matkalaukkuineen. Hilun mukaan se on Tienpään Sepeteus, joka on tullut takaisin yhtä persaukisena kuin lähtikin. Keppilän Masa on asiasta kuitenkin toista mieltä, kun on omin silmin nähnyt.
2. Näytöslento
Ensiesitys: 17. huhtikuuta 1991
Sepeteus Tienpäällä on miljoona matkalaukussaan, väittää Albert Isola pankinjohtaja Hujaselle. Toiminnan miehenä Hujanen lähtee kukkapuskan kanssa liikkeelle. Asian varmistaminen vaatii myös Marjatta Hujasen panosta.
3. Murhapoltto
Ensiesitys: 24. huhtikuuta 1991
Albert Isola on vakuuttunut, että Irmelin pitäisi naida Sepeteus Tienpää. Auvo Sulonen on asiasta eri mieltä. Irmelin vinttikamarissa käy vilske, kun romantiikka nostaa päätään ja mustasukkaisuus nyrkkiään. Kuumat tunteet riehuvat myös Sepeteuksen teltalla mikäli Keppilän anopin puheisiin voi luottaa.
4. Ylösnousemus
Ensiesitys: 1. toukokuuta 1991
Viljo Kajava
Viljo Lennart Kajava (22. syyskuuta 1909 Tampere – 2. helmikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen runoilija, suomentaja, kirjallisuuskriitikko ja journalisti.
Matkalaukkukostaja
4. Ylösnousemus
Keppilän anoppi on varma, että salama on surmannut Sepeteuksen. Huuskosen ja mopedin avulla suruviesti tavoittaa Isolan talon, pankin ja Keppilätkin. Auvo Sulonen ei usko anopin kertomusta, mutta hänellä onkin asiasta ensi käden tietoa, joka kiinnostaa myös virkavaltaa. Lottomiljoonien arvoitus selviää.
Viljo Kajava
Elämä ja tuotanto
Viljo Kajavan vanhemmat olivat räätäli Konrad Johannes Kajava ja Martta Johanna o.s. Granlund. Hänen sukujuurensa juontavat isän puolelta Tyrväälle, ja hänen äitinsä vanhemmat olivat kotoisin Pirkkalasta ja Teiskosta. Kajavan puoliso oli Maj Inkeri Aulio vuodesta 1933 lähtien, ja heillä oli yksi lapsi Maija (1942). Lapsuudessaan hän joutui kokemaan vuoden 1918 sodan Tampereen valtauksen, mikä näkyi yhteiskunnallisena painotuksena hänen tuotannossaan. Kajavan perhe asui Viljon lapsuudessa Kaakinmaan kaupunginosassa.
Kansakoulun käytyään Kajava aloitti oppikoulun Tampereen lyseossa ja siirtyi kolmannelta luokalta monia merkkimiehiä tuottaneeseen Hämeenlinnan lyseoon, jonka koululehteen Vasamaan hän kirjoitteli runoja. Kajava kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1931.
Kajava oli hyvin tuottelias kirjoittaja ja vielä 87-vuotiaana hän julkaisi runokokoelman ”Vielä piirrän viivan”, joka ilmestyi vuonna 1996. Runoteoksen teemat olivat samoja, joita Kajava oli viljellyt pitkän kirjoittajauransa aikana yhteiskunnallisuuden lisäksi, eli luonto, meri ja rakkaus.
Viljo Kajava on haudattu Hietaniemen hautausmaalle vaimonsa Maj Inkeri Kajavan kanssa sukuhautaan (Aulio-Nyman), läntinen uusiosa, kortteeri 18, linja 11.
Lehtimies
Viljo Kajava toimi myös lehtimiehenä. Eritoten hänen uransa kriitikkona on pitkä ja monisäikeinen:
Abracadabra (albumi)
Abracadabra on yhdysvaltalaisen rockyhtyeen The Steve Miller Bandin studioalbumi vuodelta 1982. Sen ovat tuottaneet Steve Miller ja Gary Mallaber. Mallaber on myös tehnyt tarvittavia lisä-äänityksiä. Varsinaisesta äänityksestä ja miksauksesta on huolehtinut David Cole. Alkuperäisen LP:n sarjanumero oli 6302 204.
Kappaleet
A-puoli:
B-puoli:
Kappaleiden julkaisijayhtiöt ovat Silk Stocking Music ja Sailor Music.
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2011
thumb|Australia - Meksiko '''Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2011''' pelattiin Australiassa (lohko A) ja Kroatiassa (lohko B) 3. huhtikuuta – 16. huhtikuuta.
Rami Malek
Rami Said Malek (s. 12. toukokuuta 1981 Torrance, Los Angeles, Kalifornia) on yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä. Hänellä on egyptiläiset koptilaiskristityt sukujuuret. Vuonna 2018 Malek näytteli Freddie Mercurya elokuvassa Bohemian Rhapsody, josta hänet palkittiin parhaan miespääosan Oscarilla, Golden Globella ja SAG-palkinnolla.
Malekin muita rooleja ovat muun muassa Pharaoh Ahkmenrah elokuvissa Night at the Museum – yö museossa (2006), Night at the Museum 2 (2009) ja Night at the Museum – Haudan salaisuus (2014), Benjamin elokuvassa Twilight – Aamunkoi, osa 2 (2012), Clark Massey elokuvassa Mestari (2012), Kenny Al-Bahir televisiosarjassa Perhe sotajalalla (2005–2007) sekä Merriell Shelton minisarjassa The Pacific: Tyynenmeren taistelutoverit (2010). Vuonna 2021 Malek esitti Ljutsifer Safinia James Bond -elokuvassa 007 No Time to Die.
Malek on ollut vuodesta 2018 lähtien parisuhteessa Bohemian Rhapsody -vastanäyttelijänsä, Lucy Boyntonin kanssa.
Kausatiivi
Kausatiivi eli aiheutusverbi on suomen kielessä verbijohdannainen, joka osoittaa kantasanan ilmaiseman toiminnan aiheuttamista. Esimerkiksi heilahtaa-verbin, elpyä-verbin, ja nukkua-verbin kausatiiviverbit ovat: heilauttaa, elvyttää, ja nukuttaa.
Nykysuomen Sanakirjan mukaan juosta-verbin kausatiiviverbi on juoksuttaa, toisin sanoen saattaa juoksemaan joku. Toisaalta juoksetuttaa, eli panna joku juoksemaan, on kuratiiviverbi eli teettoverbi, joka on kausatiiviverbin alalaji. .
Kausaviitijohdosten kantasanana on usein verbi, mutta myös joitakin adjektiivi- (jalostaa, kaunistaa) ja substantiivikantaisia (marjastaa, keihästää) verbejä voidaan kutsua kausatiivisiksi.
Jorginho (jalkapalloilija, 1991)
Jorge Luiz Frello Filho (pelaajanimeltään Jorginho, s. 20. joulukuuta 1991 Imbituba) on italialainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Arsenalia. Oikeajalkainen Jorginho on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Seurajoukkueura
Brasiliassa syntynyt, 15-vuotiaana Italiaan muuttanut Jorginho on italialaisen Hellas Veronan kasvatti. Hän debytoi seuran edustusjoukkueen paidassa Serie B:ssä kaudella 2011–2012 pelaten 30 ottelua. Kauden 2010–2011 Jorginho oli lainassa AC Sambonifacesessa. Kaudeksi 2013–2014 seura nousi Serie A:han ja Jorginho teki pääsarjadebyyttinsä elokuussa 2013 AC Milania vastaan. Avausmaali syntyi seuraavassa kuussa Torino FC:n verkkoon. Jorginho teki puolikkaan kauden aikana 18 pelaamassaan ottelussa seitsemän maalia.
Tammikuussa 2014 Jorginho siirtyi saman sarjan SSC Napoliin. Debyytti uuden seuran paidassa tapahtui samassa kuussa Chievo Veronaa vastaan. Kaudella 2013–2014 hän pelasi 15 ottelua ja kaudella 2014–2015 23 ottelua Serie A:ssa. Kaudella 2013–2014 hän voitti seuran kanssa Coppa Italian ja vuonna 2014 Italian supercupin. Kaudella 2014–2015 Jorginho debytoi Eurooppa-liigassa ja 2016−2017 Mestarien liigassa. Hän pelasi Napolissa kaikkiaan 133 Serie A:n ottelua.
Jorginho siirtyi Valioliigan Arsenaliin 11,3 miljoonalla eurolla tammikuun 2023 lopussa. Hän pelasi loppukauden aikana 14 ottelua valioliigassa ja kaksi Eurooppa-liigassa.
Saavutukset
SSC Napoli Chelsea FC
Erland Haapaniemi
Haapaniemen vanhemmat olivat maanviljelijä Elias Haapaniemi ja Mariana Kiri. Hän kävi kansakoulun ja toimi sitten työmiehenä ja työnjohtajana uitto- ja tietöissä, liikeapulaisena sekä maanviljelijänä kotitilallaan vuoteen 1927 saakka. Haapaniemi toimi lisäksi Maakansan, Haminan Sanomien ja Maaseudun avustajana 1913–1925, ja hän oli karkotettuna Siperiassa 1916–1917 erään lehtikirjoituksensa vuoksi.
Haapaniemi oli Maalaisliiton kansanedustajana 1948–1954 edustaen Kymen läänin vaalipiiriä. Hän oli presidentin valitsijamies vuoden 1931 ja 1950 presidentinvaaleissa sekä kuului Vehkalahden kunnanvaltuustoon. Haapaniemi oli Maalaisliiton keskushallituksen jäsen, Maalaisliiton sanomalehtimiesyhdistyksen hallituksen varapuheenjohtaja ja Kymenlaakson sanomalehtimiesyhdistyksen puheenjohtaja.
Erland Haapaniemi oli naimisissa vuodesta 1920 Lyydi Matilda Harjulan kanssa.
Michi Gotō
Michi Gotō (s. 27. heinäkuuta 1990 Suzuka) on japanilainen jalkapalloilija.
Jalkapallomaajoukkue
Gotō debytoi Japanin maajoukkueessa maaliskuussa 2008. Hän on pelannut seitsemän maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia.
HMS Godetia (M72)
HMS Godetia (viirinumerot M72 ja K72) oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1940 valmistunut Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin 25. heinäkuuta 1939 South Bank-on-Tees'stä Smiths Dock Companyltä, missä köli laskettiin 4. tammikuuta 1940. Alus laskettiin vesille 8. toukokuuta ja valmistui 15. heinäkuuta.
Palvelus
Alus upposi 6. syyskuuta 1940 kolaroituaan Pohjois-Irlannin rannikolla kolme merimailia Altacarry Headistä rahtialus Marsan kanssa.
Päälliköt
Aluksen ainoana päällikkönä oli George Victor Legassick, joka vastaanotti aluksen päällikkyyden 19. toukokuuta 1940.
Pesäpallon suomensarja 1992
Pesäpallon suomensarja pelattiin 48. kerran kaudella 1992. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Halsuan Toivo, Joensuun Maila ja Ikaalisten Tarmo nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1993. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kahdestoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa.
Pohjoislohko
Lohkossa uusina joukkueina pelasivat ykköspesiksestä pudonnut Kempeleen Kiri sekä maakuntasarjasta nousseet Peräseinäjoen Toive, Sievin Sisu ja Iin Urheilijat. Länsilohkosta pohjoislohkoon siirtyi Soinin Sisu.
Itälohko
Lohkossa uusina joukkueina pelasivat maakuntasarjasta nousseet Siilinjärven Pesis, Järvenpään Palo ja Imatran Pallo-Veikot.
Länsilohko
Lohkossa uusina joukkueina pelasivat ykkössarjasta pudonneet Lohjan Kisa-Veikot ja Ulvilan Pesä-Veikot sekä maakuntasarjasta nousseet Vihdin Pallo, Mynämäen Vesa ja Jyväskylän Kiri. Lohkossa aiemmin pelannut Soinin Sisu siirtyi pohjoislohkoon.
Misaki Amano
Misaki Amano (s. 22. huhtikuuta 1985 Gifu) on japanilainen entinen jalkapalloilija.
Maajoukkueura
Amano kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2007.