cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuolanpioni
Kuolanpioni (Paeonia anomala) on kestävä ja vankkarakenteinen pionilaji, jolla on laaja levinneisyysalue aina Kuolan niemimaalta Uralille, Xinjiangiin, Mongoliaan ja Altaille. A. O. Kihlman ja J. Montell havaitsivat lajin Kuolassa ja toivat sitä siemeninä Suomeen jo 1800-luvulla, missä sitä tavataan vanhoissa pihapiireissä. Laji on sopeutunut mantereiseen ilmastoon. Sille on tyypillistä, että se kukkii aikaisin, jopa toukokuussa, ja sen lehdet punertuvat voimakkaasti syksyä kohti. Kukat saattavat kestää vain muutamia päiviä, terälehtien väri vaihtelee punaisen ja violetin välillä. Laji on monivuotinen, lähtee kasvuun juurakosta ja siemenistä. Parhaat kasvupaikat ovat puolivarjoisia. Paikan lumisuus ei ole ongelma. Kasvin korkeus voi ylittää metrin. Kuolanpionin ja sen lähilajien taksonomiaa ja sukulaissuhteita on nykyään melkoisen perusteellisesti selvitetty. thumb|vasen|220px|Uutta kasvustoa keväällä.
Kasvi on lievästi myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen ei yleensä aiheuta oireita. Venäjällä sen sekä juurta ("Maarianjuuri") että maanpäällisiä osia on käytetty kansanlääkinnässä. Siitä on löydetty muun muassa salisyyli- ja bentsoehappoa sekä eteerisiä öljyjä.
Marsalkka Govorovin kirjallisuuspalkinto
Marsalkka Govorovin kirjallisuuspalkinto (, Neuvostoliiton marsalkka L. A. Govorovin kirjallisuuspalkinto) on Pietarin kaupunginhallituksen 2001 perustama, kerran vuodessa jaettava kirjallisuuspalkinto, jonka tarkoitus on edistää isänmaallista kirjallisuutta. .
Palkinto luovutetaan Pietarissa asuvalle henkilölle kirjallisista teoksista, jotka Pietarin kaupungin antaman palkintoa koskevan virallisen asetuksen mukaan ”paljastavat kansallisten urotekojen mahtavuuden sekä suurten sotapäälliköiden roolin suuressa isänmaallisessa sodassa 1941–1945, soturien ja piiritetyn Leningradin asukkaiden sankaruuden ja miehisyyden, isänmaallisuuden, ihmisrakkauden sekä voittaja-esi-isiemme kunniakkaita perinteitä jatkavien aikalaistemme korkean moraalisen laadun”. Palkinnossa on kolme luokkaa, arvoiltaan 25 000, 15 000 ja 10 000 ruplaa.
Suomalaisista palkinto on myönnetty Johan Bäckmanille vuonna 2004. Bäckman sai palkinnon yhdessä venäläisen historiantohtori Nikolai Barynishkovin kanssa kirjasta "Leningradin piiritys ja Suomi 1941-1944". Bäckman toimi kirjan kustantajana.
Marko Tuominen
Marko Tuominen (1. tammikuuta 1980) on suomalainen lentopalloilija, joka on pelipaikaltaan keskitorjuja. Kaudella 2008 hän pelaa Valkeakosken Isku-Veikkojen riveissä, Lentopallon SM-liigassa.
Kausi 2008 oli Tuomiselle uransa ensimmäinen Suomen korkeimmalla sarjatasolla. Ennen SM-liigaa hän oli pelannut monta vuotta Lentopallon 1-sarjaa, Valkeakoskella. Kaudella 2007 hänen, ja koko joukkueen unelma toteutui kun joukkue nousi SM-liigaan.
Järise järv
Järise järv on Virossa Saarenmaalla Järisen kylässä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järviallas on kaksiosainen siten, että pienempi järviallas jää suurimmana saaren länsipuolelle ja altaita yhdistää kahdet kapeat salmet. Suuria saaria on yhteensä 8, joiden yhteinen pinta-ala on 4,2 ha. Sen laskuoja on Tuiu oja, joka lähtee järven pikkualtaasta ja luoksee osittain kaivettuna ouomana länteen. Järveen tulee kolme muuta ojaa, joista kaksi tuo myös peltojen kuivatusojia. Järven valuma-alueen laajuus on 11,1 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys 1,4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00064 kuutiokilometriä eli 0,64 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 10,6 kilometriä. Itärannat ja osa saarista ovat suomaata. Länsipuolella rantaniittyjen takana on viljeltyä peltomaata ja viisi maatilaa.
Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen vedessä on runsaasti humusta.
Amaxádes
Amaxádes on Kreikan kylä sekä samanniminen Íasmoksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αμαξάδων, Dimotikí Enótita Amaxádon) ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Rodópin alueyksikössä Itä-Makedonian ja Traakian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 773 ja varsinaisen Amaxádesin kylän väkiluku 1 195 (vuonna 2011).
Amaxádesin kylä sijaitsee linnuntietä noin 15 kilometriä itään Xánthista. Amaxádesin kunnallisyksikkö käsittää Íasmoksen kunnan länsiosan. Amaxádes oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Íasmoksen kuntaan yhdessä Sóstisin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat
Amaxádesin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Same Difference
Same Difference on Amoralin neljäs single. Se julkaistiin digitaalisesti 17. toukokuuta 2011.
Obus
Obus on suomalaisen Nimbus-yhtyeen ensimmäinen ja samalla ainoa levy vuodelta 1974. Albumi sisältää kuusi esitystä, joista viisi on Harri Suilamon ja yksi Pekka Raution sävellyksiä sekä sanoituksia. Albumi jäi ilmestyessään vähälle huomiolle. Kotimainen Rocket Records julkaisi vuonna 2013 albumin ensimmäisen virallisen CD-painoksen (ROK-132), johon on lisätty bonusraidoiksi kaksi aiemmin levyllä julkaisematonta esitystä. Saksalainen Shadoks Music julkaisi albumista puolestaan vinyyliuusintapainoksen vuonna 2016. Kannen kuvan taustalla oleva rakennus on Vuorentaan kartano.
İçmeler
thumb|300px|İçmeler panorama İçmeler on kaupunki Turkissa Anatolian lounaisosassa, Muğlan maakunnassa, lähellä Egeanmerta. Kaupungin kolmea sivua saartaa mäntymetsikkö ja ympäröivä vuoristo on suosittu patikointipaikka. İçmelerin tärkein tulonlähde on turismi. İçmelerissä on pitkä rantakatu, joka jatkuu aina 8 kilometrin päässä sijaitsevaan Marmarikseen asti. İçmelerissä on myös pitkiä basaarikujia.
Lähin lentokenttä İçmeleristä on Dalamanin lentokenttä, jonne on noin tunnin bussimatka.
36.80833°N, 28.21667°W
Aleksandr Patškov
Aleksandr Patškov (s. 28. elokuuta 1944 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen entinen jääkiekkomaalivahti. Hän pelasi 11 ottelua Neuvostoliiton maajoukkueessa vuosina 1965–1978. Patškov pelasi 506 liigaottelua Neuvostoliiton mestaruussarjassa. Hän pelasi seuroissa Dynamo Moskova, Lokomotiv Moskova, Krylja Sovetov Moskova, Himik Voskresensk ja TsSKA Moskova. Patškov valittiin Neuvostoliiton ja Venäjän kunniagalleriaan vuonna 1978.
Rannikko
Rannikko on meren tai suuren järven ja mantereen raja-alue, jota rantavoimat ovat aikojen saatossa muovanneet. Rantaviiva on se viiva, jossa maan ja veden pinnat kohtaavat. Rantaviiva liikkuu edestakaisin aaltojen mainingin ja vuoroveden vaikutuksesta ja se siirtyy myös hitaasti esimerkiksi maankohoamisen vuoksi. Rantaviivan liikkumisaluetta nimitetään rannaksi.
Rannikko-nimitystä käytetään usein maantieteellisistä alueista, kuten Yhdysvaltain länsirannikko, Venäjän Mustanmeren-rannikko tai Suomenlahden rannikko.
Rantaviivan sijainti ja rantavoimat
Maan ja veden raja on harvoin selväpiirteinen rantaviiva. Ranta on usein rantaviivan molemmin puolin oleva leveydeltään vaihteleva vyöhyke. Rantaviivaksi nimitetään silloin keskiyläveden aikaista maan ja veden rajakohtaa. Vuorovesirannikolla veden korkeusvaihtelu on säännöllistä ja myrskytuuli saattaa työntää vettä tavallista kauemmaksi maalle. Maapallon historian aikana merenpinnan korkeusvaihtelut ovat olleet todella suuria. Etenkin jääkaudet ovat muovanneet rannikoita. Vettä on ollut jääksi sitoutuneena niin paljon, että merenpinta on ollut yli sata metriä nykyistä alempana. Nykyinen mannerjalusta oli silloin laajalti kuivaa maata, johon jäätikkö ja joet muovasivat laaksoja. Jään sulaessa mannerjalusta ja laaksot peittyivät vedellä. Tällaisia alueita nimitetään mantereisiksi rannikoiksi, koska niissä vallitsevat mantereiset maan kulumismuodot. Mereisillä rannikoilla kulumis- ja kasaantumismuodot ovat rantavoimien aiheuttamia.
Mereisillä rannikoilla aallokko muovaa eniten uloimpana merellä olevia maamuodostumia. Tällaisia ovat muun muassa niemenkärjet, joissa suoraan rantaa kohti liikkuva aallokko taipuu. Samalla lahden pohjukkaan etenevän aallokon voimakkuus vähenee. Lahdissa aallokon kulutus on vähäisempää, mutta toisaalta niihin kerrostuu muualta irronnutta maa-ainesta. Näin rannan mutkat pyrkivät tasoittumaan. Alavalla rannikolla aallokko lajittelee maa-aineksia. Hienointa ainesta pystyvät sitomaan suolakkokasvit ja mangrovet. Rannan siirtymistä tapahtuu myös jokisuilla, jos joki tuo lietettä enemmän kuin aallokko huuhtoo mereen. Joen suistossa rannansiirtyminen voi olla niin suurta, että jokisuulla sijainnut satama onkin pian sisämaassa.
Rannikon vyöhykkeet
Rannikon leveys voi olla useita kilometrejä. Rannikot jaetaan vyöhykkeisiin, joita ovat mesolitoraali, supralitoraali ja infralitoraali. Mesolitoraali on varsinainen rantavyöhyke, jossa maa ja meri kohtaavat alati vaihtuvassa paikassa. Sen alarajana on matalimman merenpinnan taso ja ylärajana taso, jossa merenpinta on korkeimmillaan. Merenpinnan alinta korkeutta nimitetään hydrografiseksi nollapisteeksi. Supralitoraali käsittää rannan yläpuoliset alueet eli merenpinnan korkeimmasta tasosta mantereelle päin olevan vyöhykkeen. Siellä meren vaikutus on tavallisesti välillistä eli alueella vaikuttaa meri-ilmasto. Infralitoraali on rannan alapuolinen vyöhyke, jonka ylärajana on merenpinnan matalin taso. Tällä alueella ei ole täsmällistä alarajaa, vaan se on vyöhyke, jossa aallot ja tuulet aikaansaavat virtauksia.
Rannikkotyypit
Syntytapaan perustuvia rannikkotyyppejä ovat
Rantavoimien vaikutuksesta ovat syntyneet mereiset rannikkomuodot
Merellisiä rannikkotyyppejä ovat myös
Rannikkovuoristojen sijainnin perusteella erotetaan atlanttinen eli poikittaisrannikko, jossa vuorijono kohtaa rannikon poikittain, ja pasifinen eli pitkittäisrannikko, jossa rannikko on vuoriston suuntainen. Riasrannikko on poikittaisrannikko ja kanavarannikko pitkittäisrannikko.
Rantakerrostumat
Rantakerrostumien muodostuminen riippuu paikallisen maa- ja kallioperän sisällöstä sekä rantavoimien siirtämästä aineksesta. Matalien ja suojaisten lahtien kerrostuman pääosa on usein eloperäistä ainesta. Tärkeä tekijä kerrostumisessa on myös rannikon korkeusprofiili sekä vedenpinnan yläpuolella että alapuolella. Kun maan kaltevuus on yli viisi astetta, kerrostuminen on hyvin vähäistä. Tällöin myös hiekka ja sora kulkeutuvat kohti ulappaa ja rannalle syntyy kivikko. Laajojen hiekkarantojen syntyminen edellyttää yleensä kaltevuudeksi 2–5 astetta ja sopivan maa-aineksen paikallaoloa.
Kun tyrskyt pääsevät muovaamaan rannikkoa, syntyy usein rantakenttä. Tyypillinen rantakenttä viettää veden alla rannasta poispäin tasanteena ja jatkuu maalla hieman rantaviivan yläpuolelle muodostaen rantatörmän, joka joskus on korkea kliffi. Jyrkänparras on ulapan puolella sijaitsevan törmän reuna, johon rantakenttä päättyy. Rantakentän synnyttävät veden aallot, etenkin voimakkaat tyrskyt, jotka irrottavat maa-ainesta rantatörmästä. Veden palatessa rannalta mereen tai järveen se kuljettaa irtoainesta mukanaan. Aaltoilu siirtelee maahiukkasia myös edestakaisin jauhaen niitä hienommiksi. Rantakentän syntyyn vaikuttavat joskus myös vuorovesi ja merivirrat. Jos rantakenttä jää kuiville vedenpinnan laskiessa tai maan kohotessa, siitä muodostuu rantapenger eli rantaterassi. Suomessa Itämeren muinaiset rantapenkereet ovat maankohoamisen vuoksi joutuneet korkealle ja kauaksi nykyiseen merenpintaan nähden.
Vesi
Rannikon hydrologiassa on keskeistä meren suolaisten ja mantereen suolattomien virtausten kohtaaminen sekä rantavesien lähes jatkuvat liikkeet. Jokisuilla eri virtausten kohtaaminen on monimutkainen tapahtumasarja. Jos joen virtaama on vähäinen, se ei vaikuta paljoakaan vuorovesiaaltoon. Suuri virtaama sen sijaan vähentää tai muuttaa vuoroveden liikettä suistossa, voipa se estää sen kokonaankin. Joettomalla rannikolla makea vesi voi virrata kauaksi merelle kallioihin suotautuneena. Ilmiö on ominaista erityisesti karstirannikolla. Rantatasankojen pohjavedet purkautuvat lähteinä, joita on usein rantatörmien juuressa.
Meren aallot muuttavat matalassa vedessä muotoaan. Aallonhuiput ovat rannan lähellä paljon korkeampia kuin ulapalla. Myös aaltojen suunta ja poikkileikkaus muuttuu. Mainingin symmetria katoaa matalassa vedessä ja maininki saattaa murtua vaahtojuovaksi, jota edeltää kohoava harjanne. Tuulen aiheuttamat myrskyaallot ja hyökyaallot sekä maanjäristyksen aikaansaamat tsunamit ovat nopeita pyörteisiä erikoisvirtauksia, jotka vaikuttavat rantaa rajusti repäisyvirroillaan. Kaikista aalloista syntyy paluuvirtaus, joka voi olla rantaa vasten kohtisuora tai kääntyä sivulle.
Tapiolan koulu ja lukio
Perustamislupa koululle saatiin 19. huhtikuuta 1958 ja toiminta käynnistettiin saman vuoden syksyllä. Koulukokonaisuus oli valmis vuonna 1961, kun toinen osa valmistui. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Jorma Järvi ja se sijaitsee osoitteessa Opintie 1.
Sekä yläkoulu että lukio tunnetaan musiikkipainotuksesta.
Historia
Tapiolan yhteiskoulun toiminta alkoi lukuvuonna 1956–1957 Helsingin uuden yhteiskoulun haaraosastona. Koulun itsenäistymistä suunnittelemaan ja toteuttamaan perustettiin Tapiolan Yhteiskoulu Oy, Tapiolan Koulukiinteistö Oy ja Tapiolan Oppikoulun Tuki ry. Koulu itsenäistyi omaksi toimijakseen syksyllä 1958, jolloin sillä oli oppilaita kahden rinnakkaisluokan verran. Yhteiskoulun rakentaminen alkoi 1958, ja uusi Jorma Järven suunnitelmien pohjalta tehty rakennus valmistui 1961. Koulun ensimmäiset ylioppilaat valmistuivat keväällä 1963, jolloin oppilasmäärä oli kasvanut yli 770 oppilaaseen.
Tapiolan yhteiskoulu kunnallistettiin 1977, ja se jakautui Tapiolan kouluksi ja lukioksi. Koulurakennusta laajennettiin ja se peruskorjattiin vuosina 1986-1988. Koulun putki- ja lattiarakenteista löytyi asbestia, minkä seurauksena oppilaitos sai negatiivista julkisuutta. Tapiolan lukion musiikkipainotteinen opetussuunnitelma hyväksyttiin 1986. Vuonna 2011 Tapiolan koulun yläkoulu siirtyi väistötiloihin Espoon Otaniemeen, osoitteeseen Miestentie 2 homeongelmien takia. Lukio puolestaan toimi vuosina 2011–2016 peruskorjauksen takia väistötiloissa Kilossa osoitteessa Kutojantie 2 D. Rakennuksen peruskorjaus valmistui kesäkuussa 2016.
Koulu on ollut julkisuudessa eri TV-ohjelmissa, mm. TV:n draamasarjan Lehtori M tapahtumapaikkana 1975. Ylen 5-osaisessa tietotekniikan murrosta käsittelevässä Vaatimuksena toinen lukutaito -TV-sarjassa koulun oppilaat esittelivät tietokoneiden käyttöä.
Lukio
Tapiolan lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa kevällä 2013 sijalle 194 ja keväällä 2014 sijalle 235. Keväällä 2020 Tapiolan lukio sijoittui STT:n valtakunnallisessa lukiovertailussa sijalle 7.
Keskiarvoraja
Lähde:
Anantnag
Anantnag, entiseltä nimeltään Islamabad, on Intian Jammun ja Kashmirin osavaltiossa sijaitseva kaupunki, joka toimii samannimisen piirikunnan hallinnollisena keskuksena. Se sijaitsee Jhelum-joen varrella. Kaupungin entinen nimi Islamabad on väitetysti peräisin mogulikuvernööri Islam Khanilta. Kaupungin lähistöllä sijaitsee 700-luvulla rakennettu hindujen auringonjumala Suryalle omistettu Martandin aurinkotemppeli. Temppeli on raunioitunut, mutta se on julistettu suojeltavaksi historialliseksi kohteeksi.
Jesse Heinonen
Jesse Heinonen (s. 27. joulukuuta 1982) on suomalainen frisbeegolfin pelaaja. Hän on voittanut frisbeegolfin suomenmestaruuden vuosina 2009 ja 2010 sekä junioreiden suomenmestaruuden vuonna 2000.
Harmoiskaivo
Harmoiskaivo eli Harmoistenkaivo on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harmoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 17,4 hehtaaria, se on 1,2 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen länsiosa on itäosaa kapeampi. Järven länsipuolinen Salmenkallio nousee 40 metriä pinnan yläpuolelle.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 419 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven itäpäässä.
Järven rantaviivan pituus on 3,4 kilometriä ja rannat ovat pääosin metsämaata. Järvellä on runsaasti asutusta. Asutus painottuu järven itäpään ympäristöön. Järven itäpuolelta kulkee yhdystie 3255 ja järven ylitse kulkee voimalinja.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummennen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,1 metriä mpy. Se laskee luoteispäästä lähtevää Harmoisten kaivantoa pitkin samalla tasolla olevaan Lummenneeseen.
Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa järvi oli merkitty nimettömänä ja Harmoisten kaivanto oli merkitty hieman nykyistä leveämpänä salmena.
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli merkitty nimellä Harmoistenkaivo. Järven itäpäässä oli asutusta ja Harmoisten kaivanto oli nykyisellään. Vuoden 1985 peruskartassa järvi oli merkitty nimellä Harmoiskaivo ja järven itäpäähän oli tullut lisää asutusta.
Belgican metroasema
Belgica on Brysselin metron asema Jetten kunnassa. Sitä käyttävät linjan 6 junat. Vuonna 1982 avattu asema on nimetty belgialaisen retkikunnan Antarktikselle kuljettaneen Belgica-laivan mukaan.
Romeo ja Julia
thumb|Romeon ja Julian parvekekohtausta kuvaava [[Ford Madox Brownin öljyvärimaalaus vuodelta 1870.]] Romeo ja Julia (englanninkielinen alkuteos Romeo and Juliet) on William Shakespearen kirjoittama tragedia, jonka uskotaan syntyneen vuosien 1591 ja 1595 aikoihin. Näytelmä sijoittuu Veronaan ja kertoo kahdesta rakastavaisesta, Romeo Montaguesta ja Julia Capuletista, joiden suvut ovat olleet riidoissa ylimuistoisista ajoista lähtien.
Tarinan tausta
Shakespeare löysi aiheen Arthur Brooken englanninkielisestä runosta The Tragical History of Romeus and Juliet (1562), joka oli käännös Ranskan kautta välittyneestä italialaisesta kertomuksesta. Tarinan Romeosta ja Juliasta (italiaksi Giulietta) kirjoitti alun perin italialainen Luigi da Porto 1520-luvulla. Shakespeare ehti ensimmäisenä kirjoittaa aiheesta näytelmän. Shakespeare käyttää useissa muissakin näytelmissään Romeossa ja Juliassa esiintyvää Liebestod-motiivia, joka yhdistää rakkauden ja kuoleman toisiinsa.
Professori Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Romeon ja Julian tarinaan on monen mutkan kautta luultavasti vaikuttanut myös arabialainen legenda Laylásta ja Majnúnista. Myös siinä on kyse tavoittamattomasta rakkaudesta sekä rakkauden ja kuoleman yhteydestä.
Näytelmän tarina
Näytelmä alkaa kuoron lausumasta runosta, johon on tiivistetty koko kirjan tapahtumat. Yleisö siis tietää alusta asti, että kirjan päähenkilöt kuolevat.
Montagueiden ja Capuletien palvelijat ovat sanaharkassa keskenään. Tämä johtaa katutappeluun, jonka ruhtinas lopulta tulee katkaisemaan. Tästä voimme tehdä ensipäätelmät Montagueiden ja Capuletien suhteesta. Jopa nimittäin itse herra Montague ja herra Capulet olisivat osallistuneet tappeluun, mikäli heidän vaimonsa eivät olisi kieltäneet.
Romeo menee salaa tapaamaan Juliaa kuuluisassa parvekekohtauksessa ja nämä kaksi avioituvat heti seuraavana päivänä Veli Lorenzon kammiossa.
Juuri kun Romeo tulee ulos kammiosta, seuraa riita Montagueiden ja Capuletien välillä, kun Tybalt, Julian serkku, haastaa Romeon tappeluun. Romeo kieltäytyy, sillä hänhän on juuri nainut Julian. Mercutio haastaa Tybaltin tappeluun osoittaakseen, etteivät Montaguet ole Capuleteja huonompia. Tämän tappelun tuloksena Mercutio kuolee. Romeo raivostuu silmittömästi ja yhtään ajattelematta hän hyökkää Tybaltin kimppuun ja tappaa hänet. Romeo ajetaan tästä hyvästä maanpakoon.
Julia on todella surullinen Romeon tuomiosta. Hänen vanhempansa luulevat, että Julia suree Tybaltin kuolemaa ja päättävät piristää häntä sopien häät ja laittaen Julian avioitumaan kreivi Parisin kanssa.
Julia kertoo kuitenkin veli Lorenzolle mieluummin kuolevansa kuin naivansa Parisin. Hän saa Lorenzolta vahvaa yrttijuomaa, joka vaivuttaisi hänet sikeään uneen ja muut luulisivat hänen olevan kuollut. Lorenzon sanojen mukaan Julia heräisi hautaholvissa ja Romeo olisi silloin siellä ja sitten he voisivat karata yhdessä Veronasta.
Kaikki ei kuitenkaan mene ihan suunnitelmien mukaan. Hääpäivän aamuna Julian imettäjä löytää tytön ”kuolleena” ja häät muuttuvat hautajaisiksi. Romeo saa tiedon Julian kuolemasta omalta palvelijaltaan ja ryntää suin päin ostamaan myrkkyä. Veli Lorenzo on lähettänyt kollegansa viemään Romeolle kirjeen, jossa hän kertoo Julian oikean tilan ja antaa tälle ohjeita, miten toimia. Tämä kirje ei kuitenkaan pääse perille.
Romeo menee hautausmaalle, jossa hän näkee Parisin, tappaa hänet ja vie hänet Capuletien sukuhautaan, suureen kiviholviin. Romeo menee myös itse sisälle, juo myrkyn ja kuolee. Lorenzo tulee paikalle liian myöhään ja kun Julia herää, tyttö huomaa, että Romeo on kuollut ja tappaa itsensä Romeon tikarilla. Kun Montaguet ja Capuletit saavat tietää, mitä on tapahtunut, he sopivat kauan kestäneen riitansa.
Sovitukset
Näytelmän pohjalta on syntynyt useita elokuvia, oopperoita ja baletteja. Yksi ensimmäisistä elokuvasovituksista oli Clément Mauricen ohjaus Roméo et Juliette (1900). Franco Zeffirellin ohjaama vuoden 1968 elokuvasovitus on yksi tunnetuimpia. Elokuvaan sävelsi musiikin Nino Rota ja sen pääosissa vat Olivia Hussey ja Leonard Whiting. Tuoreista sovituksista tunnetuimpia on Baz Luhrmannin ohjaama William Shakespearen Romeo ja Julia vuodelta 1996, jossa pääosissa ovat Leonardo DiCaprio ja Claire Danes. Samoin Leonard Bernsteinin ja Arthur Laurentsin musikaali West Side Story (1957) perustuu Shakespearen tarinaan.
Näytelmä on innoittanut myös useita säveltäjiä. Ranskalainen Hector Berlioz sävelsi sen pohjalta sinfonian vuonna 1839, ranskalainen Charles Gounod oopperan vuonna 1867, venäläinen Pjotr Tšaikovski sinfonisen runon vuonna 1870 ja Sergei Prokofjev baletin vuonna 1936.
Ivana Helsinki Paola Suhonen
Ivana Helsinki Paola Suhonen on suomalainen muotitalo. Paola Suhonen perusti Ivana Helsinki -tuotemerkin siskonsa Pirjo Suhosen kanssa vuonna 1998, aluksi nimi oli Ivana Finlandia. Ivana Helsinki on ensimmäinen pohjoismainen yritys, joka on valittu Pariisin muotiviikon päänäytöksiin ja New Yorkin muotiviikkojen viralliseen näytöskalenteriin. Ivana Helsingin brändiin kuuluvat suomalainen käsityö, kirkkaat värit ja omaperäiset kuvioinnit. Tuotemerkin alla tuotetaan nykyään myös elokuvia. Toimitusjohtajana toimii siskosten isä Pentti Suhonen. Ivana Helsingin toimistotilat ja konseptimyymälä sijaitsevat Helsingin Marjaniemessä. Vuonna 2012 Ivana Helsinki avasi toisen konseptimyymälänsä New Yorkin Nolita-kaupunginosaan. Yritys toimii virallisesti nimellä Markkinointi P. Suhonen Oy.
Budjonnyinhevonen
Budjonnyinhevonen on venäläinen kevyt lämminverinen hevosrotu.
Ivana Helsinki Paola Suhonen
Historia
Paola Suhonen perusti Ivana Helsinki -tuotemerkin siskonsa Pirjo Suhosen kanssa vuonna 1998. Ensimmäinen mallisto lanseerattiin saman vuoden elokuussa. Materiaalina oli yksi ainoa kangas, tummansininen denim ja mallistossa seitsemän tuotetta. Kansainvälisessä mediassa Ivana Helsingin tyyli on saanut hyvin huomiota. Vuonna 2007 Ivana Helsinki osallistui Diamond, Stripes and Revolver -mallistollaan ainoana pohjoismaisena yrityksenä ja ensimmäisenä suomalaisena yrityksenä Pariisin muotiviikoille. Seuraavana vuonna yritys valittiin Pariisin muotiviikon päänäytöksiin ensimmäisenä pohjoismaisena yrityksenä. Syyskuussa 2010 Ivana Helsinki esitteli ensimmäisen mallistonsa New Yorkin muotiviikkojen virallisessa IMG-kalenterissa. . Ivana Helsinki on ainoa pohjoismainen muodinalan toimija, joka on hyväksytty sekä Pariisin että New Yorkin muotiviikkojen viralliseen näytöskalenteriin.
Budjonnyinhevonen
Ominaisuudet
Budjonnyinhevonen on rakenteeltaan sopusuhtainen. Pää on hienopiirteinen, kaula lihaksikas. Selkä on pitkä ja suora, lavat ja lautaset loivat, rinta syvä ja leveä. Jalat ovat tyypillisesti voimakkaat ja vahvaluiset. Joskus esiintyy takajalkojen liikasuoruutta ja etujalkojen alempien osien virheitä.
Ivana Helsinki Paola Suhonen
Historia
Vuonna 2010 Ivana Trump ilmoitti haastaneensa Ivana Helsingin oikeuteen nimensä hyödyntämisestä. Tammikuussa 2011 nimen kirjoitusasua muutettiin muotoon Ivana Helsinki Paola Suhonen.
Budjonnyinhevonen
Ominaisuudet
Väriltään budjonnyinhevonen on yleensä rautias, mutta voi olla myös ruunikko, musta, mustanruunikko tai kimo. Luonne on lempeä ja rauhallinen, tarvittaessa tarmokas ja eloisa. Rotu on hyvin kestävä. Liikkeet ja erityisesti laukka ovat hyvät. Säkäkorkeus on noin 163 senttimetriä.
Ivana Helsinki Paola Suhonen
Ivana Helsinki 15 vuotta – Matkalla kotiin -näyttely
Ivana Helsinki kaikki mallistot 15 vuoden ajalta olivat vuonna 2013 esillä Designmuseossa. Näyttelyn nimi oli Ivana Helsinki 15 vuotta – Matkalla kotiin.
Budjonnyinhevonen
Historia
Budjonnyinhevonen kehitettiin vuosina 1920–1949 Rostovin alueella Neuvostoliitossa. Jalostusohjelman oli määrä tuottaa korkealaatuisia ratsuväen hevosia ensimmäisessä maailmansodassa menetettyjen tilalle. Rotu nimettiin Venäjän sisällissodassa kuuluisaksi tulleen Neuvostoliiton marsalkka Semjon Budjonnyin mukaan.
Ivana Helsinki Paola Suhonen
Kokemukset työkulttuurista
Ylen haastattelemien entisten Ivana Helsingin työntekijöiden ja harjoittelijoiden mukaan ketjun pop-up-myymälöiden myyntityöstä vastasivat pääasiassa palkattomat harjoittelijat. Haastateltujen mukaan Paola Suhonen käyttäytyi työntekijöitään kohtaan aggressiivisesti, minkä lisäksi työntekijät joutuivat tekemään yrityksen toimintaan liittymättömiä töitä. Suhonen on jyrkästi kiistänyt väitteet. . Suhoseen kohdistuneet väitteet ovat kohdanneet mediassa myös kovaa arvostelua. Ivana Helsingistä esitettyjen väitteiden on katsottu olleen osa sosiaalisen median vaikuttajien generoimaa Suhoseen kohdistunutta maalituskampanjaa.
Alfa Romeo 147
Alfa Romeo 147 on Alfa Romeon vuosina 2000–2010 valmistama alemman keskiluokan automalli, joka korvasi Alfa Romeo 145- ja 146-mallit. Se jakaa suuren osan tekniikastaan suuremman 156:n kanssa. Mallin korvaajaksi tuli Alfa Romeo Giulietta.
Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2002 esiteltiin urheilullinen 147 GTA, jossa moottorina oli 3,2-litrainen V6 (240 hv). Siinä oli erilaiset puskurit, suuremmat lokasuojat ja pieni takaspoileri. Vuoden lopulla dieselmoottorista tuli DOHC-tyyppinen 140-hevosvoimainen versio. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin (2004) Alfa Romeo 147. Kasvojenkohotuksen kokenut 147 esiteltiin syksyllä 2004 Pariisin autonäyttelyssä. Se sai uudistetun keulailmeen, johon kuului aiempaa leveämpi etusäleikkö ja uudenmalliset ajovalot. Myös sisustaan tehtiin pieniä muutoksia. Uusi Easy Speed -robottivaihteisto korvasi aiemman Selespeedin, lisäksi uutuutena oli 150-hevosvoimainen dieselmoottori. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin (2006) Alfa Romeo 147. Vuonna 2006 joidenkin moottorien yhteyteen tuli saataville Q2-järjestelmä, joka sisälsi Torsen-tyyppisen tasauspyörästön. Vuonna 2008 esiteltiin 170-hevosvoimainen dieselmoottori, jonka yhteydessä Q2 oli vakiovarusteena.
Pienemmän kasvojenkohotuksen 147 koki vuonna 2006, jolloin se sai muun muassa kromilistan etupuskurin alasäleikköön.
Bensiinimoottorit
Dieselmoottorit
Exilles
Exilles on kunta Italiassa Piemonten alueella sijaitsevassa Torinon metropolikaupungissa. Vuoden 2022 alussa kunnassa oli arviolta 241 asukasta. pienoiskuva|left
Isoniatsidi
Isoniatsidi, isonikotinylhydratsidi (INH) on tuberkuloosilääke. Se tuli käyttöön vuonna 1952 ja on käytössä edelleen. Isoniatsidi on nikotiinihapon johdos. Usein suositaan yhdistelmähoitoja, ja niin sanottu ensilinjan tuberkuloosin kemoterapia on ollut kolmen lääkkeen yhdistelmä, yhdistelmähoito eli multiterapia: INH + PAS (para-aminosalisyylihappo, aminosalyyli) + SM (streptomysiini, joka on antibiootti). Ne otettiin käyttöön samana vuonna 1944.
Sulfoniterapia
Itse asiassa isoniatsidin synteesi tapahtui jo vuonna 1920. Se luetaan sulfoneihin. Kuitenkin vasta 1950-luvulla Sir John Crofton kehitti Englannissa yhdistelmähoidon, johon pitkän lääkehoidon aikana yhdistettiin isoniatsidiin uudemmat valmisteet streptomysiini ja rifampisiini sekä alkuvaiheessa myös salisylaatteihin luettava para-aminosalyyli (PAS). Nämä lääkeyhdisteet saattoivat jatkaa potilaan elinikää lähes vuodella ja alkuvaiheen lievissä tapauksissa enemmänkin.
Myöhemmin tuli muita toisia lääkeaineita, eli korvaavia substituutteja: etenkin RIF (US) eli RMP, rifampisiini sekä PZA, pyratsinamidi ja EMB, etambutoli. Niitä voitiin käyttää isoniatsidin rinnalla kombinaatio- eli yhdistelmähoidossa. Esimerkiksi etambutoli on korvannut para-aminosalyylin käytön useimmiten.
Isoniatsidilla lääkemarkkinoilla on ollut useita valmistenimiä: Tubilysin, Tubazid, Rimifon, Nicotubin, Nydrazid, Pyrizidin ja Tyvid. Niistä ainakin Tubilysin on edelleen käytössä lääkkeenä erityisluvallisena.
Lähdeteokset varoittavat jo varhain, vuonna 1960, hoitoresistenteistä tuberkkeli-kannoista. Nykyään tunnetaan jo useita lääkkeille resistenttejä tbc-kantoja. Hoitoresistenttiin tubiin voidaan käyttää niin kutsuttuja 2. asteen, sekundäärisiä tbc-lääkkeitä, joita käytetään mikäli ensilinjan primaariset lääkeaineet ovat osoittautuneet tehoavan huonosti tuberkkeliin. Näitä on kehitetty useita, ja monet niistä ovat antibiootteja. Usealla saattaa esiintyä vakaviakin haittavaikutuksia, ja siitä syystä ne eivät olleet ensilinjan hoitoon määriteltäviä. Mainittakoon pyratsinamidi (PZA), kapreomysiini (CM, Capastat), kanamysiini (KM, Kantrex) sekä viomysiini (VM). Näistä jäljimmäiset ovat streptomysiinin tapaisia. Eräs syy näiden käyttöön tulemisen toissijaisuuteen, on se että näistä jotkut ovat niin kutsutusti ototoksisia: ne saattavat vahingoittaa kuulohermoa.
Isoniatsidin sivuvaikutuksena saattaa esiintyä perifeeristä neuriittia. Sitä voidaan hoitaa antamalla potilaalle pyridoksiinia eli B6 -vitamiinia. Suuret lääkeannokset saattavat olla myrkyllisiä maksalle sekä munuaisille. Myrkytyksen oireina voi esiintyä ruokahaluttomuutta, laihtumista, sekä keskushermollisia häiriöitä, kouristelu sekä psykoosit mukaan lukien. Maksavaurioiden välttämiseksi olisi INH:lla hoidettavan potilaan syytä rajoittaa alkoholin käyttöä.
Tuberkuloosi kuului aikoinaan kansantaudeiksi kutsuttuihin vakaviin sairauksiin. Ennen tehokasta lääkehoitoa se johti usein kuolemaan.
Isoniatsidista kehiteltiin edelleen luutuberkuloosin hoitoon iproniatsidi, Marsilid. Sen vaarana oli suuri myrkyllisyys maksalle. Iproniatsidi oli ensimmäinen masennuslääke ennen TCA-lääkkeitä, sillä sen huomattiin vaikuttavan tymoleptisesti eli lievittävän masennuksen oireita. Marsilid on poistettu käytöstä. Se oli monoamiinioksidaasin epäselektiiviinen inhibiittori.
Kummikarhut
Juoni
Kummikarhut ovat karhuja, jotka käyttäytyvät samalla tavalla kuin ihmiset. He haluavat elää rauhassa kaikkien ihmisten kanssa. He asustavat maan alla, koska pelkäävät ihmisten löytävän heidät.
Eräänä päivänä Terho-niminen poika on ystävänsä Voiton johdolla metsässä puunhakkuutöissä. Voitto huomaa hänen kaulassaan Kummikarhu-medaljongin. Terho kertoo hänelle perineensä medaljongin isoisältään, joka oli löytänyt sen lapsena. Voitto väittää, ettei Kummikarhuja ole olemassa, ja että ne ovat vain lapsille kerrottuja tarinoita. Yhtäkkiä metsän pahimmat olennot Hyrmät tulevat häätämään työläisiä pois metsästä, joista kaikki Terhoa lukuun ottamatta pääsevät pois metsästä. Terho lähtee juoksemaan metsän suojaan, kunnes pyörtyy nääntyneenä maahan.
Terhon maatessa maassa saapuvat hänen ympärilleen Kummikarhut, jotka ovat ihmeissään kun näkevät ihmisen tosi läheltä ja huomaavat medaljonginsa. Terhon herätessä Kummikarhut lähtevät juoksemaan pakoon. Hän lähtee seuraamaan yhtä heistä, kunnes huomaa Hyrmien olevan Kummikarhujen perässä, jotka pakenevat tunnelia pitkin Kummikarhujen kotipaikkaan maan alle ja siinä samassa Terhokin päätyy mukaan.
Kotipaikassaan Kummikarhut keskustelevat siitä, kuinka ihmisistä olisi vain harmia. Terhon alkaessa puhua he piiloutuvat, kunnes Mökö-Kummi sitoo hänet ja alkaa pitää puhuttelua. Kummikarhut ihmettelevät erityisesti mistä Terho on saanut medaljongin itselleen ja hän kertoo saaneensa sen isoisältään. Terholle tulee jano ja hän pyytää jotakin juotavaa. Kummikarhut antavat hänelle Kummikarhujen voimanlähdettä kummimarjamehua, jota he ovat valmistaneet monien satojen vuosien ajan.
Pian Terho ja Kummikarhut ystävystyvät keskenään. Kumma-Kummi kertoo Terholle, että hänen pitää luvata, ettei hän saisi kertoa kenellekään Kummikarhujen olemassaolosta.
Terho kuulee, että hänen kotilinnaansa ollaan tuhoamassa ja pyytää Karhuilta apua. Karhut eivät voi auttaa, josta Terho tulee surulliseksi lähtien pois jättäen medaljonginsa. Kunnes yhtäkkiä medaljonki vie Kummikarhuja Kummikarhujen salaiseen loitsukirjaan, jossa on entisen sukupolven testamentti, jossa he pyytävät nykyistä sukupolvea auttamaan ihmisiä kaikessa mikä on hyväksi. Ja niin he aikovat auttaa Terhoa.
Kummikarhut
thumb|Kummikarhut. Takana Mummi, Mökö ja Tommi, edessä Kimi, Sanni ja Kumma.
Englanninkielinen jälkiäänitys
Listassa on vain osa hahmoista.
Suomenkielinen jälkiäänitys
Listassa on vain osa hahmoista.
Julkaisuja
Kummikarhuista on julkaistu myös sarjakuvia sekä satukirjoja.
15-vuotiaana
15-vuotiaana on Retropop-yhtyeen toinen single debyyttialbumilta Pieni ja ihmeellinen. Single julkaistiin huhtikuussa 2008.
Jussi
Jussi on suomalainen miehen etunimi, yksi Johanneksen muunnoksista. Nimi tunnetaan sekä virallisena etunimenä että Johanneksen ja tämän muiden muunnosten Juhanan, Juhanin, Juhan ja Juhon puhuttelunimenä. Vuoden 2021 loppuun mennessä 25 088 henkilölle oli annettu nimi Jussi. Jussin nimipäivä on vanha juhannuspäivä 24. kesäkuuta
Nimen alkuperä
Nimen Johannes muodosta Junis kehittyi Ruotsissa nimi Jusse ja tästä Suomessa nimi Jussi, joka on nimenä tiettävästi vakiintunut 1300-luvulla. Johannes on kreikkalais-latinalainen muoto heprean nimestä Jochanan (Jahve on armollinen).
Tunnettuja Jusseja
Luettelon Jussit ovat suomalaisia, ellei eri kansallisuutta mainita. Muutamien tunnettujen Jussien virallinen etunimi on jokin muu kuin Jussi.
Muita merkityksiä
upright|pienoiskuva|[[Orenstein & Koppel -yhtiön valmistama höyrykäyttöinen pistokaivinkone 1930-luvun lopulta, ”Hullujussi”.]]
Luettelo Linux-jakeluista
Linux-jakelu (myös jakelupaketti tai distro) on Linux-käyttöjärjestelmä, jonka muodostaa kokoelma ohjelmia, ohjelmistoja, kirjastoja sekä Linux-ydin.
Jakelupaketit voivat käyttää eri pakettihallintajärjestelmiä kuten APT, RPM tai Portage.
Jakeluiden standardointiin on julkaistu ISO-standardi Linux Standard Base.
pienoiskuva|upright|oikea|Linux-jakelujen sukupuu.
Riippumattomat RPM-pohjaiset
Jakelut, jotka käyttävät RPM-paketteja, poislukien zypp, Fedora, urpmi ja apt-rpm -muunnokset.
Debian-pohjaiset
Debianiin perustuvat jakelut.
MEPIS-pohjaiset
Mepis-jakeluun perustuvat.
Pacman-pohjaiset
Arch-Linuxin pacman-pakettihallintajärjestelmään perustuvat.
Vertigo (kappale)
Vertigo oli Maltan edustuskappale vuoden 2007 Eurovision laulukilpailussa. Kappaleen esitti Olivia Lewis.
Kappale kertoo Lewiksen suhteen vaikeuksista, jotka aiheutuvat hänen rakastajansa teoista. Hän tuntee tämän huimauksena, miettien jatkavansa yksin lopettaen suhteensa ennemmin kuin sopivan asiat.
Luettelo Linux-jakeluista
Gentoo-pohjaiset
Gentoo Linuxiin perustuvat jakelut.
Slackware-pohjaiset
Slackwareen perustuvat Linux-jakelut.
Vertigo (kappale)
Malta ei yltänyt edellisessä kilpailussa kymmenen parhaan joukkoon, joten kappale esitettiin karsinnassa kahdentenakymmenentenä. Karsinnan äänestyksessä se sai 15 pistettä ollen lopulta 25. sijalla 28 esiintyjästä ja pudoten loppukilpailusta. Tämä aiheutti maalle sen ensimmäisen putoamisen loppukilpailusta sitten ensiesiintymisen ja kaikkien aikojen huonoimman sijoituksen.
Luettelo Linux-jakeluista
Lähdekoodiin perustuvat
Vain lähdekoodiin perustuvat (ei pakettihallintajärjestelmään perustuvia).
Riippumattomia
Riippumattomia jakelupaketteja, jotka eivät kuulu edellämainittuihin kategorioihin.
Kantatie 65
Kantatie 65 lähtee Tampereen Lielahdesta Paasikiventie-nimisenä Ylöjärvelle, jossa se sivuaa Helsingistä Vaasaan kulkevaa valtatietä 3. Ylöjärvellä tie kääntyy pohjoiseen ja kulkee Kuruun. Kurusta tie jatkuu edelleen Vaskiveden kylän kautta Virtain keskustan länsipuolelle, jossa se päättyy valtatie 23:een, joka kulkee Porista Virtain ja Jyväskylän kautta Joensuuhun.
thumb|left|215px|Kantatie 65:tä Tampereella Ylöjärven suuntaan. Kantatie 65 on kaksiajoratainen Tampereelta Ylöjärvelle asti, ja tämä osuus palveleekin erityisesti Tampereelta Vaasaan suuntautuvaa liikennettä. Osuus Ylöjärveltä entisen Viljakkalan kunnan rajalle on rakennettu 2000-luvulla ja tätä osuutta kutsutaankin nimellä Uusi Kuruntie. Sen sijaan osuus tästä pohjoiseen on kapea, mutkainen ja mäkinen.
Alkuperäinen kantatie 65 käsitti tieyhteyden valtateiden 8 ja 3 välille Porista Kankaanpään kautta Parkanoon. Uuden tien valmistuttua Parkanosta Jyväskylään myös tämä osuus liitettiin kantatie 65:een. Tieosuus on nykyisin osa valtatietä 23.
Silhouette
”Silhouette” on helsinkiläisen metalliyhtye Amoralin viides single. Se julkaistiin digitaalisesti 12. syyskuuta 2011.
Leppälammi (Suodenniemi)
Maantiede
Järven pinta-ala on 13,6 hehtaaria ja sen pituus on 700 metriä ja leveys 250 metriä. Tulo-ojia on kaksi. Suurin on Sävijoki, joka tuo pohjoisen suuren suoalueen vedet etelään. Toinen on Torisevanoja, joka tuo vedet lännestä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa noin kaksi kilometriä pitkä Leppijoki, joka laskee Kourajärveen.
Järven rantaviiva on 2,7 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin peltoa ja moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa. Asutus sijaitsee kauempana lukuun ottamatta loma-asuntoja, joita on kaksi.
Kaisma järv
Kaisma järv (myös Kaisma Suurjärv) on Virossa Vändran maalaiskunnassa Pärnumaalla sijaitseva luonnollinen järvi. Se kuuluu Kaisman, Metsaveren ja Rahkaman kyliin.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 136 hehtaaria ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Sen laskujoki on Engen joki, joka lähtee järven lounaispäästä, virtaa Väikejärven läpi ja yhtyy 36 kilometrin jälkeen Velisen jokeen. Järveen on johdettu useita metsä- ja suo-ojia. Järven valuma-alueen laajuus on 16,0 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,25 metriä ja suurin syvyys 2,1 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,0017 kuutiokilometriä eli 1,7 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 6,0 kilometriä ja sitä ympäröi usealta suunnalta suomaat. Etelässä sijaitsee Järvesoo raba, lännessä Murru raba ja pohjoisessa suuri Kaisma raba. Itärannalla sijaitsee maatila.
Järven luokittelu ja ekologia
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä kovavetiseksi järveksi että miksotrofiseksi järveksi (, KM). Silloin on sekä järven veden kalkkipitoisuus joko keskikorkea tai korkea että sen ravinnepitoisuudet korkeat. Järvi on tällöin rehevöitynyt ja sen humuspitoisuus on korkea.
Luontoarvoja
Järveltä tavataan tarkkailtavia lajeja sirolampikorento ja piikkinuoliaisiin kuuluva mutakala (Misgurnus fossilis).
Bizet’n metroasema
Bizet on Brysselin metron asema Anderlechtin kunnassa. Sitä käyttävät linjan 5 junat. Vuonna 1992 avattu asema oli linjan läntinen pääteasema vuoteen 2003 asti.
Pahajärvi (Kuhmoinen, Harmoinen)
Pahajärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Harmoisen kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 700 metriä. Rannat ovat pääosin metsämaata. Järven länsirannalla on viisi vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tie idästä yhdystieltä 3255.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummennen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 119,6 metriä mpy. Se on umpijärvi eli siihen ei johda ojia eikä sillä ole laskuojaa.
Jadakiss
Jadakiss (oikealta nimeltään Jason Phillips, s. 27. toukokuuta 1975 Yonkers, New York) on yhdysvaltalainen rap-artisti. Hän kuuluu The LOX ja Ruff Ryders -yhtyeisiin.
Taustaa
Phillips syntyi ja varttui Yonkersissa New Yorkissa. Teini-ikäisenä hän perusti Styles P:n ja Sheek Louchin kanssa Warlocks -rap-yhtyeen. Yhtye sai mainetta Yonkersin rap-yhteisöissä, ja paikallinen artisti Mary J. Blige esitteli heidän demonauhansa Bad Boy Recordsin johtajalle Sean Combsille. Yhtye solmi levytyssopimuksen Combsin levy-yhtiön kanssa ja vaihtoi nimekseen The LOX. Yhtyeen esikoisalbumi Money, Power & Respect julkaistiin vuonna 1998. Pian tämän jälkeen The LOX siirtyi Ruff Ryders Entertainment -levy-yhtiöön. Phillips julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa Kiss tha Game Goodbye vuonna 2001.
Pahajärvi (Kuhmoinen, Harmoinen)
Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli merkitty ja se oli autio, mutta vuoteen 1985 mennessä järven länsirannalle oli rakennettu neljä taloa. Vuoden 1985 peruskartassa järven nimenä oli Syvälampi.
FS Lapérouse (A791)
Lapérouse (runkonumero A791) on Ranskan laivaston Lapérouse-luokan merentutkimusalus.
Valmistus
Alus tilattiin Lorientista Direction des Constructions Navalesilta (DCN), missä köli laskettiin 11. kesäkuuta 1985. Se laskettiin vesille 14. marraskuuta 1986 ja otettiin palvelukseen 20. huhtikuuta 1988.
Palvelus
Alus on sijoitettuna Brestiin.
Vuoden ekoauto
Vuoden ekoauto on Motivan ja Tuulilasi-lehden yhteinen autovertailu, jossa etsitään kulloisestakin vertailuryhmästä ekologisinta autoa. Tarkoitus ei ole löytää yhtä ainoaa ja absoluuttisesti oikeaa ekoautoa, koska käyttäjien tarpeet ovat erilaisia, eikä esimerkiksi pikkuauto ole oikea ratkaisu paljon tilaa tarvitsevalle. Valinnalla halutaan lähinnä muistuttaa, että ekologisiinkin asioihin voisi autoa valittaessa kiinnittää huomiota. Vuoden ekoauton valinta käynnistettiin syksyllä 1995.
Ensimmäinen Vuoden ekoauto valittiin vuonna 1996. Vuoden ekoauto -vertailun käynnisti kauppa- ja teollisuusministeriön alainen Energiansäästön palvelukeskus Motiva, joka on sen jälkeen muuttunut samoja asioita edistäväksi Motiva Oy:ksi. Valinnan käytännön järjestelyt hoitaa Tuulilasi-lehti ja valinnasta päättää Motivan kokoama asiantuntijaraati.
Vuoden ekoauton valinnassa pääpaino on polttoaineen kulutuksessa. Asiantuntijaraati tekee vuosittain pieniä muutoksia arvosteluperusteisiin ja painotuksiin, mutta jo pitkään kulutuksen osuus kokonaispisteistä on ollut puolet. Kulutus vaikuttaa suoraan hiilidioksidipäästöihin. Pitkällä maantieajolenkillä mitatun kulutuksen osuus pisteistä oli vuoden 2011 valinnassa 30 % ja mitatun kaupunkikulutuksen painoarvo oli 15 %. Myös siitä, miten lähellä ilmoitettuja kulutuksia mitatut arvot olivat, annettiin pisteitä. Näiden osuus kokonaispisteistä oli 5 %.
Asiantuntijaryhmä on alusta lähtien hakenut mahdollisuuksia ottaa myös muita seikkoja mukaan. Näitä olisivat auton kierrätettävyys ja valmistukseen sekä huoltoverkostoon liittyvät ympäristöseikat sekä automyyjien tapa myydä ympäristöystävällisyyttä. Autotehtaiden ympäristöraportit ovat koko ajan parantuneet, mutta vielä ei ole niin paljon tietoa, että niitä voitaisiin ottaa mukaan.
Sosiaalilääketiede
Sosiaalilääketiede on monitieteinen tutkimusala, joka tutkii sosiaalisten ja taloudellisten tekijöiden vaikutusta terveyden eri osa-alueisiin. Ala on erkaantunut lääketieteestä 1800-luvulla. Alan juuret ovat teollistumisessa ja sen mukaantuomien terveysongelmien tunnistamisessa. Alan uusi nousukausi oli sotien jälkeen hyvinvointivaltion rakentuessa. Tällöin suomalaisiin yliopistoihin perustettiin alaan liittyviä professuureja.
Alan perusajatus on, että sairastavuus on yhteydessä ihmisen sosiaaliseen asemaan: mitä alhaisempi sosiaalinen asema sitä enemmän sairastavuutta ja sitä lyhyempi elämä. Eri sosiaaliryhmien välisiä terveyseroja pyritään selittämään sosiaalisten taustatekijöiden avulla.
Kuoppajärvi (Padasjoki)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Lummennen ja Vesijaon valuma-alueella (14.25), jonka Lummenen alueeseen (14.254) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,2 metriä mpy.
Vanttauskoski
thumb|Kemijoen rantatörmä Vanttauskoski on kylä Rovaniemellä Kemijoen varrella ja Yläkemijoen alueen keskuskylä. Matkaa Vanttauskoskelle kertyy Rovaniemeltä 52 ja Kemijärveltä 82 kilometriä. Vanttauskosken asukasluku on noin kolmesataa.
Kylälle on keskittynyt suurin osa koko Yläkemijoen alueen palveluista; kylällä on noin 60 oppilaan Yläkemijoen koulu, asiamiesposti huoltoasemalla, kauppa sekä Rovaniemen kaupungin palvelupiste Siula.
Kylän yritystoiminnasta vastaavat edellä mainittujen lisäksi mm. paikallinen kalanviljelyslaitos sekä Kemijoki Oy, joka omistaa paikallisen vesivoimalaitoksen. Lisäksi alueella harjoitetaan maa- ja metsätaloutta sekä poronhoitoa.
Kylällä on erinomaiset mahdollisuudet ulkoiluun. Kalastusmahdollisuudet sekä Kemijoella että muilla alueen vesistöillä ovat mainiot. Vanttauskoskella on kyläläisten käytössä myös valaistu latu sekä valaistu jääkiekkokaukalo.
Aiheesta muualla
66.37667°N, 26.68222°W
Aaltopilvi
thumb|right|200px|Jossain määrin aaltomaista altocumulus- eli hahtuvapilveä. thumb|right|200px|Syntyviä aaltopilviä
Aaltopilvi on pilvi, jossa on aaltomaista kuviota. Näitä ovat aaltomaiset kumpukerrospilvet (stratocumulus), hahtuvapilvet (altocumulus) ja palleropilvet (cirrocumulus). Aaltopilvellä tarkoitetaan monesti pitkulaista mantelipilveä, mutta selvää aaltokuviota ovat myös undulatus-tyyppiset pilvet.
Aaltomaiset pilvet ("rullat") muistuttavat monesti rantahiekassa olevia aallonmerkkejä. Toisinaan rullien välissä ei ole kirkasta taivasta. Aaltomainen pilvi kertoo siitä, että ilmakehässä on kahden ilmakerroksen välissä tuulten suunta- ja/tai nopeuseroa eli shearia. Esimerkiksi ylhäällä voi olla nopeampi tuuli kuin alhaalla. Tämä synnyttää pyörivän liikkeen pilvirullien kohdalle.
3. jääkäriprikaati
thumb|150px|Rainer Stahel 3. jääkäriprikaati oli valkoisten itäarmeijaan kuuluva ryhmittymä Suomen sisällissodassa. Prikaatin komentajana oli majuri Rainer Stahel.
Joukko-osastot
Komentaja: jääkärimajuri Hugo Viktor Österman. Komentaja: jääkärimajuri Maximilian Lars Helge Savonius.