cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Flandersin perhe
Flandersin perhe on kuvitteellinen perhe animaatiosarjassa Simpsonit. Flandersit ovat innokkaita kristittyjä ja asuvat Simpsonin perheen naapurissa Springfieldin Evergreen Terracella. Flandersin perheeseen kuuluvat perheen isä Ned Flanders, hänen edesmennyt vaimonsa Maude sekä heidän lapsensa Rod ja Todd Flanders. Flandersien perheyritys on Springfieldin ostoskeskuksessa toimiva vasenkätisten tuotteita myyvä Vasuri-niminen kauppa (Leftorium). Perhe on uskovainen, ja erityisesti Ned menee uskossaan usein äärimmäisyyksiin.
Perhe
Suuri joukko Flandersin suvun jäseniä eri puolilta maailmaa nähtiin 7. tuotantokauden jaksossa ”Lempilammas”, kun Ned järjesti pihallaan sukukokouksen.
Luettelo muuttuvista tähdistä
Tämä on luettelo muuttuvista tähdistä.
Porttaalitunneli
Porttaalitunneli on Porin rautatieaseman yhteydessä sijaitseva jalankulku- ja pyöräilytunneli, joka yhdistää Porin keskustan Tiilimäen ja Isomäen kaupunginosiin.
Tampere–Pori-radan alittava tunneli on noin 100 metriä pitkä ja sieltä on yhteys myös asemalaitureille. Ratapihan jälkeen Porttaalitunneli jatkuu Valtatie 2:n alitse kevyenliikenteenväylänä ja liittyy Satakunnan keskussairaalan kohdalla muun muassa lentoasemalle ja urheilukeskukseen johtavalle Tiilimäentielle.
Vuonna 1998 valmistuneen Porttaalitunnelin on suunnitellut helsinkiläinen Arkkitehtitoimisto Esa Piironen. Se on osa vuonna 2002 perustettua Porin kansallista kaupunkipuistoa, joka ulottuu Kirjurinluodolta kaupungin keskustan puistoakselin kautta Isomäen urheilukeskukseen. Keskimääräinen vuorokausiliikenne tunnelissa oli kesäaikana 2012 noin 2 200 henkilöä.
Baskit
Baskit ovat Biskajanlahden pohjukan Baskimaassa Espanjan ja Ranskan rajan molemmin puolin asuva kansa. Baskit puhuvat baskin kieltä, jolla ei ole tunnettuja sukulaiskieliä.
Espanjassa asui 1900-luvun lopulla noin 850 000 etnistä baskia ja Ranskassa 130 000. Sen lisäksi muualla maailmassa, etenkin Etelä-Amerikassa ja Yhdysvalloissa, asuu omissa yhteisöissään ehkä jopa 170 000 baskia.
Asuinalue
thumb|Baskimaan kartta.
Baskien aluetta kutsutaan Baskimaaksi. Espanjan baskimaa on autonominen alue, johon kuuluvat Álava, Guipúzcoa ja Vizcaya. Joitain baskeja asuu myös Navarrassa. Ranskan Pohjoinen Baskimaa sijaitsee Pyrénées-Atlantiquesin departementissa.
Baskimaa on mäkistä ja vuoristoista, melko karua aluetta, jota solat ja jokilaaksot halkovat.
Alkuperä
Geenitutkimusten mukaan baskit periytyvät Pyreneiden niemimaan varhaisten maanviljelijöiden ja heitä varhaisempien metsästäjä-keräilijöiden jälkeläisistä, jotka elivät sen jälkeen muista kansoista eristyksissä tuhansia vuosia. Baskien geeniperimään eivät vaikuttaneet esimerkiksi pronssiajan vaellukset, joiden aikana Itä-Euroopan aroilta muuhun Eurooppaan tuotiin indoeurooppalaiset kielet, eikä 700-luvulla tapahtunut Pohjois-Afrikan arabien ja berberien invaasio Pyreneitten niemimaalle, sillä se ei koskaan ulottunut nykyiseen Baskimaahan asti.
Varhainen historia
Baskien varhaishistoriasta ei ole selvyyttä. Roomalaiset kirjoittajat mainitsivat vaskoonien heimosta (vascones) nykyisen Navarran alueella. Roomalaiset valloittivat baskien alueet 100-luvulla eaa. mutta eivät vaatineet heiltä veroja, asepalvelusta tai roomalaisen lain noudattamista. Baskien ja roomalaisten välit olivat rauhaisat ajanlaskun alusta Rooman valtakunnan loppuun asti. Baskit omaksuivat roomalaisilta viinirypäleiden ja oliivien viljelyn sekä hyödynsivät roomalaisia teitä kaupankäynnissään. Baskien palkkasoturiyksikkö taisteli Rooman joukoissa Britanniassa puolustaen esimerkiksi Hadrianuksen vallia.
Roomalaisten vallan päätyttyä baskien tiedetään puolustaneen maataan visigootteja, frankkeja, normanneja ja maureja vastaan. Vuonna 778 baskit löivät Kaarle Suuren armeijan jälkijoukot Roncesvallesin taistelussa.
Kalastuksen ja laivanrakennuksen aika
Suurilla löytöretkillä käytettiin baskien rakentamia laivoja ja baskimiehistöjä, ja baskit olivat näkyvästi konkistadorien mukana Uuden maailman valloituksessa. Kolumbuksen Santa María oli luultavasti baskien rakentama, ja Kolumbuksen laivojen miehistöön kuului paljon baskeja. Baskeja oli myös laivankapteeneina ja tutkimusmatkailijoina, ja esimerkiksi Fernão de Magalhãesin maailmanympäripurjehduksen toi vuonna 1522 päätökseen baski Juan Sebastián Elcano.
Navarran kuningaskunta
Baskien ainoa kuningaskunta, Navarran kuningaskunta syntyi vuonna 818, ja baskien alueet oli liitetty siihen 900-lukuun mennessä. Navarrasta tuli 1000-luvulla Pohjois-Espanjan vahvin kuningaskunta ja se laajensi alueitaan. Sen jälkeen se heikkeni, ja vuodesta 1234 alkaen sitä hallitsi ranskalainen Champagnen kuningassuku. Kuningaskunta kesti vuoteen 1512, jolloin Ferdinand Katolilainen valloitti sen. Pyreneiden pohjoispuolelle paenneet Navarren monarkit perustivat sinne vielä oman kuningaskuntansa. Vaikka Alavan, Biskajan ja Guipuzcoan provinssit oli yhdistetty Kastiliaan ja Aragoniaan, baskeilla oli yhä laaja autonomia ja etuoikeuksia kaupassa, verotuksessa ja asepalveluksessa.
1500-luvulta 1800-luvulle
Baskien perinteinen laki fueros (ransk. fors) määritteli keskiajalta lähtien baskien kansankokouksien säännöt ja perimyssäännöt. Laki oli keskiaikaiseksi laiksi melko edistynyt, sillä se esimerkiksi kielsi kidutuksen, suojeli kansalaisia viranomaisten mielivaltaisuudelta ja antoi naisille suhteellisen tasa-arvoisen aseman esimerkiksi perimysasioissa. Espanja salli baskien noudattaa omia lakejaan aina 1800-luvulle asti.
Utrechtin sopimus 1713 vei baskeilta kalastusoikeudet Kanadan rannikolla, ja baskit joutuivat tyytymään Biskajanlahden hupeneviin valaansaaliisiin.
Baskit olivat merkittävässä osassa 1700-luvun kaakaokaupassa, sillä baskisatamilla oli vapaasatamien asema. Kaakaokaupan myötä baskien talous nousi kukoistukseen, Atlantin yli tapahtuva kauppa laajeni ja laivanrakennus kasvoi voimakkaasti.
Baskit tukivat 1830-luvulla karlistien epäonnistunutta kapinaa ensimmäisessä karlistisodassa ja sotivat siinä myös toisiaan vastaan. Karlistien hävittyä sodan baskien autonomiaa vähennettiin ja baskit joutuivat maksamaan tullia Espanjalle. Kolmannen karlistisodan jälkeen 1876 baskien viimeisetkin omat lait lakkautettiin, ja baskit joutuivat nyt maksamaan veroja Espanjalle ja palvelemaan sen armeijassa.
Baskimaakunta Biskajasta tuli 1800-luvulla yksi maailman johtavia raudan ja teräksen tuottajia, minkä seurauksena monet baskisuvut rikastuivat. Baskit olivat edelläkävijöitä myös Espanjan modernissa pankkitoiminnassa.
Baskinationalismin aika
Baskinationalismi syntyi 1800-luvun lopulla. Sabino Arana halusi palauttaa baskien perinteiset lait ja alkoi tavoitella baskeille omaa valtiota nimeltä Euzkadi. Hän kehitti baskin kieleen kansallismielistä sanastoa ja kansallislaulun "Gora ta Gora" sanat, suunnitteli baskilipun veljensä kanssa, kirjoitti baskimytologiaa ja perusti Baskien kansallispuolueen vuonna 1895. Hän halusi baskimaasta täysin katolisen, jossa muut uskonnot olisi kielletty. Baskinationalismi ja tarve määritellä se, ketkä ovat baskeja, heräsivät aikana, jolloin baskikaupunkeihin muutti teollisuustyöhön paljon espanjalaisia ja ulkomaalaisia. Arana halusi määritellä baskeiksi vain ne, joiden kaikki isovanhemmat olivat syntyneet Baskimaassa ja olivat nimiltään baskinkielisiä.
Ensimmäisen baskinkielisen romaanin Aunamendiko Lorea kirjoitti Domingo de Aguirre vuonna 1898.
Espanjan tasavallan perustamisen 1931 jälkeen baskit hajaantuivat suhteessaan tasavaltaan, kun Navarra halusi palauttaa kuningaskunnan mutta Bilbaosta tuli tasavaltalaisten ja baskinationalismin keskus. Guernican baskikaupungin pommituksesta 1937 tuli Espanjan sisällissodan yksi symboleista. Sodan jälkeen moni baski pakeni maasta. Diktaattori Franco kielsi baskin kielen ja teloitutti baskien mukaan yli 20 000 baskia. Nationalistisilta baskimaakunnilta Biskajalta ja Guipúzcoalta vietiin kaikki itsehallinto, mutta Navarralle jätettiin sitä yhä jonkin verran.
Baskit siirsivät hallituksensa pakolaishallitukseksi Ranskaan, ja sen tunnustivat Yhdysvallat, Ranska ja Britannia. Tuhansia baskeja surmattiin Saksan miehitettyä Ranskan. Toisen maailmansodan aikana baskit salakuljettivat monia ihmisiä kuten liittoutuneiden lentäjiä turvaan vuoristosolien kautta sekä taistelivat omissa yksiköissään saksalaisia vastaan.
Baskien pakolaishallitus valitsi rauhanomaisen diplomaattisen tien baskien itsenäisyyden ajamiseen. Vuonna 1959 suorempia keinoja kannattaneet baskit perustivat baskien vapautusjärjestön Euskadi Ta Askatasunan (ETA) ajamaan Baskimaan itsenäisyyttä Espanjasta ja Ranskasta sotilaallisin keinoin. Järjestö oli tappanut 2010-lukuun mennessä yli 800 ihmistä, yleensä autopommeilla tai asein.
ETA hylkäsi Sabino Aranan vanhan geneettisen määritelmän siitä, kuka on baski, ja se luki baskiksi nyt jokaisen, joka puhui baskin kieltä. Tämä oli tarpeen, koska Franco oli ryhtynyt asuttamaan baskialuetta espanjalaisilla niin, että vuoteen 1975 mennessä jo yli 40 prosentilla Espanjan baskimaan asukkaista ei ollut yhtään baskivanhempaa.
Baskien kulttuurielämä alkoi jälleen kukoistaa 1960-luvulla, ja kansantanssit ja kansanmusiikki tekivät paluun. Baskimaan yliopistoista tuli baskinationalismin keskuksia. Baskin kielen akatemia yhdisti baskin seitsemästä murteesta yhteisen kirjakielen nimeltä batua.
Siirtolaisuus
Baskeja on muuttanut siirtolaisiksi etenkin Latinalaiseen Amerikkaan. Ensimmäinen siirtolaisaalto tapahtui espanjalaisten Amerikan kolonisoimisen yhteydessä 1500-luvulta 1700-luvulle. Toinen siirtolaisaalto oli 1800-luvulla kun jotkut köyhtyneet baskit lähtivät etsimään töitä etenkin Argentiinasta ja Uruguaysta, ja toiset lähtivät Pyreneiden niemimaan sotaa ja karlistien sotia pakoon. Kolmas aalto oli pakolaisia Espanjan sisällissodasta 1930-luvulla, ja neljäs aalto oli Francon diktatuuria pakenevia ja ETA:n kannattajia 1970-luvulla.
Kieli
Baskin kieli on isolaatti eikä kuulu indoeurooppalaisiin kieliin. Siihen viitataan toisinaan Euroopan "vanhimpana" kielenä,  mutta tieteellisessä mielessä ilmaisu on harhaanjohtava, sillä kielten ikiä ei voida vertailla keskenään. Kun puhutaan baskista Euroopan vanhimpana kielenä, tarkoitetaankin pikemminkin sitä, että se on pisimpään Länsi-Euroopassa yhtämittaisesti puhuttu kieli, sillä sitä tai sen suoraa esimuotoa puhuttiin suunnilleen sen nykyisillä puhuma-alueilla ja niitten ympäristössä ilmeisesti jo ennen kuin indoeurooppalaiset kielet, joihin kaikki Länsi-Euroopan nykykielet baskia lukuun ottamatta kuuluvat, levisivät idästä syrjäyttäen kaikki muut alueella aiemmin puhutut kielet paitsi baskin.
Baskin kielen käyttö oli pitkään vähenemään päin, ja se säilyi etupäässä syrjäisillä vuoristoseuduilla. Kielen virallistamisen ja muun muassa baskinkielisen koululaitoksen ansiosta kieli on kuitenkin viime vuosikymmeninä alkanut saada uudelleen jalansijaa myös kaupungeissa ja alueilla, joilta se ehti aiemmin hävitä. Kaikki baskit puhuvat nykyisin toisena tai ensimmäisenä kielenään espanjaa tai ranskaa.
Vaikka baskin kielessä onkin lainasanoja, kieli on muuttunut hyvin hitaasti. Baski on agglutinatiivinen kieli, jonka erityispiirteitä ovat esimerkiksi hyvin monimutkainen verbirakenne, prepositioiden ja artikkelien puuttuminen, suffiksien paljous sekä rikas luonnonilmiöitä kuvaava sanasto.
Elinkeinot
Baskimaassa on suuret rautamalmiesiintymät, mikä vaikutti aikoinaan teollisuuden syntyyn, etenkin laivanrakennusteollisuuden.
Merikalastus on aina ollut baskeille tärkeä elinkeino. Biskajanlahdelta on kalastettu valaanlihaa jo keskiajalta lähtien ja arktisilta vesiltä turskaa. Baskien perinteisiä elinkeinoja ovat myös karjankasvatus, lampaankasvatus ja omenanviljely. Baskeilla on omat perinteiset nauta-, sika- ja lammasrotunsa. Itxassoussa viljellään baskien omaa mustaa kirsikkaa, josta käytetään sadonkorjuun jälkeen kesäkuussa perinteisten kakkujen täytteenä.
Francon aikana 1900-luvulla monet baskit harjoittivat salakuljetusta.
Marianna Flinckenberg-Gluschkoff
thumb|upright|Marianna Flinckenberg-Gluschkoff vuonna 1968. Marianna Flinckenberg-Gluschkoff (s. 1940 ) on eläkkeellä oleva Helsingin yliopiston venäjän kielen lehtori. Flinckenberg-Gluschkoff on ikonimaalari ja ortodoksisen kirkon jäsen. Taustaltaan hän on suomenruotsalais-venäläinen. Hän on matkustanut Siperiassa ja kirjoittanut Siperiaa käsittelevien kirjojen lisäksi aiheesta televisiokäsikirjoituksia ja lehtiartikkeleita.
Baskit
Tavat
thumb|Baskien kansantanssia. Baskien maatilat muodostavat usein löyhiä kyliä. Maatila periytyi entisaikoina kokonaisuudessaan isältä yhdelle perilliselle, mikä muodosti baskikulttuurin perustan ja lujitti tilan asukkaiden verisiteitä. Baskin identiteetissä on yhä tärkeää klaanin taloon (etxea) kuuluminen. Baskiklaanien taloilla oli omat nimensä, ja nykyisinkin baskit voivat esitellä itsensä toiselle baskille sukunimensä sijaan klaaninsa vanhan talon nimellä.
Baskimiehet käyttävät usein villaista tummansinistä baskeria.
Pelota-pallopeli keksittiin ranskalaisessa baskikaupunki St.-Pée-sur-Nivellessä. Baskit olivat ensimmäisiä eurooppalaisia, jotka alkoivat käyttää Amerikasta omaksuttua kumipalloa. Baskit harrastavat yhä monenlaisia keskiajalta peräisin olevia perinteisiä urheilulajejaan (herri kirolak), jotka perustuvat maalaisten töihin. Baskihallinto on virallisesti määritellyt 18 tällaista lajia baskien maalaisurheilulajeiksi. Lajeja ovat esimerkiksi halonhakkuu, sahaaminen sekä kivenlohkareiden ja muiden raskaiden esineiden nostelu. Kilpailujen yhteydessä harrastetaan vedonlyöntiä.
Baskien perinteinen kulttuuri, tavat ja kieli ovat hiipuneet Baskimaan kaupungistumisen ja teollistumisen myötä. Maaseudun väestö on vähentynyt monien baskien muutettua Ranskaan ja Amerikkaan.
Baskit ovat syvän uskonnollisia ja peittelemättömän kansallismielisiä.
Uskonto
Ennen kristinuskoon kääntymistään baskit palvoivat Aurinkoa ja Kuuta sekä luonnonhenkiä. Baskit käännytettiin kristinuskoon 900-luvulla, ja he ovat nykyisin hartaita katolisia. Heidän kansantaruissaan on kuitenkin säilynyt kristinuskon aikaa edeltäneitä animistisia piirteitä.
Symbolit
thumb|Baskiristi kiveen kaiverrettuna. Baskien symboleja ovat baskien lippu ikurriña, joka suunniteltiin vuonna 1894 ja tuli 1900-luvulla koko Baskimaan symboliksi; Gernikan puu, tammi Gernikassa, joka edustaa baskien perinteisiä vapauksia; baskiristi lauburu, ikivanha symboli, joka edusti aurinkoa baskien mytologiassa; eguzkilore-symboli, joka kuvaa villikaktuksen kuivattua kukkaa ja karkottaa pahat henget ja muut vaarat; argizaiola, lautaan kiinnitetty kynttilä, jossa palaa kodin pyhä tuli; ja makila, kävelykeppi, joka symboloi nykyisin voimaa ja kunnioitusta, ja jota baskijohtajat käyttävät valtansa symbolina.
Fysiologia
Baskien veriryhmät ovat yleisyysjärjestyksessä O, A ja B. Veriryhmä O on yli puolella baskeista, mikä on enemmän kuin millään toisella kansalla. Myös Rh-negatiivinen veri on heillä maailman yleisintä. Veriryhmä O Rh− on 27 prosentilla baskeista. Rh-negatiivinen veri aiheuttaa kohtukuolemia, minkä on arveltu saattavan olleen syynä baskien suhteelliseen pieneen lukumäärään.
Baskien tyypillisiä fysiologisia piirteitä ovat pitkä ja suora nenä, paksut kulmakarvat, vahva leuka ja pitkät korvalehdet.
Hemuli
Hemuli on laji Tove Janssonin Muumi-kirjoissa ja -sarjakuvissa sekä niihin perustuvissa animaatioissa. Useimmin nimellä viitataan ensimmäisissä kirjoissa sekä televisiosarjoissa esiintyvään Hemuliin, joka kerää postimerkkejä ja kasveja. Hemuleita on mymmelien, muumien, niiskujen, homssujen ja monien muiden tapaan useita, postimerkkeilijä-hemulin lisäksi  esimerkiksi  Poliisimestari. Pienellä kirjoitettuna hemuli tarkoittaakin lajia. Hemulit pitävät rauhasta ja ovat usein kiinnostuneita jostain tietystä aiheesta, eivätkä juurikaan välitä muusta. Hemulit ovat muumimaailman ristiinpukeutujia, sillä valtaosa muumikirjojen hemuleista on leninkiä pitäviä miespuolisia hahmoja.
Kasvitieteilijä-Hemuli
Erityisesti animaatiosarjoissa Muumilaakson tarinoita ja Muumien maailma Hemuli-nimellä tarkoitetaan useimmiten hemulia, joka on Muumi-perheen ystävä. Hän keräilee ensin postimerkkejä, mutta kerättyään ne kaikki hän siirtyy keräilemään kasveja. Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko ja linnut Hemuli myös tarkkailee lintuja. Muumilaakson tarinoiden ranskankielisessä jälkiäänityksessä kasvitieteilijä-Hemulin nimi on Monsieur Carousel, saksankielisessä Hemul ja italiankielisessä versiossa Lindon.
Taikurin hatussa Hemuli varastaa hattivattien ilmapuntarin, mutta hattivatit ottavat sen takaisin. Samassa kirjassa hän on ainoa, joka ymmärtää Tiuhtia ja Viuhtia ja osaa puhua heidän kanssaan.
Hemuli nähtiin myös 1970-luvun Muumi-animessa, jossa hänen ulkomuotonsa oli hieman samanlainen kuin kirjoissa, mutta sarjassa hemuli soitti paljon käyrätorvea.
Hemuli esiintyy Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Muumilaakson kevät, Rannalta löytynyt hylky, Tervetuloa hattivattien saarelle, Hattivattien salaisuudet, Taikurin taika, Niisku leijailee taivaalla, Maailman viimeinen lohikäärme, Tiukka naapuri, Niiskuneiti potee muistinmenetystä, Muumipappa kaipaa vaihtelua, Taikasiemeniä valtamerestä, Viidakon kätköissä, Muumipeikko pelastaa tiikerit, Nuuskamuikkunen lähtee pois, Kiirehdi, Nuuskamuikkunen, Majakka, Jenni-täti on miljonääri, Kultakala, Lampun henki, Joulu on ovella, Loitsu, Jysähdyksiä yössä, Salaperäistä ilotulitusta, Rosvoja Muumilaaksossa, Hauska syntymäpäivälahja, Musta kreivitär, Kuuma lähde, Kuplia, Jättikurpitsa, Niiskuneiti selvänäkijänä, Aarteenetsintää, Vedenneito, Timantti, Muumipapan toinen nuoruus, Noitakävelyä, Muumipeikko ennustaa korteista, Naamiaiset, Vampyyri, Muumipeikko ja linnut, Feeniks-lintu, Muumipeikon iso kala, Tyrmääjäsieni, Ihana lahja, Satumainen smaragdi, Talon maalausta, Suuri lentokilpailu, Kohti etelää, Muumipeikon kihlaus, Hemulitäti tulee Muumitaloon, Muumipeikko ja kultainen häntä, Hiekkaveistoksia, Poliisimestarin veljenpoika, Aikakone, Muumitalvi, Muumit muinaisuudessa I, Muumit muinaisuudessa II, Muumipeikko ja Haisuli vaihdokkaina, Punainen täysikuu ja Kultainen valtakunta sekä aiemmin Suomessa esittämättömissä jaksoissa Muumit ja taistelu merirosvoa vastaan, Ääni kelon sisällä ja Syntymäpäiväyllätys. Hemuli ei puhu lainkaan jaksoissa Niisku leijailee taivaalla, Muumipappa kaipaa vaihtelua, Muumipeikko pelastaa tiikerit, Kiirehdi, Nuuskamuikkunen, Lampun henki, Rosvoja Muumilaaksossa, Musta kreivitär ja Feeniks-lintu. Jaksossa Joulu on ovella hän vain äännähtelee kerran sanattomasti. Jaksoissa Muumipappa kaipaa vaihtelua, Kiirehdi, Nuuskamuikkunen, Rosvoja Muumilaaksossa ja Musta kreivitär hänet nähdään vain hetken ajan tutkimassa kasveja eikä hänellä ole mitään osaa jakson juonessa. Jaksossa Niisku leijailee taivaalla hänet nähdään kohtauksessa, jossa rakennetaan Niiskun vajaa. Jakson Muumipeikko pelastaa tiikerit lopussa hän on Nuuskamuikkusen ja Pikku Myyn mukana kohtauksessa, jossa muumit päästetään pois eläintarhan häkistä. Jakson Lampun henki lopussa hänet nähdään Muumitalon pihalla kohtauksessa, jossa muumit kutsuvat Taikurin viemään taikalampun pois. Jaksossa Feeniks-lintu hän on Muumilaakson väen mukana tekemässä kokkoa, jossa Feeniks-lintu palaa syntyäkseen uudestaan.
Muita hemuleita
Ensimmäinen Muumi-kirjoissa tavattu hemuli oli ensimmäisessä kirjassa Muumit ja suuri tuhotulva huonekalujaan tulvassa pelastanut hemuli. Kirjassa Muumipeikko ja pyrstötähti (1946) kerrotaan ensin hyönteisiä keräävästä hemulista ja myöhemmin hänen postimerkkejä keräävästä serkustaan. Postimerkkeilijä-Hemuli tavataan myös kirjassa Taikurin hattu (1948), jossa hän alkaa keräillä kasveja. Muumipapan urotyöt -kirjassa eräs hemulitäti pitää lastenkotia, jossa Muumipappa viettää lapsuutensa. Täti on ankara eikä Muumipappa siitä syystä pidä hemuleista. Vaarallinen juhannus -kirjassa on useita poliisi-hemuleita sekä erään poliisi-hemulin serkku. Taikatalvi -kirjassa mainitaan huhu hemulista, joka talven nälässä oli epätoivoisena syönyt oman kovakuoriaiskokoelmansa. Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia -kirjan erään tarinan nimi on ”Hemuli joka rakasti hiljaisuutta”. Tarinassa on useita hemuleita.
Kuvakirjassa Kuinkas sitten kävikään? esiintyy suuri pölynimuria käyttävä hemuli, jonka nimi on tosin suomennettu Hommuliksi. Koska tämä kirja suomennettiin kaikista muumiteoksista ensimmäisenä, hahmojen suomenkieliset nimet eivät olleet vielä vakiintuneet.
Reippailija-Hemuli esiintyy kirjassa Taikatalvi sekä Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksoissa ”Talven vieraita” ja ”Suuri lentokilpailu”. Reippailija-Hemulista on Muumilaakson tarinoiden MTV:n suomennoksessa käytetty nimeä Herra Virkkunen, vaikka todellisuudessa kyseessä on kokonaan eri hahmo. Muumilaakson poliisi on hemuli, joka pitää Muumilaakson puhtaana roistoista. Hän pitää ruusujen hoidosta. Poliisimestari on myös ihastunut Mymmeliin. Poliisi on sekä Muumi-sarjakuvissa että Muumilaakson tarinoissa. Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa ”Jysähdyksiä yössä” ja ”Salaperäistä ilotulitusta” on salaperäinen ilotulitteita ampuva hemuli, joka herättää kaikki ampuessaan tulitteita yöllä merellä. Hänellä on morsian nimeltä Nana. Muhveli on jaksossa ”Iso jysäys” esiintyvä keksijä. Jaksossa ”Hemulitäti tulee Muumitaloon” esiintyy kasvitieteilijä-Hemulin sisko, Hemulitäti.
Lisäksi on vielä kalastajahemuli, joka esiintyy kirjassa Muumilaakson Marraskuu. Kirjassa Hemuli ei pidä merestä, mutta kertoo Muumipapan luvanneen opettavan hänelle purjehdusta. Kalastaja Hemuli nähdään myös Tove ja Lars Janssonin sarjakuvassa Muumipeikko ja pyrstötähti, jossa Hemuli luulee verkolla pyydystämäänsä Muumipeikkoa kalansaaliiksi.
Hemuli muualla
Hemuli ja hänen talonsa ovat Naantalin Muumimaailmassa. Arabia on valmistanut Hemuli-aiheista muumimukia vuosina 2004–2013, ruokalautasta vuosina 2005–2006, syvää lautasta vuodesta 2005 ja kahvilusikkaa vuodesta 2006 lähtien.
Fear of the Dark (kappale)
Singlejulkaisun kappale on yhtyeen livealbumilta A Real Live One. Singlen listasijoitus Yhdistyneessä kuningaskunnassa oli kahdeksas.
Singlen kappaleista "Fear of the Dark" ja "Bring Your Daughter... to the Slaughter" on nauhoitettu 27. elokuuta 1992 Helsingin jäähallissa järjestetyssä Fear of the Dark Tour-maailmankiertueen konsertissa. Kolmas kappale "Hooks in You" on nauhoitettu 17. joulukuuta 1990 Lontoon Wembley Arenalla järjestetyssä No Prayer On The Road-maailmankiertueen konsertissa.
HK Tambov
HK Tambov on venäläinen jääkiekkoseura. Joukkue pelaa Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa.
Joukkue kaudella 2023–2024
(Tilanne 6. elokuuta 2023)
Joukkueenjohto
Lähde: EliteProspects
Nigerin siirtomaa
Nigerin siirtomaa oli Ranskan siirtomaa, joka käsitti suuren osan nykyisen länsiafrikkalaisen valtion Nigerin alueesta kuin myös osia nykypäivien valtioiden Malin, Burkina Fason sekä Tšadin alueista. Siirtomaa oli olemassa eri muodoissa vuodesta 1900 vuoteen 1960, mutta oli viralliselta nimeltään Colonie du Niger vain vuosien 1922 ja 1960 välillä.
Leon Uris
Exodus kertoo Israelin valtion perustamisesta, ja se on saanut nimensä vuonna 1947 keskitysleireiltä pelastuneita juutalaisia lapsia kuljettaneen laivan mukaan. Kolmiyhteys kertoo irlantilaisen suvun tarinaa useiden sukupolvien ajan 1840-luvun nälkävuosista vuoden 1916 kapinaan asti.
Uris syntyi puolanjuutalaisten siirtolaisten perheeseen Yhdysvalloissa Baltimoressa. Hänen isänsä Wolf William Uris oli viettänyt 1910-luvulla vuoden Palestiinassa matkallaan Puolasta Yhdysvaltoihin, mikä vaikutti Leon Urisin myöhempään uraan.
Leon Uris värväytyi armeijaan pari viikkoa Pearl Harborin iskun jälkeen ja palveli Uudessa-Seelannissa. Ensimmäisessä teoksessaan Taisteluhuuto hän kertoi kokemuksissaan merijalkaväessä. Toista kirjaansa Exodusta varten hän teki kaksi vuotta tutkimustyötä Israelissa.
La Tchadienne
La Tchadienne (”Tšadilainen”) on Tšadin kansallislaulu aina maan itsenäistymisestä vuonna 1960. Laulun on sanoittanut Louis Gidrol opiskelijaryhmineen ja sen on säveltänyt Paul Villard.
Tony Rominger
framed|Tony Rominger Tony Rominger (s. 27. maaliskuuta 1961 Vejle, Tanska) on sveitsiläinen uransa päättänyt maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 1986–1997. Hän voitti kolmesti Espanjan ympäriajon peräkkäisinä vuosina 1992, 1993 ja 1994 sekä Italian ympäriajon 1995. Rominger haastoi Miguel Indurainin yksinvallan Ranskan ympäriajossa vuonna 1993 sijoittuen lopulta toiseksi ja voittaen maillot à pois -paidan parhaana mäkimiehenä. Vuonna 1994 Rominger paransi kahdesti tunninajon maailmanennätystä päätyen tulokseen 55,291 km. Hän lopetti uransa vuonna 1997 murrettuaan solisluunsa Ranskan ympäriajossa.
Baseballin SM-sarja 1982
Baseballin SM-sarja 1982 oli toinen SM-sarjakausi. Mestaruuden voitti Wranglers.
Lopullinen järjestys
Vuoden pelaaja: Jukka Ropponen, Wranglers
Verkkosalkku
Verkkosalkku on Savonia-ammattikorkeakoulun, eräiden muiden oppilaitosten sekä Pc Soft Ky:n ja Mindcom Oy:n kehittämä ja käyttämä verkko-oppimisympäristö.
Verkkosalkku on toteutettu useiden oppilaitosten ja yritysten yhteistyönä. Ensimmäisten versioiden toteutusta oli rahoittamassa mm. EU:n rakennerahasto ja Tekes. Verkkosalkku-tuotteen kehitysprojektit on valittu kahdesti EU:n Best Practice- julkaisuun, viimeksi vuonna 2007. Verkkosalkusta on julkaistu myös kaupallinen versio.
Savonia-ammattikorkeakoulussa ollaan nykyään pitkälti luovuttu Verkkosalkusta. Pohjois-Savon korkeakoulukonsortiossa toteutettiin vuonna 2006 selvitys Savonian ja Kuopion yliopiston verkko-oppimisalustayhteistyöstä, mihin kuului yhteisen Moodle-testipalvelimen hankinta. Selvityksen pohjalta yksiköt ovat alkaneet siirtyä Moodlen käyttöön opetuksessa. Verkkosalkkua käytettiin vuoden 2008 alussa aktiivisesti enää Iisalmessa.
Jean Juvénal des Ursins
thumb|250px|right|Jean I Juvénal des Ursins Jean Juvénal des Ursins (13. syyskuuta 1388 – 14. kesäkuuta 1473) oli ranskalainen molempien oikeuksien tohtori, diplomaatti, poliittinen kirjailija ja Ranskan korkein kirkollinen prelaatti ja siten valtakunnan ensimmäinen (hengellinen) pääri
Hän kohosi kohtalaisen vaatimattomasta taustastaan huolimatta keskiaikaisen, jähmettyneen ja sosiaalisesti muutosvastaisen yhteiskunnan huipulle. Samoin kävi hänen veljiensä Jacquesin ja Guillaumen kohdalla. Uransa huipulla hän oli Reimsin arkkipiispa-herttua. Tässä tehtävässä hän osallistui keskeisenä henkilönä Jeanne d'Arcin maineen puhdistusprosessiin ja koki ehkä suurimman hetkensä suorittaessaan uuden kuninkaan Ludvig XI:n voitelun, joka tapahtui tavan mukaan Reimsin tuomiokirkossa.
Nimestä
Melkoisen keskeinen kysymys Jean Juvénals des Ursins -tutkimuksissa on ollut kysymys hänen nimestään ja sen muodostumisesta. Useat tutkijat ovat todenneet kuitenkin, että nimessä ja sen käytössä on keskiajalle tyypillistä vakiintumattomuutta ja nimen muoto on paljolti riippuvainen tutkijan omista preferensseistä. Durrieun käytäntö, jossa Juvenel tarkoittaan Jean vanhempaa ja hänen muita poikiaan ja Juvénal Jean nuorempaa, eli artikkelin kohdetta lienee loogisin. . Péchenard toteaa tuon alkuperältään Champaigenen maakunnasta olevan suvun nimen alkuperäisen muodon olleen Jouveigne, Jouveignaux tai Jouvenel, jotka olisivat latinalaistetussa muodossa Juvenalis. Tästä olisi kuitenkin päädytty uudelleen ranskalaiseen muotoon Juvénal.
thumb|250px|right|Jean I Juvénal des Ursins
Lapsuus ja varhaisvuodet
Tietojen mukaan Jean Juvénal des Ursin syntyi vuonna 1388. Tosin vain paljon myöhäsyntyisempää tietoa des Ursinsin syntymästä ja aikakauden omat, ensisijaiset lähteet puuttuvat kuten yleensä muukin materiaali, joka käsittelisi Juvénal des Ursins-perhetta. Kuitenkin tiedetään yleisesti, että perheeseen syntyi kaikkiaan 16 lasta, joista osa nousi todella merkittäviin asemiin ranskalaisessa 1400-luvun yhteiskunnassa. Veljeksistä Guillaume toimi sekä Kaarle VII:n että Ludvig XI:ta kanslerina ja vastaanotti mm. Englantilaisten ja heidän liittolaistensa antautumiset satavuotisen sodan päätteeksi. Jacques kohosi Kaarle VII:n suureksi suosikiksi ja hänet nimitettiin ennen isoveljeään Reimsin arkkipiispa-herttuaksi, jossa tehtävässä hän toimi vain muutaman vuoden, isoveli Jean tuli tilalle tähän Ranskan kirkon tärkeimpään tehtävään, siirtyen kuninkaan antamiin diplomaattitehtäviin.
Poikansa Jean II syntymäin aikoihin isä Jean I oli todennäköisesti noin 28-vuotias. Koska oli päättänyt opintonsa Orléansin yliopistossa ja oli matkustanut pääkaupunkiin. Koska oli saanut kaupungista viran suojelijansa kuninkaallisen Châtelet-tuomioistuimen neuvonantajan välityksellä Pariisin kaupunkiin kauppiashallinnon virkailijana 27. tammikuuta 1389 lähtien. Vähitellen hän kohosi kaupungin virkamiesten johtajaksi, eli Prevot des Marchand-virkaan sekä kuninkaalliseksi virkamieheksi Pariisin parlamenttiin.
Jean II opiskeli isänsä tapaan molempien oikeuksien, kanonisen ja roomalaisen siviilioikeuden tohtoriksi Orléansin ja Pariisin yliopistoissa. Hän suoritti aikakauden ehkä arvostetuimmat opinnot. Molempien oikeuksien lisensiaatiksi Jean II valmistuikin vain 21-vuotiaana. Vuonna 1410 hän vielä muutaman vuoden seurasi opintoja valmistuakseen tohtoriksi (doctor utriudque). Hän oli myös mukana vuoden 1413 kesän dramaattisissa tapahtumissa isänsä kanssa. Tällöin Burgundin herttua yllyttämät kaupunkilaiset kapinoivat.
Umbrella (kappale)
Umbrella on ensimmäinen single Rihannan kolmannelta studioalbumilta, Good Girl Gone Bad. Myös Jay-Z vierailee kappaleella. Kappaleessa yhdistyy pop, R&B ja new wave. ”Umbrella” voitti MTV Video Music Awardsissa vuonna 2007 palkinnot Vuoden single ja Vuoden video. Kappaletta tarjottiin myös muun muassa Britney Spearsin levytettäväksi. ”Umbrellasta” nousi hetkessä hitti ja Britanniassa sitä on sanottu listasijoituksien perusteella koko vuosikymmenen suosituimmaksi singleksi. Kappaleesta on tehty lukuisia covereita. Suomeksi "umbrella" tarkoittaa sateenvarjoa.
Yhdysvalloissa single myi yli neljä miljoonaa kappaletta. Suomessa se myi yli kymmenentuhatta kappaletta ja sai platinalevyn vuonna 2008.
Quadra 950
Aiheesta muualla
Macintosh Quadra 950
Ilmari Pohjanpalo
Toivo Ilmari Mattsfrid Pohjanpalo ent. Friis vuoteen 1906 saakka, oli suomalainen jääkärimajuri. Hän oli sotilaskoulutuksensa ensimmäisen maailmansodan aikana Saksassa saanut jääkäri. Myöhemmin hän osallistui Suomen Vapaussotaan komppanianpäällikkönä Valkoisessa armeijassa.
Jääkärikausi
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n 4. komppania. Pohjanpalo liittyi vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n täydennysjoukkoon 14. syyskuuta 1916, josta hänet siirrettiin 27. helmikuuta 1917 pataljoonan 4. komppaniaan. Lopulta hänet siirrettiin 19. heinäkuuta 1917 pataljoonaan perustettuun 2. konekiväärikomppaniaan.
Suomen sisällissota
Pohjanpalo astuu Suomen Valkoisen armeijan palvelukseen Saksassa 7. helmikuuta 1918. Allekirjoitettuaan sitoumustodistuksen hänet ylennettiin vänrikiksi. Hän saapui takaisin Suomeen jääkärien etujoukon mukana 18. helmikuuta 1918 Vaasaan. Vaasasta hänet komennettiin komppanianpäälliköksi Pohjois-Hämeen rykmentin I pataljoonaan. Hän osallistui vapaussodan taisteluihin Vehkajärvellä, Kuhmoisissa, Pohjassa, Padasjoella, Kurhilassa ja Lahden ympäristössä.
Sisällissodan jälkeinen aika
Pohjanpalo toimi sisällissodan jälkeen Lahden kaupungin poliisimestarina 17. kesäkuuta − 1. lokakuuta 1918 välisen ajan, jonka jälkeen hänet siirrettiin Porin jalkaväkirykmentti 2:een, josta muodostettiin myöhemmin Savon jääkärirykmentti. Hän erosi armeijasta vain osallistuakseen Viron vapaussotaan 11. tammikuuta – 11. maaliskuuta 1919 välisenä aikana. Viron Vapaussodassa hän toimi Pohjan Poikain rykmentin esikunnassa konekivääriupseerina ja hoiti konekiväärikomppanioitten perustamista ja varustamista ja aseistamista ja johti niitä rykmentin kaikissa huomattavammissa taisteluissa. Virosta hän palasi takaisin Suomeen ja astui takaisin palvelukseen Savon jääkärirykmenttiin, jossa hänet määrättiin ensin 1. konekiväärikomppanian päälliköksi ja 30. joulukuuta 1919 alkaen I pataljoonan väliaikaiseksi komentajaksi ja 14. elokuuta 1920 alkaen 1. konekiväärikomppanian päälliköksi. Pohjanpalo toimi keväästä 1920 lokakuun loppuun asti suomalaisen vakinaisen sotaväen komppanian päällikkönä Porajärvellä. Seuraavaksi hänet nimitettiin Kuopion kaupungin poliisimestariksi 2. joulukuuta 1920 ja Helsingin. kaupungin apulaispoliisimestariksi 3. toukokuuta 1932 alkaen. Pohjanpalo toimi sisäasiainministeriön määräyksestä lääninpoliisiharjoituskurssien johtajana vuosina 1927–1929 ja opettajana vuosina 1930–1937.
Talvi- ja jatkosota
Pohjanpalo osallistui talvisotaan talouspäällikkönä Tykistön koulutuskeskus 5:ssä. Jatkosodan puhjettua hänet komennettiin talouspäälliköksi Pioneeri koulutuskeskukseen Sotien jälkeen hän työskenteli Helsingin kaupungin palveluksessa sihteerinä vuoteen 1956 saakka.
Muu toiminta
Pohjanpalo oli useiden asunto-osakeyhtiöiden isännöitsijänä, Jääkäriliiton Helsingin osaston sihteerinä vuosina 1942–1961 ja johtokunnan jäsenenä vuodesta 1972 alkaen. Pohjanpalo toimitti G. Schönberg-Ståhlen kanssa teoksen "Suomen Poliisipäällystö" vuonna 1938. Hän toimi lisäksi 3. Divisioonan kunniatuomioistuimen jäsenenä vuonna 1920, sekä toimi lääninpoliisiharjoituskurssin johtajana vuosina 1927–1929 ja opettaja 1930–1937.
House of Cards (Radioheadin kappale)
House of Cards on englantilaisen rock-yhtyeen Radioheadin single ja kahdeksas kappale yhtyeen vuoden 2007 albumilla In Rainbows. Kappale julkaistiin "Bodysnatchersin" kanssa promosinglenä. Kappaleen video julkaistiin kesäkuun 2008 lopussa.
Kappale oli ehdolla kolmen Grammyn saajaksi vuoden 2009 Grammy-palkintogaalassa, osioissa paras duon tai yhtyeen kappale, paras rock-kappale ja paras lyhyt musiikkivideo.
Musiikkivideo
thumb|200px|Thom Yorke kappaleen musiikkivideolla. Kappaleen musiikkivideo on siten erikoinen, että se tehtiin täysin ilman kameraa. Kappaleen video on luotu käyttämällä 3D- ja laserteknologiaa. Yhtyeen laulaja Thom Yorke kommentoi videota seuraavasti: "Minulla on aina ollut aate käyttää teknologiaa hyväksi erilaisella tavalla. Minua kiehtoi idea tehdä video elävästä elämästä ilman yhtäkään kameraa, pelkän laserin avulla."
Kappaleen musiikkivideon ohjasi James Frost, "kuvasi" Andre Lopez, ja sen tuotti ja muokkasi Tim Nackashi.
Videon digitaalisessa muodossa olevat tiedot on julkaistu Creative Commons Attribution-Noncommercial-Share Alike 3.0 -lisenssin alaisena, ja data on saatavilla Googlessa.
Videolla näytetään Thom Yorkea, muita henkilöitä sekä erilaisia ympäristöjä. Videota vääristettiin, sekä siitä poistettiin "pisteitä" niin, että ne näyttävät poistuvan tuulen mukana.
Topias Ahola
Topias Ahola (s. 17. heinäkuuta 1996) on suomalainen suunnistaja. Vuoden 2018 MM-kilpailuissa hänet hylättiin sprintin karsinnassa. Hän saavutti nuorten MM-kilpailuissa 2016 viestissä pronssia sekä sijoittui henkilökohtaisilla matkoilla parhaimmillaan pitkällä matkalla kahdeksanneksi. Hän edustaa seuratasolla Navia.
David Hicks
David Matthew Hicks (käyttänyt myös nimiä Abu Muslim al-Austraili ja Mohammed Dawood, s. 7. elokuuta 1975, Adelaide) on australialainen, joka pidätettiin Afganistanissa syksyllä 2001 ja jota pidettiin sen jälkeen vangittuna Yhdysvaltain Guantanamo Bayn vankileirillä.
Kesäkuussa 2004 Yhdysvallat syytti Hicksiä osallistumisesta sotarikossalaliittoon, murhayrityksestä ja vihollisen avustamisesta. Hicks oli kolmas virallisesti syytetty Guantanamon vanki.
Leopold Krohn
Leopold August Krohn (1837–1892) oli suomalaisen sotilaslääketieteen kehittäjä ja yksi Suomen Punaisen Ristin perustajista. Krohn oli Helsingin yliopiston kirurgian dosentti. Hän toimi Uudenmaan tarkk'ampujapataljoonan ensimmäisenä pataljoonanlääkärinä.
Suku ja opinnot
Krohnin vanhemmat olivat pietarilaisen leipurin ja panimonomistajan Abraham Krohnin poika Leopold Wilhelm Krohn (1806–1890) ja Kiiskilän kartanon omistajan, kauppias Friedrich Dannenbergin tytär Julie Dannenberg. Hänen vanhempi veljensä Julius Krohn tunnettiin suomen kielen kehittäjänä. Setä August Krohn oli Saksassa ja Italiassa vaikuttanut luonnontieteilijä. Krohn avioitui vuonna 1868 Vaasan hovioikeuden presidentti Selim Ekbomin tyttären Johanna Matilda Ekbomin kanssa. Perheen lapsista ainakin kaksi, Leopold Edward (Leo) Krohn (1871-1948) ja Erik August Krohn (1876–1913) saavuttivat aikuisiän.
Alfred Einstein
Alfred Einstein oli saksalainen musiikintutkija.
Elämäkerta
Einstein syntyi Münchenissä. Hän opiskeli ensin oikeustiedettä, mutta pian musiikki alkoi kiinnostaa häntä enemmän, ja hän suoritti musiikkitieteen tohtorin tutkinnon Münchenin yliopistossa. Hän tutki tuolloin ennen kaikkea myöhäisrenessanssin ja varhaisbarokin aikaista soitinmusiikkia, etenkin viola da gamballe sävellettyä soitinmusiikkia. Vuonna 1917 hänestä tuli Zeitschrift für Musikwissenschaftin päätoimittaja. Hieman myöhemmin hän ryhtyi ensin Münchner Postin ja vuonna 1927 Berliner Tageblattin musiikkiarvostelijaksi. Samoin aikoihin hän ystävystyi säveltäjä Heinrich Kaspar Schmidin kanssa. Kun Hitler vuonna 1933 nousi valtaan Saksassa, Alfred Einstein muutti ensin Lontooseen, myöhemmin Italiaan ja lopulta vuonna 1939 Yhdysvaltoihin, jossa hän sen jälkeen toimi opettajana useissa yliopistoissa, muun muassa Columbia Universityssä ja Princeton Universityssä.
Leopold Krohn
Suku ja opinnot
Krohn valmistui ylioppilaaksi Viipurissa 1854 ja kandidaatiksi Helsingin yliopiston fyysis-matemaattisesta tiedekunnasta vuonna 1858. Hän jatkoi opintojaan lääketieteellisessä tiedekunnassa ja valmistui lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1864, väitellen samana vuonna lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi. Hänet nimitettiin kirurgian dosentiksi vuonna 1869.
David Hicks
David Hicks oli ensimmäinen yhdysvaltalaisessa sotarikostuomioistuimessa tuomittu henkilö toisen maailmansodan jälkeen. Hicksin omaelämäkerta Guantanamo: My Journey ilmestyi 2010.
Leopold Krohn
Ura sotilaslääkätieteessä
Krohn toimi tarkkailijana Preussin–Itävallan sodassa 1866 ja sotilaslääkärinä Ranskan–Preussin sodassa 1870.
Alfred Einstein
Elämäkerta
Einstein kirjoitti myös musiikin historiaa käsitteleviä yleistajuisia teoksia, muun muassa Musiikin historian (Geschichte der Musik, 1917). Hän kirjoitti myös Franz Schubertin ja Wolfgang Amadeus Mozartin elämäkerrat sekä läpikotaisin uudistetun laitoksen Ludwig von Köchelin laatimasta Mozartin sävellysluettelosta.
Leopold Krohn
Ura sotilaslääkätieteessä
Rintamalta hän kirjoitti kuvauksia suomalaisiin lehtiin, joita julkaistiin myöhemmin Finska Läkaresällskapetin lehdessä.
Alfred Einstein
Elämäkerta
Alfred Einstein oli etäistä sukua Albert Einsteinille.
Luettelo pikkuplaneetoista: 145001–146000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 145001:stä ja päättyen 146000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Perhonjoen vesistö
Perhonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 49) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Perhonjoki laskee Perämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 2523,84 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 3,35 %.
Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Baseballin SM-sarja 1983
Baseballin SM-sarja 1983 oli lajin kolmas sarjakausi Suomessa. Puumat voitti mestaruuden.
Drain You
"Drain You" on grungeyhtye Nirvanan kappale, joka julkaistiin yhtyeen Nevermind-albumilla vuonna 1991.
Nirvanan keulahahmo Kurt Cobain on sanonut, että kappale on hänen mielestään "Smells Like Teen Spirit" -kappaleen lisäksi yksi albumin parhaita kappaleita. Hän on myös sanonut, että hän nautti soittaa kappaletta livenä. Kappale aloittikin useita yhtyeen konsertteja Nevermind-albumin jälkeisellä kiertueella. Jälkeenpäin Cobain mainitsi kappaleen liian ylituotetuksi sillä se sisälsi jopa kuusi versiota samasta kitarariffistä.
Kappale alkaa "puhtaalla" kitarariffillä, joka vaihtuu säkeistön alettua säröiseksi. Toisen kertosäkeen jälkeisen kohdan aikana Cobain puristelee lasten pehmoleluja studiossa, ja soittelee kitarariffejä aina välillä. Sitten kappale jatkuu normaalilla säkeistön riffillä. Kappaleessa käytetään B, D#, G#, C#, F# - E -C -sointuja. Kappale löytyy Rock Band 2- pelin soundtrackilta.
Meidän Lohja
Meidän Lohja on sitoutumaton vuonna 1992 perustettu kansalaisliike, joka vaikuttaa Lohjan kunnallispolitiikassa ja kuuluu jäsenenä Suomen Sitoutumattomiin. Yhdistyksen julkkisehdokkaita ovat olleet muun muassa Pelit-lehden päätoimittaja Tuija Lindén sekä vuoden 1993 Miss Suomi Tarja Smura.
Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Meidän Lohja sai viisi valtuustopaikkaa. Valituiksi tulivat Teuvo Laine, Pekka Ilmarinen, Pertti Merilä, Riitta Iitti ja Jari Åström. Vuonna 2004 lista sai neljä valtuutettua. Valituiksi tulivat Ilmarinen, Laine, Merilä ja Saija Leikola. Vaaleissa 2008 valituksi tulivat Ilmarinen, Tarja Smura ja Sari Zweygberg.
Eemeli Aakula
Mikkel Emil (Mikko Eemeli) Aakula (12. kesäkuuta 1879 Kokemäki – 26. heinäkuuta 1955 Kokemäki) oli suomalainen poliitikko ja Maalaisliiton kansanedustaja vuosina 1930–1936 Turun pohjoisesta vaalipiiristä. Aakula työskenteli maatalousneuvojana, maanviljelijänä Kokemäellä ja kansanedustajakautensa jälkeen Kokemäen kunnan rahastonhoitajana ja Kokemäen kunnallislautakunnan puheenjohtajana. Hän sai kunnallisneuvoksen arvon vuonna 1952.
Awaken the Guardian
Awaken The Guardian on Fates Warning -yhtyeen kolmas albumi. Kitaristi Victor Arduinia jo edellisen albumin kiertueella korvannut Frank Aresti on otettu yhtyeeseen vakiojäseneksi. Albumi oli myös laulajan John Archin viimeinen työ yhtyeen kanssa. Awaken the Guardian vie kuuntelijan raskaiden riffien ja loppumattomien kitarasoolojen maailmaan. John Archin ääni on parhaimmillaan ja se onkin albumin paras ase. Koko yhtye oli kehittynyt valtavasti kolmen vuoden aikana ja albumista tuli yksi progressiivisen metallin kulmakivistä. Sanoitukset käsittelevät henkistä maailma ja elämää kuoleman jälkeen mytologisessa ilmaisussa ja niillä pyritään esittää myös sanomaa, joka koskee nykyistä elämää. Esimerkkinä mainittakoon kappale ”Guardian”, joka on omistettu fyysisesti ja henkisesti rajoittuneille ihmisille.
Denguekuume
Denguekuume (äännetään []) on denguevirusten aiheuttama kuumetauti. Denguevirukset kuuluvat flaviviruksiin, ja niitä on neljä tyyppiä: DEN-1, DEN-2, DEN-3, ja DEN-4. Ensimmäistä kertaa sairastuvan oireet ovat usein lieviä ja muistuttavat tavallista flunssaa, mutta uudelleen sairastettuna tauti on huomattavasti rajumpi ja voi johtaa kuolemaan.
Maailmalla denguekuume on yleistymässä. Oireellisena siihen sairastuu vuosittain arviolta 100 miljoonaa ja oireettoman tartunnan saanee jopa 300 miljoonaa ihmistä. Maailman terveysjärjestö WHO:n mukaan dengue on yleistymässä nopeammin kuin mikään muu tartuntatauti. Yksistään vuodesta 2000 vuoteen 2013 raportoitujen tapausmäärien kasvu oli 400 %. WHO julkaisee kerran vuodessa vertaisarvioidun Dengue Bulletin -vuosikirjan, jossa käydään läpi uusimmat tiedot taudista ja sen torjunnasta.
Suomalaisilla matkailijoilla oireellisia denguekuumeita tavataan muutamia kymmeniä vuosittain. Matkailijan saama tartunta ei yleensä ole henkeä uhkaava. Suomessa dengue ei kuulu yleisvaarallisiin tai ilmoitettaviin tartuntatauteihin, eikä tapauksia ilmoiteta tartuntatautirekisteriin. . Ensimmäisen kerran ihmiset mainitsivat Dengueviruksen Chin-dynastian aikana (65–420 jKr), ja sitä kutsuttiin silloin myrkylliseksi vedeksi. Ja ensimmäinen kliininen Dengue-epidemia, joka tunnistettiin, oli vuonna 1780 ja se esiintyi Aasiassa, Afrikassa ja Karibialla samaan aikaan. Denguekuumetauti nimettiin vuonna 1779. Vuosina 1823–1916 Dengue-virus levisi Afrikasta Intian valtamerelle ja Amerikkaan. Toisen maailmansodan jälkeen Dengue-virustartuntoja on raportoitu pääasiassa Kaakkois-Aasiasta. Nykyään Denguevirusta esiintyy 100 maassa, ja suurin riski saada Denguekuume on Keski-Amerikassa, Kaakkois-Aasiassa ja Länsi-Tyynenmeren alueella.
Denguekuumeen leviämistä voi olla mahdollista estää lisäämällä sitä kantaviin hyttysiin vasta-ainetta sisältävä geeniajuri.
Ajatus (vuosikirja)
Nykyisin Ajatus-vuosikirjassa julkaistaan lähinnä suomen- ja ruotsinkielisiä artikkeleita, mutta aiemmin siinä on julkaistu artikkeleita myös muun muassa englannin ja saksan kielillä. Yhdistyksen varsinainen kansainvälinen julkaisusarja on vuodesta 1935 ilmestynyt Acta Philosophica Fennica.
Denguekuume
Denguen eri muodot
thumb|right|Keltakuumehyttynen. Denguekuume on keltakuumehyttysen (Aedes aegypti) sekä tiikerihyttysen (Aedes albopictus) levittämä virustauti, jota esiintyy pääasiassa trooppisilla ja subtrooppisilla alueilla. Taudin aiheuttajia ovat denguevirukset, joita on 4 serotyyppiä. Kustakin serotyypistä tunnetaan 4–6 erilaista genotyyppiä. Ne ovat vaipallisia, noin 50 nm läpimittaisia RNA-viruksia, joiden 11 000 emäksen mittainen RNA-säie on yksinäänkin kykenevä aiheuttamaan taudin. Dengueviruksilla on keskenään yhteinen kantamuoto. Ne ovat hyvin läheistä sukua keltakuumevirukselle ja hieman etäisempää sukua muille hyttysvälitteisille flaviviruksille.
Ajatus (vuosikirja)
Vuosikirjassa julkaistaan tieteellisiä filosofisia artikkeleita, Suomen filosofisen yhdistyksen kokousesitelmiä, väitösluentoja (lectioita) sekä kirja-arvosteluja. Sen lisäksi vuosikirjassa on julkaistu joitakin käännöstekstejä. Ajatus noudattaa referee-menettelyä: toimitukselle tarjotut artikkelit – lukuun ottamatta kokousesitelmiä ja väitösluentoja – arvioidaan nimettömästi. Arviointi kestää noin kolme kuukautta.
Denguekuume
Denguen eri muodot
Taudin itämisaika on lyhyt, vain 5–10 päivää, yleensä alle viikon. Denguekuumeelle on ominaista päänsärky sekä nivel- ja lihaskivut, ihottuma ja imusolmukemuutokset. Valkosolu- ja verihiutalemäärät laskevat ja maksaentsyymit saattavat olla koholla. Luultavasti huomattava osa infektioista jää käytännössä oireettomiksi. Tautiin liittyvä kuume alkaa äkillisesti ja saattaa kohota 39,5–41,4 asteeseen. Denguekuumeeseen sairastuneelle voi kehittyä myös sydänlihastulehdus tai aivotulehdus. Yhden viruksen serotyypin sairastaminen antaa immuniteetin ainoastaan nimenomaiselle serotyypille, ja siksi sama henkilö voi sairastaa denguekuumeen elämänsä aikana useamman kerran. Taudin esiintymisalueella esiintyy kaikkia serotyyppejä sekaisin.
Ajatus (vuosikirja)
Historia
Vuonna 1873 perustettu Suomen filosofinen yhdistys sai oman tiedejulkaisunsa vuonna 1926. Tuolloin puheenjohtajana toimi Helsingin yliopiston teoreettisen filosofian professori Arvi Grotenfelt. Julkaisua oli kuitenkin suunniteltu jo paljon aikaisemmin: sen perustaminen oli ollut esillä jo 1905 ja 1911, ja sitä varten oli kerätty ennakkotilauksia vuonna 1915. Hanke lykkäytyi osin sota-ajan vuoksi.
Alkuvaiheessa vuosikirjan niteitä julkaistiin vaihtelevasti 1–3 vuoden välein. Taukoja oli esimerkiksi talvisodan aikana ja jatkosodan jälkeen. Vuosina 1948–1956 niteitä julkaistiin vain joka toinen vuosi. Vuodesta 1983 niteitä on julkaistu joka vuosi.