cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nacho Monreal
Seurajoukkueura
Monreal siirtyi Espanjan pääsarjan Real Sociedadiin kesällä 2019. Hän pelasi uransa viimeiset ottelut toukokuussa 2021.
Maajoukkueura
Monreal kuului Espanjan alle 21-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanoon vuoden 2009 EM-kilpailuissa. Ensiesiintymisensä Espanjan maajoukkueessa hän teki 12. elokuuta 2009 ystävyysottelussa Makedoniaa vastaan. Ensimmäisen arvokilpailujen karsintaottelunsa hän pelasi MM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan lokakuussa 2009. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän viimeisteli MM-karsinnassa Makedoniaa vastaan marraskuussa 2016. Hän kuului Espanjan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2018, muttei päässyt pelaamaan.
Tessa Appeldoorn
Tessa Appeldoorn (myöh. Zwolle-Appeldoorn, s. 29. huhtikuuta 1973) on alankomaalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Sydneyssä 2000. Hän sijoittui samassa luokassa kuudenneksi Atlantan olympialaisissa 1996. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia kahdeksikossa Tampereella 1995 ja perämiehettömässä nelosessa Kölnissä 1998.
Tessa Appeldoorn avioitui soudussa olympiakultaa voittaneen Henk-Jan Zwollen kanssa.
Centwine
Centwine (k. noin 685) oli Wessexin kuningas 676–685. Anglosaksien kronikan mukaan Centwine oli Cynegilsin poika ja nousi valtaistuimelle vuonna 676. Hän lahjoitti maata Somersetista apotti Hæmgilsille vuonna 682. Anglosaksien kronikan mukaan Centwine ajoi samana vuonna britit merelle saakka.
Helena Dalli
Helena Dalli (o.s. Abela; s. 29. syyskuuta 1962) on maltalainen poliitikko, joka aloitti vuonna 2019 Von der Leyenin komission tasa-arvokomissaarina. Maltalla hän on toiminut ministerinä 2013–2019. Toisella ministerikaudellaan hänen vastuullaan olivat Eurooppa-asiat ja tasa-arvo. Ennen poliittista uraa hän oli Miss Malta, ja myöhemmin hän opetti Maltan yliopistossa.
Missi, näyttelijä ja koulutus
Helena Dalli teki nuorena uraa mallina ja näyttelijänä. Hän voitti vuonna 1979 Miss Malta -kilpailun ja edusti Maltaa Miss Maailma -kilpailussa. Vuonna 1985 hän näytteli yhdysvaltalais-italialaisessa yhteistuotannossa Ajojahti Maltalla. Pahasti flopanneessa elokuvassa hän esitti jämäkkää poliisia.
Dalli suoritti alemman korkeakoulututkinnon Maltan yliopistosta. Hänen pääaineenaan oli sosiologia. Hän jatkoi opintoja Nottinghamin yliopistossa ja valmistui tohtoriksi poliittisesta sosiologiasta. Maltalla hän on opettanut yliopistossa talouden ja politiikan sosiologiaa, julkista valtaa ja oikeussosiologiaa.
Poliittinen ura
Dalli siirtyi myöhemmin politiikkaan ja teki läheistä yhteistyötä työväenpuolueen Dom Mintoffin kanssa. Hänet valittiin vuonna 1996 Maltan parlamenttiin, ja hänestä tuli naisten oikeuksien parlamentaarinen valtiosihteeri. Vuosina 1998–2013 hän toimi opposition varjoministerinä, jonka alaa olivat julkishallinto, tasa-arvo, yleisradiotoiminta ja kansalliset sijoitukset.
Joseph Muscat valitsi Dallin vuoden 2013 vaalien jälkeen hallitukseensa. Dallin vastuulle tulivat työmarkkinaneuvottelut, kuluttaja-asiat ja kansalaisvapaudet. Vuoden 2017 vaalien jälkeen hänestä tuli Eurooppa-asioiden ja tasa-arvon ministeri. Dallin kaudella esiteltiin laki, joka mahdollisti samaa sukupuolta olevien avioliiton. Hän ajoi myös lakia, joka takasi intersukupuolisten oikeuksia, ja lakia, joka kielsi eheytymiskurssit.
Pääministeri Muscat nimesi Dallin vuonna 2019 Maltan ehdokkaaksi Euroopan komissioon. Hän oli ensimmäinen maltalaisnainen komissioehdokkaana. Von der Leyenin komissioon Dalli valittiin tasa-arvokomissaariksi.
Elg
Elg on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Metal Machine Music
Metal Machine Music on vuonna 1975 julkaistu Lou Reedin albumi. Alun perin sen julkaisi RCA Records kahdella LP-levyllä. Sen on uudelleenjulkaissut yhdellä CD:llä BMG vuonna 1998 ja Buddah Records vuonna 2000.
Heves (lääni)
Heves on lääni Pohjois-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Borsod-Abaúj-Zemplénin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Pestin lääneihin. Läänin pääkaupunki on Eger. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Heves, Gyöngyös ja Hatvan. Läänin pinta-ala on 3 637 km² ja sen väkiluku arviolta 301 296 (vuonna 2015).
Paul Esser
Paul Esser (24. huhtikuuta 1913 Geldern-Kapellen – 20. tammikuuta 1988 Teneriffa) oli saksalainen näyttelijä. Hän esiintyi näyttämöllä ja televisiossa ja teki myös äänirooleja. Hänet muistetaan pääroolistaan poliisisarjassa Rikospaikalla. Esser esiintyi lastenelokuvissa Vaahteramäen Eemeli ja Eemelin uudet metkut, joissa hän esitti Marjolahden tohtoria (jonka ääntä esitti Hans Lindgren) ja televisiosarjassa Peppi Pitkätossu, jossa hän esitti Kukkasta.
Babeldaob
Babeldaob (joskus myös Babelthuap) on saari Palaussa, Tyynellä valtamerellä. Sen pinta-ala on 331 neliökilometriä. Se on pinta-alaltaan Palaun saarista suurin ja kattaa 70 % koko valtion maapinta-alasta. Se sijaitsee Kororista koilliseen. Palaun korkein kohta, Mount Ngerchelchuus, sijaitsee Babeldaobissa. Babeldaobin eteläinen osa muodostaa Airain, joka on Palaun toiseksi asutetuin osavaltio. Airain lisäksi Babeldaobilla on yhdeksän osavaltiota, jotka ovat:
Maya (tietokoneohjelma)
Mayaa käytetään laajalti eri tietokonegrafiikkaa hyödyntävillä aloilla, erityisesti elokuva-, televisio- ja videopeliteollisuudessa. Ohjelmasta on saatavilla ominaisuuksiltaan, hinnoiltaan ja lisensseiltään toisistaan poikkeavia versioita, Maya Complete, Maya Unlimited sekä Maya Personal Learning Edition.
Ohjelmistolle on täysi tuki integroitumiseen RenderMan-renderöintiohjelmiston kanssa.
Historia
SGI:n ostettua Wavefront Technologies ja Alias Research Inc yritykset näiden tekemän ohjelmakoodi siirrettiin IRIX-käyttöjärjestelmälle, jolloin projektin nimi oli Maya.
Hindersby-Bäckbyn kyläpaja
Hindersby-Bäckbyn kyläpaja on Heikinkylässä, Lapinjärvellä sijaitseva, 1800-luvulta peräisin oleva sepänpaja, joka on museokäytössä. Pajassa on esillä useita sepän työkaluja.
Maya (tietokoneohjelma)
Historia
Ohjelmisto on saanut Oscar-palkintojen "Award of Merit" -tunnustuksen vuonna 2003.
Galaxy Goof-Ups
Galaxy Goof-Ups on Hanna-Barberan tuottama yhdysvaltalainen piirrossarja, jota esitettiin alun perin Yhdysvalloissa vuoden 1978 aikana 13 jakson verran NBC:llä. Sarjassa keskityttiin kapteeni Snerdleyn johtamaan avaruusvartijoiden ryhmän seikkailuihin. Heidän olisi tarkoitus pysäyttää intergalaktiset rikolliset, mutta ryhmä keksii aina jonkinlaisen syyn olla tekemättä työtään ja syöksyvät paikalliseen diskoon. Ryhmään kuuluvat Jogi-karhu, Hakki-koira, Scare Bear ja Quack-Up.
Sarjaa esitettiin aluksi Yogi's Space Race -sarjan yhteydessä 9. syyskuuta 1978 aina 28. lokakuuta 1978 asti, jonka jälkeen sitä esitettiin erillisenä ohjelmana.
Latvian miehitysmuseo
Latvian miehitysmuseo on museo Latvian pääkaupungissa Riiassa. Museo esittelee Latvian historiaa neuvostomiehityksen ja natsi-Saksan ajalta.
Nelleke Penninx
Nelleke Penninx (s. 14. syyskuuta 1971) on alankomaalainen soutaja. Hän saavutti kahdeksikossa olympiahopeaa Sydneyssä 2000. Hän sijoittui pariaironelosessa kuudenneksi Atlantan olympialaisissa 1996. Maailmanmestaruuskilpailuissa hän saavutti pronssia pariaironelosessa Tampereella 1995 ja perämiehettömässä nelosessa Kölnissä 1998.
Topi Saha
Topi Saha (s. 1987 Kaustinen) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän asuu nykyään Helsingissä. Saha on julkaissut kolme sooloalbumia sekä tehnyt kappaleita myös Pete Parkkoselle, Lassi Valtoselle ja Aili Järvelälle.
Saha on tehnyt soolotuotannon kappaleista suurimman osan itse. Hän on kertonut hakevansa ideoita kappaleisiinsa myös vanhoista tarinoista, kansanrunoista ja arkkiveisuista.
Ura
Saha julkaisi ensimmäisen albuminsa Verta ja lihaa vuonna 2010 pienen Ei-No Records -levy-yhtiön kautta. Helsingin Sanomat valitsi albumin yhdeksi vuoden parhaista.
Esikoisalbumin jälkeen Warner Music Finland kiinnitti Sahan ja yhtiö julkaisi hänen toisen studioalbuminsa maaliskuussa 2013. Albumilta julkaistiin singleinä kappaleet ”Se joka karkuun pääs” sekä ”Pappi, lukkari, talonpoika, kuppari”. Jälkimmäisellä hän osallistui syksyllä 2012 Syksyn sävel -kilpailuun.
Kolmannen albuminsa Nykyaika hän julkaisi 15. toukokuuta 2015. Saha on kertonut kolmannen albumin poikkeavan hänen aiemmista albumeistaan kuvaillen sen tunnelmaa muun muassa ”aamuöiseksi” sekä ”urbaaniksi”. Albumi on kuitenkin edelleen akustisvoittoinen.
Pienen julkaisutauon jälkeen Saha julkaisi neljännen albuminsa "Lopunajan rakastavaiset" 16.3.2018. Levy sisältää kymmenen uutta laulua, joista yksi on Anna Puun kanssa duettona julkaistu Pirun ikävä.
Freyvid Rancken
Runar Freyvid Rancken (13. tammikuuta 1854 Pietarsaari – 1. tammikuuta 1901 Oulu ) oli suomalainen tähtitieteilijä, opettaja ja toimittaja.
Freyvid Ranckenin vanhemmat olivat professori Johan Oskar Immanuel Rancken ja Kristina Wilhelmina Asp. Hän pääsi ylioppilaaksi Vaasan lukiosta, opiskeli Helsingin yliopiston fyysis-matemaattisessa osastossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi vuonna 1877. Rancken jatkoi tähtitieteen opintojaan Ruotsin kuninkaallisen tiedeakatemian observatoriossa Tukholmassa ja valmistui filosofian lisensiaatiksi ja tohtoriksi Helsingin yliopistossa vuonna 1882.
Rancken työskenteli opettajana Raahen kauppakoulussa vuodesta 1882, auskultoi Helsingin ruotsalaisessa normaalilyseossa vuonna 1884 ja työskenteli Turun ruotsalaisen lyseon matematiikan lehtorina vuodesta 1885. Hän siirtyi matematiikan ja fysiikan lehtoriksi Oulun reaalilyseoon vuonna 1891.
Rancken toimi Uleåborgsbladetin päätoimittajana vuosina 1897–1900. Hän kuului Oulun kaupunginvaltuustoon ja hoiti muita kunnallisia luottamustoimia.
Eepos
Eepos (, puhe) on laaja runomuotoinen kertova teos. Eepos kertoo tavallisesti sankarillisten ja tarumaisten hahmojen elämäntarinan. Tyypillisiä aiheita ovat sota, rakkaus sekä taistelu hyvän ja pahan välillä. Nykyisin eepokseksi voidaan kutsua myös laveaa proosakertomusta.
Eepokset jaetaan kansanrunouteen perustuviin kansaneepoksiin ja nimeltä tunnettujen kirjailijoiden luomiin taide-eepoksiin. Tiettyjä kansallisia tavoitteita ja ajatustapoja ilmentäviä eepoksia on alettu kutsua kansalliseepoksiksi. Etenkin renessanssin ja romantiikan aikana eepos oli arvostettu kirjallisuudenlaji.
Eeposten piirteitä
Eepoksen yleisiä piirteitä:
Keskiaikaisia eepoksia (500–1500)
right|200px|thumb|[[Beowulfin käsikirjoituksen ensimmäinen sivu.]]
Kaarlo Juurela
Kaarlo ”Kalle” Kustaa Juurela (30. maaliskuuta 1929 Mustasaari – 2. helmikuuta 2010 Bangkok, Thaimaa) oli suomalainen näyttelijä. Hän aloitti uransa Vaasan Suomalaisessa Teatterissa vuonna 1951, siirtyi Hämeenlinnan kaupunginteatteriin 1955, Lilla Teaterniin 1959 ja Televisioteatteriin 1963, josta jäi vapaaksi taiteilijaksi 1960-luvun lopulla.
Kaarlo Juurela kunnostautui myös musiikin saralla, etenkin kuplettiperinteen elvyttäjänä. Juurela kuoli sairaskohtaukseen lomamatkalla Bangkokissa. Hänet on haudattu Vaasan vanhalle hautausmaalle.
Hyljekäsi
Hyljekäsi (myös: hyljesormi, traanimyrkytys) on suolaisen veden hylkeiden sukuisten eläinten käsittelystä ilman suojakäsineitä tarttuva kivulias infektiotauti, joka paranee hitaasti ja saattaa jättää pysyviä vaurioita.
Infektion voi aiheuttaa Leptospira- tai Brucella-bakteeri.
Poika ja meri
Teoksessa poika istuu kivellä, jonka edessä on kaarnavene. Pojan leikit ovat vaihtumassa miehen unelmiin ja kaarnavene alkaa jäädä taka-alalle. Heleniuksen lähtökohtana teokselle oli mereen laskeva Aurajoki ja merellinen Turku.
Lähteet
60.4461°N, 22.2585°W
Muhtar Äwezov
Muhtar Omarhanuly Äwezov (, ; 28. syyskuuta 1897, entisen Semipalatinskin kihlakunnan Tšingistau, nykyinen Kazakstan – 27. kesäkuuta 1961 Moskova) oli kazakinkielinen neuvostokirjailija ja kirjallisuudentutkija.
Pekka Kivelä (juoksija)
Pekka Olavi Kivelä (s. 17. huhtikuuta 1948 Ruovesi) on suomalainen keskimatkojen juoksija. Hän edusti uransa aikana Paimion Urheilijoita ja Salon Viestiä.
The Black Keysin diskografia
The Black Keys on yhdysvaltalainen rock-duo, joka perustettiin Akronissa, Ohiossa vuonna 2001.
Muhtar Äwezov
Muhtar Äwezov valmistui vuonna 1928 Leningradin yliopistosta ja suoritti jatko-opintoja Keski-Aasian yliopistossa Taškentissa. Vuonna 1946 hänet nimitettiin Kazakstanin tiedeakatemian akateemikoksi.
Pekka Kivelä (juoksija)
Kivelä sai Kalevan kisoissa pronssia 800 metrillä Turussa 1976. Viestijuoksun SM-kilpailuissa hän sai 4 × 800 metrillä kultaa 1971 ja 1976 sekä hopeaa 1968, 1972 ja 1977. 4 × 1 500 metrin viestissä hän sai SM-hopeaa 1968.
Muhtar Äwezov
Kirjailijan ensimmäinen teos, kansanperinteeseen perustuva tragedia Eŋlik-Kebek, on vuodelta 1917. 1920–1940-luvuilla hän kirjoitti kertomuksia, pienoisromaaneja ja yli 20 näytelmää. Äwezovin pääteos on runoilija ja kansanvalistaja Abai Qunanbaiulyn elämää kuvaava suurromaani Abai žoly (”Abain tie”, 1942–1956), joka piirtää laajan kuvan 1800-luvun jälkipuoliskon kazakkiyhteiskunnasta. Äwezov toimi myös kazakin- ja kirgiisinkielisen kaunokirjallisuuden ja suullisen kansanperinteen tutkijana.
Fabianinkadun helikopterionnettomuus
Fabianinkadun helikopterionnettomuus oli 6. kesäkuuta 1965 Helsingissä tapahtunut lento-onnettomuus, jossa Agusta-Bell 47J Ranger -helikopteri putosi Fabianinkatu 38:n kohdalle ja tuhoutui. Onnettomuudessa kuoli helikopterin lentäjä ja kaksi matkustajaa. Kolmas matkustaja loukkaantui.
Helikopteri lähti kuvauslennolle Malmilta ja kävi välillä Kaivopuistossa, kunnes sen pyrstöroottori hajosi kesken lennon Kaisaniemen yläpuolella. Kopteri putosi Fabianinkatu 38:n katolle (Metsätaloa vastapäätä) ja pyörähti sieltä räystään yli kadulle. Alueella oli jonkin verran iltapäiväliikennettä (oli helluntai ), mutta kadulla kulkeneista kukaan ei loukkaantunut. Onnettomuuden tutkinnassa todettiin, että pyrstöroottorin lapaan oli tullut väsymismurtuma, jonka seurauksena lapa rikkoutui.
Fabianinkadun onnettomuus oli Suomen ensimmäinen helikopterionnettomuus, jossa kuoli ihmisiä.
Voitto Kantokorpi
pienoiskuva|Voitto Kantokorven veistos Kunnianosoitus on [[Kirurgisen sairaalan veistospuisto|Kirurgisen sairaalan veistospuistossa Helsingissä. ]] Voitto Harras Johannes Kantokorpi (vuoteen 1936 Grönmark, 12. helmikuuta 1935 Helsinki – 25. marraskuuta 2021 Alavus ) oli suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hän käytti veistoksissaan usein löytämiään valmisesineitä.
Kantokorpi asui lapsena Ruotsissa ja Tanskassa. Hän opiskeli vuosina 1951–1954 Helsingin Taideteollisessa oppilaitoksessa ja sitten Suomen Taideakatemian koulussa.
Alavudella 1960-luvun alusta asunut Kantokorpi oli Pohjalaisen Taiteilijaliiton ja Seinäjoen Taiteilijaseuran jäsen. Hän oli mukana myös Suomen Kuvanveistäjäliiton, Suomen mitalitaiteen killan ja Kuvataiteilijaseniorien toiminnassa. 1970-luvun puolestavälistä lähtien hän oli Suomen Kuvataidejärjestöjen Liiton hallituksen, Suomen Taiteilijaseuran edustajiston ja Taide-lehden toimitusneuvoston jäsenenä. Hän piti toistakymmentä yksityisnäyttelyä eri puolilla Etelä-Pohjanmaata ja neljä Helsingissä, muun muassa Galleria Ortonissa helmikuussa 2015.
Private equity
Private equity (suom. yksityinen pääoma) on rahoituksen alan omaisuusluokka, joka koostuu pääoma-arvopapereista, jotka eivät ole julkisesti noteerattuja pörssissä. Private equity tarkoittaa joko Venture Capital -sopimuksia tai LBO:ta eli leveraged buyoutia.
Voitto Kantokorpi
Kantokorvelle myönnettiin vuonna 1998 valtion taiteilijaeläke.
Private equity
Private equity -toimialan sanotaan eräiden arvioiden mukaan työllistävän lähes neljänneksen Ison-Britannian työväestöstä.
Voitto Kantokorpi
Yksityiselämä
Voitto Kantokorven puoliso oli kuvataiteilija ja kuvataideopettaja Janne (Kaarina) Kantokorpi (s. 1935). Heidän lapsiaan ovat kuvataiteilija Hanna Kantokorpi ja taidekriitikko Otso Kantokorpi (k. 2018).
Julkiset teokset
thumb|upright|C. G. Wolffin reliefi, Vaasa, 2006.
Private equity
Aiheesta populaarikulttuurissa
Private equity -liikemiehet ovat tuttuja Hollywood-elokuvista, kuten esimerkiksi Pretty Woman, jossa Richard Gere (Edward Lewis) on menestynyt liikemies ja yritysten nurkanvaltaaja.
Avaskulaarinen nekroosi
Avaskulaarinen nekroosi (AVN), jota kutsutaan myös osteonekroosiksi tai luun infarktiksi, on kuolio luun kudoksessa, joka johtuu verenkierron häiriöstä. Aluksi se voi olla täysin oireeton, mutta vähitellen nivelkivut yleensä kehittyvät ja se saattaa rajoittaa liikuntakykyä. Komplikaationa voi olla luun romahdus lähellä nivelen pintaa.
Riskitekijät ovat luunmurtumat, nivelten sijoiltaan meno, alkoholin käyttö ja pitkäaikainen steroidien käyttö. Tila voi esiintyä myös ilman mitään selkeää syytä. Yleisin osteonekroosille altistuva luu on reisiluu. Muut suhteellisen tavalliset paikat kuolion esiintyvyydelle ovat ylempi käsivarsi, polvi, olkapää ja nilkka. Diagnoosi tehdään tyypillisesti lääketieteen kuvantamismenetelmän kuten röntgenin, tietokonetomografian tai magneettikuvauksen avulla. Biopsiaa käytetään harvoin todentamisessa.
Hoitona voidaan käyttää lääkehoitoa, kävelyn välttämistä jalalla jossa on todettu osteonekroosi, venyttely ja leikkaus. Useimmissa tapauksissa leikkausta lopulta vaaditaan. Leikkaus voi olla joko luuytimen paineen alentaminen, osteotomia, luunsiirto tai nivelen paikoilleen asettaminen. Yhdysvalloissa todetaan noin 15 000 osteonekroosi tapausta vuodessa. Eniten sitä tavataan 30-50-vuotiailla. Osteonekroosia todetaan enemmän miehillä kuin naisilla.
Merkit ja oireet
Monissa tapauksissa kipu ja epämukavuus alkavat esiintyä yhdessä, ja nämä vaivat vain kasvavat ajan myötä. Vaikka kuolio voi syntyä mihin tahansa luuhun, niin noin puolissa tapauksissa vaurioita on syntynyt useaan kohtaan. Avaskulaarinen nekroosi vaikuttaa ensisijaisesti olkapäiden, polvien ja lonkkien nivelissä. Tavallisimmat kohdat ovat reisiluun pää, kaulan talus luu ja rannekanavan luu.
Osteonekroosia esiintyy yleisimmin pitkien luiden päissä, kuten reisiluussa (luu ulottuu polven nivelestä lonkkaniveleen). Muita yleisiä paikkoja ovat olkaluu, polvet,  hartiat, nilkat ja leuka.
Syitä
Tärkeimmät riskitekijät ovat luunmurtuma, nivelten sijoiltaan meno, alkoholin käyttö ja pitkäaikainen steroidi en käyttö. Muita riskitekijöitä ovat sädehoito, kemoterapia ja elinsiirrot. Osteonekroosiin on yhdistetty myös syöpä, lupus, sirppisoluanemia, HIV-infektio, Gaucherin tauti ja Caisson tauti. Tila voi esiintyä myös ilman selvää syytä.
Pitkäaikainen, toistuva altistuminen korkealle paineelle (kuten sukeltajan ammatti) on yhdistetty avaskulaariseen osteonekroosiin, vaikka yhteyttä ei ole riittävästi tutkittu.
Patofysiologia
Hematopoieettiset solut ovat herkkiä alhaiselle hapelle ja ne kuolevat ensimmäisenä sen jälkeen, kun verenkierto vähenee tai keskeytyy, yleensä 12 tunnin kuluessa. Kokeellinen näyttö viittaa siihen, että luusolut (osteosyytit, osteoklastit, osteoblastit jne.) kuolevat 12-48 tunnin sisällä, ja että luuytimen rasvasolut kuolevat 5 päivän sisällä.
Diagnoosi
pienoiskuva|Röngenkuvassa murrosikäisen nuoren oikea polvi. Nuolet osoittavat avaskulaarista nekroosia ja se kehittää osteokondriittia reisiluussa. Alkuvaiheessa luuston gammakuvaus ja MRI ovat ensisijaisia diagnoosin todentamisessa.
Ensimmäiset röntgenkuvat osteonekroosista vaikuttavat tavallisesti normaaleilta. Myöhemmin kuvassa näkyy enemmän läpinäkymättömyyttä, koska lähellä oleva elävä luu tulee resorboituneeksi ja toissijaisesti reagoi lisääntyneenä verekkyytenä. Nekroottinen luu itsessään ei näy lisääntyneenä sameutena röntgenkuvassa, sillä kuollut luu ei läpikäy luun reseptiota, jota elävät osteoklastit, eli luun syöjäsolut, suorittavat.
Pulkkila (taajama)
thumb|250px|Pulkkilan kirkko. Pulkkila on Siikalatvan kunnan taajama ja kuntakeskus ja entisen Pulkkilan kunnan kirkonkylä. Se oli Pulkkilan kunnan kuntakeskus, kunnes vuoden 2009 alussa Pulkkilan, Kestilän, Piippolan ja Rantsilan kunnat yhdistyivät Siikalatvan kunnaksi. Kuntakeskus sijaitsee valtatien 4 ja kantatien 88 risteyskohdassa, Oulusta 90 kilometriä etelään. Vuoden 2014 lopussa taajamassa oli 816 asukasta.
Nykyaikainen viisiottelu kesäolympialaisissa 2016 – naisten yksilökilpailu
Nykyaikaisen viisiottelun naisten turnaus Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 käytiin 18. – 19. elokuuta. Kilpailut käytiin kolmella eri areenalla: uinti käytiin Centro Aquático de Deodorolla, Estádio de Deodorolla ratsastus ja ampumajuoksu sekä Arena da Juventudella miekkailu. Kilpailun voitti australialainen Chloe Esposito ennen toiseksi sijoittunutta ranskalaista Élodie Clouvelia ja kolmanneksi sijoittunutta puolalaista Oktawia Nowackaa.
Pulkkila (taajama)
Taajamassa sijaitsevat muun muassa vuosina 1908–1909 rakennettu järjestyksessään kolmas Pulkkilan kirkko ja Siikalatvan lukio (1.8.2009 asti Pulkkilan lukio).
Nykyaikainen viisiottelu kesäolympialaisissa 2016 – naisten yksilökilpailu
Karsinnat
Olympiakisoihin pääsi 36 urheilijaa. Näistä 33 valittiin erilaisissa karsinnoissa, yksi paikka oli varattu isäntämaalle ja kaksi paikkaa oli kutsupaikkoja.
Pulkkila (taajama)
Pulkkilan palveluita ovat muun muassa kaksi vähittäistavarakauppaa, ABC-liikennemyymälä ja pankki.
Uuden Musiikin Kilpailu 2021
Uuden Musiikin Kilpailu 2021 (UMK21) järjestettiin 20. helmikuuta 2021 Tampereen Mediapoliksessa. Se oli järjestyksessään kymmenes Uuden Musiikin Kilpailu, ja siinä valittiin Suomen edustaja vuoden 2021 Eurovision laulukilpailuun Rotterdamiin Alankomaihin. Uuden Musiikin Kilpailun voitti Blind Channel kappaleella "Dark Side".
Formaatti
Vuoden 2021 Uuden Musiikin Kilpailun avoin haku järjestettiin 1.–7. syyskuuta 2020 ja hakemuksia tuli 278. Lopulliset seitsemän finalistia valitsi asiantuntijoista koostuva raati. Finalistit julkistettiin yleisölle 13. tammikuuta 2021. Voittaja valittiin yleisöäänestyksen ja kansainvälisten raatien yhteistuloksella. Yleisöäänestyksen painoarvo oli 75 prosenttia ja kansainvälisten raatien 25 prosenttia. Kansainväliset raadit olivat vuonna 2021 Alankomaat, Espanja, Islanti, Iso-Britannia, Puola, Sveitsi ja Yhdysvallat.
Kilpailun kulku
Kilpailun finaali järjestettiin Tampereen Mediapoliksessa lauantaina 20. helmikuuta 2021 ilman yleisöä. Se lähetettiin suorana lähetyksenä Yle TV1 -kanavalla. Finaalia seurasi esityspäivänä keskimäärin 1 148 000 katsojaa. Ääniä annettiin yhteensä 138 195 kappaletta.
Eeke van Nes
Eeke van Nes (s. 17. huhtikuuta 1969) on alankomaalainen soutaja. Hän saavutti kolme olympiamitalia: Atlantassa 1996 pronssia pariairokaksikossa sekä Sydneyssä 2000 hopeaa pariairokaksikossa ja kahdeksikossa. Atlantassa hän sijoittui pariaironelosessa kuudenneksi. Maailmanmestaruuskilpailuissa van Nes saavutti kaksi hopeaa ja kaksi pronssia vuosina 1995–1999.
Drew Gooden
Andrew Melvin ”Drew” Gooden (s. 24. syyskuuta 1981 Oakland, Kalifornia) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin Washington Wizardsia. Suomalaisen äidin ja yhdysvaltalaisen isän poika Gooden on hakenut Suomen kansalaisuutta, ja hakuprosessi on kesken.
Pelaajaura
Gooden pelasi tasokkaassa Kansasin yliopistossa vuosina 1999–2002. Kansas selviytyi vuonna 2002 neljän parhaan joukkoon, ja Gooden voitti yliopistokoripallon levypallokuninkuuden. Valmentajayhdistys valitsi Goodenin vuoden pelaajaksi, ja Kansasin yliopisto jäädytti hänen pelinumeronsa.
Memphis Grizzlies varasi Goodenin NBA:han neljännellä vuorolla vuoden 2002 varaustilaisuudessa. Ensimmäisellä NBA-kaudellaan Gooden valittiin tulokkaiden tähdistöviisikkoon. Hän pelasi runkopelaajana Memphisissä, Orlando Magicissä ja vuosina 2004–2008 LeBron Jamesin tähdittämässä Cleveland Cavaliersissa, joka selviytyi kaudella 2006–2007 loppuotteluihin häviten San Antonio Spursille. Cavaliersin jälkeen Gooden on edustanut useita NBA-seuroja. Keväällä 2014 hän pelasi hyvin Washington Wizardsissa, mikä poiki hänelle pelaajasopimuksen seuraavaksi kaudeksi.
Pelityyli
208-senttinen ja yli satakiloinen Gooden tunnetaan hyvänä korinaluspelaajana.
OH-LCD
OH-LCD ”Lokki” on Suomen ilmailumuseossa säilytettävä DC-3-lentokone.
Drew Gooden
Yksityiselämä
Goodenin äiti on suomalainen Ulla Lear (o.s. Pellinen), ja isä on Suomessa koripalloa ammatikseen pelannut yhdysvaltalainen Andrew Gooden. He tapasivat koripallon ulkopuolella Andrew'n pelatessa Äänekoskella 1970-luvun lopussa. Drew syntyi Kalifornian Oaklandissa 24. syyskuuta 1981 ja on asunut ikänsä Yhdysvalloissa. Hän on vieraillut Suomessa useaan otteeseen etenkin lapsena. Goodenin ollessa esikouluiässä hänen vanhempansa erosivat, ja hän kasvoi pääasiassa isänsä luona.
OH-LCD
Kone on rakennettu Douglas Aircraft Companyn tehtailla Kalifornian Long Beachissä loppuvuodesta 1943. Se luovutettiin Yhdysvaltain armeijan ilmavoimille 21. joulukuuta 1943. Se toimitettiin Englantiin, jonne se saapui 5. maaliskuuta 1944. Se osallistui liittoutuneiden maihinnousuun Normandiaan 6. kesäkuuta 1944. Se pudotti operaation 12. pudotusoperaatiossa lentoryhmän 63. koneena laskuvarjojalkaväkirykmentin toisen pataljoonan sotilaita pudotusalue C 506:lle klo 01.20. Seuraavana aamuna se osallistui ”Hackensack-operaatioon” hinaamalla liitokonetta.
Drew Gooden
Yksityiselämä
Gooden on ilmoittanut tuntevansa itsensä suomalaiseksi ja haluavansa pelata Suomen maajoukkueessa. Gooden ei ole Suomen kansalainen, ja hän on pelannut Yhdysvaltain alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa vuoden 2000 Amerikan-mestaruuskilpailuissa. Hän odotti pitkään kutsua Yhdysvaltain maajoukkueeseen, mitä ei koskaan tapahtunut. Gooden jätti kaksoiskansalaisuushakemuksensa NBA:n kevään 2014 pudotuspelien aikaan, mutta hakemus ei ehtinyt saada hyväksyntää ennen syksyn 2014 MM-kilpailuja, joissa Gooden olisi halunnut Suomea edustaa. Hän matkusti kuitenkin Espanjaan katsomaan MM-kilpailuja ja rakentamaan suhteita suomalaisiin koripallotoimijoihin.
Vieraillessaan Suomessa kesällä 2016 Gooden kertoi haluavansa yhä edustaa Suomea. Goodenin puoliso on indonesialaissukuinen Malyndah Gundawan, ja heillä on Andrew-niminen poika.
OH-LCD
Sodan loppupuolella kone palveli 8. ilmavoimien useissa eri yksiköissä, kunnes se vuoden 1946 huhtikuussa luovutettiin Münchenin lähellä sijainneeseen Yhdysvaltain armeijan Oberpfaffenhofenin ylijäämävarastoon, jossa se seisoi jonkun aikaa. Tämä koneyksilö oli yksi niistä DC-3:ista, jotka Suomen valtio hankki vuonna 1946 Aero O/Y:n käyttöön. Sillä oli tuolloin lennetty vain 1 430 tuntia.
Kone lennettiin 3. lokakuuta 1946 Fokkerin Amsterdamin tehtaille muutostöitä varten. Siitä poistettiin laskuvarjohyppääjien ”spartalaiset istuimet” ja siihen asennettiin 21 istuinta matkustajia varten ja matkustamon runkorakenteet peitettiin verhouslevyin. Takaosaan asennettiin WC ja lentoemäntien työpiste. 23. helmikuuta 1947 kone lennettiin Tukholmaan ja kolme päivää myöhemmin edelleen Helsinkiin Malmin lentokentälle, missä se katsastettiin ja se sai lentokelpoisuustodistuksen 13.4. Uudet DC-3-koneet nimettiin lintujen mukaan, ja tämän koneyksilön nimeksi tuli ”Lokki”.
Koneeseen tuli laskutelinevika Turussa marraskuussa 1948, ja siihen vaihdettiin molemmat voimalaitteet sekä sen välisiipi korjattiin. Myös kaikki laskutelineet vaihdettiin ja rungon vauriot korjattiin. Korjauksen valmistuttua kesäkuussa 1949 koneella oli lennetty 3 196 tuntia, josta 1 752 tuntia Fokkerilla tehdyn peruskorjauksen jälkeen.
21. joulukuuta 1957 Lokki meni nokalleen Vaasan lentokentällä sankassa lumipyryssä ja huonossa näkyvydessä. Kone purettiin lentokentällä ja se kuljetettiin autoilla Vanhan Vaasan rautatieasemalle ja edelleen junalla korjattavaksi Aeron korjaamolle. Peruskorjaus valmistui 28.4.1958. Kone oli tuolloin lentänyt 17 964 tuntia.
Loppuvuodesta 1964 koneella oli lennetty 30 484 tuntia. Lokki ja muut Aeron DC-3 -koneet siirrettiin rahtikoneiksi vuonna 1966, kun Caravellet olivat syrjäyttäneet Convair-koneet ulkomaanreiteiltä ja ne oli siirretty kotimaan reiteille.
Vuonna 1969 OH-LCD ja toinen kone, OH-LCG, myytiin Maanmittaushallitukselle, joka luovutti ne edelleen Ilmavoimien Kuljetuslentolaivueelle tunnuksella DO-8. Kone oli tuolloin lentänyt 34 820 tuntia. Siinä oli aluksi kuvausvarusteet, mutta vuonna 1970 ne riisuttiin pois, ja kone muunnettiin matkustajaversioon. Koneen viimeinen varsinainen palveluslento tapahtui 18. joulukuuta 1984, jolloin se pudotti joukon laskuvarjojääkäreitä. Viimeisenä hyppäsi koneen hyppymestari, ylivääpeli Kalle Savolahti. Kone oli tuolloin lentänyt kaikkiaan 39 541 tuntia, joista 1 400 tuntia Yhdysvaltain armeijan ilmavoimissa, 33 400 tuntia Aerolla ja 4 700 tuntia Ilmavoimissa. Loput tunnit olivat siirtolentoja ennen koneen saapumista Suomeen.
Airveteran Oy osti koneen ja toisen DC-3:n, OH-LCH:n Ilmavoimilta vuoden 1985 lopulla. Tarkoitus oli tehdä molemmista lentäviä museokoneita, mutta rajallisten resurssien vuoksi vain jälkimmäisestä tehtiin lentokuntoinen kone. DO-8 sai takaisin vanhan tunnuksensa OH-LCD ja se kunnostettiin rullauskuntoiseksi ja maalattiin Aeron väreihin.
Kesäkuussa 2012, Helsinki-Vantaan lentokentän 60-vuotisjuhlien yhteydessä kone siirrettiin lentoaseman kiitoteiden väliin matkustajien ihailtavaksi. Vuonna 2014 se siirrettiin Suomen ilmailumuseolle. Vuoden 2015 asuntomessuja varten se siirrettiin Vantaan Kivistöön, ja messujen jälkeen takaisin Ilmailumuseolle, missä se nykyään seisoo jalustalla ja ottaa museon vierailijat vastaan. Se on öisin valaistu.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Teemu Turunen (s. 19. tammikuuta 1986 Kuopio) on entinen suomalainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Turunen pelasi Veikkausliigassa viisi kautta ja edusti myös Suomen nuorisomaajoukkueita.
Markku Kataja
Markku Kataja (s. 1956) on suomalainen fyysikko ja professori. Hän on toiminut Jyväskylän yliopistossa fysiikan professorina vuodesta 2006. Professorin tehtävän ohessa Kataja toimi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtajana 2018–2020. Fyysikkona hänet tunnetaan varsinkin virtausdynamiikan tutkijana. Sen ohella hän on tutkinut teollisuusfysiikan sovelluksia ja kokeellista fysiikkaa.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Turusen isä Jari Turunen pelasi Mestaruussarjaa Kuopion Palloseurassa ja hänen vuotta nuorempi veljensä Tuomo Turunen on edelleen ammattilaisjalkapalloilija.
Markku Kataja
Uran alku
Markku Kataja opiskeli fysiikkaa Turun yliopistossa ja valmistui sieltä maisteriksi. Hänen pro gradunsa käsitteli suuria yhtenäisteorioita. Katajan akateeminen ura käynnistyi varsinaisesti Jyväskylän yliopistossa vuonna 1984, kun professori Vesa Ruuskanen pestasi hänet jatko-opiskelijaksi työryhmäänsä. Ydinfysiikka oli pitkään merkittävin tutkimusala Jyväskylän yliopistossa, mutta sen rinnalle syntyi 1990-luvulla hiukkasfysiikan tutkimus. Professori Ruuskanen oli avannut Jyväskylässä uuden teoreettiseen fysiikkaan luettavan tutkimusalan, joka on suurienergiaisten raskaiden ionien törmäyksiin liittyvän fysiikan tutkimus. Ohjaajansa vaikutuksesta Kataja suuntautui itsekin aluksi hiukkasfysiikkaan ja raskaiden ionien törmäysten tutkimukseen. Hänen lisensiaattityönsä ja väitöskirjansa liittyivät toki näihin teemoihin, mutta niissä hahmottui jo hänen tuleva oma erikoisalansa hydrodynamiikka eli virtausopin tutkimus. Kataja oli valinnut hydrodynamiikan tutkimusalaksi professori Ruuskasen suosituksesta. Virtausopin tutkimusta tehtiin Jyväskylän yliopistossa 1980-luvulla tietokoneavusteisilla menetelmillä ja vuonna 1986 työtä helpotti se, että tietokonegrafiikka oli jo otettu käyttöön. Kuvia ei enää tarvinnut piirtää käsin. Katajasta kehittyi Jyväskylässä nopeasti taitava hydrodynaamisten mallien simulaatioiden koodien kirjoittaja. Katajan aloittama hydrodynamiikan tutkimus on jatkunut Jyväskylän yliopistossa myöhemminkin ja sitä ovat vuorollaan tehneet jo useat tohtoriopiskelijat.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Turunen debytoi Veikkausliigassa KooTeePeen edustusmiehistössä kaudella 2004. Ennen siirtymistään KooTeePeehen hän oli pelannut Kotkan Jäntevässä, Haminan Pallo-Kissoissa ja Kotkan Työväen Palloilijoissa.
Markku Kataja
Uran alku
Kataja valmistui Jyväskylän yliopistosta fysiikan alalta filosofian lisensiaatiksi vuonna 1986. Lisensiaattitutkimus (nimeltään Viskositeetti ja faasitransitio suurienergisten raskasionitörmäysten yksiulotteisessa hydrodynaamisessa mallissa) käsitteli raskasionitörmäyksien virtausominaisuuksia, kuten viskositeettia. Lisensiaattityö kuuluu virtausopin alaan, mutta se käsittelee olennaisesti myös hiukkasfysiikkaa.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Turunen kävi useasti testeissä ulkomailla. Hän oli esimerkiksi Norjassa Tromsøssä ja Italiassa Piacenzassa, mutta näistä kumpikaan ei tarjonnut sopimusta. Tromsøn ja Piacenzan lisäksi Turunen kävi harjoittelemassa Udinesen, Rangersin ja Heerenveenin joukkueissa. Udinese olisi tarjonnut sopimustakin, mutta tuolloin Turunen päätti jäädä vielä Suomeen.
Kaudeksi 2007 Turunen siirtyi kahden vuoden sopimuksella Turkuun Interin joukkueeseen. Kaudella 2008 hän jäi kuitenkin suhteellisen vähälle peliajalle ja niinpä hän siirtyi heinäkuussa takaisin KooTeePeehen.
Markku Kataja
Professoriksi
Valmistumisen jälkeen Kataja on toiminut useissa tutkimus- ja opetusviroissa mm. Jyväskylän yliopistossa. Hänet nimitettiin huhtikuussa 2001 osa-aikaiseksi fysiikan professoriksi (teollisuusfysiikan professoriksi ) viideksi vuodeksi (2001–2006) Jyväskylän yliopistoon erikoistumisalanaan virtausdynamiikka ja sen teolliset sovellukset. Kyseinen osa-aikainen professuuri oli yhteisprofessuuri Valtion Teknillisen tutkimuslaitoksen (VTT) kanssa. VTT:ssa Kataja työskenteli tutkimusprofessorin nimikkeellä. Professuurin alkaessa Kataja oli mukana professori Jussi Timosen johtamassa tutkimusryhmässä. Fysiikan laitos tutki professori Timosen johdolla huokoisia materiaaleja yhteistyössä Valmetin kanssa. Tutkimus on ollut osa Jyväskylän yliopiston harjoittamaa materiaalifysiikan tutkimusta.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Kaudeksi 2009 Turunen siirtyi norjalaisen Sogndalin joukkueeseen Norjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Hän jäi Sogndalissakin vähälle peliajalle, joten Turusen sopimus purettiin kesäkuussa. Heinäkuussa hän puolestaan liittyi Ruotsin Superettanin Falkenbergin riveihin Falkenbergissä Turunen kärsi loukkaantumisesta ja hän pelasi vain yhdessä ottelussa.
Markku Kataja
Professoriksi
Vakinaiseksi fysiikan professoriksi Jyväskylän yliopiston fysiikan laitokselle Kataja nimitettiin vuonna 2006. Hän aloitti toimessa huhtikuussa 2006. Professuurin alaksi määriteltiin virtausdynamiikka ja sen teolliset sovellukset. Uransa aikana professori Kataja on johtanut laajoja kansallisia tutkimusprojekteja. Niissä yhteistyökumppaneina on ollut mm. yrityksiä. Hän on lisäksi tehnyt tutkimusyhteistyötä useiden kotimaisten ja kansainvälisten tutkimuslaitosten kanssa.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Loukkaantumisen jälkeen Turunen palasi loppukaudella 2010 Ykkösen FC KooTeePeen joukkueeseen. Seuraavaksi kaudeksi hän puolestaan siirtyi vuoden sopimuksella saman sarjan FC Lahteen, joka nousi kauden päätteeksi Veikkausliigaan. Hän pelasi Lahdessa 19 ottelussa ja teki kuusi maalia.
Markku Kataja
Professoriksi
Professorin toimensa ohella Kataja on toiminut erilaisissa hallinnollisissa tehtävissä tiedekunnassaan ja fysiikan laitoksella. Jyväskylän yliopiston matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan dekaani Mikko Mönkkönen nimitti joulukuussa 2017 professori Katajan Jyväskylän yliopiston fysiikan laitoksen johtajaksi. Hänen toimikautensa laitoksen johtajana alkoi vuoden 2018 alussa. Laitosjohtajan ominaisuudessa professori Kataja on osallistunut myös matemaattis-luonnontieteellisen tiedekunnan hallintotyöhön tiedekuntaneuvostossa. Hän on lisäksi ollut tiedekunnan johtoryhmän jäsen. Laitosjohtajan toimikauden oli määrä kestää vuoden 2021 loppuun saakka. Professori Kataja kuitenkin jätti tehtävänsä yllättäen marraskuussa 2020. Tiedekunnan dekaani nimitti hänen seuraajakseen lopun toimikauden ajaksi professori Timo Sajavaaran.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Turunen joutui lopettamaan pelaajauransa polven rustovamman vuoksi. Tämän jälkeen hän on toiminut pelaaja-agenttina muun muassa veljelleen.
Markku Kataja
Tutkimustyö
Fyysikkona Kataja on erikoistunut kokeellisen fysiikan tutkimukseen, vaikka hän aloittikin uransa aikanaan teoreettisen fysiikan parissa. Professori Katajan erikoisalaa ovat varsinkin paperinvalmistusteknologian virtausilmiöt. Hän on tutkinut oman erikoisalansa virtausfysiikan ohella erilaisia käytännön sovellutuksia ja tehnyt teollisuusfysiikan tutkimusta. Teollisuusfysiikan pääalat Jyväskylän fysiikan laitoksella ovat olleet pehmeän ja epäjärjestyneen aineen fysiikka, monifaasivirtaukset sekä erilaisten teollisten prosessien mallinnus.
Teemu Turunen (jalkapalloilija)
Ura
Turunen opiskelee oikeustiedettä Helsingin yliopistossa.
Markku Kataja
Tutkimustyö
Vuonna 2009 Kataja veti tutkimusryhmää, joka tutki ydinjätteen loppusijoituksen yhteydessä käytettävän bentoniittisaven ominaisuuksia. Tutkimuksessa sovellettiin fysiikan laitoksen tuolloin hankkimaa röntgennanotomografialaitteistoa. Nanotomografiaa voidaan aineentutkimuksen ohella hyödyntää solubiologian ja hyvinvointiteknologian alueella analysoitaessa mm. luun tai lääkeainekapseleiden rakennetta. Sen avulla voi tarkastella jopa yksittäisten solujen rakennetta. Ydinjätteen loppusijoitukseen liittyvässä hankkeessa bentoniittisavesta pyrittiin kehittämään ydinjätettä sisältävän kapselin ja peruskallion väliin eristävä kerros estämään radioaktiivisten aineiden kulkeutumista maaperään, jos kapseliin mahdollisesti tulee vuoto. Nanotomografiaa käytettiin apuna selvittämään bentoniittisaven rakenteen käyttäytymistä maaperän kosteuden muuttuessa. Professori Jussi Timosen mukaan nanotomografialaitteella voi tarkastella, miten materiaali paisuu, kun kosteus lisääntyy.
Laughing Sinners
Laughing Sinners on vuonna 1931 ensi-iltansa saanut Harry Beaumontin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Joan Crawford, Neil Hamilton ja Clark Gable. Laughing Sinners on Crawfordin ja Gablen toinen kahdeksasta yhteistyöelokuvasta. Elokuva kertoo Pelastusarmeijan saarnaajasta, joka pelastaa ongelmaisen tytön itsemurhalta.
Markku Kataja
Selluloosan virtausominaisuudet
Professori Kataja on tutkinut myös mikrofibrilloituneen selluloosan (, MFC) virtauskäyttäytymistä paperinvalmistusprosessissa. MFC-materiaaleja on 2000-luvulla tutkittu aktiivisesti, koska niitä voidaan käyttää erilaisten biopohjaisten materiaalien valmistukseen. Kataja työryhmineen on selvittänyt MFC:n ominaisuuksia virtauksen aikana. Mittauksessa kuidut asetettiin veteen ja sen jälkeen tutkittiin syntyneen seoksen virtausta suorassa putkessa. Tutkimuksessa käytettiin tähän tarkoitukseen kehitettyä uutta nopeusprofiileja soveltavaa reometristä mittausmenetelmää. Mittausmenetelmä perustuu siihen, että suorassa putkessa virtaavaa selluloosaa mitataan samanaikaisesti käyttäen kahta eri mittausmenetelmää: Dopplerin optista koherenssitomografiaa (, DOCT) ja ultraääninopeusprofilointia (, UVP). Dopplerin optinen koherenssitomografia (DOCT) on mittausmenetelmä, jolla on mahdollista mitata reaaliaikaisesti niin kutsuttujen suspensioiden virtauksen nopeusprofiili ohuista kapillaareista häiritsemättä virtauksen kulkua. Menetelmän erotuskyky on tarkka.
Laughing Sinners
Laughing Sinners sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 30. toukokuuta vuonna 1931. Elokuva menestyi hyvin taloudellisesti. Laughing Sinners julkaistiin DVD:lle 23. maaliskuuta vuonna 2009.
Markku Kataja
Julkaisut ja patentit
ResearcGate-palvelun tietojen mukaan professori Kataja on julkaissut fysiikan alalta 75 tieteellistä artikkelia. Julkaisujen ohella Katajalla on nimissään myös kaksi paperinvalmistusteknologiaan liittyvää patenttia.
Kirjailija
Professori Kataja on kirjoittanut joitakin teoksia virtausdynamiikan alalta.
Teoksia:
Malin Reitan
Malin Reitan (s. 8. elokuuta 1995 Trondheim, Norja) on norjalainen laulaja. Hän sijoittui kolmanneksi Lasten Euroviisuissa vuonna 2005 kappaleellaan "Sommer og skolefri".
Ura
Reitanin ura alkoi yhdeksänvuotiaana kun hän osallistui Norjan karsintakilpailuun vuoden 2005 Lasten Euroviisuja varten. Hänet valittiin karsintojen loppukilpailuun yhdeksi kymmenestä ehdokkaaksi, mutta hänen omalla Trondheimin murteella tekemänsä laulu oli liian lyhyt, joten hänen piti lisätä siihen vielä yksi säkeistö. Malin yllätti itsensä voittamalla karsinnat ylivoimaisesti ja voittoa seurasi kesän kestänyt konserttikiertue sekä televisioesiintymisiä, joissa hän keräsi esiintymiskokemusta. Marraskuussa Lasten Euroviisuissa hän tuli kolmanneksi joka oli Norjan paras sijoitus siihen mennessä.
Reitanin ensimmäinen studioalbumi oli Malin på månen. Se ilmestyi 8. toukokuuta 2006 ja oli kotimaassaan välitön menestys nousten listan kuudennelle sijalle. Albumille sisältyi kilpailulaulu "Sommer og skolefri". Reitanin toisena studioalbumina julkaistiin 27. marraskuuta 2006 joululevy Malin's jul. Kolmas levy Pang ilmestyi huhtikuussa 2008 ja se ylitti muutamassa viikossa kultalevyn rajan.
Ydinase
pienoiskuva|350px|[[Operaatio Ivyn Mike-pommin räjähdys.]] Ydinase (aiemmin myös atomiase) on pommi, joka saa räjähdysvoiman ydinfissiosta tai ydinfuusiosta. Yhdellä ydinaseella voi tuhota tai tehdä vakavasti toimintakyvyttömäksi kokonaisen kaupungin, mikä tekee siitä yhden maailman vaarallisimmista aseista. Suurin osa ydinaseen tuhovoimasta on peräisin paine- ja lämpö­vaikutuksesta. Näiden lisäksi ydinaseilla on merkittävä, joskin yleensä tuhovoimaltaan edellä mainittuja vähäisempi säteily­vaikutus. Säteilyvaikutus voi aiheuttaa altistuneessa väestössä sairauksia, kuten säteilysairautta tai syöpää.
Ydinaseita on räjäytetty yli kaksituhatta kertaa. Näistä kaksi räjäytystä tapahtui toisessa maailman­sodassa, loput on suoritettu ydinkokeissa. Yhdysvallat pommitti japanilaisia kaupunkeja Hiroshimaa ja Nagasakia toisessa maailmansodassa. Suurin koskaan räjäytetty ydinase on Neuvostoliiton vuonna 1961 Novaja Zemljalla räjäyttämä Tsar-bomba.
Ydinaseiden sotilaallisen käytön lisäksi uhkana on valmistukseen, varastointiin ja kuljetukseen liittyvä ydinaseonnettomuuden riski.
Sotilaallisen käytön lisäksi ydinräjähteitä on käytetty tai esitetty käytettäväksi myös erilaisissa rauhanomaisissa sovelluksissa.
Ydinaseiden historia
Atomipommin periaatteen esitti vuonna 1934 fyysikko Leó Szilárd.
Käytännössä toimiviksi ydinaseet kehitettiin toisen maailmansodan aikana. Yhdysvallat aloitti vuonna 1939 Manhattan-projektin, jonka tuloksena atomipommit räjäytettiin Japanissa Hiroshimassa ja Nagasakissa elokuussa 1945.
Fissiopommit
Atomipommit saavat räjähdysvoimansa fissiosta, jossa raskaat ytimet (uraani tai plutonium) hajoavat kevyemmiksi atomiytimiksi, kun niitä pommitetaan neutroneilla. Ytimien halkeamisessa syntyvien neutronien halkaistessa jälleen uusia ytimiä syntyy räjähdysmäinen ketjureaktio, jossa vapautuu suunnattomasti energiaa. Toisinaan atomipommilla tarkoitetaan juuri fissiopommia, toisinaan taas mitä tahansa ydinasetta. Tämä sotkee jonkin verran käsitteitä.
Fissiopommin fysikaaliset perusteet
Varsinainen räjähdys johtuu siitä, että lähinnä valtavan röntgensädepulssin takia ympäröivä ilma kuumenee nopeasti, joten se laajenee räjähdysmäisesti ja lähettää sokkiaallon. Atomipommin räjähdys havaitaan välähdyksenä, jota seuraa tulipallon näkyminen ja lopulta sienipilven synty. Atomipommin tulipallon lämpötila on yli kymmenen miljoonaa astetta.
Suinkaan kaikki aineet eivät fissioidu eli halkea pommitettaessa neutroneilla, vaan ainoastaan raskaimmat aineet. Kevyempien aineiden siepatessa neutroneja syntyy muun muassa uusia alkuaineita. Fissiopommikelpoisia aineita on muutamia: luonnossa esiintyy uraania (U), ja ydinreaktorissa voi tuottaa plutoniumia (Pu). Muitakin vastaavia aineita on, mutta niitä ei tiedetä käytetyn ydinaseissa.
Isotoopit
pienoiskuva|Luonnonuraanista tai ydinpolttoaineesta on rikastusasteessa noin 90 %-yksikön matka ydinräjähteisiin Isotoopit ovat alkuaineiden erimassaisia alalajeja, jotka eroavat toisistaan ytimessä olevien neutronien määrän perusteella. Uraanilla on useita isotooppeja, joista vain tietyt sopivat ydinpolttoaineeksi tai pommimateriaaliksi. Luonnonuraanista on rikastettava erilleen se uraani, joka sopii ydinpommiin.
Uraaniatomissa on 92 protonia ja plutoniumissa 94. Luonnonuraani sisältää pääasiassa kahta isotooppia, uraani-238:aa ja uraani-235:tä. Halkeamiskelpoinen uraani-235 (235U) on harvinaista luonnonuraanissa: siinä sitä on vain noin 0,7 %.
Jotta uraani kelpaisi atomipommiin, sitä on rikastettava siten, että se sisältää halkeamiskelpoista 235U:tä ainakin noin 93,5 %. Yli 80-prosenttista rikastettua uraania sanotaan vahvasti rikastetuksi uraaniksi. Jotta ketjureaktio olisi jossain uraanikappaleessa mahdollinen, siinä on oltava riittävä määrä halkeamiskelpoista uraani-235:tä. Tätä määrää sanotaan kriittiseksi massaksi. Tämä siksi, etteivät ensimmäisen halkeamisen tuloksena olevat neutronit karkaisi uraanikimpaleesta jatkamatta ketjureaktiota. Jos kaikki ensimmäisessä halkeamisessa syntyneet neutronit sattumalta karkaavat uraanista ulos, tulee kuitenkin joskus jokin neutroni, joka käynnistää ketjureaktion.
Kriittinen massa
Plutonium-239:llä kriittinen massa on vain noin 11 kg. Aseluokan plutoniumiin suositellaan sellaista plutonium-239:ää (239Pu), jonka puhtausaste on yli 90 %. 13–35 kg:sta plutoniumoksidia voi tehdä alkeellisen ydinaseen, jonka räjähdysteho on pieni ja vaikeasti ennustettava, korkeintaan 0,1–1,0 kt.
Plutoniumin kriittinen massa vaihtelee sen isotooppikoostumuksen mukaan. Niin sanotulla reaktoriluokan plutoniumilla se lienee 13–18 kg, ja puhtaalla 239Pu:lla se on 10–11 kg. Jos plutoniumkappale ympäröidään 15 cm paksulla luonnonuraanikerroksella, kriittinen massa alenee hieman yli 4 kg:aan. Nykyaikaisia puristustekniikoita käytettäessä pommissa tarvitaan aseluokan plutoniumia vain 2–4 kg ja reaktoriluokankin plutoniumia vain noin 5 kg.
Kriittistä massaa kasvattavat halkeamiskelpoisessa aineessa olevat satunnaiset epäpuhtaudet ja ”väärät” isotoopit sekä neutroneita imevät aineet. Jos 235U-kappaletta ympäröi berylliumista koostuva riittävän paksu neutroniheijastin, kriittinen massa pienenee 15 kg:aan. Fissioituvaa ainetta tihentää atomipommissa yleensä tavanomainen räjähdys.
Ydinpommin koosta ja sen rajoituksista
pienoiskuva|[[Davy Crockett (pommi)|Davy Crockett -pommi laukaisutelineessään.]] pienoiskuva|Tykistön W48-ydinkranaatin malli Fissiopommia ei voi rakentaa rajattoman suureksi, koska suuret pommit vaativat enemmän fissioituvaa ainetta kuin ”normaalit” atomipommit. Fissioituvan aineen määrän kasvaessa tulee yhä vaikeammaksi estää ennenaikainen fissiopommin räjähdys. Jos fissioreaktio alkaa liian aikaisin, pommin räjähdysteho jää pieneksi. Toisaalta suurta uraanimäärää on vaikeampi pitää pienehkössä tilavuudessa alikriittisenä. Fissiopommin voiman käytännön yläraja lienee 500 kt. Pommi ei voi myöskään olla rajattoman pieni, koska silloin kriittinen massa jää saavuttamatta. Vuonna 1951 yhdysvaltalaiset räjäyttivät ensimmäisen alle 0,1 kilotonnin (100 TNT-tonnin) ydinräjähteen ja 1958 vain 200:aa trotyylikiloa vastaavan ydinräjähteen. Yksi pienimmistä ydinaseista oli Yhdysvalloissa valmistettu fissiopommi ”Davy Crockett”, jonka teho oli alle 0,1 kilotonnia. Vuodesta 1963 vuoteen 1992 käytössä olleen tykistökranaatti W48:n kärki oli räjähdysvoimaltaan vain 0,072 kilotonnia.
Molemmilla suurvalloilla oli myös ydinkärkisiä torpedoja ja merimiinoja. Niiden räjähdysteho oli yleensä noin 0,3 kilotonnia. Tällaisia aseita epäillään olleen venäläisessä sukellusveneessä, joka ajoi karille Karlskronassa vuonna 1981, joskin Neuvostoliitto kiisti asian ja sanoi säteilyhavaintojen olleen peräisin mittaajien tritiumia sisältäneistä kellotauluista.