cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Linolihappo
Kuolleisuus ja sydänterveys
Vuonna 2019 julkaistussa tieteellisten tutkimusten yhteenvedossa havaittiin, että eri tutkimusten tuloksissa on ollut erittäin suurta vaihtelua siten, että osassa tutkimuksista on saatu tulos, jonka mukaan linolihappo vähentää sydän- ja verisuonisairastavuutta, osasta taas on saatu päinvastainen tulos ja osasta on saatu sellainen tulos, ettei linolihapon saannilla ole mitään vaikutusta sairastavuuteen. Kun kaikki tutkimukset otettiin huomioon ja kun ylipainon aiheuttamia vaikutuksia ei huomioitu, saatiin lopputulemaksi, että sillä viidenneksellä, jonka elimistön linolihappopitoisuus oli suurinta, esiintyi keskimäärin 7 prosenttia vähemmän sydän- ja verisuonisairauksia ja 12 prosenttia vähemmän iskeemisiä aivohalvauksia kuin sillä viidenneksellä, jolla oli pienin linolihappopitoisuus. Lisäksi huomattiin, että linolihappopitoisuuden positiivinen vaikutus koski etenkin niitä, joilla oli FADS1-geenin T-alleeli.
Nihilismi
Nihilismi (, ei mitään) on vallitsevat arvot ja käsitykset kieltävä ajatussuunta. Nihilistiä vallitsee mielettömyys ja yhdentekevyys; millään ei ole merkitystä.
Määritelmä
Nihilismi tarkoittaa vallitsevien arvojen ja käsitysten kieltämistä.
Tietoteoreettinen nihilismi kieltää totuuden tietämisen mahdollisuudenkin, arvoteoreettinen nihilismi eli arvonihilismi kieltää moraalisten arvojen, arvostusten tai normien pätevyyden tai mahdollisuuden. Poliittinen nihilismi puolestaan torjuu vallitsevan yhteiskuntajärjestyksen täydellisesti. Eksistentiaalinen nihilismi kieltää elämän luontaisen merkityksen olemassaolon.
Historia
Nihilismi oli 1800-luvulla poliittinen aate, jolla oli kannatusta varsinkin Venäjällä (asiaa käsitellään esimerkiksi Ivan Turgenevin kuuluisassa romaanissa Isät ja pojat). Poliittisten nihilistien mukaan vallitseva yhteiskuntajärjestys on täydellisen huono ja korruptoitunut ja siksi pitää rakentaa tyhjältä pohjalta uusi järjestys tieteellisten ja utilitarististen periaatteiden mukaisesti.
Nihilismi liitetään usein saksalaisfilosofi Friedrich Nietzscheen (1844–1900), joka kuitenkin oli sitä mieltä, että nihilismi on ylitettävä. Vanhojen poistettavien arvojen tilalle luodaan uusia.
Tietokirjailija ja toimittaja Kalle Haatanen jakaa kirjassaan Ei voisi vähempää kiinnostaa - Kirjoituksia nihilismistä nihilismin passiiviseen ja aktiiviseen nihilismiin. ”Aktiivisessa nihilismissä kiistämme kaikki arvot, jolloin kyynisyys on vahvin valttimme kun taas passiivisessa nihilismissä annamme saman kyynisyyden levitä koskemaan kaikkia ja kaikkea.”
Tunnetuimpana pohjoismaalaisena arvonihilistinä pidetään Axel Hägerströmiä (1868–1939).
Jelle Vossen
Jelle Vossen (s. 22. maaliskuuta 1989 Bilzen, Belgia) on belgialainen jalkapalloilija. Hän edustaa belgialaista Club Bruggea ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Seurajoukkueura
Genkin junioreista edustusjoukkueeseen noussut Vossen pelasi kauden 2009–2010 lainasopimuksella Cercle Bruggessa. Osana kauppaa Thomas Buffel siirtyi Genkiin. Kauden 2014–2015 Vossen pelasi lainalla englantilaisseura Middlesbrough'ssa ja kesällä 2015 hän siirtyi Burnleyyn, josta hän jo muutaman ottelun jälkeen palasi Belgiaan ja tällä kertaa Club Bruggeen.
Maajoukkueura
Vossen teki ensiesiintymisensä Belgian maajoukkueessa 29. toukokuuta 2009 ystävyysottelussa Chileä vastaan.
Jokelan koulusurmat
Jokelan koulusurmat oli 7. marraskuuta 2007 hieman ennen keskipäivää Tuusulan Jokelassa, Jokelan koulukeskuksessa tapahtunut aseellinen hyökkäys, jossa koulun oppilas, 18-vuotias abiturientti Pekka-Eric Auvinen, ampui koulun sisätiloissa pienoispistoolilla useita henkilöitä kohti. Jokelan koulukeskus on yhdistetty yläaste ja lukio, jossa työskentelee noin 500 oppilasta ja 50 henkilökunnan jäsentä.
Kouluammuskelussa sai surmansa yhdeksän henkilöä: yksi 16-vuotias, kaksi 17-vuotiasta ja kaksi 18-vuotiasta koulussa opiskellutta miespuolista henkilöä, lukion toisella luokalla opiskellut 25-vuotias naispuolinen aikuisoppilas, koulun 43-vuotias naispuolinen terveydenhoitaja, koulun 61-vuotias rehtori Helena Kalmi sekä ampuja itse. Ampuja kuoli itse aiheuttamiinsa vammoihin myöhään ampumispäivän iltana Töölön sairaalan teho-osastolla. Kaksitoista lievästi loukkaantunutta vietiin hoitoon Hyvinkään ja Töölön sairaaloihin sekä Järvenpään terveyskeskukseen, yksi ampumahaavan ja muut lasinsiruista saamiensa vammojen vuoksi.
Tapahtumat
alt=|pienoiskuva|150x150px|[[SIG Sauer Mosquito]] Keskiviikkona, 7. marraskuuta 2007 kello 11.42 Pekka-Eric Auvinen alkoi ampua .22-kaliiperisella SIG Sauer Mosquito -pistoolilla Jokelan koulukeskuksessa, jossa oli opiskelijana. Ammuttuaan aulassa ensimmäisen uhrinsa hän piiloutui wc-tiloihin. Osa koulun opiskelijoista kuuli laukaukset, muttei heti tunnistanut niitä laukauksiksi. Ensimmäisen uhrin nähtyään he luulivat aluksi tämän lyöneen päänsä. Tällöin Auvinen ampui wc-tiloista käsin kaksi aulaan saapunutta opiskelijaa kuoliaaksi. Koulun terveydenhoitaja tuli paikalle, käski muita aulassa olleita pakenemaan ja ilmoitti ampumisesta hätäkeskukseen, jolloin Auvinen ampui neljännen opiskelijan ja lähti jahtaamaan terveydenhoitajaa. Kello 11.46 hän surmasi terveydenhoitajan ja vielä yhden opiskelijan. Tähän mennessä kuutta henkilöä oli ammuttu kuolettavasti; suurin osa ammuskelun uhreista ammuttiin siis ensimmäisten neljän minuutin sisällä.
Kello 11.47 rehtori Helena Kalmi sai tietää ammuskelusta ja kuulutti, että kaikkien täytyy lukittautua luokkiinsa. Tämän jälkeen Auvinen ampui raivoissaan kymmeniä laukauksia käytävillä ja huusi uhkauksia. Jossain vaiheessa hän kohtasi koulun opiskelijan äidin, mutta antoi tämän mennä menojaan. Sitten hän ampui kolme laukausta erään luokkahuoneen ovesta läpi. Näistä yksi osui luokassa ollutta oppilasta jalkaan (tapausraportin perusteella ilmeisesti varpaaseen), muttei aiheuttanut vakavaa vammaa. Seuraavaksi Auvinen siirtyi ylempään kerrokseen, missä kaksi oppilasta istui käytävän penkillä, sillä he eivät kuulleet rehtorin kuulutusta. Heistä toinen pääsi pakoon, mutta Auvinen ampui toisen kuoliaaksi. Tämän jälkeen Auvinen valeli kaksitahtibensiinillä eli bensiinin ja öljyn sekoituksella käytävää, muttei onnistunut sytyttämään sitä. Noin kello 11.54 Auvinen palasi alempaan kerrokseen, yritti päästä ruokalaan ja ampui ruokalan lasisten ovien läpi viisi laukausta. Luodit osuivat tuoleihin. Ruokalassa olleet pakenivat ruokalan toisesta päästä ulos.
Noin kello 11.57 Auvinen poistui koulurakennuksesta ja kohtasi rehtorin, joka puhui puhelimessa. Rehtori yritti neuvotella Auvisen kanssa, mutta tämä ampui häntä seitsemän kertaa oppilaiden nähden. Koulun kuraattori, joka oli saapunut ulos yhdessä rehtorin kanssa, pääsi pakenemaan paikalta ja opasti hälytysajoneuvot koulun parkkipaikalle.
Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen tapahtumista klo 11.43. Poliisi sai hälytyksen kello 11.45, ja ensimmäiset Järvenpään poliisilaitokselta lähteneet yksiköt saapuivat koululle kello 11.55. Seuraavat poliisipartiot saapuivat paikalle kello kahdentoista jälkeen. Klo 12.04 poliisit saivat näköyhteyden Auviseen, joka ampui näitä kohti kaksi laukausta kuitenkaan osumatta ja katosi näkyvistä. Poliisi aloitti koulun hätäevakuoinnin klo 12.08. Ensimmäisten 20 minuutin aikana poliisi evakuoi koulun sisältä noin 150 oppilasta. Klo 12.30 mennessä paikalle saatiin jonkin verran poliiseja, joista osa kutsuttiin töihin vapaavuorosta.
Lähistöllä harjoittelemassa ollut poliisin Valmiusyksikkö Karhun ryhmä saapui noin kello 12.30 ja aloitti tekijän etsinnän koulussa. Paikalle saapui lisää Valmiusyksikön ja paikallisen Vati-ryhmän miehiä jonkin ajan kuluttua ja etsintää pystyttiin laajentamaan. Valmiusyksikkö löysi Auvisen wc-tiloista ase vierellään (klo 13.53). Hän oli ampunut itseään ohimoon ja oli tajuton, mutta edelleen hengissä. Auvinen vietiin Töölön sairaalaan, jossa hän kuoli vammoihinsa kello 22.15. Poliisin raportti sanoo:
"”Poliisi jatkoi [klo 12.28:n jälkeen] koulurakennuksen tilojen tarkastamista tila ja luokkahuone kerrallaan tarkoituksenaan evakuoida turvallisesti koulurakennukseen jääneet kymmenet oppilaat ja opettajat. Samalla poliisin tehtävänä oli etsiä rakennuksen sisällä olevat loukkaantuneet sekä järjestää pelastushenkilöstölle turvalliset työskentelyolosuhteet hoitotoimenpiteitä varten. Edelleen poliisin tehtävänä oli etsiä surmatyöhön osallistuneet henkilöt ja pyrkiä estämään lisävahingot.”"
Liiketaloustiede
Liiketaloustiede tarkastelee yritysten ja organisaatioiden päätöksentekoon sekä toiminnan ohjaamiseen liittyviä kysymyksiä. Se on ihmisten käyttäytymistä ja taloutta tutkiva tiede, jonka tavoitteena on selvittää, kuinka organisaatio saadaan toimimaan ja pysymään tuottavana, jonkin tavoitteen saavuttamiseksi.
Jokelan koulusurmat
Tapahtumat
Keskusrikospoliisin tutkinnan mukaan Auvinen ampui ainakin 76 laukausta, joista yhdeksän ulkona, ja kantoi mukanaan 500 patruunaa. Auvisella oli käytössään kaksi kymmenen patruunan vetoista lipasta, joten välikohtauksen aikana hän joutui irrottamaan lippaan ainakin seitsemän kertaa ja täyttämään sellaisen ainakin kuudesti. Kaikkia uhreja oli ammuttu useita kertoja ja joitakin yli kymmenen kertaa. Koulun rehtori Helena Kalmi oli viimeinen uhri ja ainoa joka ammuttiin koulun ulkopuolella.
Johannes Gezelius nuorempi
thumb|Johannes Gezelius nuorempi, [[Johan Erik Lindhin vuonna 1839 maalaama kopio Helena Arnellin tekemästä muotokuvasta.]]
Jokelan koulusurmat
Reaktioita
Suomen tasavallan presidentti Tarja Halonen esitti surunvalittelunsa kuolleiden omaisille. Pääministeri Matti Vanhanen ja opetusministeri Sari Sarkomaa ilmaisivat järkytyksensä. Eduskunta piti hiljaisen hetken torstain istunnossaan. Hallituksen suosituksesta järjestettiin 8. marraskuuta 2007 suruliputus. Kirkoissa järjestettiin rukoushetkiä ja muistotilaisuuksia kautta maan.
Liiketaloustiede
Liiketaloustiedettä käytäntöön soveltavia aineita ovat ainakin liiketalousopinnot toisen asteen oppilaitoksissa, joista valmistuu nykyisin merkonomeja. Korkea-asteen oppilaitoksissa voidaan tehdä tutkimusta ja antaa korkeampaa soveltavaa koulutusta. Korkea-asteen oppilaitoksia ovat ammattikorkeakoulut, kauppakorkeakoulut ja yliopistojen kauppatieteelliset yksiköt, joista voi valmistua vastaavasti tradenomiksi (ammattikorkeakoulut) ja ekonomiksi (yliopistot).
Johannes Gezelius nuorempi
Johannes (Juhana) Gezelius, nuorempi (6. syyskuuta 1647 – 10. huhtikuuta 1718) toimi Turun piispana vuosina 1690–1718. Sitä ennen hän oli 1681–1689 Inkerinmaan superintendentti, joka kannusti inkerikkojen ja karjalaisten ortodoksien voimalliseen käännyttämiseen luterilaisiksi.
Jokelan koulusurmat
Reaktioita
Puhuessaan tapahtumapäivänä hallituksen tiedotustilaisuudessa pääministeri Vanhanen korosti koulun, huoltajien ja erityisesti median vastuuta tapahtuneen käsittelemisessä. Opetushallitus antoi verkkosivullaan jo samana päivänä ohjeet tapahtuman käsittelemiseksi kouluissa. Lisäksi Opetushallitus antoi lyhyemmän ohjeen siitä, miten huoltajien tulisi käsitellä asiaa lastensa kanssa.
Liiketaloustiede
Liiketaloustieteitä kutsutaan myös kauppatieteiksi. Yleistä taloustiedettä kutsutaan taloustieteeksi erotuksena liiketaloustieteestä.
Johannes Gezelius nuorempi
Hän oli edellisen piispan Johannes Gezelius vanhemman poika. Hän jatkoi uutterasti isänsä työtä, muun muassa hänen suunnittelemaansa Gezeliuksen raamattuteosta. Työhön hän otti vaikutteita Englantiin ja Saksaan vuosina 1670–1674 tekemällään opintomatkalla. Gezelius opiskeli matkallaan hepreaa ja omaksui Philipp Jacob Spenerin opit. Vuonna 1686 julkaistiin hänen Inkerinmaan superintendenttinä kirjoittamansa ortodoksien kohtelun ohje luterilaisille papeille. Sen nimi on Uscollinen Manaus. Siinä hahmotellaan luterilaisuuden suhde sellaisiin ihmisiin, jotka puhuvat suomea, mutta kuuluvat ortodoksiseen kirkkoon.
Jokelan koulusurmat
Reaktioita
Myös Ruotsin ja Norjan kuninkaat, Viron ja Islannin presidentit sekä Euroopan unionin komission puheenjohtaja José Manuel Barroso esittivät tapauksen johdosta surunvalittelunsa uhrien omaisille.
Liiketaloustiede
Liiketaloustieteen eri aloja ovat:
Jokelan koulusurmat
Reaktioita
Saksalainen metalliyhtye Sturmgeist sai heti tapauksen jälkeen yhteydenottoja lehdistöltä liittyen Auvisen YouTube-profiilin nimeen "Sturmgeist89". Yhtyeen johtohahmo Cornelius Jakhelln julkaisi yhtyeen kotisivuilla tiedotteen, jossa yhtye esitti surunvalittelunsa tapauksesta. Samalla hän muistutti, että yhtyeellä tai heidän musiikillaan ei ole mitään tekemistä Auvisen kanssa.
Pekka-Eric Auvisen vanhemmat antoivat haastattelun MTV3:n 45 minuuttia -ohjelmalle vuosi tapahtumien jälkeen 5. marraskuuta 2008 estääkseen nuorten väkivallantekoja tulevaisuudessa. Jakso keräsi enimmillään 1,24 miljoonaa katsojaa.
Suomen Kuvalehti julkaisi marraskuussa 2017 artikkelin, jossa oli haastateltu Auvisen entisiä luokkatovereita. Haastateltujen mukaan Auvinen oli omaperäinen muttei uhkaava. Luokkatoverit kuvaavat häntä vaikutteille alttiiksi: opettaja kutsui Auvista tunnilla bolševikiksi, vanhojen tanssien jatkoilla hän oli tehnyt natsitervehdyksiä "eikä olisi ollut ihme, jos hän olisi yhtenä päivänä tullut kouluun hare krisna -asussa". Haastatellut luokkatoverit kritisoivat median toimintaa tapauksen jälkeen: monet nuoret löysivät salakuunneltuja kertomuksiaan lehdistä, ja yksi toimittaja esiintyi kriisikeskuksen työntekijänä saadakseen roolihenkilöitä tarinaansa. Myös täysin ulkopuolisten ja Auvista tuntemattomien tarve keksiä selityksiä ärsytti entisiä luokkatovereita: syytä ammuskeluun etsittiin ampumispeleistä, koulukiusaamisesta ja internetistä.
Pekka-Eric Auvinen
Pekka-Eric Auvinen (4. kesäkuuta 1989 – 7. marraskuuta 2007) oli Jokelan koulukeskuksen lukion 18-vuotias abiturientti, jonka muusikkoisä oli nimennyt hänet kitaristien Pekka ”Albert” Järvisen ja Eric Claptonin mukaan.
Keskusrikospoliisin raportin mukaan Auvinen menestyi koulussa kohtuullisesti tai hyvin ja hän valmistautui kirjoittamaan ylioppilaaksi keväällä 2008. Auvista pidettiin yleisesti melko ujona ja hiljaisena ja joidenkin mielestä muista eristäytyvänä oppilaana. Hänen tuttavapiirinsä oli hyvin suppea. Joidenkin mielestä hän erottui ulkoasullaan ja pukeutumisellaan ikäisistään. Seiskaluokalla Auvinen muun muassa pukeutui suoriin housuihin, käytti salkkua ja luki Uutispäivä Demaria luokassa.
Auviselle oli myönnetty aseenkantolupa, vaikka hänen taustallaan sitä ei olisi pitänyt tehdä. Hänellä ei ollut kuitenkaan rikosrekisteriä eikä hän ollut käyttäytynyt uhkaavasti koulussa.
Auvinen asui perheensä kanssa Tuusulan Jokelassa, jossa vietti paljon aikaansa tietokoneen ja Internetin äärellä. Helsingin Sanomien toimittaja luonnehti Auvista erilaiseksi nuoreksi, joka koki yksinäisyyttä. Hänellä oli kuitenkin Internetissä laaja ja kansainvälinen tuttavapiiri.
Auvisella oli varsin radikaaleja mielipiteitä eikä hän hyväksynyt muun muassa yksinhuoltajia tai homoseksuaaleja. Erityisesti homoseksuaaleja hänen on kerrottu pitäneen luonnonoikkuina ja virheinä. Auvinen oli myös ateisti ja tunnettiin vahvoista uskonnonvastaisista mielipiteistään. Hänen kerrotaan myös puhuneen aikomuksesta jättäytyä kutsunnoista tai käydä paikalla ilmoittautumassa totaalikieltäytyjäksi. Ylipäätään hänen tiedettiin olleen kiinnostunut ääri-ilmiöistä. Hän ilmaisi ihailua aiempia koulusurmia kohtaan.
Etäsuhteen päättyminen
Auvinen seurusteli internetissä etäsuhteessa nuoren naisen kanssa, joka oli hänen ensirakkautensa, Auvinen tunnusti rakkautensa julkisesti YouTubessa. Nettisuhde katkesi, kun kyseinen nainen valitsi toisen nettirakkauden. Auvinen purki pettymystään kirjoituksillaan pitkin syksyä ja vielä päivää ennen koulusurmia.
Stig Berge
Stige Berge (s. 28. maaliskuuta 1942) on norjalainen suunnistaja. Hän voitti maailmanmestaruuden sekä henkilökohtaisessa kilpailussa että viestissä Friedrichrodan MM-kilpailuissa 1970.
Jokelan koulusurmat
Kiusaaminen
Auvista oli kiusattu koulussa lapsesta alkaen. Poliisitutkintaraportin mukaan Auvisen kokemaan kiusaamiseen olisi puututtu koulun ja kodin suorittamien "toimenpiteiden" avulla. Tutkintaraportissa kerrottiin toisaalta myös, että muiden tiedossa oli ollut vain osa Auvisen kokemasta kiusaamisesta.
Uumenissa
Uumenissa on kotimaisen ambient-projektin Jääporttien toinen studioalbumi, joka julkaistiin 14. heinäkuuta 2004. Se äänitettiin "Tajuntani"-studiolla vuosina 1999–2004, ja masteroitiin Soundmix Studiolla.
Ilmatilan loukkaus
Ilmatilan loukkaukset ovat tekoja, missä luvatta tunkeudutaan tuottamuksellisesti tai tahallisesti toisen valtion ilmatilaan. Asianomaisen maan ilmavalvonta ja lennonjohto seuraavat ilmatilaansa ja ilmatilan loukkauksen jatkuessa loukkaaja pyritään tunnistamaan loukkaajamaahan diplomaattisesti vaikuttamiseksi.
Arkistolaitos
Arkistolaitos (AL) oli Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön alainen valtion viranomainen, jonka tehtävänä oli varmistaa kansalliseen kulttuuriperintöön kuuluvien asiakirjojen säilyminen ja käytettävyys. Tehtäviin kuului myös oman alan tutkimus- ja kehittämistoiminta. Arkistolaitos muodostui Kansallisarkistosta ja seitsemästä maakunta-arkistosta.
Uumenissa
Albumin vesivärimaalaukset on tehnyt Minna Heinonen.
Ilmatilan loukkaus
Ilmatilaloukkauksia tapahtuu Suomessa eniten yleis- ja harrasteilmailijoille. Vuonna 2009 ilmatilaloukkauksia oli Suomessa 113, vuonna 2010 niitä oli 141 ja seuraavana vuonna 133. Kunakin vuonna näistä noin 70 % oli harrasteilmailussa tapahtuneita.
Jokelan koulusurmat
Kiusaaminen
Auvinen sai kuulla viikkoa ennen surmia, että myös hänen yksitoistavuotias pikkuveljensä koki koulukiusaamista. Auvinen oli ollut itse samanikäinen silloin, kun häneen kohdistunut kiusaaminen alkoi pahentua.
Arkistolaitos
Arkistolaitoksen tehtävistä säädettiin arkistolaissa (831/1994) ja ne eriteltiin tarkemmin asetuksessa arkistolaitoksesta (832/1994).
Jokelan koulusurmat
Kiusaaminen
Auvinen kärsi lievästä paniikkihäiriöstä ja esiintymispelosta. Hän oli käyttänyt epäsäännöllisesti 17-vuotiaana paniikkihäiriön oireisiin saamiaan SSRI-masennuslääkkeitä, joita ei suositella lapsille eikä nuorille. Helsingin yliopiston oikeuslääketieteellisen laitoksen johtajan Erkki Vuoren mukaan SSRI-lääkityksen satunnainen käyttö saattaa aiheuttaa aggressiivisuutta ja mielialan heilahtelua. Myös Columbinen kouluampujat käyttivät SSRI-lääkkeitä.
Ilmatilan loukkaus
Oleellista loukatun maan kannalta on se, millaisella lentokoneella on ilmatilaa loukattu, koska konetyypistä voi päätellä sen mahdollisen tehtävän sekä se, miten kauan ilmatilaa loukkaava ilma-alus on ilmatilassa ja kuinka syvälle asianomaisen maan ilmatilaan loukkaava ilma-alus tunkeutuu sekä se, millä alueella loukkaaminen tapahtuu. Asianomaisen maan kannalta herkkiä ilmatilan alueita ovat ilmapuolustuksen avainkohteista ja johtojärjestelmiä mahdollisesti vastaan suunnattavat lennot sekä muut kohteet, mistä satelliiteilla ei ole saatu riittävän tarkkoja kuvia.
Arkistolaitos
Arkistolaitoksen tehtävät koskivat erityisesti julkishallinnon asiakirjoja. Laitos ohjasi viranomaisten asiakirjahallinnon ja arkistotoimen hoitoa, huolehti arkistotoimen yleisestä kehittämisestä sekä määräsi, mitkä valtion- ja kunnallishallinnon asiakirjat tulee säilyttää pysyvästi. Arkistolaitoksella oli lakiin perustuva valtuutus antaa sitovia määräyksiä viranomaisille muun muassa asiakirjojen pysyvästä säilyttämisestä, arkistotiloista, asiakirjojen laadinnassa käytettävistä paperista ja kirjoitustarvikkeista sekä asiakirjojen rekisteröinnistä ja luetteloinnista.
Ilmatilan loukkaus
Tilanteessa, missä ilmatilaa lähestyy uhkaavaksi koettu ilma-alus, saatetaan lähettää ilmatilan rajalle vastaan jo ennakkoon tunnistuskoneen sijasta torjuntahävittäjiä. Suurten väärinkäsitysten välttämiseksi vahinkotapauksissa ilmoittavat suuria lentoharjoituksia pitävät valtiot jo ennakkoon naapurimaille pitämästään harjoituksesta.
Arkistolaitos
Arkistolaitos otti vastaan ja säilytti valtion viranomaisten pysyvää säilytysarvoa omaavat asiakirjat. Tämän lisäksi arkistolaitos hankki ja säilytti yhteiskunnallisesti ja tutkimuksellisesti merkittäviä yksityisarkistoja. Säilyttämiensä asiakirjojen käytettävyydestä arkistolaitos huolehti siten, että asiakirjoja voi käyttää Kansallisarkiston tai maakunta-arkistojen tutkijasaleissa sekä osittain myös verkkosivujen kautta.
Ilmatilan loukkaus
Ilmatilan loukkauksia, nopeita ilmatilan lähestymisiä tai lentämistä ilmatilan rajalla viivalehtona kuitenkaan ilmatilaa loukkaamatta voidaan käyttää asianomaisen maan lennonjohdon ja ilmavalvonnan kyvyn kokeilemiseksi.
Arkistolaitos
Vuonna 2017 laki Kansallisarkistosta (1145/2016) ja laki arkistolain muuttamisesta (1146/2016) astuivat voimaan. Arkistolaitos (Kansallisarkisto ja seitsemän maakunta-arkistoa) sulautui yhdeksi valtakunnalliseksi opetus- ja kulttuuriministeriön alaiseksi Kansallisarkisto-nimiseksi viranomaiseksi. Edellä mainitut tehtävät kuuluvat nykyään Kansallisarkistolle.
Ilmatilan loukkaus
Vähäisemmissä tapauksissa lennonjohto odottaa, että jo ilmatilaa lähestyttäessä lähestyvät kone ilmoittaisi tunnisteensa ja matkan päämääränsä, jolloin sitä voitaisiin tutkalla paremmin valvoa. Kansainvälisessä ilmatilassa lentäminen ei kuitenkaan edellytä pakollista ilmoittautumista. Jos yksityislennolla Suomessa tapahtuu onnettomuus, vaaratilanne tai poikkeama, on siitä tehtävä siitä ilmoitus Trafille.
Jokelan koulusurmat
Kiusaaminen
Auvinen oli hakenut myös muunlaista kuin lääkkeellistä apua, mutta ei ollut saanut sellaista. Hän ei ollut tekohetkellä lääkkeiden, alkoholin eikä huumeiden vaikutuksen alaisena.
Psykologi teki saamiinsa tietoihin perustuvan arvion, jossa teon mahdollisiksi motiiveiksi nousivat Auviseen ja hänen veljeensä kohdistunut koulukiusaaminen, seurustelusuhteen päättyminen sekä Auvisen sosiaaliseen tilanteeseen kuten ystävyyssuhteisiin liittyvät seikat.
Suunnitelma
Poliisin mukaan Auvinen oli suunnitellut aseellista iskua maaliskuusta 2007 lähtien. Se, kuinka tosissaan Auvinen oli joukkosurmaa suunnitellut jo tuolloin, ei koskaan selvinnyt. Poliisin mukaan mitään iskun laukaisevaa tekijää ei ole tullut esiin eikä myöskään ole tiedossa, milloin se oli Auvisen päässä täsmentynyt kouluiskuksi. Auvinen oli antanut iskulle nimen ”Operation Mainstrike” ja hän käytti käsitettä jo suunnitteluvaiheessa.
Aseen hankinta
Auvinen oli hankkinut Helsingissä toimivan kaupallisen ampumaradan Helsinki Shooting Clubin jäsenkortin. Se on saatavissa käymällä vajaan tunnin mittainen kurssi, joka koostuu aseturvallisuudesta ja ammuntaharjoittelusta. Hän oli esittänyt HSC:n liittymistodistuksen Keski-Uudenmaan poliisille osoittaakseen harrastavansa ammuntaa hakiessaan ampuma-aselupaa. Poliisi ei kuitenkaan myöntänyt lupaa Auvisen hakemaan 9 millimetrin pistooliin, vaan aloittelijalle paremmin sopivaan, .22 LR-kaliiperiseen pienoispistooliin. Luvan myöntäminen oli Keski-Uudenmaan poliisin mukaan ”itsestäänselvyys, jossa ei ollut juurikaan harkintavaltaa”, koska Auvisella ei ollut rikollista taustaa tai muitakaan aseen saannin estäviä ominaisuuksia. Hän sai aseen hankkimisluvan 19. lokakuuta 2007 eli muutamaa viikkoa ennen tapahtumaa.
Materiaalia internetissä
thumb|left|200px|Kuvakaappaus Auvisen [[YouTubeen lähettämästä videosta.]]
YouTube
Auvinen oli lähettänyt nimimerkeillä Sturmgeist89 ja NaturalSelector89 YouTube-videopalveluun useita videoita, muiden muassa videon, jossa hän ampuu aseellaan metsässä omenaa ja esittelee asettaan sekä masennuslääkevideon, jossa viitataan Yhdysvalloissa tapahtuneisiin Columbinen ja Virginia Techin kouluammuskeluihin.
Auvinen kertoi myös vaikuttimistaan YouTubessa ja hän esitteli historiallisia henkilöitä.
Auvisen kaikki videot poistettiin YouTubesta ampumavälikohtauspäivänä kello neljän aikaan iltapäivällä.
Tiedostopaketti
Auvinen jätti ennen tapahtunutta internetin Rapidshare-tiedostonjakopalveluun tiedostopaketin, joka sisältää 21 tiedostoa. Se koostuu kuvista hänestä itsestään, koulustaan ja ampuma-aseestaan, yhdestä musiikkitiedostosta ja kolmesta asiakirjasta sekä suomeksi että englanniksi.
Yksi teksteistä sisältää hyökkäyssuunnitelman. Teksteistä pisin oli yli tuhatsanainen ”Luonnollisen valitsijan manifesti”, jossa hän kertoi ajatusmaailmastaan ja syistä, jotka johtivat ammuskeluun Jokelan koulussa. Hän kirjoittaa muun muassa luonnonvalinnasta, yhteiskunnan nykytilasta, sekä omasta sodastaan ihmiskuntaa vastaan.
Auvinen pyysi, ettei hänen teostaan syytettäisi kirjoja, elokuvia, musiikkia, videopelejä tai hänen vanhempiaan. Auvinen korosti, että hän toimi yksin eikä ollut kertonut aikeistaan etukäteen muille.
Ideologia
Auvinen luetteli verkkosivuillaan erilaisia yhteiskuntakriittisiä ajattelijoita, kuten Platon (Valtio), Friedrich Nietzsche ja Pentti Linkola, sekä kaunokirjallisia teoksia, kuten Ray Bradburyn Fahrenheit 451, George Orwellin Vuonna 1984 ja Aldous Huxleyn Uljas uusi maailma. Juha Sihvolan ja Henrik Rydenfeltin mukaan tämä näkyi siinä ideologiassa, jonka hän kuvasi kirjoittamassaan manifestissa. Auvinen muun muassa jakoi ihmiset kolmeen kastiin hieman kuten Platon ja korosti itsenäiseen ajatteluun kykenevän parhaimmiston oikeuksia. Manifestissa on viitteitä myös Nietzschen yli-ihmisestä ja Theodore "Unabomber" Kaczynskin kirjoittamasta manifestista Teollinen yhteiskunta ja sen tulevaisuus. Yhteydet saivat aikaan keskustelua filosofian opetuksesta ja filosofien väärin tulkitsemisen vaaroista. Professori Tarmo Kunnaksen mukaan Auvinen oli ymmärtänyt Nietzschen väärin, ja edusti enemmän sosiaalidarwinismia kuin nietzscheläisyyttä. Myös Rydenfelt huomauttaa, ettei Nietzsche kehottanut ääritekoihin. Opetusneuvos Pekka Elo sanoi, että tapaus saattaa vaikuttaa koulujen filosofianopetuksen sisältöön. Filosofian tutkijoiden mukaan olisi kuitenkin vaarallista, jos myös kriittisiä ja radikaaleja ajatuksia ei käsiteltäisi kouluissa.
Materiaalia tietokoneella
Auvinen oli jättänyt tietokoneelleen itsemurhaviestejä joukkosurmaa edeltävänä iltana ja yönä. Yhdessä viestissä Auvinen kertoo muun muassa: ”kun luette tätä viestiä, olen luultavasti jo kuollut”. Auvisen koneelta löytyi myös muun muassa video, jossa Auvinen esittelee itsensä englanniksi.
Varoitusmerkkejä
Verkkolehti Wiredin mukaan YouTubeen nimellä TheAmazingAtheist rekisteröitynyt käyttäjä oli kiinnittänyt huomiota Auvisen YouTube-materiaaliin jo kesäkuussa. Omassa videossaan TheAmazingAtheist kehotti poliisia tutkimaan Auvista ja eräitä muita käyttäjiä, koska nämä olivat lähettäneet YouTubeen useita videoita, joissa muun muassa ihannoitiin Columbinen verilöylyä ja Oklahoma Cityn pommi-iskua. TheAmazingAtheist katsoi näiden YouTube-käyttäjien osoittavan varoittavia merkkejä siitä, että saattavat olla enemmän kuin pelkästään ihastuneita väkivaltaan tai kiinnostuneita siitä. Käyttäjä ei kuitenkaan ottanut itse yhteyttä poliisiin, vaan kehotti muita tekemään niin.
Spreeinsel
Spreeinsel on Spreejoessa sijaitseva suuri saari Saksan pääkaupungin Berliinin keskustassa, Mitten kaupunginosassa. Saari on osa Berliinin historiallista keskustaa ja sillä sijaitsevat muun muassa suuri museokompleksi ja Berliinin tuomiokirkko. Saaren pohjoispäätä, ja toisinaan koko saarta, kutsutaan myös Museumsinseliksi eli Museosaareksi. Aiemmin Spreeinselillä sijaitsivat myös Preussin kuninkaiden palatsi Berliner Stadtschloss sekä Saksan demokraattisen tasavallan parlamenttitalo Palast der Republik.
Jokelan koulusurmat
Varoitusmerkkejä
Ampuja oli puhunut joillekin nettitutuillensa kouluiskusuunnitelmistaan. Nämä eivät kuitenkaan ottaneet puheita tosissaan eivätkä ilmoittaneet niistä.
Spreeinsel
Keskiajalla Spreeinselillä sijaitsi Berliinin sisarkaupunki Cölln, ja varsinainen Berliinin kaupunki oli joen itäpuolella; virallisesti Spreeinselistä tuli osa Berliiniä vasta 1701, kun Berliini ja Cölln yhdistettiin. Ensimmäinen Hohenzollern-sukuinen Brandenburgin vaaliruhtinas Fredrik I teki Berliini-Cöllnistä residenssikaupunkinsa ja rakennutti linnansa Spreeinselille 1400-luvun alussa. 1600-luvulla linnan yhteyteen luotiin hollantilaistyylinen puisto, Lustgarten. Vuonna 1701 Hohenzollernit nousivat Preussin kuninkaiksi. Ensimmäinen kuningas Fredrik I aloitti vaaliruhtinaiden linnassa Spreeinselillä mittavat uudisrakennustyöt tarkoituksenaan muuttaa se edustuskelpoiseksi kuninkaanlinnaksi. Tuloksena syntyi muhkea Berliner Stadtschloss, saksalaisen barokkiarkkitehtuurin mestarinäyte. Fredrik I:n seuraaja, soturikuningas Fredrik Vilhelm I, hävitti Lustgartenin puiston ja loi sen tilalle hiekkaisen paraatikentän. Vuonna 1747 kentän itälaidalle valmistui arkkitehti Johann Boumannin suunnittelema barokkityylinen Berliinin tuomiokirkko.
Jokelan koulusurmat
Vastaavia tapauksia
Kouluammuskelut olivat olleet erittäin harvinaisia Suomessa ja muissa Pohjoismaissa. Vuonna 1989, lähes 20 vuotta aiemmin, oli tapahtunut Raumanmeren kouluammuskelu Raumalla, Raumanmeren yläasteella. Silloin 14-vuotias poika oli ampunut kuoliaaksi kaksi luokkatoveriaan. Motiivikseen ampuja oli kertonut koulukiusaamisen. Syyskuussa 2008 tapahtui Suomen kolmas kouluammuskelu, Kauhajoen koulusurmat. Maaliskuussa 2012 tapahtui Suomen historian neljäs kouluammuskelu, Orivedellä, Pirkanmaalla. Koululla tapahtuneessa ammuskelussa ei tullut uhreja, mutta ampuja oli haavoittanut entisen tyttöystävänsä isää ennen koululla ampumista. Ampuja tuomittiin syyntakeettomana ja määrättiin mielentilatutkimukseen. Vuonna 2014 julkisuuteen tuli tapaus, jossa kaksi henkilöä oli suunnitellut kuukausien ajan hyökkäystä Helsingin yliopistoon. Heidät ilmiannettiin ja pidätettiin.
Spreeinsel
1820-luvulla arkkitehti Karl Friedrich Schinkel suunnitteli Spreeinselin pohjoisosan uuteen uskoon: hän teki Lustgartenista jälleen puiston, muutti tuomiokirkon uusklassistiseksi ja suunnitteli museorakennuksen kuninkaallista antiikkikokoelmaa varten. Schinkel suunnitteli myös komeimman Spreeinselin silloista, Schloßbrücken eli Linnansillan, joka yhdistää saaren kaupungin pääkatuun Unter den Lindeniin. Schinckelin museorakennuksen eli niin sanotun Vanhan museon (Altes Museum) taakse saaren pohjoisosaan kasvoi sadan vuoden kuluessa kokonainen museokompleksi: Uusi museo (Neues Museum, 1859), Kansallisgalleria (Alte Nationalgalerie, 1876), Bode-museo (1904) ja Pergamon-museo (1930). Keisari Vilhelm II:n määräyksestä vanha tuomiokirkko purettiin 1800-luvun lopulla ja sen tilalle rakennettiin nykyinen Berliner Dom.
Jokelan koulusurmat
Vastaavia tapauksia
Puukotuksia Suomen kouluissa on lähihistoriassa tapahtunut Oulussa lokakuussa 2013, Tampereella lokakuussa 2007, Porissa tammikuussa 2003, Hollolassa tammikuussa 2001 ja Eurajoella huhtikuussa 1999. Viimeksi mainittua lukuun ottamatta tekojen motiiviksi ilmoitettiin koulukiusaaminen. Yksikään näistä tapauksista ei johtanut kuolonuhreihin. Lokakuussa 2014 Utsjoella saamelaislukion 30-vuotias aikuisopiskelija puukotti 16-vuotiaan lukiolaisen kuoliaaksi. 1. lokakuuta 2019 Kuopiossa tapahtui kouluhyökkäys, jossa 25-vuotias opiskelija tappoi miekalla yhden ihmisen ja haavoitti yhdeksää muuta. Tekijällä oli mukanaan myös ilma-ase, jota ei kuitenkaan käytetty. Lopuksi poliisi ampui epäiltyä.
Spreeinsel
Kaikki Spreeinselin rakennukset vaurioituivat vakavasti toisen maailmansodan pommituksissa. Berliinin jaossa saari jäi muun historiallisen keskustan tavoin Itä-Berliinin ja DDR:n puolelle. Tuomiokirkko ja museorakennukset kunnostettiin takaisin alkuperäiseen asuunsa, sen sijaan kuninkaanlinna purettiin ”preussilaisen militarismin symbolina”. Linnan paikalle jäänyt valtava aukio ristittiin vallankumoushengessä Marx-Engels-Platziksi. Aukion eteläreunalle valmistui 1964 moderni Staatsratsgebäude eli DDR:n valtioneuvoston rakennus. Vuonna 1976 aukiolle rakennettiin DDR:n parlamenttitalo Palast der Republik eli Tasavallan palatsi, sosialistisen Berliinin ylpeys.
Jokelan koulusurmat
Vastaavia tapauksia
Maaliskuussa 1981 Turun Puolalanmäen lukiossa oppilas tappoi opettajansa lapiolla.
Spreeinsel
Saksan yhdistyttyä 1990 Spreeinselistä tuli jälleen osa yhtenäisen Berliinin keskustaa. Asbestin vuoksi korjauskelvottomaksi tuomittu Palast der Republik purettiin vuosina 2006–2008.
Jokelan koulusurmat
Vastaavia tapauksia
Yhdysvaltalaisissa kouluissa kuolonuhreja vaatineita ampumavälikohtauksia on tapahtunut viime vuosikymmeninä lukuisia. Niistä tunnetuimpia ovat vuonna 1999 tapahtunut Columbinen verilöyly, Virginia Techin verilöyly huhtikuussa 2007 ja viimeisimpänä Marjory Stoneman Douglas High Schoolissa, Floridan Parklandissa tapahtunut kouluammuskelu helmikuussa 2018.
Spreeinsel
Saksan liittopäivät päätti vuonna 2002, että Spreeinselille rakennetaan kopio vanhasta kaupunginlinnasta. Uuden Humboldt Forumin rakennustyöt viivästyivät, mutta rakennus avattiin lopulta vuoden 2020 lopulla.
Jokelan koulusurmat
Vaikutukset lainsäädäntöön
Hallitus päätti 9. marraskuuta 2007 myöntyä Euroopan unionin ampuma-asedirektiivin muuttamiseen siten, että alaikäiset eivät enää saisi lupaa omaan aseeseen eivätkä ampua muutoin kuin ampuma-aselupakirjan omistavan aikuisen henkilön valvonnassa. Ennen direktiivin muutosta oman aseen oli Suomessa voinut hankkia 15 vuotta täyttänyt huoltajansa suostumuksella. Aiemmin hallitus oli vastustanut muiden EU-maiden pyrkimystä direktiivin muuttamiseen. Sisäministeri Anne Holmlundin erityisavustaja Ilkka Salmen mukaan kannanmuutos ei liittynyt Jokelan koulusurmiin, vaan siihen, että Suomi oli mielipiteineen yksin. Direktiivi olisi Salmen mukaan tullut voimaan Suomen vastustuksesta huolimatta.
Oikeusministeriö asetti 27.11.2007 työryhmän, jonka tehtävänä oli valmistella lautakuntaa tutkimaan Jokelan surmatyötä. Työryhmän määrittelyn perusteella valmisteltiin tutkintaa koskeva laki (662/2008).
Hallitus esitti 16. toukokuuta 2008 täsmälakia, jonka perusteella Jokelan surmaa varten perustettaisiin tutkintalautakunta. Vastaava laki on olemassa onnettomuustutkintaa varten, mutta ei sovellu tapaukseen, koska kyseessä ei ollut onnettomuus vaan rikos. Tutkintalautakunnalle tulee lain mukaan oikeus saada muun muassa muutoin salassa pidettäviä terveystietoja tekijästä. Eduskunta hyväksyi lain lokakuussa 2008.
Lain nojalla valtioneuvosto asetti tutkintalautakunnan 6.11.2008. Kymmenjäsenisen lautakuntaan kuuluivat muun muassa ylijohtaja Jarmo Littunen oikeusministeriöstä; valmiusjohtaja Janne Koivukoski sisäasiainministeriöstä ja poliisiylitarkastaja Robin Lardot sisäasiainministeriöstä. Yhtä lukuun ottamatta samat henkilöt olivat mukana jo valmistelevassa työryhmässä. Lautakunnan puheenjohtajana toimi varatuomari Tuulikki Petäjäniemi.
26.2.2009 julkaistussa raportissaan tutkintalautakunta antoi 13 suositusta. Ne koskivat oppilashuoltotyön kehittämistä; oppilashuollon tiedonkulkuun vaikuttavien säännöksien selkeyttämistä; perusterveydenhuollon, erikoissairaanhoidon ja sosiaalitoimen yhteistyötä; kiusaamisen ehkäisyä; ampuma-aseiden luvansaannin tiukentamista ja aseiden määrän vähentämistä; koulujen turvallisuussuunnittelua; internetin moderointia; netin käyttäjien vihjejärjestelmän luomista; henkirikoksen valmistelun kriminalisointia; poliisin internetissä tapahtuvan tiedonhankinnan mahdollistamista; viranomaisten yhteistyön kehittämistä; poliisioperaatioiden viestintää sekä median toimintatapojen uudistamista.
Suositusten toteutumisen seuranta ei ole ollut kenenkään vastuulla ja tietoa niiden toteuttamisesta ei ole koottu yhteen.
Henkeen tai terveyteen kohdistuvan rikoksen valmistelu kriminalisoitiin 2013.
Vuonna 2011 lakiin lisättiin vaatimus, että aseluvan hakijan on oltava aktiivisesti harrastanut ampumaurheilua kahden vuoden ajan. Lisäksi määrättiin 20:n vuoden ikäraja käsiaseille sekä soveltuvuustesti, joka sittemmin korvattiin poliisin haastattelulla. Näiden muutosten arvioitiin vaikuttaneen toivotulla tavalla muun muassa Kuopion kouluhyökkäyksen yhteydessä, jolloin hyökkääjä ei pystynytkään hankkimaan haluamaansa käsiasetta, ja useiden potentiaalisten uhrien henki säästyi.
Jäljittelijät
Opettaja-lehden mukaan Jokelaan viitanneita uhkauksia tehtiin marraskuun alun jälkeen eri puolilla Suomea. Yhteensä ainakin 70 uhkausta tehtiin 64 kouluun 40 kunnassa. Niistä selviteltiin lastensuojeluviranomaisten johdolla alaikäisten tekemät uhkaukset, ja KRP:n mukaan tutkintapyyntöjä tehtiin 26 tapauksessa. Suurin osa uhkauksista tehtiin vuoden 2007 puolella, mutta lehti kertoo kahdesta vielä tammikuun 2008 lopulla ilmenneestä uhkauksesta.
Ehkä tunnetuimmat uhkailut tehtiin Pateniemen lukiota kohtaan, jossa 14-vuotias poika uhkaili koulua nettikeskustelu ”Sturmgeist 2nd 27.11.07 Oulu, Patelan lukio”, sekä esimerkiksi Maaningan kirkonkylän yläastetta uhattiin tapauksen jälkeen videolla nimeltä ”Maaninka Massacre”.
Uskonnollisen ääriryhmän reaktio
Yhdysvalloissa Kansasin osavaltiossa toimiva Westboron baptistikirkko julkaisi Internetissä 10. marraskuuta 2007 tiedotteen, jossa se ilmaisi ilonsa yhdeksästä suomalaisesta kuolonuhrista. Tiedotteen mukaan surmat olivat ”rangaistus vihaiselta Jumalalta homoseksuaalisuutta edistävälle Suomelle”. Noin sadan hengen yhteisö oli tunnettu erityisesti avoimen vihamielisestä suhtautumisestaan homoseksuaaleja kohtaan.
Tiedotusvälineiden toiminta
Julkisen sanan neuvosto katsoi, että Iltalehti ja 7 päivää -lehti loukkasivat uutisoinnissaan surmaajan lähipiirin yksityiselämän suojaa ja rikkoivat siten hyvää journalistista tapaa.
Myöhemmin, seuraavan vuoden toukokuussa, professori Jukka Kemppinen julkaisi blogissaan eräiden Jokelan koulun oppilaiden laatiman yhteenvedon median toiminnasta surmien jälkeen ja jopa niiden aikana. Siinä kerrottiin muun muassa papiksi ja kriisikeskuksen työntekijäksi esittäytyneistä henkilöistä, jotka pyrkivät haastattelemaan omaisia ja asianosaisia. Esimerkiksi kuolleen terveydenhoitajan alaikäiselle lapselle oli soiteltu vain muutamia tunteja sen jälkeen, kun hän oli menettänyt huoltajansa.
Tongan musiikki
Tonga on saaristovaltio Oseaniassa.
Kansanmusiikki
Tongan musiikista ajalta ennen eurooppalaisten tuloa tiedetään suhteellisen vähän. Muun muassa lali-rumpujen tiedetään olleen olemassa jo silloin. Joitakin vanhoja kansanlauluja ja -tansseja on säilynyt näihin päiviin asti. Tunnetuimpia kansantansseja ovat muun muassa ula ja me'etu'upaki.
Populaarimusiikki
Tongalainen populaarimusiikki ei ole saavuttanut suurta suosiota kotimaansa ulkopuolella.
Parodia (musiikki)
Parodia tarkoittaa 1600- ja 1700-luvun taidemusiikissa yhden sävellyksen uudelleentyöstämistä toiseksi, esimerkiksi motetista klaveeriteokseksi tai lauluteoksen sovittamista uusiin sanoihin. Parodiamessuksi eli (missa parodiaksi) nimitetään teosta, jossa lainataan laajasti muita teoksia. Tomas Luis de Victoria, Giovanni Pierluigi da Palestrina ja Orlando di Lasso käyttivät tätä menetelmää teoksissaan. Johann Sebastian Bach parodioi erityisesti omia kantaattejaan säveltäessään sekä h-molli-messua että Jouluoratoriota.
Tansanian–Sambian rata
Tansanian–Sambian rata  (, lyhyesti englanniksi Tan-Zam, myös TAZARA) on Kiinan kansantasavallan Tansaniaan rakentama 1 860 kilometriä pitkä rautatie, joka valmistui 1976. Rakentaminen oli aloitettu lokakuussa 1970, mutta jo heinäkuussa 1968 oli lähetetty ensimmäinen kiinalainen asiantuntijaryhmä tutkimaan radan rakentamista.
Rata kulkee Kapiri Mposhista Lusakan pohjoispuolelta Dar-es-Salaamiin. Sambia vältti rautatien avulla Etelä-Afrikan tasavallan reittien käyttämisen. Rata sai alkunsa Julius Nyereren vierailulla Kiinan kansantasavaltaan helmikuussa 1965, kun hän pyysi Kiinaa auttamaan rautatien rakentamisessa Sambiaan. Tuolloin Tansanian osuus maailman kuparintuotannosta oli 15 %. Tätä aikaisemmin Nyerere oli pyytänyt apua Britannialta, Saksalta ja Maailmanpankilta tuloksetta. Kiinan kansantasavallan hallitus oli luvannut 988 miljoonan juanin korottoman lainan.
Rautatietä rakensivat kymmenet tuhannet Kiinasta tulleet kiinalaiset. Kaikkiaan 64 rakentajaa kuoli tauteihin ja villieläinten hyökkäyksiin. Lusakan esikaupungissa on hautausmaa kuolleille kiinalaisilla radanrakentajille. Tansanian hallitus oli toimittanut rakentajien käyttöön 50 asetta eläinten varalta.
Radassa on 320 siltaa ja 22 tunnelia. Sen varrelle tehtiin 93 asemaa.
1960-luvulta alkaen Kiinan kansantasavalta tuki Tansanian kehitystä enemmän kuin 2 miljardin dollarin arvosta. Kiinalaisvoimin rakennettu rautatie olisi ollut rahalliselta arvoltaan noin 680 miljoonaa dollaria. Vuosien aikaan Kiinan kansantasavalta rakensi Tansaniaan yli 100 tehdasta.
Viime vuosina on harkittu radan yksityistämistä kiinalaiselle yritykselle sen kunnossa pitämiseksi.
Paul Lukas
thumb|Paul Lukas ja [[Ruth Chatterton vuoden 1930 elokuvassa Oikeus rakastaa.]]
Paul Lukas (oik. Pál Lukács 26. toukokuuta 1895 Budapest, Unkari – 15. elokuuta 1971 Tanger, Marokko) oli unkarilaissyntyinen näyttelijä, joka työskenteli suuren osan urastaan Yhdysvalloissa.
Ura
Paul Lukas aloitti näyttelijänuransa 1910-luvun alussa luoden menestyksekkään teatteri- ja elokuvauran Unkarissa, Itävallassa ja Saksassa ennen siirtymistään Hollywoodiin vuonna 1927. Amerikassa hän sai yleensä esitettäväkseen sivurooleja nimekkäämpien tähtien rinnalla. Lukasin tunnetuimpia elokuvia ovat muun muassa Seikkailu Monte Carlossa (Dinner at the Ritz, 1937), Nainen katoaa (The Lady Vanishes, 1938), Usko huomispäivään (Watch on the Rhine, 1943), Hän kaatui kunnialla (Uncertain Glory, 1944), Sukelluslaivalla maapallon ympäri (20000 Leagues Under the Sea, 1954) sekä Elvis Presleyn tähdittämä Rytmiä ja riemua Acapulcossa (Fun in Acapulco, 1963).
Lukas sai parhaan miespääosan Oscarin elokuvasta Usko huomispäivään (Watch on the Rhine, 1943). Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Yksityiselämä
Paul Lukasista tuli Yhdysvaltain kansalainen vuonna 1933.
Lukas oli naimisissa oli kolme kertaa. Tiettävästi hänellä ei ollut lapsia. Hän kuoli sydänsairauteen 76-vuotiaana vuonna 1971.
Iota
Iota, IOTA tai Ioota tarkoittaa seuraavia asioita:
Olympus OM
right|50px Olympus OM oli japanilaisen Olympuksen vuodesta 1973 vuoteen 2002 valmistama 35 millimetrin filmiä käyttävä järjestelmäkameroiden valikoima ja kameroihin sopivista Zuiko OM-objektiiveista ja muista lisävarusteista muodostuva laaja valokuvausjärjestelmä. Tunnetuimmat kamerarungot järjestelmässä olivat ensimmäisenä esitelty Olympus OM-1 (1973), sen valotusautomatiikalla varustettu rinnakkaismalli Olympus OM-2 (1975) sekä ammattikuvaajille suunnatut OM-3 (1984), OM-4 (1983) ja viimeisenä tuotannossa pysynyt titaanirunkoinen OM-4Ti (1986). OM-järjestelmän kamerat tunnettiin kilpailijoihin verrattuna pienestä koostaan, hiljaisesta ja tärähdysvaimennetusta laukaisustaan ja monista innovatiivisista ominaisuuksistaan.
OM-järjestelmän ensimmäiset kamerat suunnitteli Yoshihisa Maitani (1933–2009), joka suunnitteli myös puolikoon Olympus Pen -kinofilmikamerat ja pienen Olympus XA -kompaktikameramalliston.
OM-järjestelmä käytti objektiivinkiinnityksessä omaa OM-bajonettia. Myös monet ulkopuoliset objektiivinvalmistajat kuten Tamron ja Vivitar tarjosivat Nikon- ja Canon-runkoihin sopivien mallien lisäksi myös OM-bajonetilla varustettuja malleja käytettäväksi Olympus OM -kameroissa.
Ammattikuvaajille Olympus OM -järjestelmä tarjosi Canonin ja Nikonin ammattimalleja kevyemmän ja pienikokoisemman järjestelmäkamerakaluston, joka kiinnosti etenkin monia matka- ja tilannekuvaajia. Kovin suurta markkinaosuutta Olympus ei kuitenkaan ammattipiireissä saanut, mutta lääketieteellisessä kuvauksessa OM-järjestelmästä tuli suosittu, koska Olympus tunsi mikroskooppivalmistajana tuon alan hyvin.
TTL-valonmittaus filmipinnalta
OM-järjestelmän automaattivalotusta käyttävät kamerat kykenivät OM-2-mallista alkaen valonmittaukseen suoraan filmin pinnalta etsinpeilin ollessa yläasennossa ja sulkimen ollessa auki. Tämä off the film (OTF) -valonmittaustapa ulottui myös moniin OM-järjestelmän salamalaitteisiin. Niiden välähdyksen kesto riippui filmin pinnalle kertyvän valon määrästä niin, että salama pimeni ja suljin sulkeutui juuri oikealla hetkellä. Tämä muun muassa helpotti salaman käyttöä luonnonvalon ohella niin sanottuna täytesalamana. Myös pitkillä valotusajoilla, esimerkiksi yökuvauksessa, kameran suljin sulkeutui kun tarpeeksi valoa oli tullut filmille oikeaa valotusta varten.
Harrastajamallisto
Yksinumeroisten mallien lisäksi OM-järjestelmään tuotiin 1980-luvulla harrastelijakuvaajien budjettiin paremmin sopivia kaksinumeroisia malleja (ja ilman yhdysviivaa): OM10 (1979), OM30 (1982) ja OM40 (1985). Vuosikymmenen lopulla mallit olivat kolminumeroisia, kuten OM101 (1988). Vuonna 1986 esitelty Olympus OM707 oli ensimmäinen ja ainoa automaattitarkenteinen OM-malli. Cosinan valmistama edullinen OM2000-malli (1996) käytti vaakaverhosulkimen sijasta pystyverhosuljinta.
Järjestelmän muut osat
Olympus OM pyrki olemaan kattava valokuvausjärjestelmä, joka tarjosi lisävarusteita studiokuvaukseen, lehtikuvaukseen, urheilukuvaukseen ja lähikuvaukseen. Olympus-yhtiön tuotevalikoimaan kuuluu myös mikroskooppeja ja muita lääketieteen ja biologian optisia välineitä; siksi myös OM-järjestelmän yhtenä kohderyhmänä nähtiin lääketieteellisen kuvauksen ammattilaiset.
OM-järjestelmään kuului OM-kamerarunkojen ja laajan Zuiko-objektiivivalikoiman lisäksi muun muassa:
Machico
Machico [] on kaupunki Portugalille kuuluvalla autonomisella Madeiran saarella. Se sijaitsee saaren koillisosassa. Kaupungissa on 20 453 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 68,3 neliökilometriä.
Machico on perustettu vuonna 1451.
Uuniemi
Uuniemi rajoittuu kaakossa Etelä-Varangin kuntaan, etelässä Suomen Utsjoen kuntaan, lännessä Tenon kuntaan, sekä pohjoisessa ja koillisessa Vesisaareen. Varanginvuonon pohjukka sijoittuu Uuniemen kunnan alueelle.
Vanhastaan elinkeinoina on harjoitettu kalastusta ja porotaloutta. Muita tärkeitä elinkeinoja kunnassa ovat maanviljely, kaivosteollisuus sekä palveluelinkeinot. Alueella on oma pohjoissaamen murteensa ja saamenpukunsa. Maastossa on runsaasti kivikautisia ja historiallisia muistomerkkejä.
Annijoki (Vestre Jakobselv) on myös tunnettu hyvänä lohijokena.
Kyliä ja paikkoja
Isovuono (Karlebotn), Juurivuono (Gandvik), Mäskivuono (Nyborg), Vierivuono (Vainesbund), Annijoki (Jakobselva)
Oiva Laine
Oiva Sakeus Laine (9. kesäkuuta 1908 Helsinki – 7. helmikuuta 1940 Joutseno) oli suomalainen jalkapalloilija.
Maalivahtina pelannut Laine edusti urallaan 1930–1936 Helsingin Palloseuraa. Hän voitti seurassa kolme Suomen mestaruutta vuosina 1932, 1934 ja 1935. Kaudella 1934 Risto Rinne pelasi kaikissa otteluissa maalissa ja seuraavan kauden 1935 peleistä hän oli vain viidessä kentällä. Tämän vuoksi hänellä on käytönnössä vain yksi Suomen mestaruusmitali. Lisäksi hän oli hankkimassa seuralleen HPS:lle kolmostilan kaudella 1930 ja kakkostilan kaudella 1931. Kaikkiaan Laine pelasi seitsemän kauden aikana 45 pääsarjatason ottelua. Maajoukkueessa hän pelasi yhteensä viisi maaottelua vuosina 1930–1931.
Oiva Laine kuului Talvisodassa Helsingistä koottuun JR 11:een eli Ässä-rykmenttiin. Hän haavoittui 5. helmikuuta 1940 Kuolemajärvellä ja kuoli 7. helmikuuta Sotilassairaalassa Joutsenossa.