cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Xserve
Xserve G5
230px|right Uudelleensuunniteltu Xserve G5-palvelin julkaistiin 6. tammikuuta 2004 ja se käytti yhtä tai kahta 64-bittistä 2 GHz:n PowerPC 970 -suoritinta. PC-3200-tyypin keskusmuistia tuettiin 8 Gt:een saakka. Liitettävyys toteutettiin yhdellä etupaneelissa sijaitsevalla FireWire 400 ja kahdella takapaneelin FireWire 800 -porteilla sekä kahdella USB 2.0, yhdellä RS-232 ja kahdella gigabitin Ethernet-liitännöillä. Koneen sisältä löytyi 64-bittiset, 133 MHz:n ja 100 MHz:n nopeudella toimivat PCI-X-korttipaikat. Etupaneeli ja kelkaton CD-ROM-asema lainattiin edellisestä Xserve G4 -mallista. DVD-ROM/CD-RW-asema oli hankittavana lisävarusteena. Alun perin suunnitelluista neljästä SATA-kiintolevypaikoista toteutettiin vain kolme, sillä neljättä tarvittiin järjestämään jäähdytyksen vaatima ilmanvaihto.
Alkuaineiden IUPAC-nimeämiskäytäntö
IUPACin säännöt
Jokaiselle alkuaineelle aina alkuaineeseen 118 (oganesson) saakka on annettu oma järjestelmällisestä nimeämisjärjestelmästä poikkeava nimensä. Tämän vuoksi järjestelmällistä nimeämisjärjestelmää suositellaan käytettäviksi vain niille alkuaineille joiden järjestysnumero on yli 118, joten käytännössä näiden alkuaineiden symbolit ovat aina kolmekirjaimisia (esimerkiksi Uue, Ubt, Bno).
Harry Waris
Harry Ilmari Waris (vuoteen 1935 Warén, 5. toukokuuta 1893 Saarijärvi – 22. marraskuuta 1973 Helsinki) oli suomalainen kasvitieteilijä. Hänen vanhempansa olivat piirilääkäri Eliel Warén (1859–1928) ja Elina Ignatius (1867–1926).
Xserve
Xserve G5
Saatavilla oli kaksi kokoonpanoa: yksisuorittiminen, 512 Mt:n keskusmuistilla varustettu malli maksoi 2 999 dollaria ja kaksiprosessorinen 1 Gt:n muistilla 3 999 dollaria. 3. tammikuuta 2005 kaksiytimiset Xserve G5 -mallit päivitettiin käyttämään 2,3 GHz:n suorittimia.
L. Irby Davis
Davis opiskeli Teksasin yliopistossa Austinissa, ja valmistui 1921. Hän tutki Meksikon ja Keski-Amerikan linnustoa, ja oli ensimmäisiä, joka nauhoitti alueen lintujen laulua. Hän julkaisi kenttäoppaan alueen linnustosta, Birds of Mexico & Central America (1972). Davis perehtyi myös alueen hämähäkkeihin, julkaisten useita tieteellisiä kirjoituksia. Linnuista Davis nimesi meksikonvariksen (Corvus sinaloae).
Davis kokosi laajan kokoelman meksikolaisista eliöistä, ja toimitti sen Cornell Lab of Ornithologyn Macaulay Librarylle.
Xserve
Intel Xserve
Intel-pohjaiset Xserverit julkaistiin 7. elokuuta 2006. Ne käyttävät 2 GHz, 2,66 GHz tai 3 GHz -nopeuksisia Intel Xeon "Woodcrest" -suorittimia, FB-DIMM DDR2 -tyyppistä keskusmuistia, ATI Radeon X1300 -näytönohjaimia ja sisältävät kiintolevytilaa enintään 2,25 Tt.
Xserve Cluster Node
230px|right 10. helmikuuta 2003 Apple julkaisi Xserve G4 -palvelimen rinnalle asennettavan, edullisemman version samasta palvelimesta. Laitteiden avulla rakennetaan useita palvelintietokoneita sisältävä klusteri, jonka laskentateho on moninkertainen sen sisältämiin laskentayksikköihin verrattuna. Ensimmäinen Xserve Cluster Node sisälsi kaksi 1,33 GHz:n suoritinta ja yhden kovalevypaikan, eikä siinä ollut optista asemaa, näytönohjainta eikä verkkokorttia. Xserve G5:n julkaisun yhteydessä julkaistiin uusi klusteriyksikkö, jossa oli kaksi G5-suoritinta. Molemmat mallit maksoivat 2999 dollaria.
Alkuaineiden IUPAC-nimeämiskäytäntö
Nimeämisesimerkkejä
Nimeämisjärjestelmässä on muutama poikkeussääntö:
Xserve
Xserve RAID
Järjestelmä toimii alustariippumattomasti ja sitä voidaan käyttää myös ilman Xserve-palvelinta. Laitteen mukana toimitetaan Java-pohjaiset ylläpitotyökalut, joilla laitetta voidaan käyttää kasvattamaan esimerkiksi Solaris-, Windows tai Linux-pohjaisten palvelinten tai videotyöasemien tallennuskapasiteettia.
Laaksolahti
Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö asui Laaksolahdessa ennen muuttamistaan Mäntyniemeen.
Harry Waris
Waris toimi Turun yliopistossa sekä kasvitieteen professorina että rehtorina ja sittemmin Helsingin yliopistossa kasvifysiologian professorina.
Waris kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta normaalilyseosta vuonna 1911. Osallistuttuaan sisällissotaan 1918 valkoisten joukoissa hän valmistui filosofian kandidaatiksi 1919, lisensiaatiksi 1922 ja tohtoriksi 1923. Waris nimitettiin vuonna 1925 Turun yliopiston kasvitieteen vt. professoriksi, ja vuonna 1927 professoriksi. Hän toimi Turun yliopiston vararehtorina vuosina 1941–1945 ja rehtorina 1945–1948. Vuonna 1953 Waris nimitettiin Helsingin yliopiston kasvifysiologian professoriksi, ja hän hoiti virkaa vuoteen 1959 asti.
Wariksen puoliso oli Anna Martta Oesch (1897–1984).
Tiheysfunktio
pienoiskuva|400px|[[Normaalijakauman tiheysfunktion kuvaajaa kutsutaan "kellokäyräksi" tai "Gaussin käyräksi". Kun halutaan laskea todennäköisyys, integroidaan tiheysfunktio vasemmalta oikealle päin arvoon 0,75 asti. Määrätyn integraalin tulos on sama kuin keltaisella merkitty pinta-ala, joka on suoraan kysytty todennäköisyyden arvo.]]Tiheysfunktio  on todennäköisyyslaskennassa ja tilastotieteessä jatkuvan satunnaismuuttujan todennäköisyyden jakautumista kuvaava todennäköisyysfunktio. Tiheysfunktiolla on läheinen yhteys tilastotieteessä käytettävään histogrammiin, jolla havainnollistetaan luokitellun aineiston arvojen jakautumista. Tiheysfunktioiden arvot eivät itsessään ole todennäköisyyksiä, mutta tiheysfunktion avulla voidaan laskea todennäköisyydet käyttämällä määrättyä integraalia. Tiheysfunktio määrittelee satunnaismuuttujan täysin, ja sen avulla voidaan määrittää satunnaismuuttujan kaikki ominaisuudet.
Heikki Kahila
Heikki Tauno Kahila (s. 7. elokuuta 1936 Varkaus) on suomalaisen televisiohistorian tunnetuimpia uutisankkureita. Hän työskenteli Yleisradion pääuutislähetyksissä 14 vuotta 1960–1970-luvulla.
Xserve
Xserve RAID
Xserve RAID julkaistiin 2. huhtikuuta 2003. Laajuudesta ja lisävarusteista riippuen yksiköiden hinnat vaihtelevat 5 999 ja 12 999 dollarin välillä.
Heikki Kahila
Ura
Kahila aloitti toimittajana Ylen uutisissa vuonna 1962. Uutisten lukijana hän työskenteli kesään 1978 saakka. Sen jälkeen hän juonsi muun muassa Hyvä Suomi -ohjelmaa ja muita reportaasiohjelmia. Vuosina 1981–1997 hän toimi Ylen viihdetoimituksessa tuottajana ja toimittajana.
Kahila lauloi myös Songilo-lauluyhtyeessä yhdessä tunnettujen televisioesiintyjien Aarre Elon, Jukka Virtasen, Alpo ”Apeli” Halisen ja Jani Uhleniuksen kanssa. Hän on juontanut useita televisio-ohjelmia, kuten Yhden illan juttu ja Kesäillan valssi ja esiintyi muun muassa cameoroolissa lasten televisioelokuvassa Villahousupakko sekä useissa muissa elokuvissa. 1980- ja 1990-luvuilla Heikki Kahila työskenteli tuottajana ja toimittajana TV1:n Viihdetoimituksessa.
Vuonna 2000 virallisesti eläkkeelle jäänyt Kahila pyrkii nyttemmin edistämään paritanssia, toimii ravintolaviihteen käsikirjoittajana, kolumnistina ja viihdekonsulttina. Hän toteutti vaimonsa Pia Kahilan kanssa vuonna 2005 Seinäjoen kaupunginteatteriin tanssimusikaalin, joka pohjautui vanhoihin Suomi-filmeihin.
Yksityiselämä
Heikki Kahilan nuorempi veli Matti (1946–2019) oli tunnettu DJ ja karaokeisäntä.
Tiheysfunktio
Nimityksistä
Satunnaismuuttujan todennäköisyysfunktio on tiheysfunktiolle yläkäsite, jossa diskreetin satunnaismuuttujan pistetodennäköisyysfunktio on tiheysfunktiolle rinnakkaiskäsite. Tiheys- ja pistetodennäköisyysfunktioilla on varsin erilaiset ominaisuudet ja matemaattiset vaatimukset, joten on perusteltua kutsuakin näitä eri nimillä. Tiheysfunktion nimitykset muilla kielillä ovat suomalaisen nimityksen kanssa vastaavia, mikä voidaan todeta esimerkiksi (eli PDF),  (eli WDF) tai.
Tiheysfunktiota kutsutaan joskus myös todennäköisyyden massafunktioksi, jotta nimityksen mieleyhtymä todennäköisyyden kasautumisesta tietyille arvoalueille korostuisi. Samaa yritetään kenties tiheys-sanan käytöllä. Muutamilla muilla käsitteillä, kuten esimerkiksi momenteilla, etsitään kenties vertailukohtia mekaniikasta.
Normaalijakauman tiheysfunktion kuvaajaa kutsutaan yleisesti "kellokäyräksi" tai "Gaussin käyräksi".
Määritelmä
Satunnaismuuttuja X on jatkuva, jos on olemassa sellainen funktio f(x) \ge 0, että kaikille reaaliakselin väleille [a,b] on Tätä funktiota f(x) kutsutaan tiheysfunktioksi. Satunnaismuuttujan jatkuvuuden edellytys on, että mitkä tahansa todennäköisyydet tulee voida laskea tiheysfunktion määrättyjen integraalien avulla yksikäsitteisellä tavalla. Samalla käy ilmi tiheysfunktion kytkentä todennäköisyyteen.
Kukin yksittäinen satunnaismuuttujan arvo on alkeistapaus. Kaikki mahdolliset alkeistapaukset muodostavat yhdessä perusjoukon. Kun ajatellaan tiheysfunktiota, on sen määrittelyjoukko ja satunnaismuuttujan perusjoukko sama joukko. Yksittäiset määrittelyjoukon kohdat ovat satunnaismuuttujan alkeistapauksia. Tapahtumaa, joka koostuu usein useista alkeistapauksista, merkitään tavallisesti lukujoukkona esimerkiksi lukuvälinä. Lukuvälit rajaavat perusjoukosta suuren osan alkeistapauksista itseensä ja loput perusjoukon alkeistapauksista muodostavat vastatapahtuman. Määritelmä esittää, miten lukuvälin arvojen muodostama tapahtumasta voidaan laskea sen todennäköisyys.
Tiheysfunktio voidaan määritellä myös kertymäfunktion (katso alla) derivaattanakin mikäli se vain on derivoituva funktio.
Kertymä- eli jakaumafunktio
Todennäköisyyksien laskemiseksi tulee tiheysfunktiosta ottaa määrätty integraali. Tämä voi tulla vaivalloiseksi tai se voi olla jopa mahdotontakin, sillä kaikille tiheysfunktioille integraalia ei voida määrittää lausekkeen muodossa (esimerkiksi normaalijakauma). Näiden tapausten todennäköisyydet lasketaan numeerisen analyysin avulla likiarvoina ja tulokset kootaan taulukoiksi.
Toistuvan integroimisen välttää antamalla todennäköisyydet valmiiksi integroituna lausekkeena, jota kutsutaan kertymäfunktioksi F(x). Kertymäfunktion avulla todennäköisyydet saadaan funktioiden arvojen aritmeettisilla laskutoimituksilla. Yleisin tapa on määrittää todennäköisyys tapahtumana, joka sisältää alkeistapaukset tiettyyn arvoon a asti:
Esimerkiksi eksponenttijakaumassa satunnaismuuttujan X tiheysfunktio on joka on määritelty [0,\infty). Sen kertymäfunktio F(x) saadaan määritettyä integroimalla se ensin välin [0,a] yli Kun ylärajaksi merkitään x, saadaan kertymäfunktion lauseke Kertymäfunktiolla voidaan nyt laskea todennäköisyys integroimatta kertaakaan (parametrilla )
Vaikka kertymäfunktio on todennäköisyyksien laskemisessa käytännöllisempi, tarvitaan tiheysfunktiota edelleen tunnuslukujen laskemisessa.
Esimerkki
pienoiskuva|Kolmen tasajakauman tiheysfunktiot samassa koordinaatistossa. Sinisen kuvaajan tiheysfunktio saa arvon 0,25 jokaisessa perusjoukkonsa pisteessä.Tasaisen jatkuvan jakauman tiheysfunktio saa saman arvon kaikkialla perusjoukkonsa alueella. Mitä leveämpi on perusjoukko, sen pienempiä ovat tiheysfunktion arvot. Jos tiheysfunktio saa arvoja väliltä [4,8], tulee tiheysfunktion arvoksi 0,25, sillä Tasaisen jakauman tiheysfunktion arvot välillä [a,b] ovat aina välin pituuden käänteisluku eli.
Yhteys tilastotieteeseen
pienoiskuva|Histogrammin ja tiheysfunktion suhde selviää paremmin, jos ulostuloja on runsaammin ja pylväiden luokkavälejä kavennetaan lisää.Tiheysfunktio voidaan ajatella syntyvän satunnaismuuttujan antamien arvojen eli ulostulojen tilastollisesta histogrammista. Kun ulostulojen määrää kasvatetaan hyvin suureksi, voidaan luokittelua tihentää ja silloin pylväistä tulee hyvin kapeita. Kapeiden pylväiden yläpäät piirtävät melko sileän käyrän, joka tulee pylväiden kaventamisprosessin edetessä lähestymään tiheysfunktiota. Tiheysfunktio edustaa sellaista "histogrammia", jossa on ääretön määrä ulostuloja ja olemattoman kapeat luokat. Histogrammilla voidaan laskea prosentteina erilaisien tapahtumien osuuksia, joita voidaan tulkita tilastollisen todennäköisyyden tulkinnan mukaan todennäköisyyksien likiarvoiksi. Histogrammin alue ja tiheysfunktion alle jäävä alue voidaan siten tulkita samaksi asiaksi. Pinta-alaa, joka jää tiheysfunktion käyrän alle, kutsutaan joskus "todennäköisyysmassaksi". Tiheysfunktion arvo f(a) tietyssä kohdassa a kertoo vain "todennäköisyysmassan" korkeuden kyseisessä kohdassa x-akselia.
Ei-negatiivisuus ja epäjatkuvuuskohdat
Tiheysfunktiolta vaaditaan yleisesti, että kaikille reaaliluvuille. Tämä varmistaa sen, että määrätyt integraalit eli todennäköisyydet olisivat positiivisia tai ainakin ei-negatiivisia.
Määrätyn integraalin ominaisuuksista johtuen funktion äärellinen määrä epäjatkuvuuskohtia ei vielä estä integraalin laskemista. Integraalilaskennossa jokainen yksittäisen pisteen integraali saa arvokseen nolla, joten äärellinen määrä puuttuvia pisteitä ei pienennä määrätyn integraalin arvoa. Asia muuttuu silloin, jos epäjätkuvuuskohtia on numeroituvasti tai ylinumeroituvasti ääretön määrä.
Normitus
Mikä tahansa funktio ei voi olla tiheysfunktio. Ei-negatiivisuuden lisäksi tiheysfunktion avulla muodostettavat todennäköisyydet tulisivat kaikki olla satunnaismuuttujan todennäköisyyksien mukaisia. Tämä ominaisuus johtaa myös siihen, että koko perusjoukon sisältävän välin todennäköisyys ja samalla tiheysfunktion määrätyn integraalin arvo tällä välillä on yksi: Tämä ehto normittaa funktion. Eräissä tapauksissa jälkimmäinen päätepiste voi olla ääretön tai ensimmäinen päätepiste voi olla "miinus ääretön". Silloin tulee myös epäoleellinen integraali toteuttaa ehdon
Yksittäisen pisteen todennäköisyys
Diskreetin satunnaismuuttujan kullakin yksittäisellä arvolla on nollasta poikkeava todennäköisyys. Tämä johtuu satunnaismuuttujan perusjoukon äärellisestä tai numeroituvasti äärettömästä koosta. Tämän perusteella kukin lukuarvo esiintyy "kohtuullisen" usein satunnaismuuttujan ulostulojen joukossa. Jatkuvan satunnaismuuttujan jakaumassa mahdollisia reaalilukuarvoisia arvoja on ylinumeroituvasti ääretön määrä, jolloin yksittäisen lukuarvon esiintyminen on "äärimmäisen harvinaista". Usein tulkitaankin, että sen esiintymistodennäköisyys on "nolla". Tässä on kuitenkin ristiriita käytännön kanssa, sillä satunnaismuuttujahan antaa aina tulokseksi joitakin lukuarvoja. Ainakaan näiden arvojen todennäköisyys ei voi olla "tasan nolla", sillä silloinhan niitä ei esiintyisi ollenkaan. Koska yksittäiset satunnaismuuttujan arvot ovat selvästi mahdollisia, mutta kuitenkin äärimmäisen epätodennäköisiä, voi niiden todennäköisyyttä pitää "melkein nollana". Syntyvä paradoksi kierretään välttämällä jatkuvien satunnaismuuttujien tapauksissa yksittäisten tapauksien todennäköisyyksien laskemista ja summaamista.
Todennäköisyyksiä lasketaankin vain tapahtumille, jotka muodostavat lukusuoralla välejä. Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin välin sisältävistä luvuista, lasketaan määrättyllä integraalilla Huomaa, että edellisen selostuksen nojalla voidaan pitää seuraavia todennäköisyyksiä yhtäsuurina: sillä avoimella välillä puuttuvan päätepisteen lisäys on todennäköisyydessä vain "nollan" lisäämistä tulokseen. Tämän ymmärtää helposti määrätyn integraalin ominaisuudesta, jossa Integraalin sisältävä määritelmä on käytännöllinen myös sen vuoksi, että se sallii tiheysfunktiolle joitakin yksittäisiä, eli äärellisen määrän, epäjatkuvuuskohtia ilman, että integraalin laskemisessa tulisi ongelmia.
Epäoleellinen integraali
Jos epäoleelliset integraalit ovat olemassa, voidaan laskea myös Todennäköisyys, että seuraava satunnaismuuttujan arvo on jokin perusjoukon luvuista, on luonnollisesti yksi (tapahtuu aina). Välin rajat voidaan merkitä äärettömän kauaksi toisistaan, vaikka perusjoukko voikin olla rajoitettu. Tällöin raja-arvon määrittämässä mielessä.
Tunnuslukuja: Momentit
Jatkuvien satunnaismuuttujien jakaumien tunnuslukuja on lukuisia. Odotusarvo merkitään ja määritellään Kyseessä on epäoleellinen integraali ja se on olemassa vain, kun se suppenee itseisesti. Mikäli perusjoukko on rajoitettu esimerkiksi välille [a,b], voidaan odotusarvo laskea määrätyllä integraalilla Odotusarvoa kutsutaan myös ensimmäiseksi momentiksi, sillä se on ensimmäinen pitkässä momenttien sarjassa. Yleinen määritelmä n:nelle momentille on
Keskusmomenteiksi tai keskeismomentiksi kutsutaan niitä odostusarvoja, jotka lasketaan erotuksista X-\mu. Ne määritellään muuten samalla tavalla kuin tavalliset momentit eli origomomentit: Näistä toinen keskusmomentti on varianssi: josta saadaan neliöjuurella keskihajonta Kaikki momentit saadaan momentit generoivasta funktiosta
TW Steel
TW Steel käyttää kelloissaan japanilaisen Citizen Watch Co.:n sekä sveitsiläisen Rondan kvartsikoneistoja. Mallien koko vaihtelee 45 mm ja 55 mm leveyden välillä ja ne on valmistettu ruostumattomasta teräksestä. Merkin kelloja myydään 85 eri maassa.
Sanjit K. Mitra
Sanjit K. Mitra (s. 26. marraskuuta 1935 Intia ) on keskeinen digitaalisen signaalinkäsittelyn (DSP) kehittäjä Kalifornian yliopistossa (UCSB) Santa Barbarassa. Hän suoritti M.Sc. (Tech.) tutkinnon 18-vuotiaana 1956 ja väitteli 24-vuotiaana 1962. Mitralla on ollut suuri vaikutus suomalaiseen digitaaliseen signaalinkäsittelyyn.
Liikennekartio
Liikennekartiot käyvät varoitusmerkiksi erilaisiin tilanteisiin, kuten tilanrajauksiin esim. katutöitä tehdessä. Liikennekartioihin voi kiinnittää lisäketjun, jolla kartioita voidaan tehdä isommiksi.
Lutetiumkloridi
Lutetium(III)kloridi (tai lutetiumkloridi) LuCl3 on harvinaisen maametallin lutetiumin epäorgaaninen yhdiste kloorin kanssa. Se on valkeaa tai väritöntä kiinteää ainetta joka muodostaa kiderakenteeltaan monokliinisiä kiteitä. Yhdiste liukenee veteen ja esiintyy myös kidevedellisenä heksahydraattina LuCl3·6H2O. Lutetiumkloridi on hieman hygroskooppista.
Puhdasta metallista lutetiumia voidaan valmistaa lämmittämällä lutetiumkloridia yhdessä kalsiumin kanssa:
Lutetiumkloridia käytetään laserkiteiden valmistukseen ja sillä on joitain sovelluksia keramiikassa, erikoislasien valmistuksessa ja valoaineissa.
Lutetiumkloridi ei ole kovin vaarallista ihmiselle vaan vaikutuksiltaan lähinnä ihoa, silmiä ja hengitysteitä ärsyttävää. Yhdisteen akuutiksi myrkyllisyydeksi rotilla on saatu LD50-arvo 315 mg/kg intraperitoneaalisesti ja 7 100 mg/kg suun kautta annosteltuna.
Päässälasku
Päässälaskulla tarkoitetaan matemaattisten laskutoimitusten suorittamista mielessä, ilman apuvälineitä. Käsien ja eleiden käyttö muistiapuna sekä itsekseen mumina katsotaan yleensä kuuluvan päässälaskun piiriin, laskutoimitukset kynällä ja paperilla sen sijaan eivät.
Suppeasti käsitettynä päässälasku on vastaavien tehtävien ratkaisemista kuin laskimella, mutta ilman laskinta. Ihminen voi harjoittelun kautta päästä hämmästyttäviltä tuntuviin ja tavallisten laskinten kapasiteetin ylittäviin suorituksiin, kuten 13. juuren ottamiseen 200-numeroisesta luvusta. Laskin ratkaisee matemaattiset tehtävät erilaisten algoritmien avulla, ja periaatteessa mielen voi opettaa käyttämään samantyyppisiä tai ihmiselle optimoituja algoritmeja.
Päässälaskuksi kutsutaan etenkin peruskoulun ja lukion opetuksessa toisinaan myös sanallisia tai oivaltamistehtäviä, joissa ongelma tulee ensin osata muuttaa laskettavaan muotoon ja sitten ratkaista. Näille on tyypillistä, että välivaiheiden aikana lasku supistuu helposti laskettavaksi.
Päässälasku voidaan käsittää myös laajasti tarkoittamaan koko matemaattisten tehtävien muodostamista mielessä, tosielämän tilanteiden pohjalta, esimerkiksi: "Kaupassa on juustoa kilohintaan 7,70 €. Toinen juusto maksaa 10,55 €/kg, mutta se on 30 % alennuksessa. Haluan ostaa halvempaa." Vaikka itse laskutoimitus suoritettaisiinkin laskimella, tulee ongelman muotoilussa silti käyttää omia aivoja. Ongelmanmuotoilukyvyt ovat lähellä niitä, joita apuna käyttäen tehtävän voi myös ratkaista ilman laskinta.
Koska päässälaskutaidot ja ongelmanmuotoilu/ratkaisukyvyt ovat sidoksissa toisiinsa, voidaan päässälaskua harjoittamalla parantaa arkielämän matemaattisia ajatteluvalmiuksia. Kun on kyky laskea mielensä virkistykseksi ympäröivässä maailmassa näkyviä asioita, kyky myös pysyy harjoituksesta virkeänä.
Kilpaileminen
Päässälaskun varsinainen aritmeettinen osuus koostuu peruslaskutoimitusten suorittamisesta oikein ja nopeasti. Päässälaskun SM-kisoissa yleisimpiä tehtäviä ovat yhteen-, vähennys-, kerto- ja jakolaskut, neliöön korottaminen ja juurien ottaminen. Jakolaskussa ja juurien ottamisessa tehtävien ratkaisu on kokonaisluku. Kilpailuissa tehtävät ovat helppoja eivätkä vaadi kehittyneiden algoritmien omaksumista. Siksi kaikki suunnilleen vakavissaan suhtautuvat kilpailijat ovat samalla viivalla.
Kahden luvun yhteenlasku
Jos luvut ovat pieniä, pystyy tuloksen useimmiten näkemään, kun aikaa käyttää hetkisen. Pidemmillä luvuilla voi käyttää allekkain laskusta tuttua oikealta-vasemmalle tekniikkaa, mutta siinä on ongelmansa. Välituloksen tallentaminen muistiin vaatii resursseja. Tehokkaampi on vasemmalta oikealle-menetelmä. Harjoitellaan 3-numeroisilla luvuilla:
Aloitamme vasemmalta laskemalla sataset yhteen 3+2=5, sanomme "viisisataa" (vaihtoehtoisesti kirjoitamme vastauspaperiin tai -kenttään viitosen), sitten kymmenet "yhdeksänkymmentä" ja ykköset "seitsemän". Näin lasku on suoritettu!
Useimmiten ei selvitä noin helpolla, vaan tarvitaan muistinumeroa. On siis vilkaistava seuraavaa numeroa ja tutkia, tuleeko ylivuoto:
Vasemmalta katsomme ensin oikeanpuoleisen (keskimmäisen) sarakkeen, jossa on ylivuoto: 8+3=11. Luemme vasemmalta 3+2+1=6 "kuusisataa". Keskeltä katsomme oikeanpuoleisen sarakkeen: 4+3=7. Ei toimenpiteitä. Luemme siis 8+3-10=1 "kymmenen" (mitä ei tietenkään kirjaimellisesti lueta :) ja oikea sarake "seitsemän", johon lisätään "-toista".
Asia tulee monimutkaisemmaksi, jos ylivuoto jatkuu pitkään, kuten alla:
Toimitaan kuitenkin samojen periaatteiden mukaan.
Menetelmän parhaat puolet tulevat esiin, jos yhteenlaskettavat luvut ovat pitkiä. Tällöin välituloksia ei tarvitse kirjoittaa omaan muistiinsa, vaan ne voi "laillisesti" kirjoittaa vastauspaperiin tai -kenttään tai sanoa ääneen, koska ne ovat osa lopputulosta.
Useamman luvun yhtäaikainen yhteenlasku
Tähän on erilaisia menetelmiä. Menetelmän valinta riippuu siitä, kuinka paljon yhteenlaskettavia lukuja on ja kuinka pitkiä ne ovat. Voidaan joko laskea oikealta alkaen (koulussa opetettu menetelmä laskea paperilla lukuja yhteen), vasemmalta alkaen (ks. yllä, mutta vaatii harjoitusta ylivuodon käsittelyyn, koska siltä ei voi välttyä) tai lisäämällä luvut yksi kerrallaan välisummaan. Peruskoulutason tehtävissä jotkut yhteenlaskettavista muodostavat tasalukuja, kuten 76 943 + 23 057 = 100 000. Jos tällaisesta on vaaraa, kannattaa tarkistaa ensin, ennen kuin ratkaisee tehtävän numeerisesti.
Mielivaltaisen luvun neliöinti
Mielivaltaisen luvun neliöinnissä voi tietysti käyttää luvun kertomista itsellään kertolaskualgoritmilla. Nopeampi tapa on kuitenkin käyttää pyöristystä kuten alla:
517²
Pyöristämme luvun sopivaan kokonaislukuun, tässä 517 -> 500 (-17). Kerromme tämän luvulla, joka on pyöristetty yhtä paljon vastakkaiseen suuntaan 517 -> 534 (+17).
500 * 534 = 267 000
Jotta vastaus olisi tarkka, pitää lisätä pyöristyksen neliö 17² = 289:
267 000 + 289 = 267 289
2-numeroisen luvun neliöinti
Kaksinumeroisen luvun neliöinti on tehtävätyyppi, joka soveltuu kilpailutehtäväksi hyvin sen vuoksi, että ilmeistä parasta algoritmia ratkaisemiseen ei ole, ja kaikkien vastausten (n. 90 kpl) opetteleminen ulkoa ei ole mielekästä useimmille.
Tehtävän voi ratkaista mm.
1. Kertomalla luku itsellään, eli 2-numeroinen luku 2-numeroisella luvulla
2. Mielivaltaisen luvun neliöinnin menetelmällä pyöristämällä lähimpään kymmeneen (ja siitä poispäin), kertomalla 2-numeroinen luku 1-numeroisella ja lisäämällä triviaali neliö (1, 4, 9 tai 16)
Kuutiojuuren ottaminen 2-numeroisen luvun kuutiosta
Alkuperäisen luvun on oltava jonkin kokonaisluvun kuutio, esimerkiksi:
Tehtävän suorittamiseen täytyy osata yksinumeroisten lukujen kuutiot 1³...9³ sekä "kääntösääntö": 3<->7 ja 2<->8.
- Meidän tulee selvittää ensimmäinen numero (kymmenet) ja toinen numero (ykköset).
- Ykköset saamme selville tietämällä, että luvun kuution viimeinen numero on sama kuin luvun viimeisen numeron kuution viimeinen numero. (Kertolaskussa viimeiseen numeroon ei vaikuta muu kuin viimeinen numero). Havaitsemme, että luvun kuution viimeinen numero on useimmiten luku itse, paitsi yllä olevissa kääntösäännön mukaisissa tapauksissa:
- Kuutiojuuren kymmenet pystymme päättelemään kuution suuruusluokasta, joka ilmenee sen kolmesta ensimmäisestä numerosta (tuhannet ja suuremmat). Tässä auttaa hahmottaa, että (10a)³ = 1000a, eli jos luvussa on 0 ykkösten paikalla, sen kuutiossa on kolme nollaa. Esimerkiksi 60³ on siis yhtä kuin 1000*6³ = 216 000. Jokainen tätä suurempi kuutio on tällöin oltava sellaisesta luvusta, joka on suurempi kuin 60. Ei siis tarvitse osata kuin sijoittaa kuution "tuhat-osa" oikeaan kohtaan yksinumeroisten lukujen kuutioiden taulukkoa. Jos se on suurempi (tai yhtä suuri) kuin 216 mutta pienempi kuin 343, vastauksen kymmenet on oltava 6.
Tätä pystyy lähinnä käyttämään temppuna, koska tosielämässä tulee harvoin vastaan tilanteita, joissa tiedettäisiin etukäteen, että annetun luvun kuutiojuuri on kokonaisluku. Menetelmä ei toimi muille luvuille.
Bo (nimi)
Bo on miehen etunimi, lyhentymä muinaisskandinaavisesta nimestä Boe, joka merkitsee asukasta. . Varsinkin englanninkielisissä maissa nimi esiintyy myös naisilla.
Suomessa nimi Bo oli käytössä jo 1300-luvulla. Vuoden 1900 alusta vuoden 2019 loppuun mennessä se on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan annettu 2978 miehelle sekä noin 40 naiselle. Nimeä ei ole suomenkielisessä kalenterissa, mutta suomenruotsalaisen kalenterin mukaan Bon nimipäivä on 18. elokuuta.
1729 (luku)
1729 (Hardyn–Ramanujanin luku, G. H. Hardyn ja Srinivasa Ramanujanin mukaan) on pienin luku, joka voidaan ilmoittaa kahden positiivisen kuution summana kahdella eri tavalla eli taksiluku:
Himangan kirkko
pienoiskuva|Himangan kirkko, sankarihaudat Sen suurempaa rakkautta ei ole kenelläkään, kuin että hän antaa henkensä ystäviensä edestä
1729 (luku)
Lisäksi luku on yksittäisten numeroidensa summan ja pienimmän sellaisen luvun tulo, joka voidaan ilmoittaa kahdella tavalla kahden (ei välttämättä positiivisen) kokonaisluvun kuutioiden summana:
Himangan kirkko
Himangan kirkko on Himangan kappeliseurakunnan kirkko Himangan kirkonkylässä Oulun hiippakunnassa.
1729 (luku)
joten 91 on pienin luku, joka voidaan kahdella tavalla esittää kahden kuution summana. Samalla se on myös luku 19 takaperin.
Luonnollisten lukujen sarjassa luku 1729 on luvun 1728 jälkeen, ennen lukua 1730.
Himangan kirkko
Alttaritaulun Jeesus ristillä on maalannut taiteilija Johan Gustav Hedman vuonna 1845. Kirkon 15-äänikertaiset urut on rakentanut Kangasalan Urkutehdas vuonna 1981.
Kirkon vieressä oleva kellotapuli on vuodelta 1823. Tapulissa on kaksi kelloa jotka on valettu vuosina 1794 ja 1860.
Kirkko remontoitiin vuosina 2010–2011. Arkkitehti Esa Säkkisen suunnittelemana ulko- ja sisämaalaukset korjattiin alkuperäiseen arkkitehtuurin henkeen, alttaripöytä siirrettiin irti seinästä, kaikki täydentävät osat kunnostettiin ja sakasti uusittiin.
Edward Tamba Charles
Edward Tamba Charles (s. 18. huhtikuuta 1956 Kainkordu) on sierraleonelainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Keneman hiippakuntaan 4. huhtikuuta 1986 ja nimitettiin Freetown and Bon arkkipiispaksi 15. maaliskuuta 2008. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi George Antonysamy, jota avustivat Patrick Daniel Koroma ja George Biguzzi.
Kalifornianharakka
Käyttäytyminen
Pari rakentaa oksista ja mudasta tehdyn pesän korkealle puuhun. Laji pesii pienissä yhdyskunnissa.
Kalifornianharakka etsii ruokaa maasta ja syö pääasiassa hyönteisiä, erityisesti heinäsirkkoja, syksyllä ja talvella kuitenkin myös raatoja, tammenterhoja ja hedelmiä.
Kanta
Kalifornianharakan kannaksi arvioitiin vuonna 2013 noin 90 000 yksilöä. Kanta romahti vuosien 2003–2008 Länsi-Niilin viruksen aiheuttaman kuolleisuuden takia. Jopa puolet kaikista kalifornianharakoista kuoli viiden vuoden aikana. Kannan koko on sen jälkeen vakiintunut, mutta Kansainvälinen luonnonsuojeluliitto luokittelee laji vaarantuneeksi.
Pesäpallon suomensarja 1993
Pesäpallon miesten suomensarja pelattiin 49. kerran kaudella 1993. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Ylivieskan Kuula, Maaningan Mahti ja Vihdin Pallo nousivat ykköspesikseen kaudeksi 1994. Lohkojen kolme heikointa putosi suoraan maakuntasarjaan. Kausi oli kolmastoista, jolloin suomensarja oli kolmanneksi korkein sarjataso miesten pesäpallossa.
Itälohko
Lohkossa uusina joukkueina pelasivat ykköspesiksestä pudonnut Puurtilan Kisa-Pojat, maakuntasarjasta lohkovoittajina nousseet Tipasojan Isku ja Kulhon Kunto sekä lohkokakkosena Kesälahden Urheilijat, joka korvasi sarjasta pois jääneen Tohmajärven Pompun. Lisäksi pohjoislohkosta Sotkamon Jymy siirtyi itälohkoon.
Keep On Galloping
Keep On Galloping on suomalaisen folk metal -yhtye Korpiklaanin single, joka on julkaistu yhtyeen albumilta Korven kuningas.
Luettelo 1930-luvun suomalaisista elokuvista
Luettelo Suomessa tuotetuista elokuvista julkaisuvuoden mukaan. Aakkosellisesta luettelosta elokuvista katso Luokka:Suomalaiset elokuvat.
Kädettömät kokit
Kädettömät kokit on ruokaohjelma, jossa amatöörikokit kilpailevat Vappu Pimiän ja Kari Aihisen joukkueissa. Keittiössä Vappu ja Kari eivät saa koskea mihinkään vaan antavat ohjeita omille kilpailijoilleen. Vieraana jokaisessa jaksossa nähdään yksi julkisuudesta tuttu henkilö joka, maistaa molempien joukkueiden ruoat ja lopulta päättää voittajan.
Nakajima B6N Tenzan
Nakajima B6N Tenzan (liittoutuneiden raportointinimi Jill) oli keisarillisen Japanin laivaston ilmavoimien Nakajiman valmistama torpedokone toisessa maailmansodassa. Tyyppi kehitettiin korvaamaan Nakajima B5N. Prototyyppi lensi ensilentonsa keväällä 1941, mutta malli saatiin palvelukseen vasta loppuvuodesta 1943. Konetta valmistettiin yhteensä noin 1 300 kappaletta kahtena päätuotantoversiona.
Taustaa
Keisarillisen Japanin laivaston esikunta julkisti 1939 edeltäneen Nakajima B5N:n korvaamiseksi 14-Shi vaatimukset. Ne määrittivät kolmipaikkaisen lentotukialuksille sijoitettavan torpedokoneen, jonka huippunopeuden tuli olla 250 solmua (288 mailia tunnissa) ja kantaman 1 000 merimailia (1 151 mailia) 800 kilogramman asekuormalla ja 1 800 merimailia ilman asekuormaa. Nakajimalla Kenichi Matsumuran johtaman ryhmän suunnittelema laivaston B6N Tenzaniksi nimeämä lentokone muistutti edeltäjäänsä, mutta moottoriksi oli vaihdettu 1 870 hevosvoiman 14-sylinterinen ilmajäähdytteinen Nakajima NK7A Mamoru 11 -tähtimoottori. Tilavaatimusten vuoksi siinä oli samat siivet kuin edeltäjässään. Kone oli kuitenkin merkittävästi raskaampi, mikä johti suurempaan laskeutumisnopeuteen ja siipikuormitukseen. Suuri laskunopeus aiheutti ongelmia laskeutumisessa lentotukialuksille eikä konetta voitu sijoittaa kuin suurimmille. Lisäksi lentotukialushissien aiheuttamien koko rajoitusten (11 metriä) vuoksi sivuvakaajaa piti taittaa eteenpäin.
Laivasto vaati moottoriksi 1 850 hevosvoimaista Mitsubishi MK4T Kasai 25:tä, mutta Matsumura asensi pienemmän polttoainekulutuksen ja kehitysmahdollisuuksia omaavan Nakajima NK7A Mamoru 11 -tähtimoottorin. Keväällä 1941 kahdella prototyypillä aloitetuilla koelennoilla todettiin puutteita vakavuudessa, joiden syynä oli voimakkaan moottorin ja siihen liitetyn nelilapaisen potkurin aiheuttama vääntö. Ratkaisuna ongelmaan peräsintä siirrettiin kaksi astetta vasemmalle. Ongelmia aiheutti myös uusi Mamoru 11 -moottori eikä kone ollut valmis lentotukialustesteihin ennen kuin loppuvuodesta 1942. Ryujolla ja Zuikakulla tehdyissä testeissä todettiin jarrukoukun olevan liian heikkorakenteinen, minkä seurauksena tapahtui joitakin laskeutumisonnettomuuksia. Korjausten jälkeen laivasto hyväksyi koneen tuotantoon helmikuussa 1943 nimellä laivaston lentotukialusrynnäkköpommittaja Tenzan malli 11 tai lyhyesti B6N1.
Tuotanto
pienoiskuva|vasen|Kaksi 752. kokutain B6N2-konetta muodostelmassa. Tuotantomallit poikkesivat prototyypeistä, koska niihin oli korjattu havaittuja vikoja. Merkittävin muutos oli yhden pakoputken, joka aiheutti yöllä loistavan valon, korvaaminen erillisillä pakoputkilla. Toinen muutos oli rungon alla olevan torpedotelineen suuntaaminen kahden asteen kulmassa alaseteen ja torpedon perään sijoitettu ohjain joka esti runkoon osumisen irrotettaessa. Lisäksi laskutelineitä vahvistettiin ja liikuteltavan 7,7 millimetrin konekiväärin asentaminen uudelleen. Näiden toteutettujen muutosten lisäksi yritettiin korvata polttoainetankit itsesulkeutuviksi, mutta 30 prosentin polttoainemäärän pienennys ei ollut hyväksyttävää. Nakajima valmisti helmikuusta heinäkuuhun 1943 B6N1-koneita yhteensä kaksi prototyyppiä ja 133 tuotantoversiota.
Hankintaministeriö määräsi Nakajiman lopettamaan Mamoru-moottoreiden valmistuksen, jotta yhtiö keskittyisi laajemmin käytössä olleisiin Sakae- ja Homare-moottoreiden valmistukseen. Muutos pakotti vaihtamaan Tenzanin moottoriksi laivaston aiemmin esittämän 1 850 hevosvoiman Mitsubishi MK4T Kasei 25 -tähtimoottorin. Uuden moottorin aiheuttamat muutokset olivat kuitenkin vähäisiä eikä tuotanto hidastunut merkittävästi. Valmistettuaan 135 kappaletta Mamorulla varustettuja B6N1-koneita Nakajima aloitti Kasei-moottorilla varustettujen B6N2-koneiden valmistuksen. B6N2a malli 12A -koneessa oli 7,7 millimetrin tyypin 97 -liikuteltava konekivääri korvattu 13 millimetrin tyypin 2 konekiväärillä. Nakajima valmisti kesäkuusta 1943 elokuuhun 1945 kaikkiaan 1 133 B6N2-konetta.
Kaksi B6N2-konetta, 751. ja 752. tuotantoversio, muutettiin B6N3 mallin 13 prototyypeiksi, joiden moottorina oli 1 850 hevosvoiman Mitsubishi MK4T-C Kasei 25c ja vahvistetut suuremmilla renkailla varustetut laskutelineet. Koneet suunniteltiin toimimaan vain osittain valmistetuilta maakentiltä, mikä johtui keisarillisen Japanin laivaston kärsimistä lentotukialustappioista. Koneiden tuotanto ei kuitenkaan alkanut ennen sotatoimien päättymistä.
Yhteensä koneita valmistui 1 268 kappaletta, joista 296 Koizumin tehtaalla ja 970 Handan tehtaalla.
Myrskyn silmään
Myrskyn silmään on vuonna 2009 julkaistu Kuusumun Profeetan DVD-levy. Se sisältää Porin teatterissa elokuussa 2007 tehdyn konserttitaltioinnin, neljä musiikkivideota sekä 5.1-miksaukset kolmesta yhtyeen kappaleesta. Kuusumun Profeetta esiintyy konsertissa kuorolla, puhallinsektiolla ja jousikvartetolla vahvistettuna.
Love Stealer
”Love Stealer” on Uriah Heepin singlekappale vuodelta 1980. Kappaletta ei julkaistu millään studioalbumilla, joskin Conquestin vuoden 2004 uusintapainoksessa se julkaistiin bonuskappaleena. Singlen b-puolena julkaistiin kappale ”No Return”.
Ifakara
Ifakara on kaupunki Tansaniassa. Vuonna 2002 siellä arvellaan olleen väestönlaskennan perusteella 41 606 asukasta. Ifakara kuuluu Morogoron alueeseen ja on Kilomberon piirikunnan hallinnollinen keskus.
Kaupunki sijaitsee eteläisessä Keski-Tansaniassa, Kilomberon laakson reunamilla, lähellä Tansanian-Sambian junarataa. Alue on soista, tulvivan Kilomberojoen vuoksi.
Ifakarassa sijaitsee kolme valtakunnallisesti merkittävää terveydenhuollon keskusta: Ifakara Health Institute, joka on tunnettu kansainvälisesti muun muassa malariatutkimuksestaan, St. Francis Designated Referral Hospital sekä Tanzanian Training Center for International Health (TTCIH).
thumb|250px|Ifakaran rautatieasema.
Hydro-Quebec
Hydro-Québec
Marja-Sisko Aalto
Marja-Sisko Aalto (synt. Olli-Veikko Aalto; s. 29. heinäkuuta 1954 Lappeenranta) on suomalainen pappi ja kirjailija. Hän nousi Suomessa julkisuuteen vuonna 2008, kun hän Imatran kirkkoherrana toimiessaan kertoi olevansa transsukupuolinen ja aikovansa korjata sukupuolensa miehestä naiseksi. Hän on Suomen ensimmäinen avoimesti transsukupuolinen pappi. Aallon esikoisromaani ilmestyi vuonna 2013.
Kohu transsukupuolisuudesta
Aalto toi transsukupuolisuutensa julkisuuteen marraskuussa vuonna 2008 ja on sen jälkeen käynyt läpi sukupuolenkorjausprosessin. Aallon mukaan hänen vanhempansa olivat päättäneet antaa hänen nimekseen Marja-Sisko, jos hän olisi syntynyt tyttönä, kuten vanhemmat olivat toivoneet. Sukupuolikysymys oli askarruttanut häntä kolmevuotiaasta lähtien. Vaikka hänen vanhempansa olivatkin toivoneet hänestä tyttöä, he eivät hyväksyneet hänen henkisiä "tyttömäisiä" ominaisuuksiaan. He esimerkiksi suuttuivat, kun Aalto lapsena kysyi, miksei hänellä ole hametta, kun kaikilla muillakin tytöillä on.
Naisasialiitto Unioni ry valitsi Aallon vuonna 2009 Vuoden Lyytiksi.
Aalto palasi kirkkoherran virkaansa noin vuoden kestäneen virka- ja vuorotteluvapaan jälkeen marraskuun 2009 alussa, mutta päätyi eroamaan kirkkoherran virasta vuonna 2010 katsottuaan, ettei pystynyt rakentamaan riittävää luottamusta voidakseen hoitaa virkaansa menestyksellisesti. Imatran seurakunnasta erosi 581 jäsentä vuonna 2009, mikä on runsaat 400 tavallista enemmän, minkä arvellaan johtuneen kirkkoherran ympärillä velloneesta kohusta.
Ura kirjailijana
Aallon ensimmäinen dekkari Murha tuomiokapitulissa ilmestyi syksyllä 2013. Toinen teos Tappavaa lunta julkaistiin kansallisena veteraanipäivänä 27. huhtikuuta 2015. Teos on omistettu Lapin sodan veteraaneille ja se jatkaa edellisen kirjan päähenkilön tarinaa.
Perhe
Aalto on ollut kahdesti naimisissa, ja hänellä on kolme aikuista tytärtä. Lapsenlapsia Aallolla on kahdeksan.
Ed Catmull
Edwin E. Catmull on tietojenkäsittelytieteilijä, joka oli perustamassa Pixaria yhdessä Steve Jobsin ja John Lasseterin kanssa.
Catmullin väitöstyö A Subdivision Algorithm for Computer Display of Curved Surfaces (1974) vaikutti teksturoinnin kehitykseen ja sitä paransivat myöhemmin James F. Blinn & Martin E. Newell vuonna 1976.
Catmull toimi 1970-luvulla New York Institute of Technologyssa (NYIT), josta hänet palkattiin Lucasfilmille vuonna 1979. Steve Jobsin ostettua tietotekniikkaan keskittyneen osaston Lucasfilmiltä Catmull palkattiin perustetun Pixarin toimitusjohtajaksi. Lucasfilmillä Catmull osallistui Reyes-ohjelmiston kehitykseen, jonka seuraaja on RenderMan.
Pisteen koulu
Pisteen koulu on Pudasjärven Sarakylässä toiminut kansakoulu ja myöhemmin peruskoulun ala-aste (Pisteen peruskoulu). Koulu lakkautettiin syksyllä 1999 ja koulun oppilaat siirrettiin Sarakylän kouluun.
Ed Catmull
Catmull on saanut Loren Carpenterin ja Robert L. Cookin kanssa Oscar-palkintojen Academy Award of Merit -tunnustuksen. Catmull on saanut Turing-palkinnon Pat Hanrahanin kanssa tietokoneanimaation edistämisestä.
Pisteen koulu
Pisteen koululla toimi lukuvuonna 1954–1955 opettajana myöhemmin kirjailijana tunnetuksi tullut Mauri Sariola. Sariola oli hakeutunut tehtävään omatekoisin paperein, jotka oli laadittu nimelle Simo-Auli Arra, joka on anagrammi Sariolan omasta nimestä.
Teija
Teija on suomalainen naisen etunimi. Nimi on lyhentymä kreikkalaisperäisen, Jumalan lahjaa tarkoittavan Dorotea-nimen suomalaisesta muunnoksesta Toroteija.
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Teija on annettu noin 7810 naiselle, joista valtaosa on syntynyt vuosien 1940 ja 2000 välisenä aikana
Nimipäivä
Teijan nimipäivä on 6. helmikuuta. Päivä on vanhastaan ollut varhaiskristillisen marttyyrin, Pyhän Dorothean muistopäivä.
Steppenwolf 7
Steppenwolf 7 on Steppenwolf-yhtyeen studioalbumi (ja nimensä mukaisesti seitsemäs jos mukaan lasketaan livejulkaisut Early Steppenwolf ja Steppenwolf Live) vuodelta 1970. Se on yhtyeen toistaiseksi viimeinen top-20:neen Yhdysvalloissa noussut albumi. Albumin tunnetuin kappale on singlenäkin julkaistu cover Hoyt Axtonin huumeidenvastaisesta "Snowblind Friend"-kappaleesta (US # 60). Albumi on ensimmäinen jossa Nick St. Nicholasin korvannut George Biondo on basistina.
Taste of Death
Taste of Death on suomalaisen heavy metal -yhtye Hiroshiman ensimmäinen ja viimeiseksi jäänyt studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1984 levymerkillä Kräk!.
Pepi (sarjakuvahahmo)
Pepi (, Suomessa joskus myös Hulivili) on Disneyn sarjakuvamaailmassa esiintyvä koiranpentu. Pepi on Kaunottaren ja Kulkurin poika. Pepi on luonteeltaan melkoisen villi, ja joissakin tarinoissa hän haluaa esiintyä sankarina. Pepi syntyi sisartensa Missi, Sissi ja Ninni kanssa vuoden 1955 elokuvan Kaunotar ja Kulkuri loppupuolella. Pepin sisarukset ovat rodultaan cockerspanieleja, niin kuin Kaunotar, kun taas Pepi on rodultaan snautseri, kuten isänsä Kulkuri. Pepi on uutena päähenkilönä elokuvan jatko-osassa Kaunotar ja Kulkuri II – Pepin seikkailut vuonna 2001. Pepin ystäviin kuuluu raisu tyttökoira Enkeli, joka haaveili perheestä ja löytääkin uuden kodin Pepin perheen luota.
Pepi-sanomalehtistrippi alkoi ilmestyä vain neljä kuukautta elokuvan ensi-illan jälkeen lokakuussa 1955. Kyseistä jatkuvajuonista sarjaa tekivät käsikirjoittajana Ward Greene ja piirtäjänä Dick Moores. Vuoden päästä sarjakuva muuttui vitsisarjaksi, kun tekijätiimi vaihtui: uusina tekijöinä toimivat muun muassa Bill Wright ja Roger Armstrong. Pisimpään tekijänä toimi Manuel Gonzales, joka tussasi sanomalehtisarjaa vuosina 1956-1981. Stripin tekeminen loppui vuonna 1988.
Ensimmäistä Pepin omaa sarjakuvalehteä Scamp julkaisi Dell-kustantamo vuosina 1956-1961 ja suurimman osan sen sarjoista piirsi Al Hubbard. Gold Key -kustantamo jatkoi lehden julkaisua 45 numeron verran vuosina 1967-1979, jonka jälkeen Pepiä on piirrättänyt lähinnä tanskalainen Egmont. Suomessa Pepi-sarjakuvia on ilmestynyt Aku Ankka- ja ''Nalle Puh -lehdissä.
Pepin englanninkielisenä äänenä on näyttelijä Scott Wolf ja suomenkielisenä Antti L. J. Pääkkönen.
Pornsak Songsaeng
Pornsak Songsaeng (, 2. marraskuuta 1960 Thaimaa – 15. lokakuuta 2021 ) oli thaimaalainen laulaja. Hän oli laulaja elokuvissa ”Toey Sao Jan Kang Koab”, ”Mee Miea Dek”, ”Bai Tong Rong Nam Ta”, ”Phoo Phae Rak”
John Howard Northrop
John Howard Northrop (5. heinäkuuta 1891 Yonkers − 27. toukokuuta 1987 Wickenburg) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 1946 tiettyjen entsyymien puhdistamisesta ja kiteyttämisestä. Northrop jakoi palkinnon James B. Sumnerin ja Wendell Meredith Stanleyn kanssa
Northrop opiskeli Columbian yliopistossa ja sai filosofian tohtorin arvon vuonna 1915. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän tutki etanolin, ja asetonin tuottamista käymisen avulla. Tämä johti Northropin entsyymien tutkimiseen.
Vuonna 1929 hän eristi ja kiteytti pepsiinin ja selvitti sen olevan proteiinin. Vuonna 1938 hän eristi ja kiteytti ensimmäisen tunnetun bakteriofagin ja selvitti, että se koostuu nukleoproteiinista. Lisäksi Northrop eristi ja kiteytti pepsinogeenin, trypsiinin, kymotrypsiinin ja karboksipeptidaasin. Vuodesta 1916 Norhtrop toimi Rockefeller-yliopiston palveluksessa vuoteen 1961 saakka, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Jeremy Sumpter
thumb|Jeremy Sumpter vuonna 2014. Jeremy Robert Myron Sumpter (s. 5. helmikuuta 1989 Monterey, Kalifornia ) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli nimiroolia elokuvassa Peter Pan (2003). Muita merkittäviä rooleja hänellä on ollut muun muassa elokuvissa Just a Dream (2002) ja Local Boys. Sumpter on toiminut myös mallina. Hänellä on kolme sisarusta, veli Travis, pikkusisko Jennifer ja kaksossisko Jessica. Myös molemmat hänen siskoistaan toimivat viihdealalla.
Lapsuus
Sumpter syntyi Sandy ja Gary Sumpterin lapsena. Hänellä on kaksossisko Jessica, ja kaksi muuta sisarusta, Owen (äidin edellisestä avioliitosta) ja Jennifer. Perhe muutti äidin vanhaan kotikaupunkiin Mount Sterlingiin, Kentuckyyn kun hän oli noin 10 kuukauden ikäinen.
Ura
Kun Sumpter oli 11-vuotias hän liittyi International Modeling and Talent Associationiin ja aloitti mallina Kentuckyssa. Hän myös voitti Vuoden paras teinimalli -tittelin, jonka hän allekirjoitti managerinsa Mark Robertsin kanssa. Sumpter päätti muuttaa takaisin Los Angelesiin perheensä kanssa.
Sumpterin ensimmäinen elokuvarooli oli vuonna 2001 elokuvassa Frailty. Sumpter palkittiin a Saturn Award -gaalassa tittelillä paras nuoren näyttelijän roolisuoritus. Sen ansiosta hän esiintyi Danny Gloverin kanssa showtime-elokuvassa Just a Dream.
Koirankarvan kehräys
Koiran karva on monipuolinen ja lämmin materiaali käsitöihin, kuten esimerkiksi villapaitoihin, lapasiin, ja sukkiin. Koirankarvan hyviä ominaisuuksia ovat mm. pohjavillan lämpöarvo, joka on jopa angoran luokkaa. Koska yksittäinen pohjavillan karva on hyvin ohut ja ontto, on se ihanteellinen materiaali tuotteille, joilta vaaditaan hyvää lämpöarvoa.
Koiran pohjavilla on yhtä hyvin käytettävissä langan materiaalina kuin lampaan tai vaikkapa alpakan villa. Koiran karvaa voidaan kehrätä langaksi joko käsin tai koneellisesti. Kehrättävän karvan pituuden tulisi olla vähintään 3 cm pitkää. Koirankarvan laaduista riippuen voi lankaa kehrätä rukilla 100% koirankarvana, mutta useimmiten siihen kannattaa karvan pehmeyden sekä kestävyyden vuoksi lisätä esimerkiksi lampaan villaa. Koirankarva on itsepuhdistuvaa ja lasipintaista. Mikäli lumi ja roskat eivät tartu koiran turkkiin luonnostaan, säilyy tämä ominaisuus koirankarvalangassakin.
Koirankarvalangan materiaaliksi kelpaa niin koirasta kammattu pohjavilla kuin myös siitä trimmattu (ts. leikattu) karva. Koirankarvalangan lopputulos riippuu aina kehrättävän materiaalin koirarodusta ja sen karvan ominaisuuksista. Koirankarva työstetään langaksi tavanomaisen kehruun tavoin.
Viimeinen ritari
thumb|Syvyyskuvauksen ääripäät: Maurice nähdään ensin pihamaalla ja seuraavaksi hän kiipeää ikkunasta sisään. Viimeinen ritari on vuonna 1914 valmistunut ranskalainen mykkäelokuva. Alexandre Dumas vanhemman romaaniin perustuvan historia-aiheisen seikkailuelokuvan on ohjannut Albert Capellani.
Juoni
Ranskan vallankumouksen jälkeen kuningatar Marie Antoinette odottaa kohtaloaan vankilassa. Maison Rougen ritari laatii suunnitelman hänen vapauttamisekseen. Apuna toimivat Dixmer ja tämän vaimo Geneviève, ritarin sisar. Eräänä iltana partio pysäyttää Genevièven. Hänet pelastaa nuori republikaani Maurice Lindey, joka rakastuu naiseen. Maurice joutuu mukaan rojalistien salajuoneen, joka epäonnistuu ratkaisevalla hetkellä. Toisella yrittämällä Maison Rougen ritari saa surmansa, Geneviève tuomitaan kuolemaan ja myös Maurice päätyy vankilaan. Hänen ystävänsä Lorin uhrautuu ja auttaa heidät pakoon.
Tuotanto ja vastaanotto
Yllättäviin juonenkäänteisiin perustuvan pukudraaman ansiona oli laaja ja nimekäs näyttelijäkunta. Poikkeuksellisesti myös sivuosien esittäjät oli nimetty. Kamera pysyy paikallaan ja liike tapahtuu taidokkaasti lavastetun kuvan syvyyssuunnassa. Näyttelijätyöskentely on teatraalista, mutta yleensä tarkkaan suunniteltua ja välttää suuria eleitä. Elokuvaan on laadittu alkuperäisteoksesta poikkeava onnellinen loppu.
Brittiläinen The Bioscope -lehti kutsui Viimeistä ritaria mestariteokseksi ja ylisti varsinkin sen lavastusta ja näyttelemistä. Capellanin elämäkerturin Christine Leteuxin mukaan elokuva ei kohoa ohjaajan parhaiden teosten kuten Germinalin (1913) tai Quatre-vingt-treizen (1914, julkaistu 1921) joukkoon.