cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Funny Games (vuoden 2007 elokuva)
Elokuva
Amerikkalainen tuottaja Chris Coen ehdotti Michael Hanekelle uudelleenfilmauksen tekemistä. Päätökseen vaikutti myös Haneken alkuperäinen motivaatio; saada etenkin amerikkalaiset - "suurimmat väkivallan kuluttajat" näkemään Funny Games, mutta saksankielisenä versiona se ei toteutunut kuten Haneke oli toivonut. Haneke oli valmis tekemään uudelleenfilmauksen vain jos Naomi Watts esittäisi toista pääroolia. Haneke oli nähnyt Wattsissa potentiaalia hänen rooleissa elokuvissa Mulholland Drive ja 21 grammaa.
Elokuvallaan Haneke halusi katsojan ymmärtävän oman osansa väkivallan kuluttajana. Hän sanoi elokuvan olevan tarkoituksellinen provokaatio, ja pyrkimys näyttää katsojalle kuinka paljon häntä "manipuoloidaan". Haneke on kuvaillut teostaan muun muassa seuraavasti; "ne jotka lähtevät elokuvasta kesken, eivät tarvitse sitä, mutta ne jotka pysyvät loppuun saakka, tarvitsevat."
Tim Roth ei alun perin luettuaan käsikirjoituksen halunnut tehdä elokuvaa. Rothin manageri kuitenkin pyysi häntä katsomaan alkuperäisen version, jonka jälkeen hän lopulta suostui. Hän mielsi elokuvan kuvaukset vaikeaksi, koska jokainen kohtaus täytyi olla täysin sama kuin alkuperäisessä. Roth koki myös raskaana sen, että hänen hahmonsa poika näytti paljolti samalta kuin hänen oma poikansa.
Naomi Watts kuvasi Haneken ohjaustyyliä vaikeaksi, koska hän oli hyvin tarkka jokaisesta yksityiskohdasta, kuten milloin liikuttaa vesilasia, tai milloin tarkalleen sanoa vuorosanansa. Watts koki tämän tukalana, mutta siitä huolimatta, hän kertoi luottaneensa Haneken visioon, ja saaneensa uudenlaisen kokemuksen näyttelijänä.
Haneke kertoi elokuvan kuvaajan Darius Khondjin työskentelytyylin olevan useasti liian hidas hänen tottumuksellensa, mutta kokonaisuudessaan hän piti Khondjista ja hänen taidoistaan, etenkin hänen kyvyistään kuvata yöllä.
Arvioita
Turun Sanomien Tapani Maskulalle Funny Gamesin uuden version kompromissit olivat selvästi havaittavia, mutta eivät häiritseviä. Tuttujen niminäyttelijöiden käyttö saa henkilöhahmot kadottamaan osan tavallisuudestaan. Maskula arvostaa Haneken tyylissä erityisesti pahimpien raakuuksien tapahtumista aina kuvan ulkopuolella, jolloin vaikutelma pysyy klaustrofobisen ahdistavana ja pohdintaan painostavana.
Gazipaşa
Gazipaşa on piirikunta Turkin Antalyan maakunnassa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Gazipaşan väkiluku oli 50 555.
Fladan
Fladan on järvi Algersön saarella Föglön kunnassa Ahvenanmaan kaakkoisosassa. Sen pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Etäisyys Maarianhaminasta on 39 kilometriä itäkaakkoon ja Turusta 102 kilometriä länsilounaaseen.
Maantiede
Fladanin pituus kaakosta luoteeseen on noin 400 metriä, järven rantaviiva on epämääräinen. Saaria ei ole. Fladanin kaakkoiskolkasta lähtee noin 170 metriä pitkä laskuoja etelään kohti Itämerta. Algersön saari on metsämaata ja kalliota, Fladanin lounaispuolella sijaitsee nimetön lampi.
Fladan on suurin Föglön neljästä järvestä. Kolme muuta ovat Insjön, Självik ja Finholms strömmen.
Fladan (92.412.1.002) kuuluu Ahvenanmaan kaakkoiseen saaristoalueeseen (92.412), joka on kolmannen jakovaiheen vesistö Eteläisen saaristomeren päävesistössä (92). Kaakkoisen saaristoalueen laajin järveksi luokiteltu vakavesi on Oppsjön, Fladan on toiseksi laajin ja Insjön kolmanneksi laajin.
Peace Cup
Peace Cup on Etelä-Koreassa pelattava jalkapallon seurajoukkueiden harjoitusturnaus. Vuonna 2009 se järjestettiin neljännen kerran. Aiemmat vuodet ovat olleet 2003, 2005 ja 2007. Turnaus pelattiin kolmella ensimmäisellä kerralla kahdessa lohkossa, joissa kummassakin on neljä joukkuetta. Vuonna 2009 lohkoja oli 4 ja joukkueita 12. 2007 turnauksen voitti ranskalainen Lyon, joka kukisti finaalissa Boltonin. Boltonin maalivahtina toimi turnauksessa suomalainen Jussi Jääskeläinen.
Lohkojaot
2003
Lohko A
Group B
2005
Patricia Blair
Blair meni vuonna 1965 naimisiin Martin Colbertin kanssa.
Peace Cup
Lohkojaot
Lohko B
2007
Eiffel (ohjelmointikieli)
Eiffel on Bertrand Meyerin kehittämä olio-ohjelmointikieli.
Kielen kielioppi on avainsanapohjainen ALGOL:n ja Pascalin tapaan. Eiffel on vahvasti staattisesti tyypitetty. Muistinhallinnassa on automaattinen roskienkeräys.
Eiffelin kehitys on aloitettu vuonna 1985.
Eiffelin tyypillisiä piirteitä ovat sopimuspohjainen ohjelmointi, vapaa perinnän käyttö, geneeriset luokat ja tyyppijärjestelmä, joka hallitsee sekä muuttujien arvoon että muuttujapaikkaan viittaamisen.
Seuraava Eiffel-koodin pätkä alustaa -muuttujan alkiot 0-10 arvoon 0:
"Hei maailma" -ohjelma Eiffel-kielellä
Seuraavassa on klassinen "hei maailma!" -ohjelma Eiffel-kielellä:
Luettelo Lapinlahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Lapinlahden julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Lapinlahden kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Lapinlahteen on liitetty Varpaisjärven kunta.
Merkki
Merkki on asia, joka viittaa johonkin toiseen asiaan.
Amerikkalainen filosofi Charles S. Peirce jakoi merkit kolmeen perusluokkaan (ns. merkkien toinen trikotomia):
Lähteet
Sein
Pyhimys (täsmennyssivu)
Pyhimys voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Le Saint
Suomen sodan muistomerkit
thumb|250px|Suomen sodan muistomerkki Kauhajoella. Suomen sodan muistomerkit ovat vuosina 1808–1809 käydylle Suomen sodalle omistettuja muistomerkkejä. Niitä on runsaasti eri puolilla Suomea, muun muassa Heinolassa , Kauhajoen Harjankylässä , Kustavissa ja Vaasassa.
Ikšķile
Ikšķile on noin 3 900 asukkaan kaupunki Latviassa. Se oli muinaisen Liivinmaan keskus ja se sijaitsee Väinäjoen varrella parinkymmenen kilometrin päässä nykyisestä Riian kaupungista. Ikšķile sai kaupungin oikeudet vuonna 1992.
Historia
Vuonna 1189 ensimmäiset lähetyssaarnaajat saivat luvan rakennuttaa kirkon Väinäjoen liiviläisten keskukseen Ykskylään (viroksi Üksküla, saksaksi Uexküll) ja paikasta muodostui myöhemmän saksalaisten Baltian valloituksen sillanpääasema. Alueella taistelivat pakanallisten liiviläisten päällikkö Ako sekä Saksalainen ritarikunta ja heidän kristitty liiviläisliittolaisensa Kauppo. Lopulta liiviläiset käännytettiin kristinuskoon.
Kaupunki on antanut nimensä Uexküll-aatelissuvulle.
Deep Impact (luotain)
Deep Impact on NASAn luotainohjelma, joka tutki komeettojen koostumusta ohilento- ja iskeytyjäosasta koostuneella luotaimella.
Deep Impact laukaistiin Cape Canaveralista 12. tammikuuta 2005. Luotaimen osa iskeytyi suunnitellusti Tempel 1 -komeettaan 4. heinäkuuta 2005.
Avaruusluotaimen suunnittelusta vastasivat Ball Aerospace & Technologies Corp. ja Jet Propulsion Laboratory.
Rakenne ja tekniikka
Deep Impact koostui kahdesta erillisestä osasta: ohilentoluotaimesta (flyby spacecraft) ja iskeytyjästä (smart impactor). Kantorakettina oli Boeing Delta II.
Ohilentoluotain
Ohilentoluotain on noin 3,2 metriä pitkä, 1,7 metriä leveä ja 2,3 metriä korkea. Se on tehty alumiinista ja alumiinisesta kennostosta. Koska luotain lensi ohituksen aikana komeetan pyrstön läpi, se on varustettu suojalla komeetasta irtoavia pölyhiukkasia vastaan. Kiinteiden aurinkokennojen tuottama sähkö varastoidaan pieneen nikkelivetyakkuun. Aurinkokennojen kokonaispinta-ala on 7,5 neliömetriä.
Ohilentoluotaimen ohjausmoottori toimii hydratsiinilla, jossa on sekä polttoaine että hapetin, eikä sitä tarvitse sytyttää, sillä se hajoaa spontaanisti katalyytin vaikutuksesta. Hydratsiinimoottori on toimintavarma, sillä siinä tarvitaan vain yksi venttiili.
Tiedonsiirto Maan ja luotaimen välillä tapahtuu NASAn Deep Space Networkin kautta X-kaistalla.
Iskeytyjä
370 kiloa painava iskeytyjä tehtiin pääasiassa kuparista. Koska komeetassa uskottiin olevan vain vähän kuparia, iskeytyjän aiheuttama vääristymä olisi tämän ansiosta helppo suodattaa pois komeetan ytimen spektristä. Iskeytyjä irrotettiin ohilentoluotaimesta 24 tuntia ennen kohtaamista, jonka jälkeen se toimi pääasiassa sisäisen akun varassa. Lentoradan ja kallistuskulman hienosäätöä varten iskeytyjällä oli lisäksi pieni hydratsiinimoottori.
Iskeytyjän radiolähettimen teho ei riittänyt suoraan yhteyteen Maahan, ja siksi kaikki tiedot välitettiin ohilentoluotaimen kautta. Iskeytyjä kommunikoi ohilentoluotaimen kanssa S-kaistalla.
Matti Tikkanen (vararehtori)
Matti Juhani Tikkanen (s. 13. maaliskuuta 1943 Tampere) on Helsingin yliopiston vararehtori. Tikkasen vastuuasioihin kuuluvat kansainväliset asiat ja kansainvälinen tutkimusyhteistyö, suhteet sektoritutkimuslaitoksiin ja HUS:iin. Myös innovaatiojärjestelmä ja henkilöstöpolitiikka kuuluvat hänen vastuulleen. Tikkanen työskentelee puolipäivätoimisen vararehtorin tehtävän ohella sisätautiopin professorina Meilahden kampuksella ja on toiminut lääketieteellisen tiedekunnan pitkäaikaisena dekaanina ja on lisäksi konsistorin jäsen.
Matti Tikkanen suoritti ylioppilastutkinnon Helsingissä 1962. Hän valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1969, lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi 1972, sisätautien erikoislääkäriksi 1977 ja endokrinologian erikoislääkäriksi 1980. Hänet nimitettiin apulaisprofessoriksi 1989 ja professoriksi 1998. Lääketieteellisen tiedekunnan dekaanina Tikkanen toimi 1996–2006.
Tikkanen oli ehdokkaana Helsingin yliopiston rehtorinvaalissa 2008. Ensimmäisellä äänestyskierroksella Tikkanen sai suurimman äänimäärän, 29 ääntä. Kahden eniten ääniä saaneen ehdokkaan välillä suoritetussa toisessa äänestyksessä rehtoriksi valittiin Thomas Wilhelmsson äänin 62–59.
Moniajo
pienoiskuva|360px|[[Linux Mint, Xfce, Firefox, laskuohjelma, kalenteri, Vim, GIMP ja VLC media player yhtäaikaisesti käynnissä.]] Moniajo  on tietokoneen käyttöjärjestelmän ominaisuus, joka mahdollistaa usean ohjelman ajamisen samanaikaisesti.
Jos tietokoneessa on vain yksi suoritin, moniajo toteutetaan jakamalla suorittimelle tehtäviä nopeasti vaihdellen (näennäisesti rinnakkain), kun taas monisuoritintietokoneessa tehtävät jaetaan usean suorittimen kesken ja voidaan suorittaa aidosti rinnakkaisesti (moniprosessointi). Tehtävät voivat olla eri prosesseissa tai eri säikeissä: prosessi on suoritettava ohjelma ja säiettä kutsutaan toisinaan kevyeksi prosessiksi, joka ei vaadi osoitevaruuden vaihtoa.
Nykyaikaisempia moniajon toimintamalleja ovat ennakoiva moniajo, irrottava moniajo ja keskeyttävä moniajo (engl. pre-emptive), jossa käyttöjärjestelmän osa tai prosessi nimeltä vuorontaja (”skeduleri”, engl. scheduler) irrottaa ajossa olevan prosessin suorittimesta, valitsee uuden suoritettavan prosessin valmiustilassa olevien joukosta, antaa suorittimen sen hallintaan ja määrittelee sen saaman aikaviipaleen. Näin vältetään yhteistyömoniajossa oleva ongelma, että yksi huonosti käyttäytyvä ohjelma voi varastaa koneen koko laskentatehon. Vuoronvaihto tarkoittaa suorituksessa olevan ohjelman tilan säilömistä toisen ohjelman suorituksen ajaksi: tämä tarkoittaa suorittimen rekisterien arvojen säilömistä muistipinoon.
Suoritukseen annettava aikaviipale voi perustua useisiin eri tekijöihin kuten prosessin prioriteettiin sekä järjestelmän kokonaiskuormitukseen. Odottavalle säikeelle tai ohjelmalle voidaan antaa enemmän suoritusaikaa jotta se vapautuu tilanteestaan mahdollisimman nopeasti ja koska se voi luovuttaa ajoaikansa mikäli odottaminen jatkuu.
Moniajo usein hyödyntää laitteiston keskeytyksiä vuoronvaihtoon, jolloin käyttöjärjestelmälle annetaan vuoro tarvittaessa tai ajoitetusti.
Vähemmän eksaktissa kielenkäytössä käytetään moniajo-termiä myös kuvaamaan sellaista käyttöliittymää, jossa käyttäjä voi vaihtaa "lennossa" usean sovelluksen välillä. Erityisesti termiä käytetään silloin, kun tällaista mahdollisuutta ei ole, ja todetaan virheellisesti, että moniajo puuttuu.
Historia
Moniajon historia alkaa 1960-luvulta, jolloin osituskäyttöjärjestelmät kehitettiin yksittäisten, kalliiden suurtietokoneiden jakamiseksi.
Varhaiset moniajojärjestelmät käyttivät yhteistyömoniajoa, jonka jälkeen kehitettiin keskeyttävä moniajo. Yhteistyömoniajo riippui ohjelmien vapaaehtoisesta vuoron luovuttamisesta. Keskeyttävässä moniajossa laitteistokeskeytys herättää osan ohjelmakoodia, joka pakottaa vuoron vaihtamiseen.
Osituskäyttöön kehitettyjä järjestelmiä olivat muun muassa Compatible Time-Sharing System ja Dartmouth Time Sharing System, joita seurasivat käyttöjärjestelmät kuten Multics ja OS/360MFT.
Käyttöjärjestelmien vaatimukset vaihtelevat: sulautetuissa järjestelmissä ajetaan lähes aina reaaliaikaista käyttöjärjestelmää, jolla on tarkasti määritellyt kiinteät rajoitteet. Reaaliaikaisen käyttöjärjestelmän on vastattava määritellyissä rajoissa tai sen katsotaan epäonnistuneen toisin kuin osituskäyttöjärjestelmä, jossa nopea vasteaika on toivottavaa mutta ei pakollista, tai eräajokäyttöjärjestelmä jossa aikarajoja ei ole lainkaan.
NUMA-muistiarkkitehtuurissa tietokone voidaan käsittää koostuvan eri etäisyyksillä olevista moniprosessointia tukevista ”soluista”, jotka on kytketty toisiinsa: eri soluissa olevien suorittimien ja muistin välillä on tietty määrä kaistaa ja etäisyys, joka määrittää muistin käytön nopeuden.
Moniytimillisten suorittimien yleistyttyä moniprosessointia hyödyntävä vuoronnus on kiinnittänyt huomiota välimuistin paikallisuuden ja yhtenäisyyden käsittelyyn.
Muita vaikuttavia parametreja ovat energian tarve sekä lämpörajoitukset.
Irrottava/ennakoiva/keskeyttävä moniajo
Useimmat oikeaa moniajoa tukevat järjestelmät käyttävät irrottavaa, ennakoivaa tai keskeyttävää moniajoa. Keskeyttävässä moniajossa laitteistokeskeytys herättää osan ohjelmakoodia, joka pakottaa vuoron vaihtamiseen.
Tämän tyyppistä monia käyttävät Unix-tyyppiset käyttöjärjestelmät, mukaan lukien BSD-versiot ja Linux. Linux tukee lisäksi ytimen itsensä keskeyttämistä. FreeBSD:ssä on rajattu ytimen keskeyttäminen mutta suunnitelmissa on tehdä siitä täysin keskeytettävä.
Karkaussekunti
thumb|right|250px|UTC-ajan ero UT1-ajasta vuodesta 1985 lähtien. Pystysuorat viivat ovat karkaussekuntien aiheuttamia.
Moniajo
Irrottava/ennakoiva/keskeyttävä moniajo
Mikrotietokoneissa tämän tyyppistä moniajoa ovat käyttäneet muun muassa AmigaOS Amiga-tietokoneissa (julkaistu 1985).
Karkaussekunti
Karkaussekunti (joskus myös hyppysekunti ) on koordinoituun yleisaikaan (UTC) ajoittain tehtävä yhden sekunnin suuruinen korjaus, jonka tarkoitus on pitää atomikelloilla mitattu UTC-aika lähellä maapallon pyörimisestä mitattua UT1-aikaa. Koska maapallon pyörimisliike hidastuu, atomikelloilla mitattu aika ja luonnollinen vuorokausi saattaisivat joutua epätahtiin. Tämä estetään karkaussekunneilla. Maapallon pyörimisnopeuden vaihtelut eivät kuitenkaan ole ennustettavissa eikä karkaussekunneista voida siten myöskään päättää etukäteen, joten Ranskassa toimiva International Earth Rotation and Reference Systems Service eli IERS-organisaatio päättää karkaussekunneista joka kerta erikseen. Karkaussekuntien vuoksi tarkat tietokoneohjelmat joutuvat varautumaan siihen, että vuorokauden pituus voi olla 86,399, 86,400 tai 86,401 sekuntia.
Karkaussekunnit voivat olla joko positiivisia, jolloin UTC-aikaa hidastetaan lisäämällä ylimääräinen sekunti (23.59.60 UTC) vuorokauden loppuun, tai negatiivisia, jolloin yksi sekunti jätetään kokonaan pois (kello siirtyy sekunnista 23.59.58 UTC suoraan sekuntiin 0.00.00 UTC). Negatiivisia karkaussekunteja ei tosin ole koskaan käytetty. Toisin kuin karkauspäivää, karkaussekuntia vietetään kaikkialla maailmassa samaan aikaan, eli esimerkiksi Suomessa kello 1.59.60 talvella tai 2.59.60 kesällä.
Moniajo
Irrottava/ennakoiva/keskeyttävä moniajo
Myös TRIPOS on käyttänyt irrottavaa moniajoa. IBM siirtyi OS/2:n Warp-versiossa tukemaan ennakoivaa moniajoa.
Karkaussekunti
Sekunnin vanhat määritelmät
Sekunnin määritelmä oli alun perin, että yhteen aurinkovuorokauteen mahtuu 86,400 sekuntia. Määritelmä oli kuitenkin epätäsmällinen, sillä aurinkovuorokauden pituus vaihtelee suurimmillaan noin 52 sekuntia.
Vuonna 1950 sekunti määriteltiin uudestaan tällaisten vaihtelujen välttämiseksi. Uutta määritelmää kutsuttiin keskiaurinkovuorokaudeksi, sillä se kuului niin, että sekunti on 86,400:s osa keskiaurinkovuorokaudesta vuonna 1900.
Moniajo
Yhteistyömoniajo
Yhteistyömoniajo missä ohjelmat vapaaehtoisesti jakoivat suoritinaikaa toisille ohjelmille oli käytössä mm. RISC OS-käyttöjärjestelmässä ja Windows 95 -käyttöjärjestelmää edeltävät Windows-käyttöjärjestelmät.
Karkaussekunti
Sekunnin vanhat määritelmät
Määritelmä kuitenkin muutettiin jo kuuden vuoden kuluttua. Uusi efemeridisekunniksi kutsuttu aikamitta oli sata kertaa tarkempi kuin edeltäjänsä. Määritelmä kuului: ”Sekunti on 31,566,925.975:s osa trooppisesta vuodesta sellaisena kuin se laskennallisesti oli vuonna 1900, tammikuun 0. päivänä kello 12”. (Tammikuun 0. päivä tarkoittaa itse asiassa joulukuun 31. päivää edellisenä vuonna.)
Moniajo
Yhteistyömoniajo
OS X -käyttöjärjestelmää edeltävissä Mac OS -järjestelmissä oli myös yhteistyömoniajo. Microsoft siirtyi ennakoivaan moniajoon Windows NT:ssä ja Apple OS X:ssä (BSD-ydin).
OS/2 oli osittain ennakoivaa moniajoa tukeva (Warp-versiot), mutta osin rajattu yhteistyömoniajoon varhaisissa versioissa.
Karkaussekunti
Sekunnin uusi määritelmä
Uusi määritelmä irrottaa sekunnin kokonaan tähtitaivaan tapahtumista, joten atomikelloilla mitattu aika saattaisi joutua epätahtiin maapallon pyörimisen kanssa. Näin tapahtuukin, sillä Auringon ja Kuun aiheuttama vuorovesi-ilmiö hidastaa maapallon pyörimistä, tosin vain 1,6 millisekuntia sadassa vuodessa (ks. Vuorokauden piteneminen). Suurempia satunnaisia vaihteluita aiheutuu myös ilmamassojen liikkumisesta ja Maan ytimessä tapahtuvista satunnaisista massasiirtymistä. UTC-aikaan on siis lisättävä karkaussekunti aina silloin tällöin.
Ensimmäinen karkaussekunti lisättiin vuonna 1972.
Moniajo
Moniohjelmointi
Varhaisissa tietokonejärjestelmissä oli niin kutsuttua moniohjelmointikäsittelyä, jossa toiselle ohjelmalle annetaan suoritusaikaa ennen ensimmäisen valmistumista.
Karkaussekunti
Sekunnin uusi määritelmä
Jos taulukossa ei ole mukana jotain vuotta, karkaussekuntia ei silloin ole käytetty. Yhteensä karkaussekunteja on käytetty 27. Aikajärjestelmien erotus UTC–TAI on 1.7.2012 alkaen −35 sekuntia.
Karkaussekunneista ilmoittaminen
Karkaussekunti voidaan lisätä joko joulukuun tai kesäkuun loppuun. IERS ilmoittaa karkaussekunnin lisäämisestä, tai siitä ettei karkaussekuntia lisätä, kuusi kuukautta etukäteen BULLETIN C -julkaisussaan. Viimeisin karkaussekunti lisättiin 31.12.2016.
Moniajo
Moniohjelmointi
Näissä tietokone suorittaa yhtä ohjelmaa kunnes ohjelma pysähtyy odottamaan esimerkiksi laite-IO:ta ja vaihtaa silloin suoritettavaa ohjelmaa.
Karkaussekunti
Karkaussekunneista ilmoittaminen
Muun muassa radio-ohjattuja kelloja Euroopassa ohjaava DCF77 ja useat NTP-palvelimet lähettävät huomautuksia karkaussekunneista. Suomesta UTC-ajan ylläpitoon osallistuu Otaniemessä toimivan Mittatekniikan keskuksen (MIKES) aika- ja taajuussuureiden kansallinen mittanormaalilaboratorio.
Karkaussekuntien saama kritiikki
Karkaussekunnit ovat saaneet myös kritiikkiä, ja on mahdollista että niistä luovutaan lähitulevaisuudessa. Karkaussekuntien takia on esimerkiksi mahdotonta tehdä tarkkoja aikalaskelmia pidemmälle kuin 6 kuukautta tulevaisuuteen. Karkaussekuntien korvaajiksi on ehdotettu karkaustunteja. Karkaustunti lisättäisiin, kun luonnollisen vuorokauden ja atomiajan ero kasvaa puolta tuntia suuremmaksi. Karkaustunnin kohdalla keskiyön tunnit laskettaisiin 22, 23, 24, 0, 1, 2, jne. Kustannussäästöjä saataisiin jos yleisön käyttöön tarkoitettua kelloa ei säädeltäisi satunnaisin vaan kiintein ennalta sovituin välein. Muutaman kokonaisen karkausminuutin lisäys 400 vuoden välein keskittäisi ongelmat hallittuun ajankohtaan, seuraavan kerran vuoden 2399 loppuun.
Moniajo
Reaaliaikainen
Reaaliaikainen käyttöjärjestelmä perustuu takeeseen vasteajan noudattamisesta. Tämän tyyppinen moniajo voi erota teknisesti merkittävästikin, jotta aikarajattu toiminta ei ylity missään tilanteessa.
Karkaussekunti
Karkaussekuntien saama kritiikki
Google on ehdottanut karkaustahran käyttöä, joka jakaa karkaussekunnin pienemmissä erissä vuorokauden ajalle, jolloin jokainen sekunti on 11,6 mikrosekuntia pidempi. Bloomberg jakaa sekunnin 2000 osaan ja lisää osan 2000 sekunnin aikana. UTC-SLS on yksi ehdotus standardille sekunnin jakamiseksi pidemmälle aikajaksolle. Microsoft, Meta ja Amazon ovat liittyneet Googlen ehdotukseen luopua karkaussekunneista.
Kansainvälinen televiestintäliitto (ITU) päätti marraskuussa 2015 pitämässään kokouksessa, että karkaussekunneista luopumista lykätään edelleen. Siitä aiotaan nyt päättää World Radio Conferencen kokouksessa marraskuussa vuonna 2023. Alun perin karkaussekunneista oli tarkoitus luopua vuonna 2013.
Moniajo
Reaaliaikainen
Reaaliaikaisia käyttöjärjestelmiä ovat muun muassa QNX ja VxWorks.
Reaaliaikaiset järjestelmät voidaan jakaa kahteen: pehmeään (toivottu vasteaika) ja kovaan (vaadittu vasteaika). Pehmeässä aikarajan ohittaminen voi olla merkittävä menetys mutta kovassa järjestelmässä epäonnistuminen on katastrofaalinen. Kovan reaaliaikajärjestelmän vasteajat ovat tyypillisesti millisekunteja ja järjestelmän on vastattava ympäristön tapahtumiin. Kovan reaaliaikajärjestelmän vuoronnusta voidaan käyttää myös pehmeään reaaliaikajärjestelmään.
Kovan reaaliaikajärjestelmän vuoronnus voidaan jakaa dynaamiseen ja staattiseen: staattiseen ajoitukseen on tunnettava ennalta parametrit kuten suoritusajat ja aikarajat, mutta suorituksen aikainen kuormitus on pieni.
Kaksi tyypillistä tapaa toteuttaa vuoronnus reaaliaikajärjestelmässä ovat tapahtumapohjainen ja aikajakava :
Reaaliaikaisessa järjestelmässä vuoronnus voi perustua kiinteän prioriteetin (fixed-priority) tai varhaisin aikaraja ensin (earliest-deadline first) malliin. Moniprosessointia tukevat järjestelmät voivat jakaa mallit globaaleihin, jossa tehtävät voivat käyttää kaikkia resursseja, sekä osioituihin, joissa tehtävät asetetaan kiinteästi tietyille suorittimille.
Reaaliaikaisessa järjestelmässä luotetut sovellukset voivat kytkeä laitteistokeskeytykset pois päältä suojatun alueen käsittelyn ajaksi.
Reaaliaikaisiin käyttöjärjestelmiin on kehitetty useita protokollia prioteettien inversio-ongelman välttämiseksi. Näitä ovat muun muassa Priority Inheritance Protocol (PIP), Priority Ceiling Protocol (PCP) ja Stack Resource Policy (SRP).
Playa del Inglés
thumb|280px|Playa del Inglés thumb|280px|Playa del Inglés yöllä Playa del Inglés on kylä ja suosittu rantalomakohde Kanariansaariin kuuluvan Gran Canarian eteläisessä osassa. Hallinnollisesti se kuuluu San Bartolomé de Tirajanan kuntaan. Asukkaita Playa del Inglésissä on noin 20 000.
Playa del Inglés on yksi suomalaisten suosituimmista lomakohteista. Siellä myös asuu pysyvästi useita suomalaisia, joista monet harjoittavat yritystoimintaa tarjoten palveluja suomen kielellä. Esimerkiksi suomalaisia ravintoloita on useita, joissa sesonkiaikana esiintyy tunnettuja suomalaisia artisteja. Suomalainen iskelmälaulaja Jamppa Tuominen vietti viimeiset vuotensa Inglésissä, jossa myös kuoli vuonna 1998.
Playa del Inglés on suosittu myös homomatkailijoiden keskuudessa. Tämän voi todeta monessa paikassa lipputankoon vedetyistä sateenkaarilipuista ja kylän lukuisista homobaareista.
Playa del Inglésistä on tiheästi liikennöidyt linja-autoyhteydet saaren muihin osiin. Saaren pääkaupunkiin Las Palmasiin ja lentoasemalle johtaa GC-1 -moottoritie. Las Palmasiin on matkaa noin 55 kilometriä ja lentokentälle noin 30 kilometriä.
Passiivi
Passiivi indoeurooppalaisissa kielissä
Alun perin latinan termi passivum kehitettiin kuvaamaan latinan kielioppia, ja sitä kautta termi on levinnyt kuvaamaan myös muiden kielten vastaavia rakenteita. Latinassa passiivi muodostettiin taivuttamalla sanaa persoonamuodoissa, esimerkiksi amo ’rakastan’ → amor 'minua rakastetaan' ja amas ’rakastat’ → amaris ’sinua rakastetaan’. Monissa nykyisissä indoerooppalaisissa kielissä passiivi muodostetaan perifrastisesti. Esimerkiksi englannissa ja ranskassa se saadaan verbien be ja être persoonassa taivutettuilla muodoilla ja partisiipin perfektillä: Ruotsissa passiivi muodostetaan -s-päätteellä, mutta vastaavassa merkityksessä voidaan käyttää myös liittomuotoa, jonka muodostavat apuverbi vara tai bli sekä pääverbin partisiippi:
Epämääräisen persoonan passiivi
Ruotsissa, saksassa, ranskassa ja esperantossa on myös neutraali pronomini, joka käyttäytyy yksikön kolmannen persoonan tavoin, mutta vastaa merkitykseltään suomen passiivia:
Passiivi suomen kielessä
Suomen kielessä passiivia on perinteisesti pidetty verbin pääluokkana, joka ilmaisee epämääräisen persoonan suorittamaa tekemistä (esimerkiksi tehdään, puhuttiin, on luettu, tultaisiin). Passiivia voidaan kutsua myös neljänneksi persoonaksi. Silloin passiivi nähdään verbin subjektittomana persoonamuotona. Aktiivissa taas tekijä mainitaan.
Suomessa ja virossa passiivi muodostetaan käyttämällä erillistä verbin taivutusmuotoa.
Suomen passiivi (oikeastaan "neljäs persoona") eroaa indoeurooppalaisten kielten passiiveista siinä, että siihen ei liity subjektia vaan objekti. Esimerkiksi lauseessa Aamiainen syödään aamulla sana aamiainen käsitetään objektiksi, ei subjektiksi. Lisäksi suomen passiivi voidaan muodostaa myös intransitiiviverbeistä, esimerkiksi Lapissa vaelletaan. Suomen passiivi eroaa indoeurooppalaisten kielten passiivista myös siinä, että sen käyttö edellyttää, että sen kuvaamalla tapahtumalla on persoonallinen tekijä. Esimerkiksi jos sanotaan portti avattiin, se tarkoittaa, että elävä olento, yleensä ihminen, on avannut portin. Jos esimerkiksi tuuli on puhaltanut portin auki, ei käytetä passiivimuotoa, vaan sanotaan esimerkiksi portti avautui. Kielihistoriallisesti tämä u-aineksinen johdos, nimeltään u-automatiivi, on uralilaisten kielten alkuperäinen passiivi – nykyinen persoonamuotoinen passiivi lienee kehittynyt germaanisten kielten vaikutuksesta.
Kielen varhaisemmassa kehitysvaiheessa (u-automatiiviksi periytyneillä verbimuodoilla) suomenkin passiiviin on voinut liittyä agenttimuotoinen (vrt. the house was sold by the man) subjekti, ja siitä johtuu, että passiivin objektin akkusatiivimuoto on nominatiivin kaltainen paitsi niillä pronomineilla, joilla on t-loppuinen akkusatiivimuoto: Näen kirjan, mutta Kirja nähdään.
Kaksoispassiivi
Kaksoispassiiviksi eli passiivikongruenssiksi kutsutaan verbin liittomuotoja koskevaa ilmiötä, missä passiivin tunnus on lisätty liittomuodossa kahteen osaan, esimerkiksi ollaan katseltu, ei oltu menty.
Kongruenssin (eli samaan rakenteeseen kuuluvien sanojen ja lausekkeiden toisiinsa mukautumisen ja kieliopillisen yhdenmukaisuuden) takia liittomuodossa passiivin tunnus on liitetty kahteen eri verbinmuotoon: ollaan menty, ei oltu jaksettu. Tavallisesti passiivikongruenssia käytetään kielteisessä pluskvamperfektissä (Hänelle ei oltu viestitty asiasta) sekä kielteisessä konditionaalin perfektissä (Tapahtumaa ei oltaisi voitu välttää). Passiivikongruenssi on yleisempää puhutussa kuin kirjoitetussa kielessä. Puheessa sitä esiintyy myös silloin, kun passiivimuoto on monikon 1. persoonan tehtävässä: Me ollaan jo syöty, Me ei olla nähty Tomia moneen vuoteen. Kielenhuolto suosittaa kaksoispassiivin välttämistä, mutta ei ole aivan ehdoton niissä tapauksissa, joissa kaksoispassiivin käyttö saattaa selventää lauseen passiivista merkitystä.
Juha Pyy
Pyy juoksi Helsingissä 30. kesäkuuta 1988 400 metrillä ajan 45,75. Ajallaan hän on matkan kaikkien aikojen toiseksi nopein suomalainen (Markku Kukkoahon SE on 45,49). 200 metrillä hän juoksi parhaimmillaan 21,08. Pyyllä on hallussaan ylipitkällä radalla juostut epäviralliset Suomen halliennätykset 300 metrillä (33,04, juostu vuonna 1986) ja 400 metrillä (46,79, vuonna 1988).
Madridin EM-hallikisoissa 1986 Pyy selviytyi 200 metrillä välieriin. Hän sijoittui Suomen joukkueessa pronssille 4×100 metrin viestissä alle 20-vuotiaiden EM-kisoissa 1981.
Nunna (vuoden 2018 elokuva)
Nunna on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut Corin Hardyn ohjaama ja Gary Daubermanin käsikirjoittama kauhuelokuva. Se on elokuvan Kirottu 2 (2016) spin-off sekä Kirottu-universumin viides elokuva. Elokuva kertoo demoninunna Valakin vaiheista ennen kuin Ed ja Lorraine Warren kohtasivat tämän. Elokuvan pääosissa ovat Demián Bichir, Taissa Farmiga ja Jonas Bloquet. Elokuva sai maailmanensi-iltansa Grauman’s Chinese Theatressa 4. syyskuuta 2018. Elokuvateattereihin se ilmestyi 7. syyskuuta 2018.
Juoni
Vuonna 1952 kaksi Romaniassa sijaitsevan Cârțan luostarin nunnaa joutuvat tuntemattoman voiman hyökkäämiksi yrittäessään noutaa erästä avainta. Voima tappaa toisen nunnista ja eloonjäänyt nunna, sisar Victoria, pakenee hyökkääjältä ja hirttäytyy. Kanadanranskalainen mies nimeltä Frenchie, joka toimitti ruokaa ja tarvikkeita luostariin, löytää hänen ruumiinsa. Vatikaanivaltio kuulee tapauksesta ja kutsuu isä Lionel Burken Roomaan, missä he pyytävät tätä lähtemään Romaniaan tutkimaan tapausta. Burken avuksi lähetetään noviisi nimeltä Irene.
Burke ja Irene matkustavat Romaniaan, missä he tapaavat Frenchien, joka opastaa heidät luostariin ja näyttää Victorian ruumiin. He ottavat Victorian pitämän avaimen talteen ja kohtaavat luostarin sisällä kasvonsa peittäneen abbedissan. Abbedissan mukaan luostarin nunnilla on öisin hiljaisuuden jakso, joten he eivät voi kertoa mitään ennen aamua. Mutta hän antaa Burken ja Irenen majoittua luostariin. Paluumatkalla kylään Frenchie joutuu luostarin hautausmaalla demonisen hyökkäyksen kohteeksi, mutta onnistuu pakenemaan. Burke kertoo Irenelle aiheuttaneensa kerran manauksella vakavia vammoja riivatulle pojalle nimeltä Daniel. Daniel oli päiviä tämän jälkeen kuollut vammoihinsa ja se oli kummitellut Burkea siitä asti. Irene itse kertoo nähneensä jo pikkutyttönä merkillisiä näkyjä, erityisesti nunnasta.
Yöllä Burke joutuu hautausmaalla demonisen hyökkäyksen kohteeksi ja hänet haudataan elävältä. Irene onnistuu pelastamaan hänet ja he palaavat aamulla luostariin. Ainoastaan Irenen sallitaan päästä sisään ja nunnat kertovat rukoilevansa jatkuvasti vuoroittain, pitääkseen epäpyhän voiman aisoissa. Sisar Oana kertoo kuinka luostari oli alun perin okkultismia harjoittaneen herttuan rakennuttama linna. Herttua yritti linnan katakombeissa vapauttaa maailmaan demonisen olennon. Linnaan hyökänneet ristiritarit kuitenkin estivät sen surmaamalla herttuan ja karkottamalla demonin takaisin herttuan avaamaan repeämään pyhäinjäännöksellä, joka sisälsi Kristuksen verta. Toisen maailmansodan aikaiset pommitukset olivat kuitenkin saaneet demonin jälleen vapautumaan. Burke tutkii hautausmaalta löytämiään kirjoja ja saa selville, että demonin nimi on Valak. Lisäksi hänelle paljastuu, että abbedissa olikin ollut kuollut jo jonkin aikaa.
Valak hyökkää Irenen kimppuun ja Irene rukoilee muiden nunnien kanssa epätoivoisesti pitääkseen demonin loitolla. Frenchie palaa takaisin luostariin auttamaan Irenea ja Burkea. Mutta kun Frenchie ja Burke saapuvat, Irene huomaa, että toiset nunnat olivat olleet pelkkä näky. Victoria oli ollut luostarin viimeinen nunna ja hirttäytynyt vain estääkseen Valakia riivaamasta hänen kehoaan. Burke käyttää Victorian kantamaa avainta avatakseen Kristuksen verta sisältävän pyhäinjäännöksen säilytyspaikan, uskoen, että veren avulla he voisivat sulkea repeämän. Mutta ennen kuin he menevät katakombeihin, Irene päättää vannoa nunnan valansa.
Tunneleissa Valak onnistuu riivaamaan Irenen, mutta Frenchie tuhrii hänet kasvonsa osalla Kristuksen verestä ajaakseen demonin pois. Danielin haamu haavoittaa Burkea ja Valak yrittää hukuttaa Irenen katakombeihin virranneeseen veteen. Irene oli kuitenkin Valakin huomaamatta tyhjentänyt pyhäinjäännöksen ja sylkäisee Kristuksen veren päin demonin kasvoja, karkottaen sen ja sulkien repeämän. Frenchie elvyttää Irenen ja paljastaa oikean nimensä olevan Maurice. Kolmikko poistuu luostarista, mutta Valak oli onnistunut osittain riivaamaan Mauricen, jonka niskasta näkyi käänteinen risti.
Kehitys
Kesäkuussa 2016 Warner Bros. Pictures ja New Line Cinema julkistivat vuoden 2016 elokuvalle Kirottu 2 spin-offin nimeltä The Nun. David Leslie Johnson laati alkuperäisen käsikirjoituksen, ja Peter Safran ja James Wan olivat kiinnitettynä tuottajiksi. Helmikuussa 2017 paljastettiin, että Corin Hardy oli sitoutunut The Nunin ohjaajaksi, ja että James Wan ja Gary Dauberman laativat uuden käsikirjoituksen. Annabelle: Creationin kuvausten aikana Safran paljasti, että elokuva olisi kronologisessa järjestyksessä ensimmäinen Kirottu-elokuvauniversumin osa, tehden siitä esiosan sekä Kirottu- että Annabelle-elokuville. Hän sanoi: ”Meillä oli luomamme lauta, jonka toivoimme olevan elokuviemme sarja. Meillä on se kronologisessa järjestyksessä, joten voimme pysyä ajan tasalla siitä milloin kaikki tapahtuu.”
Roolijako
5. huhtikuuta 2017 Demián Bichir valittiin elokuvaan näyttelemään pappia, joka tutkii erään nunnan tekemää itsemurhaa. Pian tämän jälkeen näyttelijäkaartiin liittyi myös Taissa Farmiga. Lisäksi Bonnie Aarons palasi ”demoninunna” Valakin roolin elokuvasta Kirottu 2. Muiksi elokuvan päänäyttelijöiksi paljastettiin Charlotte Hope, Jonas Bloquet ja Ingrid Bisu.
Kuvaukset
Kuvaukset alkoivat Castelin elokuvastudioissa Bukarestissa, Romaniassa 3. toukokuuta 2017. Elokuvan kuvasi Maxime Alexandre. Kesäkuun alussa elokuvaa kuvattiin Romanian parlamenttitalolla 5 000 euron tuntimaksua vastaan. Kuvaukset sijoittuivat myös Corvinin linnaan Hunedoaran piirikunnassa ja Sighișoaraan, Transilvaniaan. Hardy ilmoitti 22. kesäkuuta 2017, että kuvaukset päättyivät 37 päivän jälkeen.
Julkaisu
Nunna sai ensi-iltansa 7. syyskuuta 2018. Elokuvan alkuperäinen suunniteltu julkaisupäivä 13. heinäkuuta 2018.
David Mumford
David Bryant Mumford (s. 11. kesäkuuta 1937) on yhdysvaltalainen matematiikan professori. Hän toimi kansainvälisen matemaattisen unionin (IMU) varapuheenjohtajana 1991–1994 ja puheenjohtajana 1995–1998. Mumford on erikoistunut työssään algebralliseen geometriaan. Hän sai Fieldsin mitalin vuonna 1974.
Lacuna Coil
Lacuna Coil on italialainen metalliyhtye. Yhtye perustettiin Milanossa vuonna 1996. Yhtye on ollut koossa jo vuodesta 1994, mutta toimi alussa nimellä Sleep of Right ja Ethereal. Yhtye vaihtoi nimensä, kun Ethereal-nimen oli ottanut jo eräs kreikkalainen yhtye. Lacuna Coil teki demon nimeltä Ethereal toukokuussa 1996, ja lähetti sen useille eurooppalaisille levy-yhtiöille. Demo sisälsi kaksi kappaletta, "Frozen Feeling" ja "Shallow End". Yhtye sai vastauksen Nuclear Blastilta ja Century Medialta, ja päätti solmia sopimuksen Century Median kanssa. Vuodesta 1996 asti yhtye on toiminut nimellä Lacuna Coil. Nimi tarkoittaa tyhjää spiraalia. Vuonna 1997 yhtye solmi levytyssopimuksen Century Media Recordsin kanssa. Yhtyeen ensimmäinen täysimittainen albumi, In a Reverie julkaistiin vuonna 1999. Lacuna Coilin todellinen läpimurto tapahtui vuonna 2002 Comalies-pitkäsoiton seurauksena. Comalies-albumilta erityisesti pinnalle nousi kappale "Heaven's A Lie", josta tehtiin myös musiikkivideo.
Lacuna Coilin keulakuva, Cristina Scabbia, äänestettiin Revolver-lehden lukijaäänestyksessä metallimusiikin kuumimmaksi naiseksi, minkä seurauksena luotiin kiertue The Hottest Chicks in Metal Tour 2007. Kiertueella yhtyeen matkassa kulkivat muun muassa Within Temptation, In This Moment, Stolen Babies, The Gathering, The Intersection ja Kylesa.
Adrienne Clarkson
Adrienne Louise Clarkson (s. 1939) on kanadalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi Kanadan kenraalikuvernöörinä vuosina 1999–2005. Hänet valittiin tehtävään ilman aiempaa poliittista tai sotilasuraa. Ennen valintaansa hän oli toiminut toimittajana sekä sanomalehdistössä että televisiossa. Kenraalikuvernöörin tehtävän jälkeen hän perusti kansalaisjärjestön joka auttaa maahanmuuttajia kotoutumisessa.
Passiivinen tupakointi
thumb|200px|Tupakansavua konsertissa thumb|200px|Varoittava pakkausmerkintä Passiivinen tupakointi tarkoittaa sivullisten altistumista tupakansavulle tupakoitsijan polttaessa tupakkaa. Jatkuvan passiivisen tupakoinnin on havaittu aiheuttavan terveyshaittoja siinä missä tupakoinninkin. Passiivisen tupakoinnin haittojen vähentäminen onkin johtanut tupakoinnin rajoittamiseen julkisilla paikoilla, ravintoloissa ja työpaikoilla.
Terveyshaitat
Lyhyen ajan haittavaikutukset vaihtelevat henkilöittäin, sillä joillekin lyhytkin altistus tupakansavulle voi aiheuttaa huonovointisuutta, mutta toisille ei. Joillekin astmaatikoille tupakansavu voi olla erittäin haitallista.
Pidemmän ajan haittavaikutukset ovat samoja kuin tupakoitsijallakin. Passiivinen tupakointi lisää Yhdysvaltain hallituksen vuoden 2006 raportin mukaan sydänsairauden riskiä 25–30% ja keuhkosyövän riskiä 20–30%. Passiivinen tupakointi on kolmanneksi suurin syy keuhkosyöpään sairastumiseen. Erityisen haitallista se on lapsille.
Passiivisen tupakoinnin ja keuhkosyövän yhteydestä on kuitenkin ristiriitaisia tutkimustuloksia. Yhdysvaltain syöpäinstituutin 2013 julkaisemassa laajassa tutkimuksessa ei löydetty selkeää yhteyttä passiivisen tupakoinnin ja keuhkosyövän välillä.
Haittavaikutuksien tutkimusta vaikeuttaa se, että todellista altistusta tupakansavulle on hankalaa mitata. Passiivisen tupakoinnin tutkimuksista suurin osa onkin tapaus-verrokkitutkimuksia, jotka ovat alttiita mittausvirheille ja muistiharhoille. Sairastuneilla on tarve löytää sairaudelle jokin selitys ja haastateltaessa he muistavat altistuneensa tupakansavulle enemmän kuin verrokkiryhmä.
Adolf Natanael Colliander
Adolf Natanael (Nathanael) Colliander (7. lokakuuta 1854 Valkeala – 12. elokuuta 1919 Valkeala) oli suomalainen agronomi, tilanomistaja ja moninkertainen valtiopäivämies.
Collianderin vanhemmat olivat tilanomistaja Alexander Magnus Colliander ja Vendla Magdalena Appelberg ja puoliso vuodesta 1882 Emma Yolanda Hjelt (k. 1934), arkkiatri Otto Edvard August Hjeltin tytär. Colliander kävi kuusi luokkaa Helsingin yksityislyseota ja valmistui agronomiksi 1874, mutta jatkoi vielä maatalousalan opintoja Tanskassa 1875–1876. Hän oli Valkealan kartanon hoitaja 1876–1893 ja sitten kartanon omistaja kuolemaansa saakka. Kartanoon hän perusti maanviljelysbakteriologisen laboratorion. Colliander oli Valkealan kuntakokouksen puheenjohtaja 1886–1903. Hän oli Lappeen tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1882, 1885, 1891 ja 1900. Vuonna 1882 hän oli pankki- ja säätytalovaliokuntien jäsen, vuonna 1891 suostuntavaliokunnan jäsen ja vuonna 1900 pankkivaliokunnan jäsen. Hän kuului vuoden 1899 suureen lähetystöön Valkealan edustajana.
Pikakirjoituksen uranuurtaja Maria Colliander oli Adolf Natanael Collianderin sisar ja piispa Otto Immanuel Colliander hänen veljensä.
Ursula Schwab
Schwab on valmistunut Kuopion yliopistosta terveydenhuollon maisteriksi (1993) ja filosofian tohtoriksi (1999). Schwabin englanninkielinen artikkeliväitöskirja (1998) oli otsikoitu Metabolic effects of fat modified diets in healthy females and subjects with impaired glucose tolerance. Osana jatko-opintojaan hän teki tutkimustyötä yhdysvaltalaisessa Tuftsin yliopistossa Bostonissa (1993–1995). Hän on ollut vuodesta 1995 laillistettu ravitsemusterapeutti ja vuodesta 2002 Kuopion yliopiston (Itä-Suomen yliopiston) kliinisen ravitsemustieteen dosentti.
Suomalaisen tiedeakatemian jäsen Schwab on ollut vuodesta 2019. Agronomiliitto on valinnut hänet Vuoden vaikuttajaksi (2013).
Peter Bardens
Peter Bardens (19. kesäkuuta 1944 Westminster, Lontoo, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta – 22. tammikuuta 2002) oli brittiläinen muusikko ja kosketinsoittaja. Hänet muistetaan parhaiten progressiivisen rockyhtyeen Camelin jäsenenä. Hän soitti yhtyeessä urkuja, mellotronia ja syntetisaattoria ja teki suurimman osan kappaleista yhtyeen kitaristin Andrew Latimerin kanssa. Bardens erosi Camelista 1978, minkä jälkeen hän teki menestyksekästä uraa sooloartistina ja sessiomuusikkona.
Elämäkerta
Bardens oli 1960-luvulla perustamassa The Cheynes -yhtyettä. Hän soitti myös lyhyen aikaa Themissä. Myöhemmin hän perusti oman yhtyeen nimeltä Peter B's Looners, joka oli varsin suosittu yökerhoesiintyjä. Muut jäsenet olivat rumpali Mick Fleetwood ja kitaristi Peter Green. Kokoonpanosta muotoutui myöhemmin soulyhtye Shotgun Express, jonka laulajana toimi Rod Stewart.
Bardens ja Camelin johtohahmo Andrew Latimer ajautuivat musiikillisiin erimielisyyksiin, ja Bardens jätti yhtyeen vuonna 1978. Tämän jälkeen Bardens teki töitä sessiomuusikkona ja julkaisi ajoittain myös soololevyjä, jotka tyylillisesti edustivat aikuisrockia ja new age -musiikkia. Vuonna 1982 Bardens vieraili Camelin albumilla The Single Factor. Äänityksissä hän tutustui joukkoon Camelissa ja The Alan Parsons Projectissa soittaneita sessiomuusikoita, ja perusti heidän kanssaan Keats-nimisen yhtyeen. Se julkaisi yhden albumin vuonna 1984.
Vuonna 1987 Bardensin soololevy Seen One Earth nousi Yhdysvaltain albumilistalle. 1994 hän perusti progressiivista rockia esittäneen Mirage-yhtyeen. Mukana oli myös Camelin entinen jäsen Andy Ward.
Bardens kuoli keuhkosyöpään 57-vuotiaana vuonna 2002.
Nettopalkka
Nettopalkka eli käteen jäävä palkka tarkoittaa palkansaajalle palkkapäivänä maksettavaa rahasummaa. Nettopalkka saadaan vähentämällä bruttopalkasta pidätettävät verot ja muut maksut. Vähennettäviä summia ovat ennakonpidätys ja eräät palkasta pidätettävät maksut, kuten työeläkemaksu.
Nettopalkan suuruuteen vaikuttavat bruttopalkan suuruuden lisäksi eri maksujen pidätysprosentit.
Roo Coronae Borealis
Roo Coronae Borealis (ρ CrB / ρ Coronae Borealis) on tähti Pohjan kruunun tähtikuviossa 56,81 valovuoden päässä. Tähti muistuttaa Aurinkoa, ja se on keltainen pääsarjan tähti, jonka spektriluokka on G0-G2Va.
Tähti on noin 10 miljardia vuotta vanha eli Aurinkoa vanhempi. Tähdellä on eksoplaneetta ja pölykiekko.
Steppi
Steppiaskelten nimitykset ovat englanninkielisiä: perusaskeleita ovat muun muassa yksiääniset step, heel, toe, stamp, dig, point, brush ja scuff, sekä kaksiääniset shuffle, flap, riff, paddle ja roll. Steppiaskeleiden nimien yhteydessä on hyvä todeta, että vaikka edellä mainitut askelnimitykset ovat aika vakiintuneita, yleisesti ottaen steppiterminologia on hyvin kirjavaa ja jokaisesta askeleesta löytyy monta käytössä olevaa nimitystä.
Steppitekniikan tärkeänä perustana ovat nilkan rentous ja hallinta sekä hyvä rytmitaju. Stepin yksinkertaisten perusaskeleiden kautta voi päästä nopeastikin mukaan tekemisen makuun, mutta stepin edistynyt ja ammattilaistason työskentely edellyttää jo yhtä hienoviritteistä instrumentin hallintaa kuin mikä tahansa soitininstrumentti ja vuosien harjoittelun.
Tanssi kehittyi Yhdysvalloissa 1900-luvun alkuvuosikymmeninä, ja tuli erityisen suosituksi 1920-luvulla muun muassa elokuvien välityksellä. Steppinumero olikin pitkään erottamaton osa musikaaleja ja usein muitakin elokuvia. Kuuluisista steppielokuvista voi mainita muun muassa Laulavat sadepisarat (Singin' in the Rain, 1952), sekä Shirley Temple- ja Ginger Rogers/Fred Astaire -elokuvat.
Yksi nimekkäimmistä uuden sukupolven ammattilaissteppaajista on yhdysvaltalainen Savion Glover.
Juho Grönholm
Juho Emil Grönholm (s. 11. marraskuuta 1975 Helsinki) on suomalainen arkkitehti.
Andrew Stanton
Koulutus
Stanton suoritti kandidaatintutkinnon (Bachelor of Fine Arts) California Institute of the Arts -yliopistossa vuonna 1987.
Juho Grönholm
Grönholmin vanhemmat ovat johtaja Birger Grönholm ja tutkija Kaisa Grönholm. Hänen avopuolisonsa vuodesta 2009 on arkkitehti Riikka Ylimäki. Grönholm valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 2001. Hän työskenteli useissa eri arkkitehtitoimistoissa 1996–2004, kunnes tuli 2004 Arkkitehtitoimisto ALAn osakkaaksi. Toimiston palkittuja suunnitelmia, joiden tekemiseen Grönholm on osallistunut, on muun muassa vuonna 2011 valmistunut teatteri- ja konserttitalo Kilden Kristiansandissa Norjassa. Rakennustietosäätiö RTS:n Pietilä-palkinnon toimisto sai 2008. Grönholm on arkkitehdin työnsä ohella toiminut arkkitehtuurin tuntiopettajana 2003–2005 ja vuodesta 2011.
Grönholm voitti kollegoineen Helsingin keskustakirjaston suunnittelukilpailun vuonna 2013. . Vuonna 2018 valmistunut Helsingin keskustakirjasto Oodi on saanut laajalti kiitosta niin kotimaisissa kuin ulkomaisissakin medioissa valmistuttuaan, ja oli ehdolla mm. Mies Van der Rohe -palkinnon saajaksi.
Luettelo Suomen virallisen mid-price-listan ykkösistä vuonna 2015
Tämä on luettelo Suomen virallisen mid-price -listan ensimmäistä sijaa hallussaan pitäneistä artisteista/yhtyeistä ja mid-price -levyistä vuonna 2015.
Yhdystie 2453
thumb|right|280px|Yhdystie 2453 Torttilassa.
Yhdystie 2453 on maantie joka kulkee Nakkilan Arantilasta Harjavallan keskustaan. Tien pituus on 9 kilometriä. Nakkilan katuosoitteissa siitä käytetään nimeä Harjavallantie, Harjavallassa se puolestaan on nimeltään Satakunnantie.
Muuta
Yhdystien 2453 reittiä liikennöi arkisin kouluvuoden aikana Porin ja Kokemäen väliä kulkeva bussilinja 71, joka kulkee kaksi kertaa päivässä Harjavallasta Nakkilaan ja kerran Nakkilasta Harjavaltaan. Linjaa liikennöivät Lyttylän Liikenne ja Sundell.
Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous
Suomen ortodoksisen kirkon kirkolliskokous on Suomen ortodoksisen kirkkokunnan ylin päättävä elin lukuun ottamatta kanonisia asioita. Kirkolliskokous kokoontuu säännöllisesti kerran vuodessa. Ylimääräisiä kokouksia voidaan järjestää, mikäli kirkollishallitus, piispainkokous tai kaksi kolmasosaa kirkolliskokouksen edustajista pyytää sitä. Kirkolliskokous säätää myös kirkkojärjstyksen, joka antaa kirkkolakia tarkempia määräyksiä kirkon toiminnasta ja hallinnosta.
Kirkolliskokouksessa on 36 edustajaa, joista puolet on maallikoita ja puolet papistoa ja kanttoreita. Piispat ovat kirkolliskokouksen itseoikeutettuja jäseniä. Kirkolliskokous tekee esityksiä kirkkokunnan keskeiseksi lainsäädännöksi ja hoitaa kirkon ylintä hallintoa, mm. valitsee piispat virkoihinsa.
Fort Garry Hotel
thumb|Fort Garry Hotel
Fort Garry Hotel on hotelli Winnipegin kaupungissa Manitoban provinssissa Kanadassa. Rakennus rakennettiin vuosina 1911–1913. Fort Garry Hotel on rakennettu château-tyyliin. Rakennuksessa on 13 kerrosta.
Farrell
Farrell on englanninkielinen sukunimi. Se perustuu iirinkieliseen sukunimeen Ó Fearghail, joka tarkoittaa "Fearghalin jälkeläistä". Vuonna 2023 Suomen väestötietojärjestelmässä oli 21 elävää henkilöä, joiden sukunimi oli Farrell.
Body to Body
Body to Body on Blue Systemin vuonna 1996 julkaistu toiseksi viimeinen albumi. Se sisältää ajalleen tyypillistä eurodance tyylistä musiikkia, jollaiseksi Blue Systemin tyyli oli muuttunut vuonna 1994 julkaistulta X - Ten albumilta lähtien.
Kathleen Lonsdale
Kathleen Lonsdale (28. tammikuuta 1903 Newbridge, Irlanti – 1. huhtikuuta 1971 Lontoo) oli brittiläinen kemisti. Hän kehitti monia röntgentekniikoita, joilla voidaan tutkia kiteiden rakennetta. Vuonna 1929 hän selvitti hiiliatomien muodostaman kuusikulmion, joka on tyypillinen bentseeniyhdisteille.