cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paul Toppo
Paul Toppo (s. 30. kesäkuuta 1957) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Raigarhin hiippakuntaan 24. toukokuuta 1988 ja nimitettiin sen piispaksi 23. maaliskuuta 2006. Piispaksi vihkiminen seurasi 24. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Telesphore Placidus Toppo, jota avustivat Joseph Augustine Charanakunnel ja Paschal Topno.
Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto
Islannin kansallis- ja yliopistokirjasto (, NULI) on 1. joulukuuta 1994 perustettu Islannin yhdistetty kansalliskirjasto ja yliopistollinen kirjasto. Se muodostettiin liittämällä vuonna 1818 perustettu Islannin kansalliskirjasto (Landsbókasafn Íslands) ja vuonna 1940 perustettu Islannin yliopiston kirjasto yhteen.
Islannin kansallis- ja yliopistokirjaston rakennus on islantilaisten arkkitehtien Manfreð Vilhjálmsson (s. 1928) ja Þorvaldur S. Þorvaldsson (Thurvaldur S. Thurvaldsson) suunnittelema. Se rakennettiin vuosina 1978-1984 Reykjavíkin yliopiston kampusalueelle. Tämän jälkeen olivat vuorossa työt sisätiloissa. Kirjasto avattiin yleisölle joulukuussa 1994.
Michel Mohrt
Morlaix'ssa syntyneelle Michel Mohrtille myönnettiin vuonna 1962 Akatemian Grand Prix romaanista La Prison maritime. Hänen myöhempien teostensa joukkoon lukeutuvat La Guerre civile (1986) ja Jessica ou l'amour affranchi (2002).
Bangladeshin lippu
thumb|Bangladeshin lippu, suhde: 3:5. thumb|Bangladeshin ensimmäinen lippu vuonna 1971 itsenäistymisen aikana. Bangladeshin lippu syntyi vuonna 1971 bengalilaisten vapaustaistelijoiden lipusta. Bengalilaiset kävivät intialaisten tukemina lyhyen sodan Länsi-Pakistanin keskushallintoa vastaan. Sodan jälkeen Itä-Pakistan julistettiin itsenäiseksi Bangladeshin valtioksi. Vapaustaistelijoiden lipussa oli vihreällä pohjalla punainen pallo, jossa oli maan kartta keltaisella, mutta tämä ”Kultainen Bengali” -kartta jätettiin pois, koska sen katsottiin turhaan vaikeuttavan lipun piirtämistä ja kääntöpuolelta toteuttamista.
Punainen vapauden aurinko kuvaa vapaustaistelussa annettua veriuhria. Vihreä taas kuvaa maan rehevyyttä. Punainen aurinko ei ole aivan keskellä lippua, vaan sivussa, jotta lipun liehuessa näyttäisi siltä, että pallo on keskellä. Bengalilaisista 88 prosenttia on muslimeita, joten vihreä kuvaa myös islamia. Vihreä kuvaa myös hedelmällisyyttä ja maan nuoruutta sekä tulevaisuuden uskoa.
Konnevesi
pienoiskuva|250px|Näkymä Konneveden Pyhälahdelta
Konnevesi on Suomen kunta, joka sijaitsee Keski-Suomen maakunnan itäosassa samannimisen järven rannalla. Kunnassa asuu 0 ihmistä ja sen pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km². Konneveden naapurikunnat ovat Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski, ja siellä on 1 175 vapaa-ajan asuntoa. Entisiä naapurikuntia ovat Äänekoskeen liitetyt Konginkangas ja Sumiainen.
Nimensä kunta on saanut Konnevesi-järvestä. Konneveden kunnan mukaan kunnan asukkaat kutsuvat itseään konnevetisiksi. Myös muoto konneveteläinen on oikein.
Maantiede
Konnevesi sijaitsee Keski-Suomen ja Pohjois-Savon maakuntien rajalla. Naapurikunnat ovat Hankasalmi, Laukaa, Rautalampi, Vesanto ja Äänekoski.
Konnevedellä on kaikkiaan 101 järveä. Suurimmat niistä ovat Keitele, Konnevesi ja Liesvesi.
Etelä-Konneveden kansallispuisto sijaitsee Konneveden ja Rautalammin kunnissa. Kansallispuisto perustettiin Rautalammin reittiin kuuluvan Konneveden ranta- ja saaristoluonnon eliöstön, kallioperän ja vesistömaiseman suojelemiseksi ja hoitamiseksi sekä yleistä virkistys- ja retkeilykäyttöä ja ympäristötutkimusta varten. Etelä-Konneveden ja sen itäpuolisen Enonniemen alueella on noin 1 500 hehtaaria valtion omistamia suojeltuja maa-alueita. Yksityisiä suojelualueita on noin 1 100 hehtaaria. Nämä alueet kuuluvat pääsääntöisesti Natura 2000 -ohjelmaan, vanhojen metsien suojeluohjelmaan ja rantojensuojeluohjelmaan. Alueella sijaitsee Metsähallituksen, kuntien ja yksityisten ylläpitämiä rantautumispaikkoja ja satamia, jotka palvelevat monipuolisesti veneilijöitä. Etelä-Konneveden kansallispuisto on Keski-Suomen suosituin kansallispuisto ja vuonna 2019 kansallispuistossa vieraili yhteensä 35 500 henkilöä.
Kylät
Aholankylä, Alakylä, Alkula, Heikkilä, Hiekkalankylä, Hytölä, Hänniskylä, Ilomäki, Ilvesaho, Istunmäki, Itikkakylä, Itäsaari, Jokijärvi, Jouhtikylä, Kangasharju, Kangaskylä, Kivisalmi, Kyönälänkylä, Kärkkäiskylä (kirkonkylä), Lahdenkylä, Lapunmäki, Leskelänkylä, Lummukankylä, Mäkäräniemi, Pesiäissalmi, Pukara, Pukaranranta, Pyhälahti, Pyydyskylä, Rappaatlahti, Rinteenmäki, Rokkapohja, Rossinkylä, Ruuskankylä, Salmenkylä, Sauvoniemi, Siikakoski , Silmutjoki, Sirkkamäki, Suokylä, Sydänmaankylä, Särkisalo, Tankolampi, Toikkalankylä, Töhkerönmäki, Uurapohja, Varuskunta, Välimäki.
Konneveden kylät jaetaan seuraaviin koulu- ja vaalipiireihin: Hytölä, Istunmäki, Kirkonkylä, Sirkkamäki ja Särkisalo.
Historia
Konnevesi ja naapurikunnan Rautalammin alue kuuluivat aikanaan Hämeen erämaa-alueeseen. Hämäläiset valtasivat erämaita Saimaan vesistöjä myöten, kunnes karjalaiset 1100-luvun puolivälissä työnsivät heidät takaisin. Erämaiden raja vakiintui Saimaan ja Päijänteen vesistöjen vedenjakajalle. Kymijoen latvavesiltä alkava ja Pielavedelle päättyvä Rautalammin vesireitti myötäili heimorajaa ja samalla Ruotsin valtakunnan itärajaa.
Asutuksen tiheneminen ja eränkäynnin vilkastuminen Hämeen ja Savon kantapitäjissä johtivat erimielisyyksiin Rautalammin reitin erämaa-alueista. Riidat vaimenivat 1500-luvulla, kun Ruotsin kuningas Kustaa Vaasa alkoi systemaattisesti asuttaa valtakunnan itärajaa. Samalla kuningas kartutti kruunun kassaa verotuloilla.
Kruunun ohjeiden mukaan uudisasukkaille tuli antaa maata vain sen verran kuin he jaksoivat viljellä. 1550-luvulla laadittiin luettelo kaikista eräkappaleista ja niiden omistajista. Nykyisen Konneveden kunnan ensimmäinen uudisasukas oli Olli Varis, joka asettui Istunmäkeen vuonna 1552. Pietari Nikinpoika Kolari asettui Särkisaloon kahta vuotta myöhemmin. Uudisasukkaista suurin osa tuli Savosta Pieksämäen ja Mikkelin suunnilta.
Peltoviljely ja karjanhoito yleistyivät, kun ihmiset asettuivat tiluksilleen. Arvokalojen, kuten lohen ja siian pyynti Rautalammin vesillä kuului kruunulle. Konnevedelle Siikakoskeen perustettu kruununkalastamo vuokrasi kalastusoikeuksia ympäristön asukkaille, jotka maksoivat vuokransa kaloina. Ruotsin valtakunnan suuret sodat kestivät noin 150 vuotta, mikä merkitsi jatkuvaa verorasituksen kasvua. Sotia seurasivat katovuosista johtuneet nälkävuodet.
Isojako 1700-luvun lopussa ja 1810-luvulla muutti maanomistusta ja vaikutti myös asutukseen. Jako pyrki yhdistämään talojen maat isommiksi kokonaisuuksiksi. Osa kantatiloista siirrettiin etäämmälle ja yhteismetsät jaettiin talojen kesken. Osa metsämaasta jäi valtiolle niin sanottuna liikamaana. Kantatilojen ja vilkkaan torppien perustamisen myötä Konneveden asukasluku alkoi kasvaa. 1900-luvun alussa yli puolet Konneveden tiloista oli vuokralla. Vuonna 1918 voimaan tullut laki toi torppareille itsenäisyyden.
Ensimmäiset mietteet omasta seurakunnasta ja kirkosta tuotiin Konnevedellä julki 1800-luvun puolivälissä. Syynä olivat pitkät ja hankalat kirkkomatkat. Kärkkäälän, Särkisalon, Siikakosken ja Varismäen eli nykyisen Istunmäen kyliltä tuli pisimmillään 60–70 kilometriä Rautalammin kirkolle. Konnekoskessa vuonna 1860 tapahtunut suuronnettomuus saattoi sekin lisätä eropaineita. Onnettomuudessa Variskylän kirkkovene kaatui koskeen, ja 17 ihmistä hukkui.
Särkisalon ja Kärkkäälän tilanhaltijat vaativat kyläkuntien liittämistä Sumiaisten kappeliseurakuntaan, josta muodostettaisiin itsenäinen kirkkoherrakunta. Rautalammin emäseurakunnan edustajat vastustivat hanketta, koska pelkäsivät irtaantumisen rasittavan liikaa seurakunnan taloutta.
Maaliskuussa 1919 päästiin yksimielisyyteen Konneveden seurakunnan perustamisesta. Seurakunta totesi heti ensimmäisessä kirkonkokouksessaan tammikuussa 1920, että kirkko pitää rakentaa. Arkkitehti Ilmari Launiksen pohjapiirros ja kirkon ulkoasua esittävä piirros hyväksyttiin samana vuonna. Keski-Suomen ainoa harmaakivikirkko rakennettiin Siikakoskelle johtavan tien varteen mäen päälle. Rakennuskivet hakattiin oman kylän graniitista. Rahat kirkkoon saatiin ”pappilan ylimääräisistä metsärahoista” ja ottamalla puoli miljoonaa markkaa velkaa. Kirkko vihittiin juhannuksena vuonna 1923. Jo 1950-luvun lopussa kirkko peruskorjattiin kosteusvaurioiden vuoksi.
Hankasalmi erosi Rautalammista vuonna 1863. Yksi Kärkkäälän tila ja seitsemän Särkisalon tilaa olisivat halunneet mukaan, mutta kuntakokous sanoi liitosaikeelle ei. Sen jälkeen vielä 13 taloa anoi siirtoa Hankasalmeen. Kuntajakoa ryhdyttiin toden teolla puuhaamaan vuonna 1893. Ajatuksena oli, että Konneveden kunnan muodostaisivat Kärkkäälä, Särkisalo, suurin osa Siikakoskea sekä Istunmäen Tupaniemi. Pitäjään olisi tullut 3 848 asukasta. Tätäkään itsenäistymispyrkimystä ei hyväksytty.
Seurakunnan itsenäistyttyä Rautalammin kuntaan kuuluminen alkoi hiertää konnevetisiä yhä enemmän. Eniten närästi se, että kunnan maksuista ei koettu saatavan tarpeeksi hyötyä Konneveden suuntaan. Lopulta toive kuultiin, ja kunnanvaltuusto päätti Konneveden kunnan itsenäistymisestä vuonna 1919. Virallisesti kunta aloitti toimintansa vuoden 1922 alussa. Itsenäistymisen aikaan Konnevedellä oli 4 300 asukasta. Väkimäärässä tehtiin ennätys vuonna 1954, jolloin konnevetisiä oli 5 310.
Jo alueen ensimmäiset asukkaat ymmärsivät Rautalammin reitin arvon. Kansallisvedeksi kutsuttu Rautalammin reitti ja sen keskusjärvi Konnevesi on säilynyt erämaisena, ja veden laatu on hyvä. Kanavareittejä pitkin Konnevedelle pääsee vesitse etelästä Lahdesta ja pohjoisesta Pielavedeltä saakka. Etelä-Konneveden järvialueelle perustettu vuonna 2014 kansallispuisto ja Konneveden kunnan omistama koskireitti on tuonut kunnalle uutta näkyvyyttä ja tunnettuutta. Etelä-Konneveden kansallispuisto sijoittuu osin Konneveden ja osin Rautalammin puolelle.
Vuonna 2012 suunniteltiin kuntaliitosta Laukaan kanssa, mutta se kaatui Konneveden valtuuston vastustukseen.
Hallinto
pienoiskuva|Konneveden kunnantalo Konneveden kunnanjohtajajana on toiminut vuodesta 2021 alkaen Mika Pasanen. Kunnanvaltuustossa on 17 paikkaa, joista 9 on keskustan hallussa kaudella 2021–2025. Valtuuston puheenjohtajana toimii Maritta Puttonen.
Talous
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksoivat Konnekuljetus Oy, Konneveden Osuuspankki ja puunkorjuuta ja muita metsäalan palveluita tekevä Varis Forest Oy.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Konnevedellä oli 2 748 asukasta, joista 1 098 asui taajamassa, 1 624 haja-asutusalueilla ja 26:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Konneveden taajama-aste on 40,3 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Konneveden kirkonkylä. Vuoden 2000 taajamarajauksessa parinsadan asukkaan Konneveden kirkonkylä ja tuhannen asukkaan kuntakeskus (nimenä aiemmin Lapunmäki) kasvoivat yhteen, jolloin yhdistyneen taajaman nimeksi tuli Konneveden kirkonkylä.
Koulutus
thumb|[[Lapunmäen yhtenäiskoulu ja Konneveden lukio toimivat kirkonkylän koulukeskuksessa.]] Konnevedellä perusopetusta antavat Lapunmäen yhtenäiskoulu (luokka-asteet 0-9) sekä Hytölän ja Istunmäen koulut (luokka-asteet 0-6). Toisen asteen yleissivistävää opetusta antaa Konneveden lukio, joka toimii Lapuanmäen yhtenäiskoulun kanssa samassa vuonna 2017 valmistuneessa koulukeskuksessa kirkonkylässä. Ammatillista toisen asteen opetusta tarjoaa Pohjoisen Keski-Suomen ammattiopisto Äänekoskella.
Konneveden Siikakoskella toimii Jyväskylän yliopiston bio- ja ympäristötieteiden laitoksen vuonna 1983 valmistunut tutkimusasema.
Seurakunnat
pienoiskuva|[[Konneveden kirkko]] Vuoden 2018 aluejaon mukaan Konnevedellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Nähtävyyksiä, vapaa-aikakohteita ja tapahtumia
pienoiskuva|pysty|[[Struven ketju ]] Silmutmäestä 188 m:n korkeudesta löytyy ainutlaatuinen Struven ketjuun kuuluva mittauspiste. Paikalle johtaa vanha metsäautotien pohja ja polku Konneveden läpi kulkevan 69 -tien varrelta. Vuonna 2005 Struven ketjusta tuli ainoa Unescon maailman­perintökohde, joka sijaitsee usean­ valtion alueella. Silmutmäen mittauspiste yhdisti aina 1960-luvulle saakka pohjoisen ja etelän kolmiomittausketjut toisiinsa. Paikassa kolmiomittaustornia ei enää ole. Ainoa merkki mittauspisteestä on reikä kivessä. Keski-Suomen mittauspisteitä koskevassa selvityksessä onkin mainittu, että mittauspiste voitaisiin kunnostaa tiedeopetuksen ja matkailun tarpeisiin esimerkiksi rakentamalla paikalle näkötorni.
Ruokakulttuuri
Konneveden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla rantakala ja nyrkkirieska.
Victor Kindo
Victor Kindo (12. toukokuuta 1947 – 12. kesäkuuta 2008) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 14. joulukuuta 1974 ja nimitettiin Raigarhin hiippakunnan piispaksi 25. marraskuuta 1985. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. tammikuuta 1986. Pääkonsekraattorina toimi Eugene Louis D'Souza, jota avustivat Telesphore Placidus Toppo ja Philip Ekka.
23. maaliskuuta 2006 Kindo sai nimityksen Jashpurin hiippakunnan piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 25. toukokuuta. Hän toimi hiippakunnan johdossa, kunnes kuoli 61-vuotiaana.
Michael Spence
Michael Spence (s. 7. marraskuuta 1943) on Yhdysvalloissa syntynyt ja Kanadassa kasvanut ekonomisti ja Nobelin taloustieteen palkinnon saaja vuodelta 2001 yhdessä George A. Akerlofin ja Joseph E. Stiglitzin kanssa.
Kvartsi-iskos
Kvartsi-iskos arkeologian tuntema kivikautisten kvartsiesineiden valmistuksesta syntynyt kvartsin palanen tai sirpale. Kvartsi-iskoksia irtoaa kvartsista, kun sitä muotoillaan esineeksi iskemällä toisella kivellä.
Suomessa, jossa hapan maaperä on tuhonnut lähes kaikki elolliset jäänteet kivikaudelta, kvartsi-iskokset ovat kivikautisen asutuksen tärkeitä tunnusmerkkejä. Useat asuinpaikat on löydetty kvartsi-iskosten perusteella.
Messukylän seurakunta
Messukylän seurakunta tai Tampereen Messukylän seurakunta on Tampereella toimiva evankelis-luterilainen seurakunta. Seurakunta kuuluu Tampereen seurakuntayhtymään. Messukylän seurakunnassa on 38 608 jäsentä ja se on suurin Tampereen viidestä seurakunnasta.
Messukylän seurakunta on pinta-alaltaan laaja. Siihen kuuluvat Messukylän, Annalan, Haiharan, Kaukajärven, Hankkion, Lukonmäen, Turtolan, Aakkulan, Hakametsän, Huikkaan, Takahuhdin, Ruotulan, Pappilan, Ristinarkun, Linnainmaan, Leinolan, Holvastin ja Vehmaisten kaupunginosat.
Messukylän seurakunnan kirkkoherrana on vuodesta 2020 lähtien toiminut Juha Itkonen.
== Historia == Messukylä lienee muodostettu Pirkkalan kirkkopitäjän kappeliseurakunnaksi 1400-luvun alussa, katolisella keskiajalla. Messukylän ensimmäinen kirkko rakennettiin todennäköisesti 1430-luvun alussa. Kivikirkon rakennusvaiheet ajoittuvat vuosien 1510 ja 1530 välille.
Luterilaisuuden aikaan siirtymisen jälkeen vuonna 1636 Messukylä itsenäistyi omaksi kirkkoherrakunnakseen. Teiskosta tuli puolestaan Messukylän kappeliseurakunta. Vuonna 1779 perustettiin Tampereen kaupunki, joka jäi kirkollisesti Messukylän seurakuntaan.
Venäjän vallan aikana, teollistumisen myötä, kaupunki alkoi kasvaa. Messukylän uusi tiilikirkko rakennettiin vuonna 1879. Vuoden 1865 kunnallisasetus johti Messukylän ja Teiskon kuntien perustamiseen, mutta vasta vuonna 1904 toteutui Teiskon ja Tampereen seurakunnallinen itsenäistyminen.
Itsenäisyyden ajan alkaessa, vuoden 1918 kansalaissodassa, Messukylän kirkontienoo joutui keskelle traagisinta sotatannerta. Vuonna 1924 myös Aitolahti erotettiin Messukylästä itsenäiseksi kunnaksi ja seurakunnaksi. Vuonna 1923 Tampereesta tuli hiippakuntajaon myötä tuomiokirkkoseurakunta. Kaupunkien kasvaessa niiden alueelle alettiin muodostaa useampia seurakuntia yhteistalouteen. Tampereella toteutui ensin jako suomen- ja ruotsinkieliseen vuonna 1926. Sitten Pohjois-Pirkkalasta kaupunkiin liitetystä alueesta muodostettiin Harjun seurakunta vuonna 1937.
Toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1947 Messukylän kunta liitettiin Tampereeseen, mikä johti seuraavana vuonna myös seurakunnan liittämiseen seurakuntien yhteistalouteen. Vuonna 1953 Tuomiokirkkoseurakunnasta erotettiin Pyynikin, Kalevan, Viinikan ja Härmälän seurakunnat. Kun Aitolahden kunta vuonna 1966 liitettiin Tampereeseen, myös seurakunta liitettiin seurakuntien yhteistalouteen. Samoin kävi Teiskon vuonna 1972. Kunnat hävisivät, mutta seurakunnat jäivät vaalimaan paikallisidentiteettiä. Väestönkasvun myötä Messukylä kohosi Tampereen suurimmaksi seurakunnaksi. Siksi siitä erotettiin vuonna 1980 Hervanta.
Vuosituhannen taitteessa kaupungin yhä kasvaessa Messukylä kohosi jälleen suurimmaksi seurakunnaksi. Ajan saatossa seurakunnan alue pieneni, mutta väestö kasvoi kymmeniin tuhansiin.
Kirkkoherrat
Lisäksi seurakunnalla on seuraavat seurakuntatalot ja pienemmät seurakuntatilat: Aiemmin seurakunnalla oli Kaukajärvellä oma seurakuntatalo, mutta siitä on luovuttu ja rakennus aiotaan purkaa uudisrakentamisen tieltä. Uudet tilat eli Kauksun Kulma avattiin Kaukajärven liikekeskuksessa syksyllä 2020. Kämmenniemen seurakuntatalo eli Aunes valmistui myös vuonna 2020 Kämmenniemen Salen ja Aunessillan välittömässä läheisyydessä.
Luettelo pikkuplaneetoista: 416 001–417 000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 416001:stä ja päättyen 417000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Yläislannin kieli
Yläislannin kieli (Háfrónska) on keinotekoinen kieli, jonka on luonut belgialainen Jozef Braekmans. Hänen tavoitteenaan oli poistaa lainasanat modernista islannin kielestä. Kielen kehittäjä kuvaa yläislannin sanastoa "ultrapuristiseksi" kokoelmaksi olemassa olevia islanninkielisiä sekä Braekmansin itsensä luomia neologismeja. Yläislannilla ei ole Islannissa virallista asemaa ja se on lähinnä yhteinen projekti pienelle joukolle henkilöitä, joita kutsutaan nimellä "nýyrðaskáld". Harrastajien tarkoituksena on luoda islannin muoto, jossa ei ole lainkaan ulkopuolisia vaikutteita. Kieli on saavuttanut jonkun verran huomiota ja julkisuutta Islannissa.
Nimi ja symbolismi
Kieli nimettiin uusnorjan (nynorsk) pohjalta kehitetyn, konservatiivisen ylänorjan (høgnorsk) kielen mukaan. Kielen nimen toinen osa, "frónska", on johdettu sanasta "frón", joka on runoudessa Islannin nimi. Edda-runossa frón on yksi maapalloon viittaavista nimistä. Braekmans mainitsi nimen ensimmäisen kerran is.islenska-uutisryhmässä 23. marraskuuta 2003. Ennen sitä hän käytti kehittämästään kielestä nimiä "frónska" tai "hyperislanti".
Ultrapurismi
Yläislannin keskeinen periaate on "málgjörhreinsun" (ultrapurismi), joka on lingvistisen purismin äärimmäisin muoto. Tämäkin termi on Braekmansin kehittämä. Termillä pyritään kuvaamaan ajatusta siitä, että kaikkea puhetta voidaan tutkia puristiselta kannalta, mukaan lukien erisnimiä, maantieteellisiä nimiä tai kemikaalien nimiä. Braekmansin mukaan ultrapurismin ensiaskeleet otti jo 1800-luvulla neologistinen ryhmä Fjölnismenn. Heidän Skírnir-julkaisussaan muun muassa erisnimet Robert Peel ja John Russell käännettiin muotoon Hróbjartur Píll ja Jón Hrísill. Myös maantieteelliset nimet käännettiin: Góðviðra (Buenos Aires), Sigurborg (Kairo) sekä Slettumannaland (Puola). Nykypäivän Islannin kielipolitiikasta poiketen yläislannin kehittäjien tärkeimpänä tavoitteena on poistaa latinismit ja germanismit kielestä.
Medianäkyvyys
Projekti on saanut jonkun verran huomiota Islannissa. Kieltä on käsitelty islantilaisessa lehdistössä. DV-lehdessä oli Braekmansin koko sivun haastattelu vuonna 1999. Projektia käsiteltiin lyhyesti marraskuussa 2005 Islannin television Stöð 2 -kanavalla. Islantilaisella Rás 2 -radiokanavalla on viikoittainen ohjelma, jossa esitellään epätavallisia islannin sanoja. Ohjelmassa on silloin tällöin esitelty myös yläislannin sanoja eräänlaisen arvauspelin muodossa.
TI Advanced Scientific Computer
Advanced Scientific Computer (ASC) on Texas Instrumentsin (TI) kehittämä vektorisuorittimia käyttävä supertietokone. Tietokoneen suunnittelu alkoi vuonna 1966.
Tietokone oli mm. Naval Research Laboratoryn käytössä virtausdynamiikan laskennassa.
Adžarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Adžarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Adžarian ASNT) oli autonominen neuvostotasavalta Georgian SNT:ssä. Neuvostoliiton hajottua vuonna 1991 Adžarian ASNT muuttui Adžarian autonomiseksi tasavallaksi, joka on osa Georgiaa (ent. Gruusia).
Minj
Minj on:
Kontiolahti
Kontiolahden Onttolassa toimii Pohjois-Karjalan rajavartiosto. Lisäksi Kontiorannassa toimi 31.12.2013 asti Pohjois-Karjalan Prikaati.
Maantiede
Kontiolahden naapurikunnat ovat Joensuu, Juuka, Lieksa, Liperi ja Polvijärvi.
Kontiolahdella on 183 järveä, ja vesistöjä on kunnan pinta-alasta on 22,3 prosenttia (230 km²). Suurimpia niistä ovat Höytiäinen, Kangasvesi ja Herajärvi.
Kontiolahdella sijaitsee kokonaan tai osittain 11 Natura-kohdetta: Teerisaari-Sisuslahti, Soikkelin metsä, Pöllönvaara-Kruununkangas, Paiholan metsä, Kolvananuuro ja lähialueet, Kolin kansallispuisto, Jouhteninen, Huurunlampi-Sammakkolampi-Huurunrinne, Huuhkajanvaara ja Heinävaaran-Kyykänlammet.
Kyliä
Harivaara, Herajärvi, Iiksenniitty, Jakokoski, Kontiolahti, Kontioniemi, Kulho, Kunnasniemi, Kupluskylä, Kylmäoja, Lehmo, Mönni, Onttola, Paihola, Puntarikoski, Puso, Pyytivaara, Rantakylä, Romppala, Selkie, Varparanta ja Venejoki
Paiholan kylässä on Pohjois-Karjalan alueen psykiatrinen sairaala ja pakolaisten vastaanottokeskus.
Historia
Kontiolahti kuului aluksi Liperin kirkkopitäjään. Siitä tuli itsenäinen kunta vuonna 1873. Höytiäisen järven tulvahaitat ja toive vesijättömaasta innostivat asukkaat yrittämään kanavan rakentamista vedenpinnan laskua varten. Pato murtui halitsemattomasti vuonna 1859, ja maisema muuttui dramaattisesti.
Patras Minj
Patras Minj (s. 23. joulukuuta 1944) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 30. huhtikuuta 1977 ja nimitettiin Ambikapurin hiippakunnan piispaksi 5. heinäkuuta 1996. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Paschal Topno, jota avustivat Telesphore Placidus Toppo ja Théophane Matthew Thannickunnel.
Kontiolahti
Historia
Kontiolahteen sijoitettiin toisen maailmansodan jälkeen Ruskealan siirtoväkeä.
Kunnanvaltuusto päätti 10.9.2007 äänin 21–14, että kunta ei osallistu kuntaliitosselvitykseen Joensuun seudun kuntien kanssa.
Hallinto ja kunnallispolitiikka
Tammikuussa 2013 Kontiolahti nousi otsikoihin kunnanvaltuuston jäsenen rasististen kirjoitusten vuoksi.
Talous
Vuonna 2015 kunnassa oli 3 417 työpaikkaa. Niistä 4,4 % oli alkutuotannossa (maa-, metsä- ja kalataloudessa), 65 % palveluissa ja 28 % jalostuksessa.
Vuonna 2015 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat Rakentaja M. Laukkanen, rakennusalalla toimiva Master yhtiöt, Paiholan yhteismetsä ja alumiinin ja sinkin painevaluun erikoistunut Alsiva Oy.
Kauppa- ja teollisuusministeriö teki päätöksen uraanivaltauksesta Enon ja Kontiolahden rajalle 10. lokakuuta 2006. Päätös antaa ranskalaiselle Cogemna-yhtiölle (Compagnic Générale des Matières Nucléaires, nykyisin Areva) oikeuden uraanin ja muiden malmien etsintään. Vuonna 2015 Skandinavian Uranium sai jatkoluvan. Uraanikaivoksia vastustaa alueella kansanliike.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Lehmo ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Joensuun keskustaajamaa, joka sijaitsee pääosin Joensuun kaupungin ja osittain myös Liperin kunnan alueella. Kulhon taajama sijaitsee pääosin Kontiolahdella, mutta pieneltä osin myös Joensuussa.
Liikenne
Kontiolahden alueen paikallisliikenteestä ja koululaisliikenteestä vastaa Joensuun seudun joukkoliikenne. Kontiolahdella on myös rautatieasema, jolla ei kuitenkaan ole enää henkilöliikennettä. Kunnan läpi kulkee Valtatie 6.
Kirjasto
Kunnallisia kirjastopalveluja tarjoavat Kontiolahden kirjasto, Lehmon kirjasto sekä Kontiolahden ja Enon yhteinen kirjastoauto Runo-Antti.
Ruokakulttuuri
Kontiolahden pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suutarinpaisti eli muikkutirri ja kapakalakeitto.
Kulttuurihenkilöitä
Tunnettuja kontiolahtelaisia kulttuurihenkilöitä ennen ja nyt:
Urheiluseurat
Budoseura Tokumakai, Höytiäisen Pursiseura, Kontiolahden Kajastus, Kontiolahden Urheilijat, Kontiolahden Isku, Kontio-Veljet, Kulhon Kunto, Lehmon Pallo -77, Lehmo Balls-96, Kontiolahden Avantouimarit, Mönnin Veto ja FB Factor.
Seurakunnat
Kontiolahdella on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Kontiolahden seurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kontiolahden alueella toimii Joensuun ortodoksinen seurakunta.
Yhteisrintaman työosasto
Yhteisrintaman työosasto on Kiinan kommunistisen puolueen keskuskomitean alainen osasto, jonka tehtävänä on pyrkiä vaikuttamaan ihmisten mielipiteisiin niin Kiinassa kuin ulkomaillakin pääsääntöisesti pehmeän vallan avulla.
Osaston puheenjohtajana on vuodesta 2017 lähtien toiminut You Quan. Ennen työosastoa hän toimi Fujianin maakunnan puolueen johdossa.
Historia
Yhteisrintaman työosasto perustettiin vuonna 1942. Alussa sen tarkoitus oli ylläpitää linkkejä kommunistisen puolueen ja siihen kuulumattomien tahojen kanssa jokaisella yhteiskunnan osa-alueella, jos vain mahdollista. Se myös pyrki rekrytoimaan puolueen jäseniä ja muunlaisia tukijoita. Yhteisrintaman historia ulottuu kuitenkin pari vuosikymmentä taaemmas, mutta tuolloin se tarkoitti lähinnä väliaikaisia liittolaisuuksia paikallisten kommunistien ja kuomintangia edustavien nationalistien kanssa, jotka taistelivat yhdessä Japanin imperiumia vastaan.
Mao puhui Yhteisrintamasta ”taika-aseena”, joita hänellä oli yhteensä kolme. Kaksi muuta olivat aremija ja puolue.
Kiinan kansantasavallan perustamisen jälkeen työosaston toiminta jäi vähäiseksi, kun puolue oli saavuttanut tavoitteensa ja selvinnyt voittajaksi Kiinan sisällissodassa. Kuitenkin vuonna 1979 Deng Xiaoping elvytti toiminnan kulttuurivallankumouksen jälkeen ja alkoi jälleen painottaa työosaston tärkeyttä. Samalla Kiina alkoi avautumaan maailmalle.
Organisaatio
Kommunistinen puolue on toistuvasti kiistänyt yhteydet osastoon ja sen, että se pyrkisi vaikuttamaan poliitikkoihin länsimaissa. Maan valtiovarainministeri ei myöskään julkaise Yhteisrintaman budjettia, vaan sen sijaan sen alaisuudessa toimivien järjestöjen saamat valtionavustukset. Osaston kokonaisbudjetiksi arvioidaan tämän perusteella olevan 1,4–1,8 miljardia dollaria vuodessa.
Xi Jinpingin aikana työosaston henkilöstömäärä on kasvanut ainakin 40 000 henkilöllä. Osaston alaisuuteen on rekisteröitynyt useita kymmeniä yksittäisiä tahoja, jotka toimivat usein jonkin yksittäisen teeman parissa edistäen sitä juurikin Yhteisrintaman aatteiden mukaisesti. Nämä puolestaan jakautuvat vielä edelleen omiksi pienemmiksi yhdistyksiksi. Esimerkiksi Kiinan kielen opetussäätiö on rekisteröitynyt Ulkokiinalaisten asioiden toimiston alaiseksi. Kyseinen toimisto kuuluu Yhteisrintamaan. Yhtenä tavoitteena on häivyttää sidonnaisuudet Yhteisrintamaan ja sitä kautta kommunistiseen puolueeseen. Vuonna 2017 osaston organisaatio oli seuraavanlainen:
Toiminta Kiinassa
Maan rajojen sisällä osasto on myös pyrkinyt ns. kiinalaistamaan maan näkyviä vähemmistöuskontoja kuten islamia ja kristinuskoa. Tätä varten perustettuja työosaston alaisia järjestöjä ovat mm. Kiinan isänmaallinen katolilainen liitto, Kolmen itsenäisen patrioottisen protestanttisen kirkon liike ja Kiinan islamilainen liitto. Uskontojen kiinalaistamisessa on kyse siitä, että uskonnollisia oppeja pyritään taivuttamaan siten, että ne sopivat yhteen kommunistisen puolueen ideologian kanssa. Viisivuotinen kiinalaistamiskampanja aloitettiin vuonna 2019. Kirkoissa tämä on näkynyt mm. siinä, että Neitsyt Marian tauluja on korvattu Xi Jinpingin kuvilla ja poliittisilla iskulauseilla. Kirkkoja, jotka eivät suostu liittymään isänmaalliseen katolilaisten liittoon, leimataan kulteiksi, jonka jälkeen siihen kohdistuvat vainot voidaan oikeuttaa.
Työosasto on ollut avainasemassa vaikuttamassa Hongkongin ja Macaon paikallispolitiikkaan ja niiden Peking-myönteisiin tahoihin. Lisäksi työosasto on toiminut puolueen epäsuorana agenttina tiibetiläisten, uiguurien ja Falun Gong -harjoittajien vainoamisessa ja vastarinnan musertamisessa.
Toiminta ulkomailla
Xi Jinpingin aikana osaston toiminta on monipuolistunut ja kasvanut. Tämä näkyi mm. siinä, että vuonna 2018 Ulkokiinalaisisten asioiden toimisto siirrettiin osaston alaisuuteen. Ulkomailla toiminta keskittyy erityisesti Eurooppaan ja Pohjois-Amerikkaan, joissa osasto pyrkii muokkaamaan kansalaisten mielipidettä Kiinasta.
Toinen tärkeä vaikuttamisen kohde ovat kiinalaistaustaiset (eivät siis välttämättä Kiinan kansalaiset) ihmiset ympäri maailmaa. Työosasto pyrkii luomaan kuvaa siitä, että kommunistinen puolue edustaa myös kiinalaistaustaisia ihmisiä.
Vuonna 2017 osasto organisoi kiinalaisten opiskelijoiden keskuudessa mielenosoituksen suunniteltua dalai-laman vierailua vastaan vain tunteja sen jälkeen, kun vierailun isäntä Kalifornian yliopisto San Diegossa ilmoitti asiasta.
Kanadan kansallinen tiedustelupalvelu CSIS on katsonut työosaston olevan kommunistisen puolueen ensisijainen ja tärkein väline, jolla yritetään vaikuttaa Kiinan ulkopuolella. Osastoa käytetään hiljentämään Pekingiä kritisoivia järjestöjä ulkomailla sekä soluttautumaan ulkomaiden akateemisiin, teollisiin ja poliittisiin piireihin. Vuonna 2017 julkaistussa tiedotteessa Yhdysvaltain silloinen ulkoministeri Mike Pompeo tiedosti saman asian ja syytti työosastoa mm. vakoilusta ja määräsi siihen linkittyville henkilöille viisumirajoituksia.
Työosastolla on tiiviit suhteet Konfutse-instituuttiin, joka järjestää kiinan kielen opetusta ulkomailla ja pyrkii sitä kautta pääsemään osaksi ulkomaiden yliopistoyhteisöjä.
Suomessa
Osaston toiminta Suomessa näkyy lähinnä mielipidevaikuttamisena ja pyrkimyksenä vaikuttaa Suomen puoluepolitiikkaan.
Perussuomalaisten Mika Niikko on käynyt useaan kertaan Kiinassa. Virallisesti matkojen on sanottu olevan vienninedistämismatkoja, joista vastasi kiinalainen tiede- ja teknologiayhdistys. Niikko ei ole suostunut kertomaan matkojen maksajaa tai niiden tarkkaa määrää. Hän myös vakuutteli, ettei tiennyt tiede- ja teknologiayhdistyksen olleen osa työosastoa, vaikka yhdistys tuo tämän esille omilla nettisivuillaan.
Jenni Chen-Ye on toiminut osaston alaisessa FAPPRC-yhdistyksessä (Kiinan rauhanomaisen jälleenyhdistymisen edistämisyhdistys Suomessa) varapuheenjohtaja toimiessaan samaan aikaan kokoomuksen kunnanvaltuutettuna Vantaalla. FAPPRC on mm. järjestänyt Hongkongin demokratia-aktivisteja vastustavia mielenosoituksia. Vantaan kokoomus erotti Chen-Yen maaliskuussa 2020. Loppuvuodesta 2020 hän liittyi vihreiden valtuustoryhmään. Helmikuussa 2021 hän erosi vihreistä, ja Vantaan vihreät ilmoitti, ettei se aio tehdä mitään yhteistyötä Chen-Yen kanssa.
Suojelupoliisi on varoittanut työosastoon kytköksissä olevien järjestöjen vaikuttamisyrityksistä, joissa mielenkiinnonkohteita ovat erityisesti kriittinen infrastruktuuri ja teolliset salaisuudet.
Ruotsissa
Työosasto on pyrkinyt myös Ruotsissa ujuttautumaan maan akatemian ja elinkeinoelämän piireihin. Ruotsissa toimii institituutti nimeltä Belt & Road Institute in Sweden, jonka tarkoitus on lobata Ruotsia osallistumaan yksi vyö, yksi tie -projektiin.
Ruotsalaisen Frivärld-ajatushautomon mukaan Ruotsissa toimii useita yhdistyksiä, joilla on suhteita työosastoon. Näitä ovat mm. China Council for the Promotion of Peaceful National Reunification ja Nordic Zhigong Association.
Keskinen Avusjärvi
Keskinen Avusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,0 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 93,4 metriä mpy.
Vääpeli
Vääpeli (lyhenne vääp.) on Suomen puolustusvoimissa käytössä oleva aliupseerien sotilasarvo. Merivoimissa vastaava arvo on pursimies.
Avoin yhtiö
Avoin yhtiö (aik. myös kauppayhtiö ) on yhtiömuoto, jossa kaikki yhtiömiehet vastaavat henkilökohtaisesti yhtiön veloista ja muista velvoitteista sekä omasta että muiden yhtiömiesten puolesta.
Avoin yhtiö on itsenäinen oikeushenkilö. Se perustetaan rekisteröimällä kahden tai useamman yhtiömiehen tekemällä yhtiösopimuksella. Yhtiömiehinä voi olla joko luonnollisia henkilöitä tai yhteisöjä, kuten muita yrityksiä.
Vääpeli
Itsenäistymisen jälkeen vääpeli oli Suomen puolustusvoimien ylin aliupseeriarvo lukuun ottamatta eräitä aselajeja, ja vielä sotien jälkeisenä aikana se jäi useimpien aliupseerien ylimmäksi sotilasarvoksi.
Avoin yhtiö
Mikäli yhtiön kaikki yhtiömiehet eivät ole vastuullisia, vaan mukaan tulee myös pelkässä rahoittajan asemassa olevia äänettömiä yhtiömiehiä, yhtiöstä tulee kommandiittiyhtiö.
Avoin yhtiö Suomessa
Avoimet yhtiöt ovat Suomessa verraten harvinaisia. Avoimia yhtiöitä oli 31.3.2013 kaupparekisterissä 12 531, mikä muodosti 2 % kaikista yrityksistä. Avointen yhtiöiden määrä on ollut laskusuunnassa.
Vääpeli
Vääpelit toimivat joukkueenjohtajina, saapumiserän johtajina, koulutusupseereina, erikoismestareina tai perusyksikön vääpeleinä.
Avoin yhtiö
Avoin yhtiö Suomessa
Avoimen yhtiön hyviä puolia esimerkiksi osakeyhtiöihin verrattuna on verrattain suuri sopimusvapaus yhtiötä muodostettaessa. Lainsäädäntö antaa melkoisen paljon vapautta sopia yhtiön sisäisestä hallinnosta ja valtasuhteista, ainoastaan harvat lakipykälät ovat pakottavia. Avoimen yhtiön voi myös perustaa välittömästi, sillä avoin yhtiö katsotaan muodostuneeksi samalla hetkellä kun yhtiösopimus allekirjoitetaan. Vastaavasti avoimen yhtiön huonoja puolia on juuri yhtiömiesten rajaton ja henkilökohtainen vastuu yhtiön veloista, samalla kun jokaisella yhtiömiehellä on valta hoitaa yhtiön välttämättömiä tai hyödyllisiä asioita ilman erityistä lupaa toisilta yhtiömiehiltä. Tämän vuoksi avoimet yhtiöt vaativat yhtiömiehiltä paljon keskinäistä luottamusta.
Vääpeli
Yksikön vääpeli / yksikköupseeri
Puolustusvoimien virkarakenteen muutoksen seurauksena perusyksikön vääpelin vakanssi on ollut myös sotilasarvosta riippumaton tehtävien kokonaisuus, jonka hoitajana on voinut toimia esimerkiksi ylikersantti tai yliluutnantti. Vääpeli on muun muassa vastannut muonituksesta ja muusta huollosta ja on voinut toimia myös yksikkönsä muiden aliupseerien vanhimpana. Sotilasslangissa vääpeli on komppanian äiti. Vuosina 2002–2009 tehtävänimike oli virallisesti yksikköupseeri, vrt. engl. ”quartermaster”. Heinäkuussa 2009 voimaan astuneen Yleisen palvelusohjesäännön mukaan vanha nimike on palautettu.
Om Puri
Om Puri OBE (18. lokakuuta 1950 Ambala, Punjab, Intia – 6. tammikuuta 2017 Mumbai, Intia) oli intialainen näyttelijä. Hän esiintyi paitsi kotimaassaan, myös brittiläisissä ja yhdysvaltalaisissa elokuvissa.
Vääpeli
Muut vääpelin / pursimiehen tehtävät
Laivastossa aluksen pursimies on miehistön ja alipäällystön esimies, ja hän vastaa aluksen muonituksesta, varustuksesta ja huollosta.
Avoin yhtiö
Avoimen yhtiön nimi ja lyhenne
Avoimesta yhtiöstä käytetään yleiskielessä joskus lyhennettä ay. Kaupparekisteri ei kuitenkaan hyväksy tätä lyhennettä osaksi yhtiön toiminimeä, koska se ei ole toiminimilain mukainen eikä yksiselitteinen (lyhenne voi tarkoittaa avoimen yhtiön lisäksi muun muassa ammattiyhdistystä). Rajoitus koskee myös ruotsinkielistä lyhennettä öb.
Om Puri
Puri valmistui National School of Dramasta New Delhissä.
Vääpeli
Muut vääpelin / pursimiehen tehtävät
Päällystöopistosta toimiupseerit valmistuivat 1990-luvun alkuun saakka vääpelin arvoon.
Avoin yhtiö
Avoimen yhtiön nimi ja lyhenne
Yhtiölle voidaan haluttaessa rekisteröidä rinnakkaistoiminimi muillakin kielillä kuin suomeksi tai ruotsiksi. Kaupparekisteri antaa avoimelle yhtiölle seuraavat käännökset:
Om Puri
Puri sai Intiassa kaksi Filmfare Awards -palkintoa ja kaksi National Film Awards -palkintoa. Intian hallitus myönsi hänelle Padma Shri -palkinnon vuonna 1990. Hänet asetettiin myös Bafta-ehdokkaaksi roolista elokuvassa East Is East (1999). Vuonna 2004 hänestä tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri.
Vääpeli
Muut vääpelin / pursimiehen tehtävät
Vapaaehtoisen maanpuolustuksen järjestöistä Reserviläisliittoon kuuluva Vääpelikilta ry kouluttaa huollon alan reserviläisiä.
Om Puri
Om Puri kuoli 6. tammikuuta 2017 sydänkohtaukseen.
Avoin yhtiö
Verotus
Avoin yhtiö voi tehdä toimintavarauksen.
Paschal Topno
Paschal Topno (s. 15. kesäkuuta 1932) on intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 31. heinäkuuta 1965 ja nimitettiin Ambikapurin hiippakunnan piispaksi 28. lokakuuta 1985. Piispaksi vihkiminen seurasi 18. tammikuuta 1986. Pääkonsekraattorina toimi Eugene Louis D'Souza, jota avustivat Philip Ekka ja George Victor Saupin.
Topno sai 26. maaliskuuta 1994 nimityksen Bhopalin arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 75-vuotispäivänään 15. kesäkuuta 2007.
Ravintola Kuappi
Kuappi avattiin vuonna 1907 VR:n taukotuvaksi (ratavartijan mökiksi), ja on myöhemmin siirretty radan varrelta nykypaikalleen. Se tunnettiin pitkään nimellä Korkki. Sisällä on baaritiski, televisio, yksi kahden hengen pöytä ja WC. A-oikeuksilla varustetussa ravintolasalissa saa olla korkeintaan kaksi asiakasta tarjoilijan lisäksi. Ulkona on myös pieni terassi. Toukokuun lopulla 2020 uutisoitiin, että koronarajoitusten vuoksi sisälle ravintolaan sai alkukesällä 2020 mennä vain yksi asiakas. Terassilla sai lisäksi olla kaksi asiakasta, koska terassialueet oli vapautettu asiakasmäärärajoituksista.
Philip Ekka
Philip Ekka (22. heinäkuuta 1923 – 16. toukokuuta 1991) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin jesuiittojen papiksi 10. elokuuta 1956 ja nimitettiin Ambikapurin hiippakunnan piispaksi 10. marraskuuta 1977. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. helmikuuta 1978. Pääkonsekraattorina toimi Lawrence Trevor Picachy, jota avustivat Pius Kerketta ja Francis Ekka.
20. lokakuuta 1984 Ekka sai nimityksen Raipurin hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 15. helmikuuta 1991. Hän kuoli kolme kuukautta eroamisensa jälkeen.
Rajavastuuyhtiö
Rajavastuuyhtiö on suomenkielinen nimitys pienille pääomayhtiölle, joissa yhtiömiesten vastuu yrityksen veloista ja muista sitoumuksista on rajattu kiinteään summaan, yleensä osuuksina. Suomessa tätä yhtiömuotoa vastaa lähinnä yksityinen osakeyhtiö, jossa osakkaat eivät vastaa yhtiön velvoitteista henkilökohtaisesti.
Yhtiömuoto poikkeaa julkisesta osakeyhtiöstä lähinnä siten, että se ei voi listautua pörssiin eikä laskea liikkeelle joukkovelkakirjalainoja. Myös osakkaiden lukumäärä on yleensä vähäisempi vaikka sitä ei osakeyhtiölaissa ole rajoitettu. Saksassa yksityistä osakeyhtiötä vastaa ns. rajavastuuyhtiö, lyhenne GmbH (Gesellschaft mit beschränkter Haftung) suomeksi ”yhtiö rajoitetulla vastuulla” ja julkista osakeyhtiötä Aktiegesellschaft, lyhenne AG; Isossa-Britanniassa yksityistä osakeyhtiötä vastaa Ltd (limited company) ja julkista osakeyhtiötä plc (public limited company); Italiassa s.r.l. (società a responsabilità limitata); Tanskassa ApS (anpartsselskab); Tšekissä s.r.o (společnost s ručením omezeným); Virossa OÜ (osaühing) sekä Yhdysvalloissa LLC (limited liability company).
Venäläisessä yhtiölainsäädännössä rajavastuuyhtiö on ’rajoitetun vastuun yhteisö’ (Общество с ограниченной ответственностью, obštšestvo s organitšennoi otvestvennostju, ООО). Ukrainassa yhtiölainsäädännössä rajavastuuyhtiö on ’rajoitetun vastuun yhteisö’ (Товариство з обмеженою відповідальністю, tovarystvo z obmeženoju vidpovidalnistju, TOV). Se ei perustu osakkeisiin, vaan yhtiöjärjestyksessä mainittuihin osuuksiin, minkä vuoksi yhtiöjärjestystä pitää muuttaa, mikäli osuuksien haltijoiden keskinäinen suhde muuttuu, joku siirtää osuutensa toiselle tai joku hankkii jonkun toisen osuuden. Näin ollen osuudenhaltijat eivät voi siirtää osuuksiaan toisten tietämättä niin kuin osakeyhtiössä, joissa osakekirja on siirtokelpoinen kolmansien osapuolten tietämättä, mikäli yhtiössä ei ole osakassopimusta tai etuosto-oikeutta yhtiöjärjestyksessä. OOO on tämän vuoksi suosittu yhtiömuoto tytäryhtiöissä, joka rajaa emoyhtiön vastuut, mutta antaa tulosyksilölle autonomian. Esimerkiksi joidenkin kustantamojen toimituksen muodostavat lehdestään kustantamon omistaman rajavastuuyhtiön.
Skotlannin Valioliigan kausi 2013–2014
Skotlannin valioliiga (Scottish Premiership) kaudella 2013-2014 pelattiin kahdentoista joukkueen sarjana. Sarjan joukkueet pelasivat ensin kolminkertaisen sarjan, jonka jälkeen joukkue jaettiin kahtia kuuden parhaan ja kuuden heikoimman joukkueen loppusarjoihin. Loppusarjoissa pelattiin yksinkertainen sarja. Ylemmän loppusarjan voittaja voitti Skotlannin mestaruuden. Skotlannin mestaruuden voitti Glasgown Celtic.
Mestaruussarjan playoff
Mestaruussarjan playoffkierrokselle selviytyivät Mestaruussarjan sijoille 2.-4. sijoittuneet joukkueet, sekä Valioliigan 11. joukkue.
Pluto (jumala)
thumb|[[Luca Giordanon maalaus Proserpinan ryöstö (1684–1686). Pluto ryöstää Amorin nuolesta osuman saatuaan Proserpinan puolisokseen.]] Pluto on roomalaisessa mytologiassa manalan ja sen rikkauksien jumala. Häntä vastaa kreikkalaisessa mytologiassa Haades. Pluto ryösti Cereksen tyttären Proserpinan vaimokseen ja manalan kuningattareksi.
Roomalaisen perimätiedon mukaan manalan portti oli Rooman Avernuksella, paikalla johon Santa Maria del Inferno -kirkko on rakennettu.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1909
Miesten yleismestaruus
<br style="clear:both;"/>
2107 Ilmari
2107 Ilmari on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Suomen kansalliseepos Kalevalassa esiintyvän seppämestari Ilmarisen mukaan.
Ilmarin likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,63 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 4 vuotta ja 3 kuukautta.
Pieni Avusjärvi
Pieni Avusjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa  sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Kuohijärven alueeseen (35.782) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,3 metriä mpy.
Sassari
Sassari on kaupunki Sassarin maakunnassa Italiassa, Sardinian saaren pohjoisosassa. Se on väkiluvultaan Sardinian toiseksi suurin kaupunki ja yksi saaren vanhimmista. Kaupungissa on vajaat 130 000 asukasta ja sen pinta-ala on 547 neliökilometriä.
Historiaa
Sassarin perustivat todennäköisesti aikaisella keskiajalla roomalaisen Turris Lybisonis -satamakaupungin (nykyinen Porto Torres) asukkaat, jotka hakivat suojaa sisämaasta saraseenien hyökkäyksiltä. Vanhin maininta Tathari-nimisestä kylästä on vuodelta 1113.
Aiheesta muualla
thumb|700px|center|Piazza Italia.
Mirek Topolánek
Mirek Topolánek (s. 15. toukokuuta 1956 Vsetín) oli Tšekin pääministeri elokuusta 2006 toukokuuhun 2009 saakka. Hän oli konservatiivisen ODS-puolueen (Občanská demokratická strana eli Kansalaisdemokraattinen puolue) puheenjohtaja marraskuusta 2002 huhtikuuhun 2010, jossa tehtävässä hän seurasi puolueen perustajaa, nykyistä presidentti Václav Klausia.
Topolánek on koulutukseltaan koneenrakennusinsinööri ja tuli mukaan politiikkaan 1989 samettivallankumousta johtaneessa kansalaisfoorumissa. ODS:ään hän liittyi 1994, ja valittiin senaattiin 1996.
Topolánek on ajanut hyvinvointivaltion purkua, 15 % tasaveroon siirtymistä ja laajoja henkilövaihdoksia valtion johdossa, jota suorasta sanankäytöstään tunnettu Topolánek kuvasi "pitkien veitsien yöksi." EU-jäsenyyteen hän suhtautuu kriittisesti, muttei niin negatiivisesti kuin Klaus.
Vuoden 2006 vaaleissa 2.–3. kesäkuuta Topolánekin ODS sai 35,4 % äänistä ja 81/200 paikkaa. Liittolaisineen se pitää hallussaan tasan puolta parlamentin paikoista. Presidentti Klaus nimitti Topolánekin hallituksen muodostajaksi ja tulevaksi pääministeriksi 16. elokuuta. Topolánekin hallitus sai epäluottamuslauseen äänestyksessä 3. lokakuuta. Uuden hallituksen kokoaminen kesti vuoden 2007 puolelle ja uusi ODS:n, vihreiden ja kristillisdemokraattien hallitus sai takanaan olleen sadan edustajan luottamuslauseen 19. tammikuuta 2007 kahden ČSSD:sta loikanneen edustajan poistuessa salista äänestyksen ajaksi.
Topolánek ajoi Yhdysvaltain ohjuskilpihanketta, johon sisältyi Tšekkiin rakennettava tutka-asema. Hanke ei ollut suosittu tšekkiläisten keskuudessa, naapurimaissa tai muualla Euroopassa. Sopimus tutka-asemasta allekirjoitettiin kesällä 2008, mutta Topolánekin hallitus ei lopulta kyennyt saamaan sille ratifiointiin tarvittavaa tukea parlamentissa. Asia jäikin odottamaan vaalien jälkeistä aikaa ja raukesi lopulta Barack Obaman tultua Yhdysvaltain presidentiksi ja muutettua ohjuspuolustussuunnitelmia.
Epäilyt parlamenttiedustajien ostamisesta ja kiristämisestä saivat loppuvuodesta 2008 vahvistuksia, kun ODS-puolueen Jan Morava tilasi yksityisetsivinä esiintyneiltä tutkivilta journalisteilta aineistoa, jolla kiristää vihreitä edustavia hallituskumppaneita, jotka aikovat vastustaa Yhdysvaltain tutkatukikohtaa. Morava sanoi saaneensa tehtävän puolueeltaan.
Topolánekin ja Klausin välit ovat olleet kireät mm. Topolánekin pragmaattisemman EU-politiikan vuoksi. Klaus julisti loppuvuodesta 2008 ODS:n hylänneen "puhtaat oikeistoarvot", jätti puolueen kunniapuheenjohtajuuden ja alkoi puuhata uutta integraatiokriittistä puoluetta.
Lokakuussa 2008 OSD hävisi paikallis- ja senaattivaalit. Topolánekin hallitus kaatui 24. maaliskuuta 2009 sosiaalidemokraattisen ČSSD:n esittämään epäluottamuslauseeseen, kun muutama ODS:n ja vihreiden kansanedustaja äänesti opposition mukana. Tämä tapahtui kesken Tšekin Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajakauden.
Topolánek arvosteli 25. maaliskuuta 2009 puheessaan Euroopan parlamentissa Yhdysvaltain Obaman hallinnon yrityksiä talouden elvyttämiseksi "tieksi helvettiin", ja sanoi yksittäisten pakettien heikentävän markkinoiden vakautta ja auttavan vain hetkittäisesti.