cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisen suunnitteluprosessi
Tulosjohtamisen leviämisen aikaan uskottiin suunnitelmallisuuteen enemmän kuin tänään. Usko systemaattisen suunnittelun voimaan oli vahva ja se näkyi yksityiskohtaisina suunnitteluprosessien kuvauksina. Vähitellen alettiin oppia, että suunnitelmat eivät aina olleet kovin hyödyllisiä muuttuneissa olosuhteissa, mutta suunnittelu sinänsä mentaalisena prosessina oli hyödyllinen. center|550px|thumb|Tavoitejohtamisen suunnittelumalli (Saari 1975)
Oheinen taulukko kuvaa tyypillistä tulosjohtamisen suunnittelusystematiikkaa, jossa suunnittelukohteet eli avainalueet ja suunnitteluprosessi muodostavat taulukon. Taulukko toimii suunnitteluohjeen sisällysluettelona siten, että avainalueet, suunnitteluprosessin vaiheet ja niiden yhtymäkohdat eli taulukossa olevat ruudut on ohjeistettu suunnitteluohjeissa. Systemaattista suunnittelua opettelevalle organisaatiolle avainalueluettelon kaltainen yleisten menestystekijöiden luettelo oli suureksi avuksi. Koko organisaation suunnittelulle syntyi yhteiset puitteet, joissa kehityksen myötä tapahtuva eriytyminen voitiin hallita.
Tavoitteiden määrittelyprosessi
Tavoitteita tarvitaan kaikilla niillä alueilla, joiden suoritukset ja tulokset suoranaisesti ja ratkaisevasti vaikuttavat yrityksen olemassaoloon ja menestykseen. Tavoitejohtamisessa näitä alueita kutsutaan avainalueiksi. Tavoitejohtamisajattelun mukaan avainalueet ovat samat riippumatta yrityksen toimialasta, sen taloudellisista edellytyksistä, sen suuruudesta tai kehitysvaiheesta. Avainalueiden tärkeysjärjestys voi kuitenkin vaihdella yrityksen kehitysvaiheen mukaan. Näitä avainalueita ovat seuraavat kahdeksan.
Tavoite- ja tulosjohtamisen keskeinen idea on nähdä ja kuvata toiminta myös toiminnan tavoitteiden ja tulosten avulla. Ennen tavoite- ja tulosjohtamista organisaatioissa suunniteltiin tekemisiä ja toimintoja, mutta puuttui kieli ja kulttuuri niiden tulosten ilmaisemiseen. Organisaatioissa vallitsi taylorilainen henki kuitenkin siten muuttuneena, että suunnittelun kohteina olivat työliikkeiden sijasta ihmisten tekemiset ja toiminnot. Tavoite- ja tulosjohtamisessa korostetaan, että tekemisten ja toimintojen suunnittelu ei yksin riitä. Niitä on kuvattava ja ymmärrettävä myös tavoitteiden ja tulosten kannalta. center|thumb|400px|Toiminto- ja tuloskeskeisen ajattelun vertailu (Saari 1975)
Se melko täsmällinen tavoite- ja tuloskieli, joka nykyään koetaan yrityksissä itsestäänselvyytenä, syntyi tosiasiassa tavoite- ja tulosjohtamisen seurauksena. Tavoitteet ja tulokset ovat johtamisessa kokonaisuuden ja yhteistoiminnan hallinnan välineitä. Taylorilaiseen johtamisperintöön ei kuulunut kokonaisuuksien vaan yksityiskohtien hallinnan välineitä. Tavoitteiden määrittelyn keskeinen väline tavoitejohtamisessa on tavoite-keinohierarkia, jonka avulla pienemmän yksikön tai toimen tavoitteet johdetaan laajemman kokonaisuuden tavoitteista. Tavoiteasetanta voidaan kuvata lyhyesti muutamilla lauseilla niin että periaate ja tekniikka käyvät ilmi.
Tavoitekeinohierarkian yksinkertainen periaate liittyy siihen havaintoon, että sama asia on samanaikaisesti ylemmän tason keino ja alemman tason tavoite kuten oheisessa kuvassa on havainnollistettu. Kun näin menetellen tarkastellaan kaikki organisaatiotasot, syntyy organisaatiolle hierarkkinen tavoitteisto. Tulosjohtamisen keskeiseen käsitteistöön kuuluu tavoitteiden jako suoritustavoitteisiin ja kehitystavoitteisiin. Seuraava määrittely kuvaa tätä käytäntöä:
Tavoitteet voidaan jakaa seuraavasti. 1) Jatkuvaan toimintaan liittyvät suoritustavoitteet, jotka kuvaavat toiminnan tulosta (esimerkiksi tuotantomäärä), panoksen ja tuotoksen välistä suhdetta (esimerkiksi tuotanto/h) tai resurssiin kohdistuvaa rajoitusta. 2) Kehittämistavoitteet, jotka tähtäävät tavoitetason nostamiseen kuluvalla tai myöhemmillä kausilla. Kehittämistavoitteen toteutuminen edellyttää yleensä kehittämispanosta (Saari 1975).
Tavoitejohtamisen ohjausprosessi
Oheinen tavoitteiden asettamisen mallia levisi Suomessa 1970-luvulta lähtien. Malli tunnettiin nimellä YTA-prosessi (Yrityksen Tavoitteiden Asettaminen) ja sen kehittäjä oli johdon konsulttina toiminut Tero Turkki. Siinä esitetään vastuuyksikön päätavoitteet mahdollisuuksien mukaan määrällisenä ja aikaan sidottuna. Päätavoitteiden lukumääräksi suositeltiin 4–8 tavoitetta. Hyvin pian tavoitejohtamisen alkutaipaleella jo havaittiin tärkeäksi keskittyä muutamiin tavoitteisiin, joissa tosimielessä saataisiin aikaan muutoksia. Tavoitteiden asettamissa käytetään sekä taloudellisia että reaaliprosessin fyysisiä suureita.
thumb|center|500px|Tulosjohtamisen tavoiteasetanta (Saari 1983)
Lahden kisapuisto
thumb|right|Lahden paikallisottelu [[FC Kuusysi – Lahden Reipas toukokuussa 2018.]]
Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisen ohjausprosessi
Taulukko kuvaa pitkän aikavälin tavoitteita. Samaa menettelyä noudattaen laaditaan ja sovitaan toimintavuotta koskevat tavoitteet. Suosituksen mukaan tavoitteiden lukumäärä pidetään pienenä, jotta syntyisi keskitetty panostus näiden harvojen tavoitteiden toteuttamiseksi.
Lahden kisapuisto
Lahden Kisapuisto, lempinimeltään Kisis tai Kispi, on Lahdenkeskustassa Rantakartanossa sijaitseva liikuntapuisto, jonka jalkapallostadion rakennettiin vuoden 1952 olympialaisia varten. Samoihin aikoihin rakennettiin alueelle myös kaksi ensimmäistä tenniskenttää. Nykyisin Kisapuistossa pelataan 14 palloilulajin pelejä ja muun muassa mölkkyä, petanquea ja kyykkää.
Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisen perintö
Tavoite- ja tulosjohtamisen arvokkainta perintöä ovat tavoitteen ja tuloksen käsitteet ja systemaattinen suunnittelu. Tavoitteet ja tulokset ovat johtamisessa kokonaisuuden ja yhteistoiminnan hallinnan välineitä. Nykyajan monimutkaisia ja vaativia liiketoimintoja ei voitaisi hallita ilman hajautettua vastuuta, joka perustuu tavoitteiden ja tulosten käsitteille. Organisaation kyky operoida tavoitteiden ja tulosten käsitteillä on suuri askel johtamisen välineiden kehityksessä. Tavoitteiden avulla johtaminen omaksuttiin hierarkkisessa esimiesorganisaatiossa, mutta sen soveltaminen oli helppoa myöhemmin prosessiorganisaatiossa. Tavoite- ja tulosjohtamisen perintö on myös puutteellinen. Suomalaisessa tavoitejohtamisessa ymmärrettiin 1980-luvun alussa, että siitä puuttui ohjausvoima, joka kohdentuisi oikein tulosvastuualueelle. Tavoitejohtamisen ongelmat ja ohjausvoiman puute voidaan kiteyttää seuraaviin tavoitejohtamisen ominaisuuksiin.
Lahden kisapuisto
Kisapuiston pohjoisosaan rakennutti Lahden Tennis- ja Squashkeskus Oy jo 1980-luvun alussa mailapelihallin, jossa 1980-luvun lopun laajennuksen jälkeen on pelattu tennistä neljällä kentällä, sulkapalloa ja squashia viidellä kentällä. Lisäksi hallissa on kuntosali Kispi Gym ja golfsimulaattori.
Tavoitejohtaminen
Tavoitejohtamisen perintö
Prosessijohtaminen ja tuloksista palkitsemisen järjestelmät ovat tuoneet ratkaisuja näihin tavoitejohtamisen ongelmiin. Tulospalkkaus ja prosessijohtaminen ovat tavoitejohtamisen edelleenkehittymisen tärkeimmät uudistukset. Prosessijohtamisessa johtamisen ja ohjaamisen kohteeksi otettiin työprosessi ja siitä vastaava tiimi yksilön ja hänen hoitamansa toimen sijaan. Tulospalkkauksella saatiin lisää ohjausvoimaa tavoitejohtamisjärjestelmään, kun tulospalkkausta alettiin kytkeä tavoitejohtamiseen 1980-luvulla.
Lahden kisapuisto
Historiaa
Yksi lahtelainen menestystarina kansainvälisessä jalkapalloilussa syntyi niin ikään Kisapuistossa, kun Lahden Kuusysi pelasi 29. syyskuuta 1982 ensimmäisen kotiottelunsa Euroopan Cup-voittajien cupissa turkkilaista Galatasarayta vastaan 1–1-tasapelin.
Ominaisuudet
Kisapuiston alueella on stadionkentän lisäksi myös toinen täysimittainen lämmitetty keinonurmipäällysteinen jalkapallokenttä, joka sai uusimman keinonurmipintansa kesällä 2021. Amerikkalaisen jalkapallon Lahti Jets pelasi kotiottelunsa keinonurmella. Kenttää käyttää muun muassa lacrosse-seura Lahti Predators ja maahockeytäkin siellä pelataan.
Iso hiekkakenttä on muuttunut jo aikaa sitten tekonurmikentäksi ja se on kesällä pesäpalloilijoiden käytössä. Lahden Mailaveikojen monet joukkueet harjoittelevat ja pelaavat sillä myös kotiottelunsa. Talvella hiekkakenttä jäädytetään isoksi jääalueeksi.
Kisapuistossa on ollut jo vuosikymmeniä kuusi massatenniskenttää, joita Lahden Verkkopalloseura hoitaa kaupungin kanssa tehdyn sopimuksen mukaisesti. Kispi Areenaksi nimetyn mailapelihallin vieressä on useita beachvolleykenttiä sekä pari lentopallokenttää. Alueella on myös koripallon harjoitusalue kenttineen ja koreineen sekä hiekkakenttäalue, missä pelataan muun muassa Lahden Kortteliliiga ry:n sarjapelejä sekä otteluita mölkyssä, petanquessa ja kyykässä. Talvisin kentälle pystytetään kaukalo, jota lähikoulut ja höntsäpelaajat käyttävät.
Kisapuisto on nelituhatjäsenisen Lahden Kortteliliiga ry:n "kotipesä". Iso osa sen 15 eri lajin toiminnasta sijoittuu sinne, ja Kispi Areenan päädyMuutama K-liigan toimistokin.
Muutama vuosi sitten Kisapuiston ulkotenniskenttien viereen rakennettiin kaksi ulkopadelkenttää.
Kispi Areenan sisältä löytyy tennis-, sulkapallo- ja squashkenntien lisäksi myös kuntosali, golfsimulaattori, Kispi Gym ja Kahvila Kispi, joka kahvila- ja välinetarjonnan lisäksi hoitaa myös kaikkien mailapelikenttien varaukset ja maksut.
Koko Kisapuiston aluetta on viime vuosina siistitty aitaamalla alue ja kentät, raivaamalla pusikoita sekä ehostamalla vanhoja, vuoden 1952 olympiakisojen aikaisia porttirakennuksia.
Tulevaisuuden suunnitelmia
Kisapuiston ja etenkin sen jalkapallokentän stadionrakennuksen kehittäminen on ollut vuosikausia keskustelun ja väännön kohteena. Useita eri suunnitelmia on ehtinyt olla esillä. Vuonna 2021 Kisapuiston alueesta on laadittu kokonaissuunnitelma kaupunginvaltuuston aiemmin tekemän päätöksen mukaisesti, jonka mukaan rakennettaisiin uusi jalkapallokentän stadionrakennus. Sen rahoitusmallista on tiettävästi vihdoin päästy sopimukseen FC Lahden kanssa.
Tavoitteena on rakentaa UEFA 3 -luokan jalkapallostadioni. Kohonneiden rakennuskustannusten vuoksi ensin rakennetaan uusi pääkatsomo ja päätykatsomot voidaan lisätä myöhempänä optiona.
Laadittu suunnitelma sisältää myös viereisen pesäpallokentän katsomorakennelmat sekä koko kentän uudistamisen siten, että talvisin kenttäalueella tulee iso tekojäärata, sekä ulkosalin. Lisäksi alueen valaistusta, kuntatekniikkaa ja liikennöittävyyttä parannetaan.
Pesäpallokentän ja tekojääradan työmaa aloitettiin kesällä 2022 ja Uuden pääkatsomon on tarkoitus nousta 2023.
Lähteet
3.     Lahden Tennis- ja Squashhalli Oy - 40 vuotta, 2021
4.     Pertti Vartiainen: Mailapelielämää Lahden Kisapuistossa, 2021
Haukineva
Haukineva on puoleksi Kurikan ja puoleksi Seinäjoen puolella sijaitseva suo. Se sijaitsee entisen Jalasjärven kunnan alueella Peräseinäjoen keskustasta noin kuusi kilometriä länteen. Suurin osa siitä on turvetuotannossa. Suo kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen ja suurimmaksi osaksi Jalasjoen ja Seinäjoen valuma-alueeseen. Haukineva rajoittuu pohjoisosassa Valkianevaan ja Valkiajärveen. Muissa ilmansuunnissa taas moreeniin ja hiekkamuodostumiin.
Korkeutta suolla on merenpinnasta mitattuna 93–98 metriä. Haukineva on kokonaan ojitettu.
Haukinevan Pohjanmaan radan puoleisessa reunassa on Vapon ja Kekkilän tehtaat. Tehtaissa tuotetaan kasvuturvetta ja turvepellettejä. Lisäksi alueella on käytöstä poistettu koksitehdas, joka suljettiin 1980-luvun lopulla.
Litiumfosfaatti
Litiumfosfaatti (Li3PO4) on litium- ja fosfaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa erikoislasien valmistukseen ja katalyyttinä orgaanisen kemian synteeseissä.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa litiumfosfaatti on väritöntä kiteistä ainetta. Kidevedettömän yhdisteen lisäksi tunnetaan myös kidevedellinen semihydraatti (Li3PO4·½H2O). Litiumfosfaatti liukenee erittäin niukasti veteen ja tässä suhteessa se poikkeaa muista alkalimetallifosfaateista, jotka ovat hyvin vesiliukoisia.
Valmistus ja käyttö
Litiumfosfaattia valmistetaan neutraloimalla litiumhydroksidia fosforihapolla tai saostamalla litiumsuolojen vesiliuoksista fosforihapon tai fosfaattiliuosten avulla.
Litiumfosfaattia käytetään valmistettaessa ioneja johtavia erikoislaseja ja optisia lämpösuodattimia. Sitä käytetään myös katalyyttinä isomeroitaessa epoksideja: esimerkiksi propyleenioksidista muodostuu allyylialkoholia yhdisteen katalysoimana.
Leslie Djhone
Leslie Djhone (s. 18. maaliskuuta 1981 Abidjan, Norsunluurannikko) on ranskalainen pikajuoksija.
Djhone kilpaili 1998 Annecyn nuorten MM-kisoissa, joissa karsiutui pituushypyssä tuloksella 746. Vuonna 1999 hän voitti alle 20-vuotiaiden EM-kilpailuissa kultaa sekä pituushypyssä että Ranskan 4 × 100 metrin viestijoukkueessa. Vuonna 2001 hän sijoittui alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa neljänneksi sekä pituushypyssä että pikaviestissä.
Vuonna 2002 hän karsiutui sisäratojen EM-kisoissa 200 metrin juoksun välierissä ajalla 21,14. Myöhemmin samana vuonna Münchenin EM-kisoissa hän oli mukana Ranskan joukkueessa, joka voitti EM-pronssia 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Seuraavana vuonna Djhone karsiutui Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa 200 metrin välierissä ajalla 21,09. Samana vuonna hän juoksi Euroopan cupissa 200 metrillä viidenneksi ajalla 20,68. Pariisin ulkoratojen MM-kisoissa hän sijoittui 400 metrin juoksussa viidenneksi ajalla 44,83. Samoissa kisoissa hän oli mukana Ranskan pitkän viestin joukkueessa. Joukkue sijoittui alun perin toiseksi, mutta Yhdysvaltain joukkueen hylkäyksen jälkeen mitali kirkastui kullaksi. Kesän 2003 alle 23-vuotiaiden EM-kilpailuissa hän voitti 400 metrin juoksun ja juoksi pikaviestissä toiseksi.
Djhone juoksi 2004 Euroopan cupin kolmanneksi 400 metrillä. Myöhemmin samana vuonna hän oli Ateenan olympialaisissa samalla matkalla seitsemäs ja IAAF:n yleisurheilufinaalissa neljäs. Seuraavana vuonna hän voitti Ranskan sisäratojen mestaruuden 400 metrillä ja karsiutui Helsingin MM-kisojen alkuerissä. Helsingin MM-kisojen pitkässä viestissä hän sijoittui kuudenneksi. Göteborgin EM-kisoissa 2006 hän voitti henkilökohtaisella matkalla EM-pronssia sekä oli mukana voittamassa pitkässä viestissä EM-kultaa. Vuonna 2007 Djhone voitti 400 metrillä Ranskan mestaruuden. Osakan MM-kilpailuissa 2007 ja Pekingin olympialaisissa 2008 hän sijoittui 400 metrillä viidenneksi. Berliinin MM-kilpailuissa 2009 hän sijoittui 400 metrillä kahdeksanneksi. Barcelonan EM-kilpailuissa 2010 hän sijoittui kuudenneksi. Pariisin EM-hallikilpailuissa 2011 hän voitti 400 metrin juoksun Ranskan ennätysajalla 45,54 s. Lisäksi hän kuului Ranskan kultajoukkueeseen 4 ×400 metrin viestissä.
Laatutakuu
Suomen Laatutakuu Palvelut Oy eli Laatutakuu on vuonna 1993 perustettu yritys, joka tarjoaa siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluita yrityksille ja asuinkiinteistöille. Laatutakuu on Suomen kolmanneksi suurin franchise-ketju. Laatutakuulla on itsenäisiä yrittäjiä 165 ja toimintaa yli 50 paikkakunnalla. Laatutakuu nimettiin vuoden 2002 puhtausalan yritykseksi. Vuonna 2007 Laatutakuu voitti vuoden franchising-ketju -tittelin. Yritys on osa ISS Palveluja.
Laatutakuu rekrytoi alalle yrittäjiksi haluavat, kouluttaa heidät, antaa heille valmiit toimintamallit ja tukipalvelut korvausta vastaan. Koulutettavista tulee itsenäisiä yrittäjiä, jotka tarjoavat omille asiakkailleen siivous- ja kiinteistönhuoltopalveluita. Tunnustusta omalla toimialallaan Laatutakuu on saanut laatumittareiden kehittämistyöstään. Vuonna 2009 Laatutakuun työkalu yrittäjien oman yritystoiminnan analysoimiseen valittiin edustamaan Suomea International Franchise Marketing Awards -kisassa.
Phil Masinga
Philemon Raul Masinga (28. kesäkuuta 1969 Klerksdorp, Etelä-Afrikka – 13. tammikuuta 2019 Johannesburg, Etelä-Afrikka ) oli eteläafrikkalainen jalkapalloilija, joka työskenteli myös vähän aikaa valmentajana.
Elämänvaiheet
Masinga teki debyyttinsä Premier Soccer Leaguen Jomo Cosmos -joukkueessa vuonna 1990. Hän pelasi Etelä-Afrikan maajoukkueessa 1990-luvulla. Vuoden 1998 jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen karsinnoissa Masinga teki ratkaisuosuman Kongon joukkuetta vastaan, jonka johdosta Etelä-Afrikka nousi historian ensimmäisen kerran MM-lopputurnaukseen. Hän sairastui syöpään ja kuoli tammikuussa 2019.
Purnululun kansallispuisto
Purnululu on aboriginaalien antama nimi Bungle Bunglen vuorijonon hiekkakivialueelle. Vuorijono on kokonaan puiston alueella ja sen korkein kohta kohoaa 578 metriä merenpinnan yläpuolelle. Se on kuuluisa hiekkakividoomeistaan, joissa on epätavallisia ja silmiinpistäviä oranssia ja harmaita juovia, jotka aiheutuvat hiekkakivikerroksissa olevan saven pitoisuus- ja huokoisuusvaihtelusta. Oranssit juovat koostuvat hapettuneista rautayhdisteistä, jotka kuivuvat nopeasti, eivätkä näin sovellu syanobakteerien elinalustaksi. Harmaat juovat ovat kosteampia ja syanobakteerit kasvavat hiekkakiven pinnalla näillä alueilla.
Ampiaispesän muotoiset tornit ovat muodostuneet hiekkakivestä ja konglomeraateista. Nämä sedimenttimuodostelmat kerrostuivat 375–350 miljoonaa vuotta sitten. Vesisade on muokannut vuosimiljoonien aikana doomien muodot.
Gunnar Wahlroos (kirjailija)
Gunnar Waldemar Wahlroos (8. helmikuuta 1887 Viipuri – 14. elokuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Timo Hakamaa
Hakamaa pelasi koripalloa I-divisioonassa ja neljä kautta miesten SM-sarjassa. Hän voitti I-divisioonan korikuninkuuden vuonna 1985. Valmentajana Hakamaa toimi pääsarja- ja divisioonatasoilla muun muassa karkkilalaisessa Team Componentassa, jonka hän valmensi kahdesti pääsarjanousijaksi ja jonka toiminnanjohtajana hän myös työskenteli, Kauhajoen Karhussa ja kaudella 2000–2001 Namika Lahdessa, joka voitti kauden aikana Suomen cup-mestaruuden ja SM-pronssia sekä pelasi Saporta Cupia. 54-vuotiaana kuollut Hakamaa sairasti viimeiset elinvuotensa syöpää.
Pelaajana
Kauhajoen Karhussa koripallouransa aloittanut ja laitahyökkääjänä pelannut Hakamaa pelasi miesten SM-sarjassa 123 runkosarjaottelua ja teki niissä yhteensä 1317 pistettä. Hän edusti SM-sarjassa Salon Palloilijoita vuosina 1985–1989 divisioonakautta 1986–1987 lukuun ottamatta ja Forssan Alkua kaudella 1993–1994. Forssan-kaudellaan Hakamaa pelasi myös pudotuspeliotteluita. Suurimman pistekeskiarvonsa miesten SM-sarjassa Hakamaa heitti kaudella 1987–1988, jolloin hän teki SalPalle runkosarjassa 14,0 pistettä ottelua kohden. Vuonna 1985 Hakamaa voitti I-divisioonan korikuninkuuden 25,9 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla.
Valmentajana
Forssasta Hakamaa siirtyi Karkkilaan valmentamaan paikallista miesten I-divisioonajoukkuetta, jonka Hakamaa nosti koripallon SM-sarjaan. Kolmen Karkkilassa vietetyn vuoden jälkeen hän siirtyi valmentamaan Namika Lahtea kaudeksi 2000–2001. Hakamaa johdatti joukkueensa Suomen cup-mestaruuteen ja SM-pronssille. Namika voitti runkosarjan mutta kärsi pudotuspeleissä Sami Lehtorannan ja Marcus Grantin loukkaantumisista. Lahti pelasi kauden aikana myös Saporta Cupia.
Kaudeksi 2001–2002 Hakamaa siirtyi takaisin Karkkilaan ja valmensi I-divisioonaan pudonneen Team Componentan takaisin SM-sarjaan. Kaudella 2003–2004 hän siirtyi Componentan toiminnanjohtajaksi, missä tehtävässä hän toimi toukokuun 2008 asti. Hakamaa näki tuolloin Karkkilan koripallotoiminnan tulevaisuuden heikkona, joten hän muutti perheineen takaisin kotipaikkakunnalleen Kauhajoelle.
Hakamaa siirtyi takaisin valmennustehtäviin Korisliiga-kaudella 2009–2010, jolloin heikosti kautensa aloittanut Kauhajoen Karhu palkkasi hänet marraskuussa päävalmentajaksi Greg Gibsonin tilalle. Hakamaa jatkoi tehtävässään vuoden mittaisella, toukokuussa 2010 julkistetulla sopimuksella. Työelämä rasitti Hakamaata kuitenkin siinä määrin, että hän pyysi ystäväänsä Ari Tammivaaraa päävalmentajaksi, ja joulukuussa 2010 Tammivaara otti Karhun valmennusvastuun Hakamaan siirryttyä apuvalmentajaksi.
Syksyllä 2012 Hakamaa aloitti divisioonajoukkue Vaasan Salaman päävalmentajana ja toimi tehtävässä kevääseen 2015 asti.
Viimeiset vuodet
Vuonna 2012 ikänsä tupakoimattomalta ja alkoholia maltillisesti käyttäneeltä Hakamaalta löydettiin keuhkosyöpä, ja hänelle annettiin enintään viisi vuotta elinaikaa. Vuonna 2013 tehdyn leikkauksen yhteydessä Hakamaan syövän todettiin levinneen myös tämän mahaan. Kasvaimia löytyi myöhemmin myös aivoista ja sisäelimistä, ja konkarivalmentajaa rasittivat myös sydänongelmat. Sairaudestaan huolimatta Hakamaa jatkoi Kauhajoen Karhun vuonna 2001 syntyneiden poikajoukkueen valmentamista pyörätuolilla liikkuen. Elokuussa 2016 Hakamaa antoi kunniakseen Kauhajoella järjestetyn Hakis-turnauksen aikoihin Ilta-Sanomille haastattelun, jossa hän kertoi avoimesti terveydentilastaan. Turnauksessa hänelle myönnettiin myös Suomen Koripalloliiton kultainen ansiomerkki. Hakamaa kuoli 54-vuotiaana 22. syyskuuta 2016.
Saavutukset
Pelaajana
Valmentajana
Peter Markle
Peter Markle on yhdysvaltalainen televisio-ohjaaja. Hän on työskennellyt muun muassa televisiosarjojen Everwood, CSI ja Salaiset kansiot parissa. Hän on ohjannut menestyneen televisioelokuvan Flight 93 ja huonon vastaanoton saaneen elokuvan Wagons East – eli kuinka Villi Länsi hävitettiin. Hän meni naimisiin näyttelijä Melinda Culean kanssa vuonna 1996.
Kampanja
Kampanja on kytkeytynyt sarja operaatioita jonkin halutun tavoitteen saavuttamiseksi. Kampanjoita ovat esimerkiksi:
Timoska
Timoska on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Zvezda
Zvezda  on Kansainvälisen avaruusaseman kolmas kiertoradalle viety moduuli.
Ominaisuudet
Zvezda muodostuu sylinterin muotoisesta työskentelytilasta, sylinterinmuotoisesta osasta, jossa on yksi telakointikohta, paineettomasta kokoonpano-osasta ja pallomaisesta osasta, jossa on kolme telakointikohtaa.
Laukaisu
Zvezda laukaistiin kiertoradalle Proton-raketilla 12. heinäkuuta 2000. 26. heinäkuuta moduuli yhdistettiin jo kiertoradalla olleeseen Zarja-moduuliin.
Iivari Wallenius
Iivari Valdemar Wallenius, sukunimi vuodesta 1905 Vanaja (30. syyskuuta 1869 Hämeenlinna – 17. helmikuuta 1937 Turku) oli suomalainen rehtori ja suomentaja.
Walleniuksen vanhemmat olivat muurari Oskar Wallenius ja Maria Fredrika Fräntilä. Hän pääsi ylioppilaaksi 1890 Hämeenlinnan lyseosta ja valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1894 ja maisteriksi 1895. Wallenius opiskeli turkkilaista filologiaa Kazanin yliopistoissa 1896 ja harjoitti kieliopisntoja Moskovan yliopistossa 1898–1900. Hän teki myös tutkimusmatkat Itä-Siperiaan 1896 sekä Siperiaan, Turkestaniin ja Kiinaan 1897.
Wallenius toimi Turun suomalaisessa reaalilyseossa venäjän kielen lehtorina 1904–1937 ja hän oli myös koulun rehtorina vuodesta 1920 alkaen. Wallenius toimi lisäksi Turun kauppaopiston suomen- ja venäjänkielen opettajana 1910–1920 ja hän oli Turun kaupunginvaltuuston jäsenenä 1918–1925.
Wallenius julkaisi tutkielman "Uhritoimitus Abakanin arolla" ja hän suomensi venäjänkielisiä kertomuksia ja novelleja.
Wallenius oli naimisissa vuodesta 1903 Bertha Hagelbergin kanssa.
Suomennoksia
Nimellä Iivari Wallenius:
Kayla Blake
Elsie Mapuana Sniffen eli Kayla Blake (s. 4. joulukuuta 1963) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Blake syntyi Honolulussa Havaijilla. Hänen lukuisista televisiorooleistaan huomattavin oli vakituinen osa sarjassa Sports Night vuosina 1998–2000. Hänellä on ollut lukuisia vierailevia esiintymisiä.
Eräs elokuvista, joissa Blake myös on esiintynyt, on Lambada (1990).
Blake nai 28. syyskuuta 2002 Robert Checkin.
Impi Siukonen
Impi Fredrika Siukonen (5. kesäkuuta 1879 Valkeala – 3. helmikuuta 1958 Kouvola) oli suomalainen opettaja ja kirjailija.
Siukonen kävi 5 luokkaa tyttökoulua ja suoritti 1904 opettajatutkinnon Helsingin suomalaisessa jatko-opistossa. Hän toimi sitten luonnonhistorian ja maantiedon opettajana.
Peter Joseph
thumb|Peter Joseph Peter Joseph on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, säveltäjä, leikkaaja, käsikirjoittaja ja yhteiskunta-aktivisti. Hänet tunnetaan Zeitgeist-dokumenttielokuvista. Zeitgeist: The Movie, Zeitgeist: Addendum ja Zeitgeist: Moving Forward. Elokuvat ovat katsottavissa useilla eri internet-sivustoilla, sekä ladattavissa esimerkiksi BitTorrentin kautta.
Peter Joseph on Zeitgeist-liikkeen perustaja. Liike lähti muodostumaan Zeitgeist: Addendum -elokuvan julkaisun jälkeen.
Hänestä on tehty dokumenttielokuva Kuka on Peter Joseph? jossa hän kertoo lyhyesti taustastaan, näkemyksistään vallitsevista yhteiskunnallisista ongelmista ja Zeitgeist-liikkeen synnystä, sen ajatuksista, toiminnasta ja tavoitteista.
Zeitgeist-dokumenttielokuvat katsottavissa internetissä:
Lovas
pienoiskuva|Lovas Lovas on kylä Vukovar-Syrmiain piirikunnassa aivan Kroatian itäosassa Itä-Slavoniassa. Kylä on Fruška Goran rinteillä. Lovasin kuntaan kuuluu myös Opatovacin kylä. Vuonna 2001 Lovasissa oli 1 167 asukasta. Serbit tekivät kylässä etnisen puhdistuksen Kroatian sodassa 1991.
Lovasin etninen puhdistus ja joukkomurhat 1991
Lovasissa oli 1991 1681 asukasta, joista kroaatteja oli 85,7 %. Serbit tuhosivat 256 taloa täysin ja vaurioittivat muita. Suurin osa vaurioista aiheutettiin pommittamalla kylää ennen hyökkäystä, joitain taloja tuhottiin jälkeenpäin. Serbit valtasivat Lovasin 10. lokakuuta 1991. 11. lokakuuta serbit ajoivat 51 kroaattia Lovasin läheiselle miinakentälle, jossa kuoli 21 kroaattia ja 14 vammautui. Tarkoitus oli raivata miinakenttä käyttämällä serbien vihollisia hyväksi. 19 ihmistä surmattiin kylässä samana päivänä. Serbiarmeija valitsi erään rakennuksen vankilaksi, jonne kroaatit suljettiin. Kroaatteja, miehiä ja naisia kidutettiin siellä monin tavoin, mm. lyömällä ja viiltelemällä sekä antamalla sähköiskuja. Vapaat kroaatit joutuivat kantamaan valkoista käsivarsinauhaa.
Lovasin katolinen kirkko poltettiin ja myöhemmin räjäytettiin. Myös Kroatian kunnantalo  poltettiin. Monia muitakin julkisia ja yksityisiä rakennuksia tuhottiin ja kylästä vietiin maatalouskoneita Serbiaan. 1 341 ihmistä karkotettiin Lovasista. Lähelle kylän hautausmaata haudattiin 68 kyläläistä joukkohautaan, ja 10 muuta löydettiin haudoista eri puolilta kylää. Näin kaikkiaan 83 kyläläistä murhattiin. Läheisessä Opatovacin kylässä, jossa oli 550 asukasta (joista 43,4 % kroaatteja), kuoli vain 2 ja 1 katosi. Optatovacissa vaurioitettiin yli 50:tä taloa, ja 15 tuhottiin.
Kolme poikaani
Kolme poikaani (My Three Sons) on yhdysvaltalainen televisiosarja, jota tuotettiin 12 tuotantokautta vuodesta 1960 vuoteen 1972. Sen pääosaa, leskeksi jäänyttä lentokoneinsinööriä ja kolmen pojan yksinhuoltajaisää Steven Douglasia esittää Fred MacMurray. Hänen alkuperäiset kolme poikaansa ovat college-opiskelija Mike (Tim Considine), high schoolia käyvä Robbie (Don Grady) ja kuopus Chip (Stanley Livingston).
Sarjan alussa William Frawleyn esittämä poikien äidinisä asui samassa taloudessa. Frawleyn terveyden heikennyttyä hänet korvasi isoisän veljeä esittänyt William Demarest. Syksyllä 1965 vanhin poika Mike kirjoitettiin ulos sarjasta ja naimisiin, mutta uudeksi kolmanneksi pojaksi tuli adoptiopoika Ernie. Häntä näytteli Chipin näyttelijän oikea veli Barry Livingston. Sarjan viimeisinä vuosina Steven Douglas menee uusiin naimisiin ja saa tämän myötä perheeseensä myös tyttären, Dorothyn.
Suomessa Kolme poikaani kuului Mainos-TV:n keskiviikko-ohjelmistoon ainakin vuosina 1967–1968.
Kallahdenniemi
pienoiskuva|Kallahdenniemen luontoa. Kallahdenniemi on niemi Vuosaaren Kallahdessa, Helsingissä. Niemi syntyi noin 12 000 vuotta sitten mannerjäätikön sulamisvesien kasaamana. Niemi jatkuu mereen vedenalaisilla hiekkasärkillä ja hiekkapohjana. Korkeimmat vedenalaiset kohdat ovat nyt saaria. Niemen mantereeseen yhdistää suojeltu Kallahdenharju, joka kuuluu Kallahdenniemeen.
Niemellä sijaitsee suosittu uimaranta, kulttuurikeskus Sofia ja huviloita. Niemen halki kulkee Kallvikinniementie, joka alkaa Kallahden koululta ja päättyy uimarannan parkkipaikalle, uimarannalta pohjoiseen. Tien vieressä kulkee kevyen liikenteen väylä uimarannalle.
Luonto
Niemellä on kaksi luonnonsuojelualuetta: edellä mainittu Kallahdenharju ja uimarannan läheisyydessä oleva Kallahden rantaniitty. Niemen päämetsätyyppi on kuiva kangas. Rannoilla kasvaa myös muita lajeja, kuten kuusta, koivua ja tervaleppää.
David Pitchford
David Pitchford (s. 21. huhtikuuta 1965) on brittiläinen entinen Jaguarin Formula 1 -tallin toimitusjohtaja. Pitchford nimettiin joulukuussa 2002 Jaguarin toimitusjohtajaksi korvaten tehtävässään Günther Steinerin. 7. tammikuuta 2005 Pitchford irtisanottiin tehtävästään yhdessä tallipäällikön Tony Purnellin kanssa.
Petter Forsström
pienoiskuva| Petter Teodor Forsström (7. marraskuuta 1877 Särkisalo – 13. marraskuuta 1967 Lohja) oli suomalainen teollisuusmies, vuorineuvos ja Lohjan kalkkiteollisuuden isä. Forsström toimi Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana poikkeuksellisen pitkän ajan, 65 vuotta. Vuonna 1946 hänet tuomittiin vankilaan maanpetoksesta osallistumisestaan jatkosodan loppuvaiheessa ja Lapin sodan aikana saksalaismielisen vastarintaliikkeen toimintaan.
Ura
Merikapteeni Karl Teodor Forsströmin ja Olivia Gustava Eklundin poika hankki panimomestarin koulutuksen Saksassa. Forsström oli naimisissa kenraali, sotahistorioitsija Carl Magnus Hugo Schulmanin ja Augusta Helena Wrede af Elimän tyttären, kuvataiteilija Margit Augusta Pauline Schulmanin (1892—1975) kanssa vuodesta 1915. Vanhemmasta insinööri-veli Fredrikistä oli alun perin ajateltu tehtaan johtajaa.
Forsström toimi isänsä perustaman Lohjan Kalkkitehdas Oy:n toimitusjohtajana aluksi väliaikaisesti, mutta lopulta ennätysmäisen pitkään 65 vuoden ajan, vuodet 1897–1962. Tänä aikana yritys rakensi Lohjan Virkkalaan ensin vuonna 1897 Virkkalan kalkkitehtaan ja vuonna 1919 myös sementtitehtaan. Yhtiö oli pörssilistalla vuodesta 1924 siihen saakka kun se fuusioitiin Wärtsilään 1990. Forsström perusti yhtiön ylläpitämän sairaalan ja panosti runsaasti henkilökunnan asuntotuotantoon ja hyvinvointiin. 1962 hän ilmoitti jäävänsä eläkkeelle näin: ”Suomessa 65 vuotta on yleinen eläkeikä. Kun nyt olen ollut 65 vuotta toimitusjohtajana, pyydän saada jäädä eläkkeelle.” Hallituksen jäsenenä hän pysyi kuolemaansa saakka. Forsströmin viimeinen uudishanke oli Inkoon syväsatama, jota alettiin rakentaa 1960-luvun lopussa. Yrityksen johtoon tuli 1962 veljenpoika diplomi-insinööri Börje Forsström.
Kutsumanimellä Kalkki-Petteri tunnettu Petter Forsström oli luomassa myös Lohjan Sähkö Oy:tä, ja hänen aloitteesta syntyi vuonna 1927 Lohjan Konepajakoulu. Forsström kuului kenraali C.G.E. Mannerheimin ystäviin ja metsästystovereihin. Vuonna 1937 hän sai vuorineuvoksen arvonimen. 1939 syksyllä Forsström varusti Suomen ainoan yksityisen ilmatorjuntapatterin suojaamaan tehtaitaan ja Lohjaa.
Poliittiset mielipiteet ja maanpetostuomio
Poliittiselta kannaltaan Forsströmiä voi luonnehtia radikaalin oikeistolaiseksi. Hän oli yksi niistä elinkeinoelämän edustajista, jotka avustivat henkilökohtaisesti, yrityksensä kautta tai elinkeinoelämän järjestöjen välityksellä rahallisesti Lapuan liikettä sen eri vaiheissa. Hän oli perustamassa Lapuan liikkeen edeltäjää Suomen Lukkoa.
Forsström toimi vuoden 1930 syksyllä syntyneen Lapuan Liike r.y.:n hallintoelimissä. Hän otti kuitenkin Kai Donnerin lailla tyytymättömänä etäisyyttä yhdistykseen, etenkin sen pääsihteeriin Kurt Martti Walleniukseen.
Toisin kuin useat muut yrittäjät ja yritysjohtajat, joille Lapuan liikkeen saavutukset kommunismin kukistamisessa riittivät, Forsström ilmaisi sittemminkin radikaaleja äärioikeistolaisia käsityksiä. Forsströmin tuttavapiiriin kuului useita suomalaisia äärioikeistolaisia vaikuttajia, muun muassa Bertel Gripenberg, Johan Fabritius, Arvi Kalsta ja Yrjö Raikas. Forsström rahoitti Raikkaan toimittamaa Kansallissosialisti-lehteä sekä suomenruotsalaisen kansallissosialistisen Samfundet Folkgemenskap -järjestön För Frihet och Rätt-lehteä.
Forsström luonnehti 1940-luvun alussa yritystään Lohjan Kalkkitehdas Oy:tä peräti ”kansallissosialistisena pienoisyhdyskuntana keskellä liberaalidemokraattista järjestelmää”.
Jatkosodan loppuvaiheissa natsi-Saksan ja Suomen välirikon lähestyessä ja Suomen pyrkiessä erillisrauhaan Forsström osallistui elokuussa 1944 Saksan tiedustelupalvelu Sicherheitsdienstin eli SD:n organisoimaan kokoukseen, jossa perustettiin saksalaismielinen vastarintaliike Suomeen. Forsström osaltaan rahoitti organisaation toimintaa muun muassa ostamalla moottoriveneitä, joilla hoidettiin etappikuljetuksia Ruotsiin. Organisaation paljastumisen jälkeen Forsström sai kuuden vuoden kuritushuonetuomion, josta hän kärsi käytännön mukaan puolet ja oli vapauduttuaan vielä kansalaisluottamusta vailla.
Forsström päästettiin 70-vuotismerkkipäivänsä kunniaksi vierailemaan kotonaan Lohjalla. Syntymäpäiväjuhliin osallistui noin 250 onnittelijaa, muun muassa Suomen marsalkka Mannerheim.
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2017
3x7,4 km viesti
Päivämäärä: 24. maaliskuuta <br style="clear:both" />
Petter Forsström
Poliittiset mielipiteet ja maanpetostuomio
Vuonna 1952 kansalaisluottamusta vaille olleelle Forsströmille myönnettiin Suomen Leijonan ritarikunnan komentajamerkki.
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2017
3x7,4 km viesti
<br style="clear:both" />
10 km pikakilpailu
Päivämäärä: 25. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
20 km normaalimatka
Päivämäärä: 26. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
3x6,0 km viesti
Päivämäärä: 24. maaliskuuta <br style="clear:both" />
7,4 km pikakilpailu
Päivämäärä: 25. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
15 km normaalimatka
Päivämäärä: 26. maaliskuuta <br style="clear:both" />
Max Alfthan
Max Alfthan voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Paula Marshall
Paula Marshall (s. 12. kesäkuuta 1964) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Rockvillessä Marylandissa syntynyt Marshall opiskeli Robert E. Peary High Schoolissa. Hän meni 12. lokakuuta 2003 naimisiin näyttelijä Danny Nuccin kanssa ja sai ensimmäisen lapsensa 40-vuotiaana maaliskuussa 2005.
Laajalle yleisölle Marshall alkoi tulla tunnetuksi 1990-luvun alussa vierailevasta roolistaan sarjassa Kesä 68. Toisena päänäyttelijänä hän oli vuosina 2008–2010 esitetyssä tilannekomediassa Sinkkuisä Gary.
Muita televisiosarjoja, joissa hän on esiintynyt, ovat muiden muassa Seinfeld ja Sports Night. Hänen uransa ei rajoitu televisioon, vaan käsittää myös elokuvia, kuten Villin tusinan (2003).
Attika
Attika eli Attikan alue (Περιφέρεια Αττικής, Periféreia Attikís) on yksi Kreikan aluehallinnon kolmestatoista alueesta. Se kuuluu Attikan hajautetun hallinnon alueeseen ja sen pääkaupunki on Ateena. Alueen pinta-ala on 3 808 neliökilometriä ja asukasluku 3 827 624 (vuonna 2011).
Attika on myös Kreikan NUTS 1 -alue (EL3) sekä samalla NUTS 2 -alue (EL30).
Antiikki
Attika oli yksi antiikin Kreikan maakunnista. Sen asukkaat olivat joonialaisia. Ateenan kaupunkivaltiosta tuli viimeistään geometrisella kaudella Attikan johtava kaupunki ja muut kaupungit tulivat sen vallan alle. Kreikkalaisessa mytologiassa tapahtuma sijoitettiin jo varhaisempaan aikaan, ja Attikan yhdistäjänä ja kansallisena heeroksena pidettiin Theseusta.
Alueyksiköt ja kunnat
Vuoden 2011 alusta lähtien alue on jaettu alueyksiköihin ja kuntiin seuraavasti:
Aleksanteri Hinkkanen
Aleksanteri Hinkkanen (30. huhtikuuta 1903 Parikkala – 16. syyskuuta 1982 Helsinki ) oli opettaja ja kouluneuvos, joka myös muun muassa toimitti kansa- ja peruskoulun lakikokoelmat.
Henkilöhistoria
Aleksanteri Hinkkasen vanhemmat olivat räätäli Paavo Hinkkanen ja Anna Kaljunen ja puoliso vuodesta 1948 Lea Rakel Tellervo Huttunen. Hinkkanen valmistui kansakoulunopettajaksi 1930, tuli ylioppilaaksi 1934, valmistui filosofian kandidaatiksi 1938 ja lisensiaatiksi 1944 ja väitteli filosofian tohtoriksi 1945. Hän toimi opettajana Hämeenlinnassa 1930–1931 ja Turussa 1931–1944, Oulun piirissä hän oli vt. kansakouluntarkastaja 1944–1945 sekä tarkastaja Lappeenrannan ja Imatran piireissä ja Jyväskylässä 1945. Kouluneuvos opetushallituksen kansanopetusosastolla Hinkkanen oli vuodesta 1945 ja osaston päällikkö 1965–1969. Hän toimi 1940-luvun vaihteessa myös Turun yliopiston psykologian assistenttina.
Fytokemikaali
pienoiskuva|Monien marjojen, hedelmien ja vihannesten kirkkaat värit johtuvat niiden sisältämistä fytokemikaaleista, kuten [[flavonoidit|flavonoideista ja karotenoideista.]] Fytokemikaalit ovat kasvikunnan tuottamia bioaktiivisia yhdisteitä, jotka eivät ole ravintoaineita mutta jotka saattavat vaikuttaa eläinten terveyteen elimistöön päätyessään. Monet fytokemikaalit ovat antioksidantteja, mutta ne voivat myös säädellä fysiologisia prosesseja, kuten solujen erilaistumista, geenien ekspressiota, entsyymien toimintaa ja hormoniaineenvaihduntaa.
Useimmat prosessoimattomat kasviperäiset ruoka-aineet sisältävät runsaasti fytokemikaaleja. Marjoissa on etenkin flavonoideja ja fenolihappoja, kuten antosyaaneja, kversetiiniä sekä ellagiinihappoa ja sen johdannaisia ellagitanniineja.
Monet fytokemikaalit heikentävät ruoan sisältämien ravintoaineiden imeytymistä. Viljatuotteissa ja palkokasveissa esiintyvät fytaatit häiritsevät sinkin ja raudan imeytymistä. Kahvin, teen, kaakaon, pinaatin ja nokkosen sisältämät polyfenolit häiritsevät raudan imeytymistä ja esimerkiksi palkokasveissa esiintyvät lektiinit häiritsevät proteiinien käsittelyä ruoansulatuksessa.
Runsaasti fytokemikaaleja sisältäviä ruokia nauttiva väestönosassa esiintyy tavallista vähemmän i sydän- ja verisuonitauteja, tyypin 2 diabetesta ja syöpää. Tutkimuksissa ei ole kuitenkaan tullut esiin, että fytokemikaalilisillä olisi ollut merkittäviä suotuisia terveysvaikutuksia. Fytokemikaalien myönteisten terveysvaikutusten on arveltu perustuvan hormeesiin eli siihen, että ne stimuloivat ihmisen suojareaktioita pienillä annoksilla.
Luokittelu
Fytokemikaalit voidaan kemiallisen rakenteensa perusteella jaotella kolmeen pääryhmään, jotka sisältävät useita tärkeitä fytokemikaaliryhmiä:
NDM-1
thumb|Malli NDM-1:n aktiivisen kohdan rakenteesta NDM-1 (New Delhi metallo-beta-lactamase-1) on entsyymi, joka tekee bakteerista vastustuskykyisen antibiooteille. Bakteeri tarttuu ihmiseen ravinnon ja heikon käsihygienian välityksellä. NDM-1 leviää matkailijoiden mukana erityisesti Intian niemimaalta.
Sigurd Gadolin
Nils Sigurd Gadolin (29. elokuuta 1892 Forssa – 20. huhtikuuta 1962 Vaasa) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut pakinoitsija.
Human Touch
Human Touch on amerikkalaisen laulaja-lauluntekijä Bruce Springsteenin 9. studioalbumi. Se julkaistiin 31. maaliskuuta 1992, samana päivänä kuin sen "sisarlevy" Lucky Town.
Kappaleet
Kaikki kappaleet ovat Springsteenin käsialaa, jollei toisin mainita.
Chicago Overcoat (albumi)
Chicago Overcoat on Chicago Overcoat -yhtyeen debyyttialbumi. Sen julkaisi Love Records vuonna 1978. CD-painoksen mukana on myös kakkosalbumi Eyesight to the Blind.
Sylinterinkansi
thumb|250px|Halkileikattu sylinterinkansi, ylhäällä soikionmuotoiset nokka-akselin nokat, niiden alla venttiilit jousineen thumb|250px|2-tahtimoottorin kansi alta ja päältä Sylinterinkansi on polttomoottorin sylinterin yläpää. Sylinterikannen alapuolella ovat moottorin palotilojen yläosat. Sylinterikannet valmistetaan valuraudasta ja myös uudemmissa moottoreissa kevytmetallista tai alumiinista, painon säästämiseksi. Moottorin virittämisessä kansi näyttelee suurta osaa.
Nykyaikainen 4-tahtimoottori
4-tahtimoottorissa kannen läpi kulkevat palotilasta lähtevät imu- sekä pakokanavat, voiteluöljykanavat sekä vesijäähdytteisissä moottoreissa jäähdytysvesikanavat. Sytytystulpalle on oma reikä, jossa on kierteet.
Sylinterinkanteen liittyvät pääosat ovat imusarja, pakosarja, venttiilit ja nokka-akseli sekä sytytystulpat. Venttiileitä liikutetaan nokka-akselin avulla.
2-tahtimoottori
2-tahtimoottorissa sylinterinkannessa on reikä sytytystulpalle. Pako- ja imukanavat sijaitsevat sylinterissä.
Kiinnitys muuhun moottoriin
Sylinterinkannen ja sylinterin, moottorin keskiosan, väliin tulee kannentiiviste. Pultit joilla kansi kiinnitetään, on kiristettävä oikeassa järjestyksessä ja oikealla tavalla kannen vääntymisen estämiseksi. Pulttien lopullinen kiristysmomentti on myös tarkoin määritetty.
Kesytön
Kesytön on vuonna 2001 julkaistu Kirsi Rannon toinen pitkäsoitto. Levyn hitiksi nousi "Soitellaan". Muita tunnettuja kappaleita ovat nimikkokappale "Kesytön" sekä "Margarita". Albumi erosi debyyttilevystä nojaamalla enemmän  poppiin, ei niinkään  iskelmään.
Albumi ylsi parhaimmillaan Suomen virallisen listan sijalle 29.
Peroksidirikkihappo
Peroksidirikkihappo eli peroksodirikkihappo (H2S2O8) on rikkihapon johdannainen, joka sisältää peroksiryhmän. Happo saadaan elektrolysoimalla väkevää rikkihappoa. Happo on itse suhteellisen pysymätön, eikä sillä ole juuri teollista käyttöä. Sen suolat peroksidisulfaatit ovat käytössä voimakkaina hapettimina.
Ominaisuuksia
Happoa valmistetaan yleensä elektrolysoimalla väkevää rikkihappoa, johon on lisätty ammoniumsulfaattia. Elektrolyysissä käytetään hyvin voimakasta jännitettä ja platinaelektrodeja. Ammoniumsulfaatin tilalla voidaan käyttää myös natrium- tai kaliumsulfaattia.
Peroksidirikkihappo reagoi ajan mittaan veden kanssa muodostaen peroksirikkihappoa ja rikkihappoa. Reaktio nopeutuu lisättäessä peroksidirikkihapon joukkoon rikkihappoa. Peroksirikkihappo on vielä voimakkaampi hapetin kuin peroksidirikkihappo.
Pihtijokikorento
Ulkonäkö ja koko
Pihtijokikorennon koiraalla on huomattavan suurikokoiset ja pihtimäiset perälisäkkeet. Naaraalla puolestaan on pienemmät ja vaaleat perälisäkkeet. Naaraan takaruumis on muilta osin koiraan takaruumista paksumpi. Lajilla on keskiruumiin kyljillä voimakkaan tumma kuviointi, ja takaruumiin peräpään 8. ja 9. jaoke ovat mustat selkäpuolelta. Korennon jaloissa on mustan ohella keltaista.
Pihtijokikorennon takaruumis on 33–38 mm pitkä ja takasiipi 27–34 mm pitkä.
Elintavat
Lajin aikuisia yksilöitä tavataan Suomessa kesäkuun puolivälistä elokuun puoliväliin. Heinäkuu on päälentoaikaa.
Levinneisyys ja elinympäristö
Pihtijokikorento elää yleisenä Manner-Euroopassa, Pohjois-Afrikan rannikoilla ja lounaisessa Aasiassa Uralille ja Iraniin asti. Suomessa pihtijokikorento on jokseenkin harvinainen. Sen elinaluetta ovat etenkin Etelä-Suomen järvialueet.
Laji elää pienillä ja keskisuurilla joilla ja suosii nopeasti virtaavia sora- tai kivikkopohjaisia jokia. Toukkavaiheen yksilöitä saattaa kuitenkin elää myös jokien ulkopuolella, kuten suurten järvien tuulisilla rantavesillä.
Lapin Ryhmä
thumb|right|275px|[[Osasto Pennanen Petsamossa]] Talvisodan Lapin Ryhmä oli osa Pohjois-Suomen Ryhmää. Sen tehtävänä oli puolustaa Oulun, Pudasjärven, Taivalkosken ja Ohtajärven pohjoispuolista aluetta ja torjua Sallan suunnasta tuleva neuvostojoukkojen hyökkäys.
Lapin Ryhmä koostui Lapin alueen joukoista, Erillinen pataljoona 15:stä, Erillinen pataljoona 16:sta, Erillinen pataljoona 17:stä sekä 10. Erillisestä komppaniasta. Lapin Ryhmän perusti Lapin rajavartiosto, jota komensi everstiluutnantti Oiva Willamo. Ryhmää vahvistettiin 11. joulukuuta 1939 Erillinen pataljoona 26:lla.
Lapin ryhmä erotettiin 13. joulukuuta 1939 Pohjois-Suomen Ryhmästä ja sen komentajaksi nimitettiin kenraalimajuri Kurt Martti Wallenius. Ryhmään kuuluivat osasto Pennanen Petsamossa, osasto Roininen Sallassa sekä osasto Suoranta Savukosken suunnalla.
Vahvistukseksi päämaja alisti ryhmälle vielä Jalkaväkirykmentti 40:n, kenttätäydennysprikaati VII:n ja IX pataljoonan, kenttätykistöpatterin ja muita taistelua tukevia aselajijoukkoja.
Ruotsalaisten vapaaehtoisjoukkojen komentajasta kenraaliluutnantti Ernst Linderistä tuli 22. helmikuuta Walleniuksen seuraaja Lapin Ryhmän komentajana, ja hänelle alistettiin myös Pohjois-Suomessa toimivat suomalaisjoukot, joita johti everstiluutnantti Willamo. Linder siirsi esikuntansa 21. helmikuuta Torniosta Rovaniemelle ja Kemijärven pohjoispuolelle Tohmoon. Sallan suunnan puolustusta varten ruotsalais-norjalaisista vapaaehtoisista muodostettiin Taisteluryhmä SFK komentajanaan eversti Arthur Nordenswan. Ryhmän alueella Svenska Frivilligkåren otti rintamavastuun Märkäjärvestä Sallassa ja sitä tukemaan oli tullut Flygflottilj 19, mikä mahdollisti Walleniuksen johdolla joidenkin ryhmän osien siirron Viipurinlahden taisteluihin.
13. maaliskuuta 1940 talvisodan päättyessä rintamalinja oli vakiintunut Sallassa Märkäjärven-Saijan tasalle ja Petsamossa Nautsin tasalle.
thumb|275px|right|Neuvostoliittolaisten eteneminen [[Sallassa]] thumb|275px|right|[[osasto Roininen ja Svenska Frivilligkåren Sallassa]]
Ichthyornis
Ichthyornis (”kalalintu”) on sukupuuttoon kuollut lintusuku. Se oli ensimmäisiä tunnettuja lintulajeja. Sen fossiileja on löydetty pääasiassa Yhdysvaltojen eteläisistä osavaltioista.
Siddhartha Gautama
Siddhartha Gautama on buddhalaisuuden perustaja eli Gautama Buddha.
Shakya-heimon ylhäisöperheen poikana hän eli nuoruutensa ylellisyydessä, mutta luopui rikkauksistaan ryhtyäkseen hengelliseksi etsijäksi. Saavutettuaan meditaation kautta tilan, jota nimitti valaistumiseksi eli nirvanaksi, hän ryhtyi opettamaan muita, perustaen näin buddhalaisuuden.
Vaikka myöhempinä aikoina Gautama on haluttu nähdä jumalallisena olentona esimerkiksi hindulaisuuden piirissä – jossa hänen ajatellaan olevan Vishnun 9. avataara – hän itse kielsi olevansa jumala tai profeetta, eikä opettanut yliluonnollisten olentojen palvontaa. Sen sijaan Buddhan opin ytimen muodostavat neljä jaloa totuutta, joiden mukaan elämään sisältyvän, halusta johtuvan kärsimyksen voi päihittää jalon kahdeksanosaisen polun avulla.
Elämä
thumb|180px|Buddhan patsas
Tiedot Siddhārtha Gautaman elämästä perustuvat hyvin suuressa määrin buddhalaiseen traditioon, jonka historiallisesta tarkkuudesta ei aina ole takeita. Tutkijat ovat kuitenkin varsin yksimielisiä siitä, että hän on ollut oikea historiallinen henkilö.
Syntymä
Siddharthan isä oli nykyisessä Etelä-Nepalissa sijainneen Śākya-suvun pienen kuningaskunnan ylhäisön jäsen (mahdollisesti kuningas) Śuddhodana ja hänen äitinsä kuningatar Māyā. Perinteen mukaan Māyā näki unta, jossa Siddhārtha saapui hänen kohtuunsa lumivalkean norsun muodossa. Kymmenen kuukauden kuluttua unesta Siddhārta syntyi Lumbinīn kylässä, kun hänen äitinsä oli matkalla syntymäkotiinsa Devadahaan synnyttämään.