cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aeron Junkers F 13 -lento-onnettomuus 1935
Onnettomuuskone oli valmistunut Junkersin tehtailla Saksassa 1929 jolloin Aero Oy sen osti ja koneen tunnuksena oli aluksi K-SALI. Kone oli liikennöinyt Helsingin ja Tallinnan välillä 1. toukokuuta 1935 alkaen eikä siinä ollut havaittu teknillisiä ongelmia. Onnettomuudessa menehtyivät ohjaaja, lentomestari Oiva Kosonen (s. 1903) ja mekaanikko Lauri Saarinen (s. 1907) sekä neljä ulkomaalaista matkustajaa sveitsiläinen tehtailija Hans Bruggiser (s. 1904), saksalainen Rudolf Siebler (s. 1910) ja virolaiset opiskelija Signe Jurgensson (s. 1911) ja liikemies Voldemar Seeberg (s. 1904). Onnettomuus oli ensimmäinen Aero Oy:lle sattunut vakava onnettomuus matkustajalentoliikenteessä.
Lázaro Rivas
Lázaro Rivas Scull (4. huhtikuuta 1975 Havanna – 22. joulukuuta 2013 Mayabeque) oli kuubalainen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti, maailman- ja amerikanmestari sekä Pan-Amerikan kisojen kultamitalisti.
52–55 kilogramman painoluokissa kilpaillut Rivas saavutti olympiahopeaa Sydneyssä 2000 hävittyään loppuottelussa Etelä-Korean Sim Kwon-holle. Atlantassa 1996 ja Ateenassa 2004 hän sijoittui viidenneksi. MM-kilpailuista Rivas voitti kultaa Ateenassa 1999 ja kaksi pronssia. Pan-Amerikan kisoissa hän voitti kaksi kultamitalia, ja Pan-Amerikan mestaruuskilpailuista hän voitti seitsemän kultaa, hopean ja pronssin.
Rivas kuoli 22. joulukuuta 2013, 38-vuotiaana. Hän joutui puukotuksen uhriksi ja kuoli provinssin sairaalassa.
Jussi Väänänen
Jussi Väänänen (s. 1975 Oulu) on suomalainen kilpatanssija, joka on voittanut tanssiparinsa Katja Koukkulan kanssa useita Suomen mestaruuksia. Ammattilaisuran he aloittivat toukokuussa 2000. 25. elokuuta 2007 heidät valittiin edustamaan Suomea historian ensimmäiseen Eurovision tanssikilpailuun, joka pidettiin 1. syyskuuta 2007 Lontoossa. He voittivat kilpailun 132 pisteellä esittäen rumbaa sekä paso doblea. He ovat saavuttaneet kansainvälistä menestystä muutenkin. Parin merkittävimmät saavutukset ovat British Open Rising Star -kilpailun voitto vuonna 2000 sekä Eurotanssien voitto. Jussi Väänänen avioiutui Katja Koukkulan kanssa 2. heinäkuuta 2010 Suomenlinnassa.
Väänänen tunnetaan myös Tanssii Tähtien Kanssa -ohjelmasta, jossa hänen parinaan toimi MTV3:n uutisankkuri-juontaja Katja Kannonlahti.
Nykyisin Väänänen keskittyy enemmän opettamiseen ja teatteriin ammattilaistanssimisen sijasta. Väänänen soittaa myös rumpuja Year Gone -nimisessä bändissä.
Suomi Eurovision tanssikilpailussa
Suomi on osallistunut kahdesti Eurovision tanssikilpailun, vuosina 2007 ja 2008. Maa on voittanut kilpailun kerran. Vuoden 2009 Eurovision tanssikilpailuun Suomi ei osallistunut.
2007
Suomi voitti kilpailun pistemäärällä 132. Täydet 12 pistettä antoivat Itävalta, Alankomaat ja Ruotsi. Muut maat, jotka antoivat Suomelle pisteitä olivat: Tanska (10), Saksa (4), Kreikka (10), Irlanti (8), Liettua (10), Puola (8), Portugali (10), Venäjä (7), Espanja (10), Sveitsi (8), Ukraina (7) ja Iso-Britannia (4).
Suomea edustaneet Jussi Väänänen ja Katja Koukkula olivat yksi harvoista kisan ammattilaistanssipareista. Heidän kilpailussa esittämänsä tanssit poikkesivat niin koreografialtaan, tulkinnaltaan kuin musiikkivalinnoiltaankin muiden maiden kepeämmästä linjasta. Suomen tanssiparin ensimmäinen tanssi oli rumba ja toinen paso doble -variaatio, jonka säestyksenä kuultiin Apocalypticaa.
2008
Vuoden 2008 Eurovision tanssikilpailussa Suomea edustivat Tanssii tähtien kanssa -kilpailun voittajapari Maria Lund ja Mikko Ahti. Tällöin maa sijoittui pistein 44 sijalle 10.
In a Darkened Room
In a Darkened Room on yhdysvaltalaisen glam metal -yhtye Skid Row’n singlejulkaisu yhtyeen toiselta studioalbumilta Slave to the Grind. Albumin neljästä singlestä tämä oli viimeinen.
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien nuorten itsemurhat
Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien nuorten itsemurhat ja itsemurhayritykset ovat yleisempiä kuin samanikäisillä valtaväestön edustajilla. Seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien nuorten eli HLBT-nuorten tai sateenkaarinuorten itsemurhien määrissä olevia eroja heteroseksuaalisiin ja cis-sukupuolisiin nuoriin on selitetty sillä, että HLBT-nuoriin kohdistuva kiusaaminen, häirintä ja väkivalta on yleisempää.
Määrät
Vuosina 2009–2011 Suomessa kuoli 199 lasta tai nuorta tapaturmaisesti tai ei-luonnollisissa olosuhteissa, joista 51 oli itsemurhan tehneitä 13–17-vuotiaita. Näistä 51 tapauksessa neljässä näkyi seksuaali-identiteettiin liittyvä vaikutus, mutta todellinen määrä on todennäköisesti suurempi, koska kaikkia ei saada poliisitutkinnassa todettua. Onnettomuustutkintakeskuksen arvion mukaan Suomessa 2–3 nuorta tekee itsemurhan vuodessa seksuaali-identiteetin vuoksi.
Yhdysvalloissa vuonna 2015 yhdysvaltalaisille high school -opiskelijoille tehdyn kyselytutkimuksen mukaan seksuaalivähemmistöihin kuuluvat nuoret ilmoittivat harkinneensa ja suunnitelleensa itsemurhaa noin 2,5 kertaa useammin kuin heteroseksuaaliset nuoret. Itsemurhaa yrittäneiden määrä oli yli kolminkertainen. Kaikki tutkimuksessa kysytyn perusteella selvitetyt seksuaalivähemmistöt, homot ja lesbot, biseksuaalit ja seksuaalisuuttaan kyseenalaistavat olivat heteroseksuaalisia nuoria todennäköisemmin harkinneet, suunnitelleet tai yrittäneet itsemurhaa. Biseksuaalisista nuorista 31,9% oli yrittänyt itsemurhaa, 4,28 kertaa niin usein kuin heteroseksuaaliset nuoret. Biseksuaaliset miehet olivat harkinneet itsemurhaa 4,4 kertaa useammin kuin heteroseksuaaliset miehet. Lesbonuorista 40% oli harkinnut itsemurhaa nuorten heteronaisten vastaavan osuuden ollessa 19,6%. Sukupuolivähemmistöihin kuulumista ei kysytty tutkimuksessa. Tutkimukseen oli vastannut yli 15 000 henkilöä.
Nuorisotutkimusseuran ja Setan vuonna 2013 Suomessa toteuttamaan vuosina 1988–1998 syntyneille HLBT-nuorille suunnattuun kyselytutkimukseen vastasi 1 619 henkilöä. Kyselyyn vastanneista transmiehistä 24% oli yrittänyt itsemurhaa ja 65% oli vahingoittanut itseään. Homoseksuaalisista miehistä 51% oli ajatellut itsemurhaa, kun luku oli kyselyyn vastanneilla heteroseksuaalisilla miehillä 39%. Vastaavat luvut olivat naisilla hieman pienempiä, mutta lähellä miesten lukuja. Heteroseksuaalisten joukko sisältää tutkimuksessa myös sukupuolivähemmistöihin kuuluvat heteroseksuaaliset nuoret, joille kysely oli myös suunnattu, joten heteroseksuaalisten vastaukset eivät ole yleistettävissä.
Syyt
HLBT-nuorten hyvinvoinnissa olevia eroja muihin nuoriin on selitetty sillä, että HLBT-nuoriin kohdistuva kiusaaminen, häirintä ja väkivalta on yleimpää. Koulujen ja terveydenhuollon HLBT-nuorten tarpeiden huomioimisen mahdollisuuksien heikkoutta pidetään myös vaikuttavana tekijänä. Perheen ja uskonnollisen yhteisön seksuaali- tai sukupuolivähemmistöihin kuuluvaan lapseen kohdistama hyljeksintä ja pahoinpitely on yleistä, ja eri tahot saattavat painostaa HLBT-nuorta yrittää muuttaa seksuaalisuuttaan tai sukupuoli-identiteettiään. Yleisesti seksuaalivähemmistöjen psyykkisten ja fyysisten terveysongelmien yleisyyttä heteroseksuaalisiin ihmisiin verrattuna on selitetty muun muassa vähemmistöstressillä eli vähemmistöön kuulumisesta johtuvista hankaluuksista ja syrjinnästä.
Yhdysvaltalaisessa tutkimuksessa, jossa käytettiin high school -opiskelijoilta vuosina 1999 – 2015 kerättyjä kyselytietoja, selvisi, että kaikkien nuorten itsemurhayritykset vähenivät 7% ja HLBT-nuorilla kaksikertaisen määrän, kun osavaltio hyväksyi samaa sukupuolta olevien avioliiton. Tutkijat arvelivat, että syynä voi olla samaa sukupuolta olevien avioliitton salliminen vaikutti yhteiskunnan suhtautumiseen HLBT-ihmisiin ja vähensi seksuaalivähemmistöön kuulumisen stigmaa.
Chinwendu Ihezuo
Chinwendu Ihezuo (s. 30. huhtikuuta 1997) on nigerialainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän oli alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2012 turnauksen toiseksi paras maalintekijä, ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2014 hän saavutti hopeaa. Hän kuului Nigerian naisten maajoukkueeseen vuoden 2019 MM-kilpailuissa.
Ihezuo edustaa seuratasolla kiinalaista Henan Huishangia, jonne hän siirtyi vuonna 2019 kazakstanilaisesta BIIK Kazygurtista.
Goljatsammakko
Goljatsammakosta on tullut uhanalainen, koska sitä pyydystetään sekä ravinnoksi että myytäväksi sammakkokilpailuihin ja eläintarhoihin. Myös elinympäristön tuhoutuminen on ollut sille haitaksi.
Lihakarja
Lihakarja on nauta karjaa, jota kasvatetaan lihantuotantoa varten. Parhaiten lihakarjaksi soveltuvat lihakarjarotuiset naudat, jotka on jalostettu lihantuotannon tarpeisiin.
Lihakarjan tuotantovaihtoehtoja on käytännössä kolme: 1) kasvattaa lihakarjaa lypsykarjan ohessa, jolloin lihakarja saadaan omasta lypsykarjasta, pääosin sonnivasikoista, 2) muodostamalla lihakarja ostetuista vasikoista, 3) harjoittamalla itseuudistuvaa lihakarjataloutta, jossa lehmiä pidetään ainoastaan vasikoiden tuottamista varten. Lypsykarjan määrän voimakkaasti vähentyessä on tuotantovaihtoehdoksi käytännössä jäänyt itseuudistuva lihakarjatalous.
Lihakarjarotuja ovat muun muassa charolais, limousin, hereford, aberdeen-angus ja ylämaankarja, jonka suosio Suomessa on viime aikoina kasvanut ja joka soveltuu erityisen hyvin lihakarjan kasvatukseen. Ayrshireä ja friisiläisiä lypsykarjarotuja voidaan risteyttää suunnitelmallisesti lihakarjarotujen kanssa.
Bidee
thumb|Nykyaikainen bidee thumb|Toinen bideemalli Bidee on alapesuun tarkoitettu pesuallas, jossa vaakasuoraan tuleva vesisuihku helpottaa sukuelinten ja peräaukon pesemistä ja muita istumahuuhteluja. Pohjoismaissa yleistyvä, wc-istuimella käytettävä bideesuihku on vähentänyt varsinaisten bideealtaiden suosiota entisestään; muualla Euroopassa ja Yhdysvalloissa altaat ovat yleisempiä. Allasmallinen bidee toimii myös alueilla, joissa hanaveden vaihteleva paine estää veden lämpötilan tarkan säätämisen. Tarvittaessa lämmintä vettä voi tuoda vaikka erillisellä astialla. Bideen kehityshistoria alkaakin matalalle telineelle nostetusta pesuvadista. Viemäriverkkoon liitettävä bidee on ranskalainen keksintö 1600- tai 1700-luvulta.
Luettelo Ruotsin aatelissuvuista
Luettelo Ruotsin ritarihuoneeseen introdusoiduista aatelissuvuista.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1899
Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Davosissa 16.-17. tammikuuta 1899. Vain miehet kilpailivat.
Miesten yleismestaruus
<br style="clear:both;"/>
1 000 metriä luisteltiin varsinaisen mestaruuskilpailun ulkopuolella.
Peer Gynt (näytelmämusiikki)
Peer Gynt op. 23 on Edvard Griegin säveltämä näytelmämusiikki Henrik Ibsenin näytelmään Peer Gynt vuodelta 1874. Grieg empi suostua Ibsenin pyyntöön mutta suostui. Musiikki valmistui vuonna 1875 ja ensiesitys oli 24. helmikuuta 1876 Kristianiassa (nykyisin Oslo), jossa Grieg johti itse orkesteria. Teos oli menestys, mutta Grieg kommentoi että ei voinut säveltää kuten halusi teatterin johdon asettamien aikarajoitusten vuoksi. Kun Peer Gynt esitettiin Kööpenhaminassa vuonna 1885 Grieg otti tilaisuuden työstää uudelleen suuren osan teoksen musiikkista ja lisäsi siihen uusia osia. Griegin kuoleman jälkeen vuonna 1908 julkaistun musiikin kesto on lähes 90 minuuttia.
Grieg muodosti myöhemmin musiikista kaksi orkesterisarjaa, jotka ovat tunnetuimmat. Ensimmäinen sarja op. 46 (1888) on koottu näytelmän osista:
Toinen sarja op. 55 (1891) on Griegin mukaan ”näytelmätön musiikki”:
Valuva kuolema (vuoden 1988 elokuva)
Valuva kuolema (The Blob) on vuonna 1988 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen kauhuelokuva, jonka on ohjannut Chuck Russell. Elokuva on uudelleenfilmatisointi samannimisestä vuoden 1958 elokuvasta. Pääosissa esiintyvät Kevin Dillon, Shawnee Smith ja Donovan Leitch. Elokuvan keston on 95 minuuttia.
Juoni
Elokuva sijoittuu Abbevillen kaupunkiin, Louisianaan.
Omituinen meteoriitti putoaa metsään ja paikalla ollut vanha mies tutkii asiaa. Vanha mies koittaa meteoriittia kepillä ja meteoriitin sisältä tulee omituinen limamassa joka tarttuu vanhan miehen käteen. Vanha mies alkaa juosta ympäriinsä hysteerisesti ja törmää nuoreen kapinalliseen nimeltä Brian Flagg. Vanha mies yrittää lyödä kättään irti kirveellä, mutta Brian estää häntä. Vanha mies törmää autoon, jonka kyydissä ovat Paul Taylor ja Meg Penny. He vievät vanhan miehen sairaalaan ja Brian poistuu paikalta. Kun Paul on hakemassa Megille juotavaa hän näkee vanhan miehen ja huomaa jonkin olevan vialla. Paul hakee tohtorin. Tohtori ottaa peitteen pois vanhan miehen päältä ja huomaa että vanhasta miehestä on vain puolet jäljellä. Paul menee soittamaan seriffille, mutta limamassa (joka on nyt kasvanut suuremmaksi) hyökkää Paulin kimppuun. Meg kuulee Paulin huutavan ja juoksee nähdäkseen mitä on tekeillä. Meg kirkaisee nähdessään limamassan sulattavan Paulia. Meg yrittää auttaa vetämällä Paulia kädestä mutta käsi irtoaa ja Meg törmää seinään. Kun Meg on tajuton, limamassa pakenee sairaalasta. Meg palatessa tajuihinsa seriffi on jo paikalla. Seriffi ei kuitenkaan usko kun Meg puhuu valtavasta massasta syömässä ihmisiä vaan syyttää kuolemista Brian Flaggia. Sillä välin limamassa hyökkäilee ihmisten kimppuun ympäri kaupunkia.
Vastaanotto
Video-opas vuodelta 1994 luonnehtii elokuvaa camp-tyyliä tavoittelevaksi uusintaversioksi vuoden 1958 scifi-helmestä ja antaa sille yhden tähden viidestä.
William H. Dana
William Harvey ”Bill” Dana (3. marraskuuta 1930 Pasadena, Kalifornia – 6. toukokuuta 2014 Phoenix, Arizona ) oli yhdysvaltalainen koelentäjä. Hän palveli neljä vuotta lentäjänä Yhdysvaltain ilmavoimissa. Dana liittyi NASAan saatuaan filosofian maisterin tutkinnon teknisessä ilmailusuunnittelussa Etelä-Kalifornian yliopistossa 1958.
Dethleffs
Dethleffs on saksalainen matkailuautojen ja matkailuvaunujen valmistaja. Yritys sijaitsee eteläsaksalaisessa Isnyn kaupungissa. Dethleffs-merkin lisäksi valikoimaan kuuluvat Sunlight-matkailuautot ja -vaunut sekä Globecar-retkeilyautot. Suomessa Dethleffs-matkailuajoneuvoja on myyty vuodesta 1986, maahantuojana Tapani Uoti & Co. Vuonna 2015 Dethleffs oli Adrian jälkeen Suomen toiseksi eniten myyty matkailuautomerkki, kolmantena saman konsernin Sunlight. Matkailuvaunuissa Dethleffs-merkki oli neljänneksi eniten myyty, edellään Hobby, Kabe ja Adria.
Yrityksen historia
Dethleffs KG perustettiin vuonna 1832, jolloin sen toimiala oli härkäpiiskojen valmistus ja myynti. Vuonna 1931 yhtiön omistaja Arist Dethleffs rakensi ensimmäisen Wohnautoksi kutsumansa matkailuvaunun, jotta voisi ottaa perheensä mukaan myyntimatkoilleen. Kiinnostus matkailuvaunuja kohtaan heräsi ja yritys alkoi valmistaa niitä myös myyntiin. Vuonna 1956 härkäpiiskojen valmistuksesta luovuttiin lopullisesti ja samalla matkailuvaunujen valmistuksessa siirryttiin sarjatuotantoon. Ensimmäinen matkailuauto tuotiin markkinoille 1983.
Hymer, Eriba, Dethleffs ja T.E.C (nykyinen LMC) yhdistyivät vuonna 1980. Hymer ja Dethleffs perustivat Capron Ltd:n, joka valmistaa Carado- ja Sunlight-merkkisiä matkailuautoja.
Rake
Rake on erityisesti tietokoneohjelmistojen kääntämiseen ja asentamiseen suunniteltu työkalu hieman samaan tapaan kuin Make ja SCons. Se on kirjoitetu Ruby-kielellä, ja sen Makefile-tiedostoa vastaava Rakefile käyttää Ruby-syntaksia. Raken alkuperäinen kehittäjä on Jim Weirich.
Rake käyttää Rubyn lohkoja erilaisten tehtävien (tasks) määrittelyyn. Useimmille tyypillisille tehtäville on jo olemassa valmiita tehtäviä, kuten tiedostojen manipulointiin, käännöstuotosten poistoon jne.
Rakefile-tiedostot muodostavat eräänlaisen DSL:n Ruby-kielen päälle, jota on verrattain helppo käyttää. Raken suurin vahvuus onkin siinä, että koska tiedostojen käyttämä kieli on täysiverinen ohjelmointikieli, sen ilmaisuvoima on paljon suurempi kuin monien muiden vastaavien työkalujen. Lisäksi käyttäjän ei tarvitse opetella uutta kieltä mutkikkaiden toimenpiteiden suorittamiseen.
Esimerkki
Oheinen esimerkki on Jim Weirichin Rake-esityksestä Building with Rake.
Säännöistä näkee, että esimerkiksi :build vaatii tehtävien :generate_html ja :copy_images suorittamisen, ja :generate_html edelleen vaatii :create_directories -tehtävän suorittamisen.
Farid Ahmadi
Farid Ahmadi (s. 6. helmikuuta 1988) on afganistanilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hänen nykyinen seuransa on Kandahar Aryan, jossa hän on pelannut koko uransa.
Lyseonmäen koulu
Lyseonmäen koulu, kutsumanimeltään Lyska, on Heinolan ainoa peruskoulun yläkoulu (luokka-asteet 7–9). Se sijaitsee Heinolan keskustan pohjoispuolella Seminaarin alueella. Koulun rehtorina työskentelee Jani Alatalo. Lyseonmäen koulussa opiskeli yhteensä 483 oppilasta vuonna 2021.
Historia
Koulun toiminta sai alkunsa jo vuonna 1847 poikien yläalkeiskouluna. Suomessa päätettiin 1870-luvun alussa korvata yläalkeiskoulut lyseoilla, minkä vuoksi myös Heinolan yläalkeiskoulu lakkautettiin vuosina 1874-1877.
Suomenkielinen reaalikoulu perustettiin Heinolaan vuonna 1874, ja se lakkautettiin vuosina 1884-1888, kun reaalikoulu muutettiin vuonna 1883 annetulla asetuksella alkeiskouluksi, johon myös tytöt pääsivät vuonna 1890. Alkeiskoulut muutettiin puolestaan keskikouluiksi vuonna 1914.
Lyseonmäen koulun yhteydessä toiminut Lyseonmäen lukio (1975–2002) liitettiin vuonna 2002 osaksi tuolloin muodostettua Heinolan lukiota.
Venuksenkengät
Venuksenkengät (Paphiopedilum) on kämmekkäkasveihin kuuluva suku, jonka noin 65–70 lajia ovat kotoisin Etelä-Kiinasta, Intiasta, Kaakkois-Aasiasta ja Tyynenmeren saarilta. Venuksenkengät ovat saaneet nimensä kukastaan, jonka huuli on kehittynyt pussimaiseksi ja muistuttaa hieman tohvelia. Kaikkien venuksenkenkälajien luonnosta kerättyjen yksilöiden myyminen on kielletty CITES-sopimuksessa.
Kuvaus
Venuksenkenkien tieteellinen nimi tulee kreikasta, jossa Paphos on eräs kaupunki Kyproksella ja pedilon tohveli tai tossu. Aiemmin useimmat suvun lajit luettiin tikankontteihin (Cypripedium); nimi Paphiopedilum hyväksyttiin ryhmän nimeksi vuonna 1959. Luonnollisilla esiintymisalueillaan venuksenkengät kasvavat tavallisesti metsänpohjan ilmavassa humuskerroksessa; muutamat lajit ovat epifyyttejä tai litofyyttejä.
Venuksenkenkien silmiinpistävin tuntomerkki on niiden poikkeuksellisen muotoinen, vahakiiltoinen kukka. Kukan pussimainen huuli on ansa, johon kukin laji houkuttelee tietyn pölyttäjähyönteisensä. Kun eläin putoaa pussiin, on ainoa keino ulospääsyyn ryömiä huulen takapintaa pitkin ylös, jolloin hyönteiseen kiinnittyvät siitepölymyhkyt. Pölyttäjä vie myhkyt uuteen kasviin, jolloin sama toistuu ja kasvi hedelmöittyy. Venuksenkengät eivät siis ole lihansyöjäkasveja; ne ainoastaan käyttävät pölyttäjiään häikäilemättömästi hyväksi.
Venuksenkenkien kukat ovat suurikokoisia ja niiden läpimitta voi olla toistakymmentä senttimetriä. Huulen yläpuolella on eteenpäin kääntynyt terälehti, joka estää sadevettä kertymästä pussiin. Sivuilla on kaksi tavallisesti pitkähköä terälehteä, jotka toisinaan toimivat houkuttimina pölyttäjähyönteisille. Kukkien väritys ja kuviointi vaihtelee suuresti usein myös saman kukan terälehtien välillä.
Kasvutavaltaan venuksenkengät ovat haarajatkoisia: ne kasvattavat lehtiruusukkeen, johon kehittyy vastakkaisia pitkänsuikeita tai -soikeita lehtiä ja ylimmäiseksi lopulta kukinto. Kukinto koostuu yhdestä tai muutamasta vuorotellen avautuvasta kukasta. Kukinnon kuihduttua verso vähitellen kuolee ja sen juurelta kasvaa yksi tai useampia uusia lehtiruusukkeita. Lehdet ovat jäykkiä ja mehimäisiä, ja kasvi varastoi niihin vettä varsimukuloiden puuttuessa. Useiden lajien lehdet ovat laikukkaat. Paksuissa ja mehevissä juurissa on karvapinta.
Kasvatus
Venuksenkengät ovat suosittuja koristekasveja, ja niistä on kehitetty tuhansia risteymiä. Risteymät sopivat tavallisesti luonnonlajeja paremmin huonekasvatukseen. Vaikka venuksenkengät ovat maaorkideoita, niitä ei tule kasvattaa mullassa vaan esimerkiksi ilmavassa kaarnaseoksessa, jossa juuret pääsevät kuivumaan tarpeeksi nopeasti. Kesällä kasvualusta tulee pitää tasaisen kosteana, ei kuitenkaan märkänä; talvella se saa kuivua lähes kokonaan ennen seuraavaa kastelua. Kirjavalehtiset lajit vaativat pääsääntöisesti tasaista lämpöä ja vähäistä valoa – liika valo saa niiden lehdet vaalenemaan. Tasaisen vihreälehtiset lajit viihtyvät valoisalla, mutta paahteettomalla ikkunalla, ja niitä voi talviöinä pitää viileämmässä kukinnan edesauttamiseksi.
Bob Spalding
Bob "Zonk" Spalding on yhdysvaltalainen muusikko. Hän on toiminut The Ventures -yhtyeessä basistina ja kitaristina vuodesta 1981 lähtien. Lisäksi hän on tehnyt kappaleita yhtyeelle. Spaldingin lisäksi yhtyeessä vaikuttaa basistina Bob Bogle, joka on yhtyeen perustajajäseniä.
Britannian Grand Prix 1960
Britannian Grand Prix 1960 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 16. heinäkuuta 1960 Silverstonen radalla. Kilpailun voitti Jack Brabham, jolle voitto oli kauden neljäs.
Sikaoja
Sikaoja virtasi Turussa Kupittaan lähteeltä nykyisen Kupittaankadun kohdalta, Purokadun mukaisesti kohti Korppolaismäkeä ja sieltä Aurajokeen. Sikaoja on vaikuttanut alueen historiaan voimakkaasti, ja se peitettiin sekä viemäröitiin, koska se aiheutti hajuhaittoja kulkiessaan sikaloiden ja navettojen ohitse. Purokadun vieressä sijaitsee nykyään Sikaojanpuisto. Vielä nykyäänkin se on havaittavissa viemäriverkoston rakenteessa.
Sikaojan sivuhaara Varsoja on edelleen olemassa ja se sijaitsee Vähäheikkiläntien varressa pellon reunassa. Se on noin 200 metriä pitkä ja 1,5 metriä leveä pajujen ja leppien reunustama puromainen oja.
Konoi Kyöttinen
Konoi Kyöttinen (20. helmikuuta 1851 – 8. lokakuuta 1935) oli vienankarjalainen runonlaulaja.
Repolan Omelian kylästä kotoisin olleen Konoi Kyöttisen isä oli loitsujen ja taikojen tuntija Simana Kyöttinen (1797-1886) jolta hän oppi runoja ja loitsuja. Hän oli naimisissa Domniina Jyrgisen kanssa ja heillä oli 13 lasta joista kolme eli aikuiseen ikään. Konoi Kyöttinen viljeli kotitaloaan joka oli kylän vaurain. Hänen runonlaulajan taitonsa olivat jo tällöin tunnettuja Vienan Karjalassa sekä Suomen puolella. Kyöttinen toimi myös kansanparantajana.
Konoi Kyöttinen pakeni Suomeen sen jälkeen kun Repola luovutettiin Tarton rauhassa 1920 Neuvostovenäjälle. Hän asettui Suomessa asuneen poikansa Pekan luokse Lehmoon jonne häntä tulivat tapaamaan useat kansanperinteen ja kansanrunouden kerääjät. Kyöttinen siirtyi sitten Lehmosta Kyminlinnan pakolaishuoltolaan. Hänen oli tarkoitus esiintyä Helsingissä Kalevalan 100-vuotisjuhlissa mutta hän joutui perumaan juhlille menon terveydellisitä syistä. Kyöttinen jaksoi kuitenkin matkustaa esittämään runojaan 1935 pidetyille Sortavalan laulu- ja soittojuhlille. Kyöttinen kuoli syksyllä 1935 Kyminlinnan pakolaishuoltolassa ja hänet on haudattu Kyminlinnaan..
Konoi Kyöttisen poika Pekka Kyöttinen (1883–1961) oli Suomeen siirryttyään maanviljelijänä Kontiolahden Lehmossa. Hän toimi Repolan kunnanvaltuuston puheenjohtajana 1915–1921 ja oli Repolan itsenäisyystoimikunnan puheenjohtaja 1921 ja Karjalan edustaja Kansainliiton kokouksessa Genevessä 1920.
Eufrat
Eufrat (arabiaksi: الفرات‎: al-Furāt, turkiksi: Fırat, akkadiksi : Purātu, sumeriksi: BU-RA-NU-NU) on noin 2 780 kilometriä pitkä joki, joka virtaa Turkin alueelta Syyrian ja Irakin läpi Persianlahteen. Sen itäpuolella virtaa runsasvetisempi Tigris, jonka kanssa Eufratilla on yhteinen loppujuoksu Shatt al-Arab. Näiden kahden joen mukaan Mesopotamia eli Kaksoisvirtainmaa on saanut nimensä.
Turkissa Eufratiin on tehty viisi patoa, Karakayan, Kebanin, Atatürkin, Karkamisin ja Birecikin padot. Patojen tarkoitus on sekä vesivoiman tuotanto että kasteluveden säännöstely. Suurin padoista on Atatürkin pato, aiemmalta nimeltään Karababan pato. Syyria ja Irak ovat vastustaneet Turkin patosuunnitelmia, sillä padot pienentävät joen virtaamaa niiden alueella. Vuodesta 2009 alkaen maat ovat kuitenkin sopineet patoasioista yhteisessä jokineuvostossa. Joki on padottu useasta kohdasta myös Syyriassa ja Irakissa.
left|300px|thumb|Eufrat ja Tigris. [[Valuma-alue on kartassa keltaisella.]]
Tyttö
pienoiskuva|Ruotsalainen tyttö Tyttö on nuori nainen, usein lapsi tai teini. Termiä tyttö voidaan myös käyttää kuvatessa nuorta naista ja varsinkin puhekielessä on joskus synonyymi tyttärelle.
Lykos (Lykoksen poika)
Lykos oli kreikkalaisessa mytologiassa Lykoksen – joidenkin mukaan Poseidonin – poika ja Theban kuningas.
Lykos oli alun perin kotoisin Euboiasta. Hän saapui Thebaan, ja Herakleen poissa ollessa murhasi Kreonin, Theban kuninkaan. Kreonin tyttären Megaran hän ajoi pois lapsineen, jotka tämä oli saanut Herakleen kanssa, ja myi heidän talonsa. Lykos hallitsi Thebaa tyrannimaisin ottein kunnes Herakles yllättäen palasi kotiin ja tappoi hänet. Tämän jälkeen valta kaupungissa siirtyi lailliselle valtaistuimen perijälle, Laodamakselle, Eteokleen pojalle.
Kuovit
Kuovit (Numenius) on kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Kuovien sukuun kuuluu kahdeksan lajia.
Piiskamadot
Piiskamadot (Trichuris) ovat piiskamaisia sukkulamatoja, jotka elävät loisina eläinten paksusuolessa. Ne ovat toisesta päästä paksuja ja ohenevat suhteellisen tasaisesti ohueksi "piiskaksi".
Ihmisen paksusuolessa elävä piiskamatolaji on Trichuris trichiura. Koirassa elää Trichuris vulpis, ja muillakin eläinryhmillä on omat matonsa.
Tahallisesti elimistöön päästettyjen piiskamatojen on todettu vähentävän Colitis ulcerosaa eli haavaista paksusuolen tulehdusta. thumb|left|150px|Piiskamadon muna, poimittu ulosteesta
Melu (täsmennyssivu)
Melu voi viitata seuraaviin asioihin:
Weesp
Weesp on kaupunki ja kunta Alankomaissa, Pohjois-Hollannin maakunnassa. Sen pinta-ala on 21,88 km², josta vesialuetta 1,33 km². Kunnan asukasluku oli elokuun 2017 lopussa 18 988.
Pekko ja outolintu
Pekko ja outolintu on Timo Koivusalon 1997 julkaistu romaani. Kirja kertoo fiktiivisestä Pekko Aikamiespojasta, josta Koivusalo teki myös viisi elokuvaa.
Weesp
Historia
Weesp kuului alkujaan Utrechtin piispan alaisuuteen, ja myöhemmin vuonna 1317 alue siirtyi Hollanin kreivikunnan alaisuuten. Kaupunki alkoi kasvaa linnoituksen ympärille ja vuonna 1355 Weesp sai kaupunginoikeudet.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Weespin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Hexic
Hexic on pulmapeli, jossa pelaajan tulee muodostaa erilaisia kuvioita kuusikulmaisia palasia pyörittämällä. Peli-idean on kehittänyt Tetriksen suunnittelijana tunnettu Aleksei Pažitnov. Peli julkaistiin aluksi MSN Games -palvelussa ilmaisversiona ja maksullisena deluxe-versiona. Myöhemmin siitä on kehitetty Xbox 360 -versiot Hexic HD ja Hexic 2. Hexic HD on esiasennettuna kaikissa kovalevyllisissä Xbox 360 -malleissa.
Saavutukset Hexic HD:ssä
Hexic HD on varsin vaativa peli. Saavutuksia on Arcade-pelille normaalit 12 kpl, joista saa 200 GS. Saavutuksista vaikeimmat ovat niin vaativia, että peli on luokiteltu netin saavutusneuvontasivustoilla miltei mahdottomaksi saada täydet 200 GS. Peli esiintyy vähäisesti kaikki saavutukset pelattuna saavutustilastopalveluissa, vaikka sitä on pelattu paljon kiintolevyllä mukanatulon takia.
Viinivaahtera
Viinivaahtera (Acer circinatum) on pohjoisamerikkalainen vaahteroiden sukuun kuuluva lehtipuu. Sitä tavataan luonnonvaraisena mantereen länsiosassa vyöhykkeellä, joka ulottuu Brittiläisestä Kolumbiasta Kalifornian pohjoisosiin, korkeintaan 300 kilometrin päähän Tyynenmeren rannikosta. Sitä kasvatetaan myös koristekasvina.
Viinivaahtera kasvaa tyypillisesti pensaskerroksessa isojen puiden alla ja jää 5–8 metriä korkeaksi pensasmaiseksi pikkupuuksi. Valoisissa paikoissa siitä saattaa tulla myös pieni yksirunkoinen puu. Kukat ovat viininpunaiset ja valkoiset, ja nuoret versot ja silmut saavat myös punertavan sävyn.
Aimo Kanerva
Aimo Ilmari Kanerva (19. tammikuuta 1909 Lahti – 16. joulukuuta 1991 Helsinki) oli suomalainen kuvataiteilija, taidemaalari ja professori.
Elämäkerta
Kanerva aloitti opintonsa Taideteollisessa keskuskoulussa, jossa hän opiskeli vuosina 1931–1934. Hän jatkoi opintoja Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa vuosina 1934–1935 ja asevelvollisuuden suoritettuaan vuonna 1937. Kanervan opinnot päättyivät kuitenkin äkillisesti, sillä hän oli eri linjoilla koulun rehtorin Uuno Alangon kanssa. Taidekoulun jätettyään Kanerva oli Eemu Myntin oppilaana Laihialla ja Vaasassa.
Kanerva haavoittui vatsaan talvisodan viimeisinä päivinä 1940. Hänen vuodesta 1934 alkaen käyttämänsä työhuone Kaivopuiston rannassa olleessa vanhassa kylpylärakennuksessa tuhoutui jatkosodan suurpommituksissa vuonna 1944. Jatkosotaan hän osallistui eri puolilla Itä-Karjalaa. Hänellä oli jonkin verran mahdollisuus myös maalata. Kontupohjassa hän teki Lahden taidemuseossa olevan Omakuvan, joka on yksi monista omistakuvista. Toinen, vuodelta 1969, on sijoitettu Firenzen Uffizi-gallerian kokoelmiin.
Taiteellisen ensiesiintymisensä Aimo Kanerva teki vuonna 1933 kouluaikana järjestetyssä Reputettujen näyttelyssä, joka oli mielenosoitus Suomen taideakatemian Helsingin Taidehalliin kokoamaa, reputettujen vanhoillisena pitämää näyttelyä vastaan. Tämä Reputettujen näyttely antoi alkusysäyksen niin sanotulle Lokakuun ryhmälle, johon Kanerva liittyi jäseneksi kuitenkin vasta vuonna 1945. Hän toimi ryhmässä aktiivisesti aina vuoteen 1951 saakka, joskin hän tunsi kuuluvansa henkisesti tuohon suomalaisten ekspressionistien ydinryhmään pidempäänkin.
Kanerva edusti Suomea Venetsian biennaalissa vuonna 1960.
Aimo Kanerva on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Kyösti Haataja
Kyösti Haataja (19. helmikuuta 1881 Oulu – 10. elokuuta 1956 Pälkäne) oli suomalainen poliitikko ja Maanmittaushallituksen pääjohtaja vuosina 1917–1929. Haataja toimi Helsingin yliopiston talousoikeuden dosenttina 1926–1929 ja professorina vuosina 1930–1948.
Aimo Kanerva
Elämäkerta
Kanervan ensimmäinen puoliso oli Veera Karin Arpalahti (1917–1978 ) vuodesta 1950 ja toinen Aulikki Pallasmaa vuodesta 1984.
Kyösti Haataja
Kyösti Haataja toimi Kansallisen Kokoomuspuolueen puheenjohtajana vuosina 1926–1932. Eduskunnassa hän istui vuosina 1917–1918 vanhasuomalaisten sekä 1918–1919 ja 1929–1930 kokoomuksen edustajana.
Kyösti Haatajan ainoa lapsi oli hammaslääketieteen professori Johannes Haataja.
Talousmaantiede
thumb|right|250px|Ostovoimakorjattu [[bruttokansantuote asukasta kohti valtioittain vuonna 2014.]] Talousmaantiede on kulttuurimaantieteen haara, joka tarkastelee taloudellisten toimintojen sijaintia, alueelli​sta organisoitumista ja toimintojen välisiä suhteita. Kiinnostuksen kohteena on talouden toimijoiden ja alueellisen toimintaympäristön vuorovaikutus. Tarkastelun taso voi vaihdella paikallisesta globaaliin, ja keskeiset käsitteet tutkimusaiheesta riippumatta ovat alue, paikka ja sijainti.
Suomessa talousmaantiedettä voi opiskella Turun yliopiston kauppakorkeakoulussa.
Uusi talousmaantiede
Uusi talousmaantiede sai alkunsa 1991 kun Paul Krugman, kansainvälisen kaupan teoreetikko, kehotti taloustieteilijöitä kiinnittää enemmän huomiota talousmaantieteeseen kirjassaan Geography and Trade. Krugman esitti keskittymisen johtavan taloudellisiin etuihin, jotka olivat aiemmin jääneet vähälle huomiolle. Krugmanin julkaisut uudistivat taloustieteilijöiden mielenkiinnon aluetieteeseen. "Uuden talousmaantieteen" ominaispiirteinä on kvantitatiivisten menetelmien yhdistäminen muihin menetelmiin tutkimuksessa.
Krugman lanseerasi kotimarkkinavaikutuksen (engl. home market effect) käsitteen, jonka mukaan taloudellisen toiminnan keskittyminen on seurausta tuotannon mittakaavaeduista: alueet joilla on eniten tuotantoa tuottavat suurimmat voitot ja siten houkuttelevat entistä enemmän tuotantoa. Krugmannin mukaan sen sijaan että tuotannolla olisi taipumusta jakautua tasaisesti ympäri maailman, se keskittyy rajalliseen joukkoon maita, alueita ja kaupunkeja, joissa väestön keskittymisen rinnalla tapahtuu tulojen nousua.
Kaupunkialueen kasvaessa myös eri hyödykkeiden kysyntä kasvaa, mikä houkuttelee alueelle uusia yrityksiä. Tätä ilmiötä kutsutaan takaisinkytkennäksi (eng. backward linkage). Paikallisesti tuotetut hyödykkeet syrjäyttävät tuontihyödykkeitä, mikä sekä alentaa yksikkökustannuksia että kasvattaa reaalituloja ja siten kysyntää entisestään. Alueen houkuttelevuus sekä yrityksille (alemmat kustannukset) että asukkaille (suuremmat reaalitulot) kasvaa. Hyödykekirjon ja reaalitulojen kasvun aiheuttamaa houkuttelevuutta asukkaille kutsutaan eteenpäinkytkennäksi (engl. forward linkage).
Višera (Olhavan sivujoki)
Višera on Venäjällä Novgorodin alueella virtaava Olhavanjoen sivujoki, joka yhtyy Olhavanjokeen 119 kilometriä Laatokasta. Joki muodostaa 64 kilometriä pitkän alajuoksun osuuden noin 105 kilometriä pitkästä pääuomasta.
Joen kulku
Joki alkaa Višeran nimisenä Suuren Višeran (Bolšaja Višera) ja Pienen Višeran (Malaja Višera) yhtymäkohdasta Malaja Višeran ja Novgorodin piirien rajalla. Višera virtaa lounaaseen ja yhtyy Olhavajoen rinnakkaishaaraan Pieneen Olhavanjokeen (Malyi Volhovets), joka sijaitsee 119 kilometriä Laatokan suistosta. Joen varrella sijaitsee Savinon kuntakeskus. Suuren Višeran varrella sijaitsee Bolšaja Višeran taajama ja Pienen Višeran varrella Malaja Višeran kaupunki. Višeran ja Mstajoen yhdistänyt Višeran kanava on jäänyt pois käytöstä.
Yleistä
Višera kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Višeran valuma-alueessa se sijaitsee. Višeran valuma-alueen laajuus on 1 100 neliökilometriä.
Pääuoma
Višeran valuma-alueen pääuoman alajuoksun muodostaa Višera, joka on 64 kilometriä pitkä. Višeralla on kaksi pitkää latvahaaraa, joita kutsutaan Suureksi Višeraksi (Большая Вишера, Bolšaja Višera) ja Pieneksi Višeraksi (Малая Вишера, Malaja Višera). Suuren Višeran valuma-alueen pinta-ala on 405 neliökilometriä ja jokihaaran pituus on 41 kilometriä. Pienen Višeran pinta-ala on 256 neliökilometriä ja pituus on 54 kilometriä. Yleensä jokiverkoston pääuomaksi valitaan virtaamaltaan suurimmat haarat, joten pääuoman yläjuoksuksi valitaan silloin Suuri Višera ja pääuoman pituudeksi saadaan 105 kilometriä. Pieni Višera valittaisiin silloin, jos painotettaisiin jokiverkoston pitkää pääuomaa.
Sivu-uomia
Alla olevaan taulukkoon on koottu Višeran pääuoman suurimpia sivu-uomia. Taulukon tiedot on lueteltu taulukon alla ja niitä on eritelty kullekin joelle taulukon oikeassa sarakkeessa. Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu kunkin sivu-uoman lähteestä, 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME
Järviä
Vaikka Višeran valuma-alueella ei ole juurikaan järviä, koska se sijaitsee Valdain rinteillä, voidaan tässä voidaan mainita kaksi pientä järveä: Virovno (Вировно) ja Gornešno (Горнешно). Sen alajuoksulla Olhavanjoen lähellä on vielä Glušitsa (Глушица) ja Kupenets (Купенец).
Primakiini
Primakiini (C15H21N3O) on aminokinoliineihin kuuluva heterosyklinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään lääketieteessä malarian hoitoon ja ehkäisyyn yhdessä muiden lääkeaineiden kanssa sekä eräiden keuhkokuumetyyppien hoitoon. Primakiini kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Lasse Jaakkola
Lasse Viljam Jaakkola (23. huhtikuuta 1916 Luvia – 31. maaliskuuta 1966 Lappeenranta) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän käytti myös nimimerkkejä Lauri Jaalas, Ossi Merto ja Ola Selas.
Primakiini
Ominaisuudet ja käyttö
Primakiini on huoneenlämpötilassa nestettä, joka liukenee dietyylieetteriin. Yhdiste on kiraalista, mutta primakiinia voidaan käyttää raseemisena seoksena. Lääkeaine tehoaa useimpien Plasmodium-suvun alkueläinten ihmisen maksassa eläviin muotoihin ja erityisesti P. vivax- ja P. ovale-lajeihin. Primakiinin vaikutusmekanismi ei ole täysin tunnettu, mutta se vaikuttaa loisten mitokondrioiden kalvoihin ja estää alkueläinten energiantuotantoa. Primakiiniä käytetään usein yhdessä klorokiinin kanssa. Sitä voi käyttää myös Pneumocystis-hiivan aiheuttaman keuhkokuumeen hoitoon potilailla, joiden immuunipuolustus on heikentynyt esimerkiksi AIDSin takia. Primakiiniä käytetään usein fosfaattisuolana.
Lasse Jaakkola
Jaakkola opiskeli Helsingin yliopistossa ja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän oli toimittajana Uusi Aika -lehdessä, toimitussihteerinä Työn Voima- ja Kansan Voima -lehdissä sekä päätoimittajana Työväen sanomalehtien tietotoimistossa. Jatkosodan ajan hän oli TK-reportterina. Jaakkola toimi myös Kansan Elokuva -yhtiön toimitusjohtajana.
Primakiini
Haittavaikutukset
Primakiinin aiheuttamia haittavaikutuksia voivat olla huonovointisuus, oksentaminen ja pääkipu. Glukoosi-6-fosfaattidehydrogenaasin puutosta sairastaville primakiini aiheuttaa verisolujen hajoamisesta aiheutuvaa anemiaa.
Valmistus
Primakiinin synteesin ensimmäisessä vaiheessa 4-metoksi-2-nitroaniliini reagoi glyserolin kanssa 6-metoksi-8-nitrokinoliiniksi ja nitroryhmä pelkistetään aminoryhmäksi. Tässä reaktiossa muodostunut välituote reagoi 1‐ftalimido‐4‐bromopentaanin kanssa ja viimeinen vaihe on ftaali-imidiryhmän poisto hydratsiinillä.
Kristen Viikmäe
Kristen Viikmäe (s. 10. helmikuuta 1979 Tallinna, Viron SNT, Neuvostoliitto) on virolainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Viikmäe aloitti uransa tallinnalaisessa FC Florassa ja on pelannut myös Tallinna Jalgpallikoolissa, JK Tallinna Sadamassa, Vålerengassa, Enköpingissä, Fredrisktadissa ja Geflessä. Kausina 2008–2009 hän pelasi Jönköpings Södra IF:ssä ja kauden 2010 Panegialios FC:ssä. Kaudesta 2011 lähtien Viikmäe edusti virolaista JK Nõmme Kaljua.
Viron maajoukkueessa Viikmäe on pelannut 115 ottelua ja tehnyt 15 maalia.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1899
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1899 olivat taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pidettiin 14. tammikuuta Davosissa, Sveitsissä. Ohjelmassa oli vain miesten kilpailu.
Tamminiemen saunaseura
Tamminiemen saunaseura oli presidentti Urho Kekkosen lähipiirin muodostama yhteisö, joka keskusteli ja päätti saunoessa maan asioista. He kokoontuivat Tamminiemen hirsisaunaan, jonne kutsuttiin usein merkittäviä päättäjiä ja johtajia, joiden mielipiteisiin pyrittiin vaikuttamaan. Ryhmän vakiojäseniin kuuluivat Kekkosen lisäksi mm. Paavo Kastari, Jouko Loikkanen, Juho-Eino Niemi ja Kustaa Vilkuna.
Lauantaisauna Tamminiemessä tapahtui virallisesti protokollan mukaisesti: saunavieraat tulivat viittä vaille viisi ala-aulaan ja sieltä mentiin viideksi saunaan. Kuudelta oli jo ruoka. Epävirallisesti yösauna alkoi kello 23 ja päättyi noin viideltä aamulla. Kekkonen oli kova saunoja ja halusi voittaa kaikki löylykisoissa, kuten usein kävikin.
Saunassa kävi paljon neuvostojohtajia, tosin Nikita Hruštšov vain kerran.
Kekkosen viimeisenä virkakeväänä vuonna 1981 Paavo Kastari saneli nauhalle muistiinpanoja saunailloista. Hänen puolisonsa, professori Irma Kastari, purki nauhat paperille 1990-luvun lopulla. Keskustelut on julkaistu toimittaja Pekka Hyvärisen kirjassa Suomen mies, Urho Kekkosen elämä vuodelta 2000.
On huhuttu että Yhdysvaltain tiedustelupalvelu CIA salakuunteli ainakin Tamminiemen virka-asuntoa ja todennäköisesti myös saunassa käytyjä keskusteluja 1970-luvulla. Myös Yhdistyneen kuningaskunnan tiedustelupalvelun MI6:n on arveltu kuunnelleen keskusteluja.
Nykyään kyseistä saunaa voi vuokrata.
Portugalin Grand Prix 1960
Portugalin Grand Prix 1960 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 14. elokuuta 1960 Circuito da Boavista -radalla. Kilpailun voitti Jack Brabham, jolle voitto oli kauden viides.
Taitō
Taitō on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee Sumidajoen oikealla rannalla Shitamachin alueella Tokion keisarillisen palatsin koillispuolella ja rajautuu Arakawan, Chiyodan, Chūōn, Bunkyōn ja Sumidan erillisalueisiin. Taitōssa on 195 148 asukasta (vuonna 2017) ja sen pinta-ala on 10,11 neliökilometriä.
Aluejako
Taitōn erillisalueella on 34 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 108:aan osa-alueeseen. Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä seitsemään osa-aluetta.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet
Taitōn alueen merkittävimmän keskuksen muodostaa Ueno. Uenon rautatieasema on perinteisesti toiminut Tokiosta pohjoiseen lähtevien junien pääteasemana. Aseman länsipuolella on suuri Uenon puisto, jossa sijaitsee useita museoita, muun muassa Tokion kansallismuseo ja Japanin kansallinen tiedemuseo, sekä Uenon eläintarha ja Ueno tōshō-gūn pyhäkkö.
Toinen merkittävä kaupunginosa Taitōn alueella on Asakusa, joka oli pitkän aikaa Tokion suosituin viihdekeskus. Asakusan tärkeimpiin nähtävyyksiin kuuluu Sensō-jin temppeli, joka on Tokion vanhin. Ueno ja Asakusa ovat perinteisesti olleet Tokion työväenaluetta.
Ohutsuoli
thumb|Ohutsuoli = Small Intestine Ohutsuoli on ruoansulatusjärjestelmän 5-10 metrin pituinen osa, joka ulottuu mahalaukun mahanportista paksusuoleen. Ohutsuolen seinämän kokonaispinta-ala on noin 300 neliömetriä. Ravinto hajoaa ja imeytyy suurimmaksi osaksi ohutsuolessa.
Ohutsuolen tehtävät
Ohutsuolella on kolme pääasiallista tehtävää. Ensinnäkin ruoka pilkkoutuu niin pieniksi osasiksi, että ne voivat imeytyä soluihin. Tapahtumaa, jossa entsyymeiksi kutsutut aineet pilkkovat ruoan sisältämiä rasvoja, hiilihydraatteja, nukleiinihappoja ja valkuaisaineita, kutsutaan kemialliseksi pilkkoutumiseksi.
Pilkkoutuneet ravintoaineet imeytyvät ohutsuolen seinämässä olevan nukan sisään kulkeutuen sieltä verisuoniston ja imuteiden välityksellä kaikkiin elimistön soluihin.
Se ruoan osa, jota ohutsuoli ei voi hyödyntää, kulkeutuu paksusuoleen. Ohutsuolen seinämän lihakset supistelevat niin, että ruoka liikkuu suolessa eteenpäin.
Henrik VI (Saksa)
pienoiskuva|Henrik VI saksalaisessa käsikirjoituksessa 1300-luvun alulta.
Henrik VI (1165–1197) oli Saksan kuningas 1190–1197 ja Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari vuosina 1191–1197. Hän oli Fredrik I Barbarossan poika ja Fredrik II:n isä. Henrik hankki merkittävän varallisuuden lunnaina saatuaan Englannin kuninkaan Rikhard Leijonamielen vangikseen. Lunnasrahoilla hän perusti voimakkaan armeijan, jolla valloitti Italian eteläosat. Hän yritti tehdä Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariudesta perinnöllisen Hohenstaufen-suvussa, mutta ei onnistunut, ja niinpä hänen seuraajakseen kruunattiin Otto IV, joka kuului Welf-sukuun.
Ohutsuoli
Ohutsuolen rakenne
Ohutsuoli alkaa mahanportista, joka liittää yhteen mahalaukun ja pohjukaissuolen, ja päättyy vatsaontelon oikeanpuoleiseen alaosaan, josta suolisto jatkuu paksusuolena. Ohutsuolen pituus on aikuisella keskimäärin noin 5-10 metriä. Se jakautuu eri tehtävien mukaan kolmeen osaan. Ylhäältäpäin lueteltuna nämä ovat pohjukaissuoli (duodenum), tyhjäsuoli (jejunum) ja sykkyräsuoli (ileum).
Pohjukaissuoli on pituudeltaan noin 25-30 cm. Muodoltaan se muistuttaa hevosenkenkää, joka kaartuu haiman ympäri. Pohjukaissuoli voidaan jakaa neljään eri osaan. Ylin osa (bulbus) on heti mahanportin jälkeen, sitten seuraa alas kaartuva osa. Horisontaalinen eli vaakasuora osa kaartuu suoraan vasemmalle mahan poikki, ja sitä seuraa ylöspäin kaartuva osa. Yläosan alkuosa muistuttaa muodoltaan sipulia. Siellä on pohjukaissuolirauhasia, jotka erittävät suolen seinämää happamalta mahanesteeltä suojaavaa limaa. Haimanesteet ja sapen yhteinen eritystiehyt laskee pohjukaissuolen alkuosaan. Pohjukaissuolen verisuonitus tulee pääasiassa haiman verisuonten kautta.
Tyhjäsuoli ja sykkyräsuoli yhdessä muodostavat ohutsuolen loppuosan. Ne ovat suoliliepeen välityksellä kiinni vatsaontelon takaseinämässä siten, että suolen mutkat pääsevät melko vapaasti liikkumaan. Suolilieve on vatsakalvon kahden lehden muodostama sidekudoslevy. Suolilieve jatkuu suolen pinnalle herakalvona, joka vähentää kitkaa ja ehkäisee suolen mutkien hankautumista toisiaan vasten. Suoliliepeen sisällä kulkevat suolen veri- ja imusuonet sekä hermosyyt. Usein suoliliepeessä on myös rasvaa. Ohutsuoli on runsaasti mutkitteleva ja se vie suurimman osan vatsaontelon tilasta. Sykkyräsuolessa on joskus pieni laajentuma, jota kutsutaan Meckelin divertikkeliksi. Tyhjäsuolessa tapahtuu vilkasta ravintoaineiden imeytymistä, ja siksi sen limakalvo on poimuttuneempi kuin muualla.
Limakalvoa peittää tiheä suolinukka, joka muodostuu miljoonista villuksista eli nukkalisäkkeistä. Jokaisen nukkalisäkkeen sisällä on imusuoni, hiuslaskimo ja -valtimo, jotka kuljettavat nukkalisäkkeiden sisään päätyneet ravintoaineet muualle elimistöön. Nukkalisäkkeiden pinta on puolestaan vielä pienempien lisäkkeiden peitossa, joita kutsutaan mikrovilluksiksi. Mikrovillusten korkeus on noin 1 mikrometri ja niitä on toista tuhatta yhtä solua kohti.
Suolen limakalvossa on runsaasti imukudosta, joka poistaa suolesta bakteereja ja muita haitallisia aineita. Erityisen paljon imukudosta on sykkyräsuolen loppupäässä. Limakalvossa on myös muita soluja, jotka erittävät limaa, hormoneja ja muita suolen toimintaan vaikuttavia aineita. Koska ohutsuolen läpi kulkee paljon ruokaa päivittäin, ovat suolen seinämän solut kovassa kulutuksessa. Solujen täytyykin uusiutua jatkuvasti. Uusia soluja muodostuu limakalvon pohjaosissa, joista ne työntyvät pintaa kohti korvatakseen vanhan solut, jotka irtoavat ja tuhoutuvat.
Ohutsuolen toiminta
Ruoka on ohutsuoleen tullessaan käynyt läpi mekaanisen muokkauksen ja alkanut mahalaukussa pilkkoutua pienempiin osiin. Ohutsuolessa osaset pilkkoutuvat vielä pienemmiksi. Rasva, hiilihydraatit ja valkuaisaineet pilkkoutuvat pienimpiin mahdollisiin yksikköihin. Ruoka-aineiden pilkkoutumisen aiheuttavia aineita kutsutaan entsyymeiksi. Niitä syntyy eri ruoansulatuselimissä, mm. haimassa, josta ne kulkeutuvat ohutsuoleen tiehyitä pitkin. Myös ohutsuolen limakalvossa syntyy useita eri entsyymejä. Jotta tämä osa ruoansulatuksesta toimisi, tarvitaan erityinen säätelyjärjestelmä. Sitä ohjaavat hormonit ja hermosto yhteistyössä.
Kun kaikki ravintoaineet ovat imeytyneet ohutsuoleen, sulamaton massa kulkeutuu paksusuoleen. Massa liikkuu suolessa suolenseinämän lihasten suopistellessa niin, että syntyy ns. peristalttinen aalto. Suolen liikkeet ja ruoan kulkeutuminen tapahtuvat automaattisesti, eivätkä ne ole tahdonalaisia tapahtumia. Mieliala voi kuitenkin vaikuttaa suolen liikkeisiin. Jännittyneisyys ja hermostuneisuus esimerkiksi voivat lisätä suolen liikkeitä kiihdyttäviä hermoimpulsseja, ja seurauksena on ripuli. Tavallisesti ruoka kulkee ohutsuolen läpi kuudessa tunnissa. Ohutsuoli pystyy käsittelemään noin 10 litraa ruokaa päivässä.
Ohutsuolen loppupäässä, juuri ennen paksusuolta, on voimakas kurojalihas, joka säätelee suolen sisällön kulkua niin, ettei ohutsuolen sisältöä pääse paksusuoleen liikaa kerralla. Ohutsuolen loppupää työntyy jonkin matkaa paksusuolen sisään muodostaen läpän, joka estää ruoan kulkeutumisen väärään suuntaan. Kun paksusuoli täyttyy ruoasta, paine kasvaa. Läppä sulkeutuu silloin automaattisesti estäen ruokaa palaamasta paksusuolesta ohutsuoleen.