cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kleofrades (savenvalaja)
Kleofrades oli antiikin kreikkalainen savenvalaja, joka teki attikalaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisen kauden lopulla noin vuoden 490 eaa. tienoilla.
Kleofradeen isä oli savenvalaja Amasis. Tämä tiedetään siitä, että hän signeerasi kolme teostaan nimellä ”Kleofrades, Amasiksen poika”. Kleofrades peri mahdollisesti isänsä työpajan.
Kleofradeen vaaseja maalasivat muun muassa Duris sekä Kleofradeesta nimensä saanut Kleofrades-maalari. Savenvalaja Kleofradesta ja vaasimaalari Kleofrades-maalaria on joskus myös pidetty samana henkilönä.
Tie 22 (Viro)
Kantatie 22 kulkee Pohjois-Virossa Länsi-Virumaalla Rakveren keskustasta Väike-Maarjan kunnan Koluveren kylään kantatielle 39.
Tien kulku
Kantatie 22 kulkee seuraavien maakuntien ja kuntien kautta:
Pyhän Nikolaoksen kirkko (Joensuu)
pienoiskuva|Kirkon Pietarissa maalattu ikonostaasi Pyhän Nikolaoksen kirkko on Joensuun ortodoksisen seurakunnan pääkirkko. Se on valmistunut 1887. Kirkko sijaitsee Joensuun keskustassa Kirkkokadun (entisen Nikolainkadun) pohjoispäässä. Kirkkoa ympäröi Ristinpuisto.
Kirkkoa voidaan pitää 1800-luvun ortodoksisen puukirkkoarkkitehtuurin merkkiteoksena koristeineen ja yksityiskohtineen. G. I. Karpovin suunnitteleman kirkon arvokkain osa lienee ikonostaasi, joka on maalattu Aleksanteri Nevskin lavrassa Pietarissa.
Kirkon kuusi kelloa ovat alkuperäiset. Ne on valettu Pietarissa. Kirkon 120-vuotisjuhlaa vietettiin 22.–23. syyskuuta 2007.
Diana McIntosh
Diana McIntosh (o.s. Lowes; s. 4. maaliskuuta 1937 Calgary) on kanadalainen pianisti, säveltäjä ja performanssitaiteilija. Hän opiskeli Kanadassa ja Yhdysvalloissa opettajinaan Gladys Egbert, Boris Roubakine, Adele Marcus, Alma Brock-Smith, Leonard Isaacs ja Michael Colgrass. McIntosh asettui Winnipegiin vuonna 1959. Hän erikoistui pianistina 1900-luvun kanadalaiseen ohjelmistoon ja kantaesitti monia teoksia sellaisilta säveltäjiltä kuin Peter Allenilta, Norma Beecroftilta, Robert Daigneaultilta, Alexina Louielta, Marjan Mozetichilta, Boyd McDonaldilta, Jean Papineau-Couturelta, Ann Southamilta, Robert Turnerilta ja John Winiarzilta. Muita säveltäjiä, joiden teoksia McIntosh otti ohjelmistoonsa, olivat muiden muassa S. C. Eckhardt-Gramatté, Robert Fleming, Jacques Hétu ja Oskar Morawetz.
Kolkhos
Kolkhos (englanninkielisessä tutkimuksessa Kolchos tai Cholchos) oli antiikin kreikkalainen savenvalaja, joka teki attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuoden 540 eaa. tienoilla.
Diana McIntosh
Vuonna 1977 McIntosh perusti Ann Southamin kanssa konserttisarjan Music Inter Alia, jota hän johti vuoteen 1991 saakka; vuonna 1990 sarjan uudeksi nimeksi tuli GroundSwell.
McIntosh on sävellyksissään hyödyntänyt muun muassa pianolla muutoin kuin koskettimilla tuotettua ääntä. Hän on usein tehnyt multimediaesityksiä. Maalaustaide on vaikuttanut hänen työhönsä, ja hän on esittänyt sävellyksiä pitäen samalla esillä niiden innoittajina olleita kuvataiteellisia teoksia. Hänen omista sävellyksistään Paraphrase No. 1 (1976) perustuu Lawren Harrisin työhön Maligne Lake, Paraphrase No. 2 (1977) Marcel Barbeaun abstraktiin maalaukseen ja Sound Assemblings (1983) Bertram Brookerin maalaukseen. Tilaustöitä McIntosh on tehnyt muiden muassa Winnipegin sinfoniaorkesterille. Hän on esiintynyt Kanadassa, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Portugalissa ja muualla Euroopassa sekä Keniassa. Hänen teoksiaan ovat esittäneet muutkin Kanadassa, Yhdysvalloissa ja Länsi-Euroopassa; Rivka Golani levytti teoksen Nanuk (1998) ja Christina Petrowska-Quilico teoksen Worlds Apart (1999).
Kolkhos
Kolkhos luetaan niin kutsuttuihin Pieniin mestareihin. Hänen vaasejaan maalasi muun muassa Lydos. Kolkhos saattoi olla Lydoksen tapaan kotoisin idästä ja orja. Nimen perusteella hän olisi voinut olla peräisin Kolkhiista.
Asson
Asson on kunta Lounais-Ranskassa Pyrénées-Atlantiquesin departementissa Uuden-Akvitanian alueella. Se sijaitsee noin 24 kilometriä Paun kaupungista kaakkoon.
pienoiskuva|vasen|Bétharramin luolat Kunnan nähtävyyksiä on Bétharramin luolat (Grottes de Bétharram). Luolat avattiin yleisölle vuonna 1903, kun sähköalan pioneeri Léon Ross alkoi sähköistää luolia. Luolien lähtöpaikka on Assonin kunnassa olevan luonnollisen suuaukon kautta. Yleisölle avoimen luolaston pituus on 2,8 kilometriä pitkä. Alkumatka taitetaan kävellen. Luolasto johtaa samalla alaspäin, ja se kohtaa maanalaisen joen jonka pituus on 3,5 kilometriä. Tässä kohtaa vierailijat ohjataan veneeseen ja matka jatkuu jokea pitkin. Vähän ajan kuluttua vaihdetaan taas kulkuneuvoa ja vierailijat siirtyvät junaan, jolla mennään loppumatka luolassa. Luolan uloskäynti on Saint-Pé-de-Bigorren kunnassa Hautes-Pyrénéesin departementissa.
Betonipäällyste
Betonipäällyste on esimerkiksi viherrakentamisessa käytetty rakennusmateriaali, joita voidaan asentaa vaikkapa pihalle tai toreille. Betonilaatat ovat neliskulmaisia, betonikiviä voi olla eri muotoisia. Tuotteita valmistetaan eri vahvuisina, tuotteen vahvuus (eli "paksuus") määrittää miten raskasta liikennettä päällyste kestää. Betonikivien paksuus on vähintään 60 mm ja ne ovat pinta-alaansa nähden paksumpia kuin laatat. Betonilaatat ovat ohuempia (paksuus yleensä 35–100 mm) ja niiden pinta-ala on yli 400 cm2. Laattoja voidaan käyttää lähinnä vain vähäliikenteisillä alueilla.
Kaikki ladontakuviot eivät välttämättä onnistu kaikenlaisilla kivillä eivätkä erimalliset kivet välttämättä sovi yhteen. Rakennekerrosten tekeminen huolellisesti parantaa kiveyksen kestävyyttä ja kerrokset mitoitetaan mm. maaperän kantavuuden ja liikenteen perusteella. Saumoihin voidaan laittaa hiekkaa tai istuttaa ruohoa.
Betonipäällysteitä käytetään myös talonrakennuksessa esimerkiksi vesikatoilla ja sisäpihoilla.
Siping
Siping (, pinyin: Sìpíng Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Jilinin maakunnan lounaisosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 110 kilometriä maakunnan pääkaupunki Changchunista lounaaseen. Prefektuurin pinta-ala on 14 080 neliökilometriä ja väkiluku 3,39 miljoonaa (2010).
Kaupunki rajoittuu pohjoisessa Songyuanin ja Changchunin, idässä Jilinin, etelässä Liaoyuanin ja Tielingin, sekä lännessä Tongliaon prefektuuritason kaupunkeihin.
Hallinnollinen jako
thumb|280px|left|Sipingin hallinnollinen jako. Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan kuuteen osaan seuraavasti (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Joel Hallikainen (albumi)
Joel Hallikainen on suomalaisen Joel Hallikaisen studioalbumi vuodelta 1992.
Lehtimuoto
Lehtimuoto eli lehtilavan yleinen muoto on yksi tärkeistä lehden ominaisuuksista kasvia tunnistettaessa ja sen lajia määritettäessä. Lehtien muoto kasvissa voi vaihdella selvästikin verson ja lehden iästä riippuen, kuten esimerkiksi metsähaavalla (Populus tremula), ja samassa kasvissa voi olla erimuotoisia lehtiä eri kohdissa kasvia. Kaiken kaikkiaan kasvien lehdet ovat hyvin monimuotoisia, ja lehtimuodon kuvailu sekä muotojen nimeäminen ovat toisinaan riippuvaisia kuvailijasta.
Lehden yleisen muodon lisäksi lehden tyvellä tai kärjessä saattaa olla jokin oma, pienempi muotonsa, joka ei käy ilmi lehden yleismuotoa kuvaavasta termistä. Tällöin lehden tyveä tai kärkeä voidaan kuvata erikseen omilla termeillään. Lehden tyvellä voi olla myös lajista riippuen erinäköisiä korvakkeita. Lehden muotoon liittyviä muita ominaisuuksia ovat lehtilaidan ulkonäkö sekä lehtiasento eli lehtien sijoittuminen toisiinsa nähden. Toisinaan lehden muotoa voidaan kuvata lehden liuskoittuneisuuden voimakkuudella, ja lehden liuskoiksi voidaan kutsua erilaisia lehtilavan ulokkeita lehdestä riippuen. Yleisesti ottaen hieman liuskoittunut vastaa tavallisesti muotona suurin piirtein pari- tai sormihalkoista ja voimakkaasti tai syvään liuskoittunut pari- tai sormiosaista.
Lehti voi olla jakautunut useiksikin erillisiksi lehdyköiksi, jolloin kaikki lehdykät yhdessä muodostavat yhden lehden. Lehdyköiksi jakautuneet lehdet voivat olla joko pari- tai sormilehdykkäisiä ja lehdyköiksi jakautuminen voi olla tapahtunut useaan kertaan. Parilehdykkäisesti jakautuneet lehdet voivat olla lehdyköiltään joko tasaparisia, jolloin jokaiselle lehdykälle on symmetrisesti sitä vastaava lehdykkä, tai päättöparisia, jolloin lehden kärjessä on yksi pariton lehdykkä. Sormilehdykkäisiä lehtiä voidaan kutsua myös lehdyköiden lukumäärän perusteella, esimerkiksi kolmisormisiksi, tai vain yleisesti monisormisiksi. Lehdyköiksi jakautuminen ei aina ole täydellistä, ja osa lehdestä saattaa olla vain syvään liuskoittunut. Lehdykkäisyyden erottaminen syvästä liuskoittuneisuudesta on välillä vaikeaa ja tulkinnanvaraista, kuten esimerkiksi myrkkykeisolla (Cicuta virosa).
Useilla havupuilla tavattavat neulaset ovat kasvitieteellisesti lehtiä, jolloin niiden lehtimuoto on neulasmainen. Kaikkien havupuiden lehdet eivät kuitenkaan ole neulasmaisia; muun muassa monilla tuijilla (Thuja) on neulasia leveämpiä, suomumaisia lehtiä. Havupuiden lisäksi lehtimuodoltaan neulasmaisia lehtiä voi olla muillakin kasveilla, kuten esimerkiksi kasuariinoilla (Casuarina).
Lehtien ulkonäön termistöä
[[Kuva:Leaf morphology numbered.png|thumb|500px|I Lehtimuotoja, lehtiasentoja ja lehtien kiinnittymistapoja: 1. neulasmainen, 2. sirppimäinen, 3. pyöreä, 4. vinoneliömäinen, 5. puikea, pitkäsuippuinen, 6. viuhkamainen, 7. puikea, 8. ruusukkeellinen lehtiasento, 9. vuorottainen lehtiasento, 10. suikea, keihästyvinen, 11. sormijakoinen, 12. lusikkamainen, 13. puikea, otakärkinen, 14. suikea, 15. jalkamaisesti sormiliuskainen, 16. suikea, nuolityvinen, 17. kaksi kertaa parilehdykkäinen, tasaparinen, 18. tasasoukka, suikea, 19. kilpimäinen, 20. äimämäinen, 21. herttamainen, 22. pariosainen, 23. sepivä kiinnittymistapa, vuorottainen lehtiasento, 24. sormilehdykkäinen, kolmisorminen, 25. kielimäinen, kiilatyvinen, 26. vastaherttamainen, 27. parilehdykkäinen päättöparinen, 28. kolme kertaa parilehdykkäinen, 29. kolmiomainen, 30. vastapuikea, 31. parilehdykkäinen, tasaparinen, 32. vastapuikea, typäkkä, 33. sormiosainen, 34. soikea, 35. parijakoinen tai pariliuskainen, 36. puikea, vinotyvinen, 37. soikea, 38. parilehdykkäinen, tasaparinen, 39. munuaismainen, 40. kiehkurainen lehtiasento.
II Lehtilaitoja: 41. ripsilaitainen, 42. nyhälaitainen, 43. sahalaitainen, 44. hienohampainen, 45. toissahainen, 46. ehytlaitainen, 47. liuskainen, 48. sahalaitainen, 49. hienosahainen, 50. mutkalaitainen, 51. piikki- tai otalaitainen, 52. poimulaitainen.
III Lehtisuonituskuvioita: 53. sulkasuoninen, kaarevasuoninen, 54. sulkasuoninen, verkottunut, 55. suonitus halkihaaraista, 56. suonitus pitkittäistä 57. kourasuoninen, 58. silposuoninen, 59. sulkasuoninen, 60. verkkosuoninen, 61. kourasuoninen, kilpimäinen lehtimuoto. ]]
The Game Awards
pienoiskuva|Logo The Game Awards on vuodesta lähtien pidetty videopelien palkintogaala, joka korvasi aiemman Spike TV:n järjestämän Spike Video Game Awards (VGA) palkintogaalan.
Tilaisuus esitetään suoratoistona Xbox Live, PlayStation Network, Nintendo Network sekä Steam -palveluissa.
2014
2014 tapahtuma järjestettiin 5. joulukuuta 2014.
2015
2015 tapahtuma järjestettiin 3. joulukuuta 2015.
2017
2017 tapahtuma järjestettiin 7. joulukuuta 2017.
2019
Voittajat:
2020
Tapahtuma järjestettiin 10. joulukuuta 2020:
2021
Vuoden 2021 palkinnot:
Mörbylånga
Mörbylånga on samannimisen Mörbylångan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Öölannin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 780 asukasta.
Mörbylånga oli aikaisemmin kauppala.
Tunturilidukki
Tunturilidukki (Braya linearis) on ristikukkaiskasvien (Brassicaceae) heimoon, lidukkien (Braya) sukuun kuuluva monivuotinen kasvilaji. Se on matalakasvuinen, ruohovartinen ja karvainen sekä usein myös punavärinen tunturikasvi. Tunturilidukin voi sekoittaa joihinkin kynsimölajeihin (Draba), mutta kynsimöiden lidut ovat hieman erinäköisiä kuin tunturilidukin lidut.
Tunturilidukki voi kasvaa noin 10 cm korkeaksi ja sen varsien tyvellä on lehtiruusukkeet. Lehtiruusukkeen lehdet ovat kapeansuikeita ja harvaan hammaslaitaisia. Lehtiruusukkeen lisäksi varressa voi olla muutamia varsilehtiä. Tunturilidukin kukkien verholehdet ovat purppuranvärisiä ja terälehtien väri vaihtelee valkoisesta kalvaan vaaleanpunaiseen. Tunturilidukki kukkii kesä–heinäkuussa. Hedelminä olevat lidut ovat lyhytperäisiä, karvaisia ja poikkileikkaukseltaan pyöreitä. Litujen pituus on noin yhden senttimetrin ja leveys noin yhden millimetrin.
Tunturilidukki kasvaa tunturialueilla kivisillä tai soraisilla sekä kalkkipitoisilla kasvupaikoilla. Tunturilidukkia ei kasva Suomessa, mutta lähimmillään sitä tavataan Skandien vuoristossa Ruotsin ja Norjan pohjoisosissa. Ruotsissa tunturilidukki on harvinainen ja rauhoitettu kasvilaji.
Gizan pyramidit
thumb|Gizan pyramidit [[Egyptissä. Etualalla Mykerinoksen pyramidi, keskellä Khefrenin pyramidi, takana suurin, Kheopsin pyramidi. Mykerinoksen pyramidin edessä on kolme pientä kuningatarten pyramidia.]] thumb|[[Gizan nekropolialue, jossa pyramidit sijaitsevat.]] Gizan pyramidit sijaitsevat Gizassa Kairon eteläpuolella Egyptissä. Pyramidit rakennettiin noin vuosien 2600–2500 eaa. aikana. Pyramidiryhmään kuuluvat faaraoiden Khufu (Kheops), Khafre (Khefren) ja Menkaure (Mykerinos) hautamuistomerkit. Näistä Kheopsin pyramidi kuuluu maailman seitsemään ihmeeseen.
Turistien on mahdollista myös vierailla pyramidien sisällä, mutta yleensä vain yksi pyramidi kerrallaan on avoinna yleisölle.
Gizan pyramidien vieressä on Gizan sfinksi, joka rakennettiin noin vuonna 2500 eaa. Sfinksin pituus on noin 73,5 metriä ja korkeus 20 metriä.
Pyramidit ovat olleet Unescon maailmanperintöluetteloa vuodesta 1979 lähtien.
Kheopsin pyramidi
Kheopsin pyramidi rakennettiin noin vuonna 2550 eaa. Tuolloin rakennuksen alkuperäinen korkeus oli 146,5 metriä, leveys 230,3 metriä ja sivun kaltevuus 51,5 astetta. Nykyään korkeus on pudonnut 137,85 metriin. Pyramidin rakennukseen käytettiin yli kaksi miljoonaa kiveä, joiden keskipaino oli 2,5 tonnia. Pyramidi oli yli 4 000 vuoden ajan maailman korkein rakennus.
Khefrenin pyramidi
Khefrenin pyramidi rakennettiin noin vuonna 2494 eaa. Alkuperäinen korkeus oli 143,5 metriä ja leveys 215,5 metriä.
Mykerinoksen pyramidi
Mykerinoksen pyramidi rakennettiin noin vuonna 2455 eaa. Sen Alkuperäinen korkeus oli 65 metriä ja leveys 140 metriä.
Rakentaminen
Pyramidien rakennustapaa pohtivat jo antiikin kreikkalaiset, eikä oikeaa rakennustapaa tiedetä varmasti vieläkään. Useita teorioita on toki esitetty, joista ensimmäisen esitti kreikkalainen historioitsija Herodotos, joka väitti, että tonnien painoiset kivet nostettiin paikoilleen pienillä puisilla nostureilla. Teoriaa pidetään kuitenkin epätodennäköisenä.
Suosituimman teorian mukaan pyramidin ulkopuolella kiersi luiska, jota pitkin kivet kuljetettiin ylös. Tässäkin teoriassa on kuitenkin heikkoutensa.
Sementtiteorian valetuista lohkareista esitti ensimmäisen kerran ranskalainen Joseph Davidovits 1980-luvulla. 2000-luvulla hän on saanut belgialaisen Notre-Dame de la Paix -yliopiston fyysikon Guy Demortierin tuen. Demortier ei usko, että pyramidien rakentaminen kokonaisista kivilohkareista olisi ollut edes mahdollista.
Uudistettu ramppiteoria on ranskalaisen Jean-Pierre Houdin julkaisema keväältä 2007. Sen mukaan kivet kiskottiin ylös pyramidin sisällä kulkevia ramppeja pitkin, jotka muodostavat spiraalin muodon kokonaisuutena, joka nousee seitsemän asteen kulmassa. Aurinkoisella säällä voi vieläkin nähdä vaaleammalla linjan pyramidin sivussa, joka vastaa teorian seitsemän asteen kulmaa Gizan pyramideissa. Pyramidien kulmat olisi myös jätetty auki, jotta kivien kääntäminen olisi ollut mahdollista. National Geographic -dokumentti esitti, että Houdin teoria mahdollistaa sen, että pyramidien sivut kohtaavat symmetrisesti rakennelman huipulla sen rakennuttua, jota aiemmat teoriat eivät ehkä mahdollista.
Yleisesti on oletettu, että pyramidien rakentamiseen käytettiin orjatyövoimaa. Hautalöytöjen perusteella on kuitenkin esitetty, että rakentajat ovat olleet vapaita työmiehiä ympäri valtakuntaa. Näistä osa on asunut alueella perheineen ja haudattukin alueelle; osa on ollut töissä lyhyemmissä pätkissä. Osa tutkijoista on myös sitä mieltä, etteivät orjien taidot olisi riittäneet pyramidien rakentamiseen.
Koronaviruspandemia Suomessa
Koronaviruspandemia Suomessa on osa maailmanlaajuista SARS-CoV-2-koronaviruksen leviämistä. Maailman terveysjärjestön (WHO) mukaan virus aiheuttaa ihmiselle taudin nimeltä COVID-19.
12. toukokuuta 2022 mennessä Suomessa oli 1 069 740 vahvistettua tartuntaa.
Koronaviruspandemian ensimmäisessä aallossa keväällä 2020 sairastui noin 7 300 ja kuoli 330 henkilöä. Tehohoitoon joutui yli 220 ja sairaalaan noin 800. Suomi suljettiin valmiuslailla maaliskuun puolivälistä kesäkuun puoliväliin. Suojatoimet onnistuivat ja tehohoitopaikat riittivät. Rajoitukset heikensivät merkittävästi Suomen taloutta. Suomi siirtyi loppukeväällä hybridistrategiaan: testaa, jäljitä, eristä ja hoida. Suomi pyrkii välttämään yhteiskunnan täyttä sulkemista, jos tautitilanne sen sallii.
Riski taudin nopeaan leviämiseen oli suuri. Tauti levisikin marraskuun lopussa nopeasti varsinkin Uudenmaan alueella. Terveydenhuoltojärjestelmä uhkasi ylikuormittua. HUS:n alueelle määrättiin kiristyviä sulkutoimia, ja keskusteltiin taas mahdollisesta valmiuslaista.
Ensimmäiset koronarokotteet koronavirusta vastaan annettiin Suomessa 27. joulukuuta 2020. Nopeasti leviävää muuntunutta koronavirusta esiintyi tammikuussa Suomessakin. Tammikuun 2021 alussa useissa Euroopan maissa esiintyi paniikkia siitä, että koronarokotukset etenevät hitaasti. Helmikuun puolivälissä nousi kolmas koronavirusaalto Suomessa. Hallitus julisti 1. maaliskuuta poikkeusolot, muttei valmiuslakia. 8. maaliskuuta Suomessa alkoi kolme viikkoa kestänyt sulkutila kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla. Sulkutilaa jatkettiin vielä kolmella viikolla. Rajoituksia alettiin asteittain ja alueittain lieventää huhtikuun loppupuolella tautitilanteen niin salliessa.
Suomi luopui koronarajoituksista 1. maaliskuuta 2022.
Tauti
COVID-19:n yleisimmät oireet ovat kuume, yskä, nuha, väsymys ja hengitysvaikeudet. Tauti voi aiheuttaa osalle sairastuneista keuhkokuumeen, joka voi johtaa vaaralliseen äkilliseen hengitysvajausoireyhtymään. Tartunta voi myös johtaa monielinvaurioon, verenmyrkytykseen tai veritulpan takia kuolemaan. HUS:in alueella marraskuun lopussa yhden viikon noin 1 700 sairastuneesta odotettiin sairaalahoitoon joutuvan 107 ja tehohoitoon 22.
Tilanteen eteneminen
Koronavirusta oli eniten tammikuun 2021 lopussa Helsingin ja Uudenmaan, Varsinais-Suomen, Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Pohjois-Savon, Vaasan ja Kymenlaakson sairaanhoitopiirien alueilla. Epidemia etenee eri tahdissa eri puolella maata.Kiinalaisella matkailijalla todettiin Lapissa käydessään vuoden 2020 tammikuun lopussa SARS-CoV-2-infektio. Matkailija parani ollessaan eristyksissä Lapin keskussairaalassa Rovaniemellä. Ensimmäinen SARS-CoV-2-infektio Suomen kansalaisella todettiin 26. helmikuuta Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirissä (HUS). Tartunta oli saatu Italiasta.
Suomessa oli voimassa valmiuslaki 17. maaliskuuta 2020 – 15. kesäkuuta 2020 Tämän seurauksena muun muassa julkisten kokoontumisten suurimpia sallittuja ihmismääriä rajoitettiin ja kouluissa siirryttiin etäopetukseen.
Rajoitustoimet aiheuttivat monenlaista haittaa. Pandemian aiheuttamat talousvaikeudet kohdistuivat merkittävästi muun muassa ravintola- ja matkailualoille. Yritykset lomauttivat työntekijöitään ja ihmisiä jäi työttömiksi.
Tilanne näytti vakautuvan huhtikuussa, jolloin Suomen tehohoitopaikkojen ennustettiin riittävän, eikä terveydenhuollon ylikuormittumisesta ollut merkkejä.
Uusia COVID-19-tautihuippuja tai tartuntaryppäitä ennustettiin syksyksi tai talveksi ja niiden pelättiin olevan aiempaa tappavampia. Suomen sairaanhoitopiirit pyrkivät varautumaan niihin.
Elokuussa 2020 koronatapausten määrä lisääntyi, testaus ruuhkautui varsinkin Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella ja tartuntojen jäljittäminen osoittautui vaikeaksi. Epidemia kiihtyi syyskuun lopussa, jolloin tartuttavuusluku oli 1,2–1,25.
Epidemian toinen aalto nousi syys-lokakuussa. Tartuttavuusluku oli 15. lokakuuta 1,30–1,55, 90 prosentin luottamusvälillä. Koronavirustapausten määrän kasvu taittui tilapäisesti lokakuun lopussa. Pidemmällä trendillä se oli kasvussa ja taudin nopea leviäminen uhkasi.
20. marraskuuta Uudenmaan maakunta oli leviämisvaiheessa ja HUS:in terveydenhuoltojärjestelmä uhkasi ylikuormittua. Hallitus ja alueet määräsivät marras-joulukuussa tiukkoja rajoituksia ja suosituksia. Joulun aikoihin oli HUS:n alueen koronatartuntojen määrä laskussa, mutta yhä suuri. Maailmalla ilmaantui uusia, nopeammin leviäviä koronaviruksen muunnelmia, jotka uhkaisivat pahentaa Suomenkin tautitilannetta. Rokotukset etenivät epidemian hillitsemisen kannalta liian hitaasti.
Kolmas koronavirusaalto nousi helmikuussa 2021. Hallitus vastasi sulkutoimilla, jotka koskivat pahimpia tautialueita. Hallitus julisti 1. maaliskuuta poikkeusolot, muttei valmiuslakia. Hallitus valmisteli 24. maaliskuuta maskipakkoa ja liikkumisrajoituksia pahimmille tautialueille. Helsingin seudun liikenteessä oli maskipakko vuonna 2021, joka alkoi 13. maaliskuuta 2021.
Koronaviruksen viides aalto nousi loka-marraskuussa. Alueilla kiristettiin jälleen rajoituksia, jolloin koronapassin avulla toimijat eivät tarvinneet noudattaa rajoituksia. Joulukuun lopulla omikron-variantin vuoksi hallitus käynnisti ns. hätäjarrumekanismin, joka tarkoitti siirtymistä takaisin laajamittaisiin rajoituksiin, jota koski leviämisalueita. Hallitus suositteli alueita esim. kieltämään korkean riskin tilaisuudet ja samalla otti koronapassin tilapäisesti pois käytöstä. Tämä tarkoitti siis, että Valtioneuvoston asetuksella koronapassin avulla rajoituksia ei voitu kiertää. Lopulta ankarat rajoitukset eivät enää auttaneet estämään koronan leviäminen ja omikron-variantti aiheutti aiempaa lievempää tautia, joten rajoituksia alettiin purkaa nopealla tahdilla helmikuussa 2022. 1. maaliskuuta 2022 Suomi luopui viimeisistä koronarajoituksista.
Syksyllä 2020 Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiirin alueella vieraskielisten eli muiden kuin suomen- ja ruotsinkielisten osuus koronatartunnan saaneista oli noin kolmannes, maaliskuun 2021 alussa jopa 40–50 prosenttia. Syyskuussa 2021 HUS:n alueella jopa puolet sairaaloiden koronapotilaista oli muuta kuin suomea tai ruotsia äidinkielenään puhuvia.
Huhtikuussa 2022 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos lakkautti valtakunnallisen maskisuosituksen. Eduskunta luopui maskipakosta ja samaten VR maskisuosituksesta ja Finnair maskipakosta joukkoliikennevälineissään. THL:n Pääkaupunkiseudun koronakoordinaatioryhmä kuitenkin suositteli 21. huhtikuuta 2022 edelleen maskin käyttöä esimerkiksi sosiaali- ja terveydenhuollon palveluihin hakeutuville asiakkaille, koronatestiin matkaajille ja altistuneille.
Huhtikuussa 2022 THL myös julkaisi tutkimuksen pandemiantorjuntatoimien johtamisesta Suomessa. Siinä todettiin muun muassa, että kesti kauan ennen kuin pandemian vakavuus käsitettiin. Tietoa oli vähän ja tiedonkulku ja yhteistyö kansallisten ja alueellisten toimijoiden ei oikein sujunut.
Hoivakodit
Suomen hoivakodeissa kuoli iäkkäitä vanhuksia COVID-19-tautiin ja niissä oli pulaa suojavarusteista ja henkilökunnasta. Oireeton hoitaja tai potilas levittää helposti SARS-CoV-2:ta sellaisessa hoivakodissa, jossa on iäkkäitä ja pitkäaikaissairaita.
Sairaalat
Uudenmaan alueella Laakson ja Suursuon sairaaloissa oli sekä potilailla että henkilökunnalla kymmeniä tartuntoja keväällä 18. toukokuuta 2020.
Alku
Tammi-helmikuussa vuonna 2020 Terveyden ja hyvinvoinnin laitos päivitti ohjeitaan SARS-CoV-2:n varalta. Laivoissa, junissa ja Helsinki-Vantaan lentoasemalla kehotettiin kiinnittämään huomiota käsihygieniaan. Sosiaali- ja terveysministeriö asetti 25. helmikuuta työryhmän ohjaamaan SARS-CoV-2:n vastaisia toimia.
Suojavarusteiden- ja tarvikkeiden puute
Suomen sosiaali- ja terveysministeriö huomasi vakavan virukselta suojaavien hengistyssuojaimia ja muita suojavarusteita koskevan pulan 7. helmikuuta 2020.
Suomen hallitus arvioi vielä helmikuun lopulla, että suojavarusteita riittää terveydenhoitohenkilökunnalle. 12. maaliskuuta 2020 sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekonen sanoi eduskunnassa että suojavarusteita on runsaasti, ja kaiken lisäksi ovat varmuusvarastot. Vuonna 2012 tehtiin mahdollisen influenssapandemian varalta pandemiasuunnitelma, mutta sitä ei kuitenkaan pantu täytäntöön koronaviruspandemiassa. Suojavarusteita oli joissakin sairaaloissa ja hoitolaitoksissa vähän ja toisissa sairaaloissa kohtalaisesti. Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiriin (HUS) ja Pirkanmaan sairaanhoitopiiriin oli hankittu kertakäyttöisiä sadetakkeja siltä varalta, ettei muita suojatakkeja olisi käytettävissä. HUS:n alueella niitä ei tarvittu. Eräs vastaaja kertoi Sairaanhoitajaliiton kysellessä esimiehen viestineen, että suojavarustepulan ilmetessä hengityssuojain syntyy nopeasti talouspaperista, niiteistä ja kuminauhoista.
Huoltovarmuuskeskuksen (HVK) varastot avattiin 23. maaliskuuta 2020. HVK:n ensimmäinen yritys hankkia sairaalatasoisia suojamaskeja Kiinasta epäonnistui. Keskus oli ehtinyt maksaa epämääräisinä tunnetuille liikemiehille maskeista, jotka eivät olleet sairaalatasoisia.
Pula suojavarusteista Suomen sairaaloissa kasvoi huhtikuun aikana. Suojatakeista ja visiirimaskeista oli puutetta vielä toukokuussa.
Toukokuussa käynnistyi Suomessa hengityssuojainten tuotanto ja käytettyjen puhdistus.
Kesäkuussa muita suojavarusteita oli kylliksi, mutta FFP2- ja FFP3-suojaustason hengityssuojaimien riittävyys oli vain kohtalainen.
Marraskuussa ei oltu vieläkään hyväksytty suomalaisten valmistajien tekemiä hengityssuojaimia käyttöön, koska testauslaboratoriot olivat ruuhkautuneet.
Joan Llaneras
Joan Llaneras Roselló (s. 17. toukokuuta 1969 Porreres, Baleaarit, Espanja) on espanjalainen ratapyöräilijä, joka kilpailee piste- ja pariajossa.
Llaneras on voittanut neljästi pisteajon (1996, 1998, 2000, 2007) ja kolmesti pariajon (1997, 1999, 2006) MM-kullan. Lisäksi hänellä on pisteajosta yksi hopea ja kaksi pronssia sekä pariajosta kaksi hopeaa. Kesäolympialaisissa hän on voittanut pisteajon olympiakullan kahdesti (2000, 2008) ja -hopean kerran (2004).
Koronaviruspandemia Suomessa
Hoito- ja tehohoitopaikat ja henkilökunta
Maaliskuussa 2020 Suomessa oli 11 000 potilaspaikkaa, 300 täysivarusteista tehohoitopaikkaa ja 200 hengitysavusteista paikkaa. Määrät arvioitiin voitavan puolitoista- tai kaksinkertaistaa tarvittaessa. Paikkojen arvioitiin riittävän riippuen rajoitetoimien onnistumisesta.
Toukokuussa Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri varautui toiseen SARS-CoV-2-tartuntojen aaltoon kokeilemalla Meilahden parkkihalliin tehtävää tilapäissairaalaa.
Maskit
Hengityssuojainten ja maskien tehosta kiisteltiin Suomessa. Vain hengityssuojaimet suojaavat käyttäjäänsä, kansalaisten käytössä olevat maskit pyrkivät suojaamaan vain muita.
Suomen hallituksen tiedepaneeli suositteli 2. kesäkuuta 2020 maskien käyttämistä muun muassa julkisessa liikenteessä. 3. kesäkuuta hallitus suositteli maskien käyttöä julkisissa liikennevälineissä ja muissa paikoissa, joissa turvavälien pitäminen ei onnistu. THL antoi maskisuosituksen 13. elokuuta. Maskisuositukset tiukkenivat ja yleistyivät lokakuussa 2020.
Toimenpiteitä Suomessa
COVID-19:n vastaiset toimenpiteet Suomessa ovat olleet pääosin epidemiologisia ja taloudellisia. Epidemiologisia ovat olleet lähinnä erilaiset karanteenit, liikkumisrajoitukset, paikkojen sulkemiset, turvavälit, maskisuositukset, hygieniaohjeet ja muut vastaavat. Taloudellisia ovat olleet valtion antamat tukirahapaketit.
Rokotukset
Rokotteista oli vuoden 2021 alussa pulaa, ja rokotekattavuus nousi hitaasti.
Aluksi rokotuksilla pyrittiin suojaamaan terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa ja riskiryhmiä. Alle 70-vuotiaat oli tarkoitus rokottaa toukokuuhun 2021 mennessä. Loput väestöstä oli määrä rokottaa loppuvuonna 2021. Lokakuussa 2021 Pääkaupunkiseudun vieraskielinen väestö oli yliedustettuna koronapotilaiden sairaalahoidossa. Sen arveltiin osittain johtuvan siitä, että heillä oli muita asukkaita alhaisempi rokotuskattavuus. Esimerkiksi Espoossa toisen koronarokotteen oli syyskuun 2021 lopussa saanut vain 36 prosenttia vieraskielisistä, kun suomen- ja ruotsinkielisistä 67 prosenttia oli saanut kaksi annosta. Ensimmäisen annoksen osalta vastaavat osuudet olivat vieraskielisillä 54 ja suomen- tai ruotsinkielisillä 83 prosenttia. Suomessa maahanmuuttajien keskuudessa eli syksyllä 2021 vahva epäluulo koronarokotetta kohtaan. Erityisesti Lähi-idästä Suomeen muuttaneiden kesken levisi tuolloin huhu koronarokotteen yhteydestä lapsettomuuteen. Todellisuudessa ei ole olemassa näyttöä, jonka mukaan koronarokote vaikuttaisi lisääntymiskykyyn. Joulukuun puolivälissä 2021 vieraskielisten osuus rokottamattomista oli noussut koko Suomen väestön tasolla parilla prosentilla ollen noin 23 prosenttia.
Talousvaikutukset
thumb|Suomessakin ostettiin WC-paperihyllyjä tyhjäksi SARS-CoV-2:n pelon takia. COVID-19-pandemian alku näkyi muun muassa maaliskuussa Suomen kaupoissa esimerkiksi hengityssuojainten, käsihuuhteen ja WC-paperin hamstraamisena. Ihmiset varastoivat myös ruokaa koteihinsa.
thumb|Oululaisessa ravintolassa ei saanut syödä, mutta ruuan sai ottaa mukaan.|alt=|vasenPandemia ja sen torjuntatoimet Suomessa ja muissa maissa aiheuttivat Suomen talouden taantumisen. Hallitus aloitti maalis-huhtikuussa joitain aloja koskevat tukitoimet. Nämä eivät estäneet talouden heikkenemistä. Yritykset ja muut tahot lomauttivat ja ihmisiä jäi työttömiksi, kun liiketoiminta ei sujunut tavanomaisesti. Etlan toukokuun lopulla tekemän arvion mukaan Suomen talous supistuisi pandemian takia vuonna 2020 kahdeksan prosenttia. Etla arvioi erityisesti majoitus- ja ravitsemistoiminnan kärsivän ja sen arvonlisäyksen supistuvan 2020 lähes 30 prosenttia. Suomen hallitus teki toukokuussa ennennäkemättömän suuren lisätalousarvion, jossa 5,5 miljardia euroa kohdennetaan COVID-19-epidemian vastaisiin tukitoimiin Suomessa. Tämän seurauksena Suomen arvioitiin ottavan vuonna 2020 velkaa kokonaisuudessaan 18,8 miljardia euroa.
Toisaalta Suomen talous supistui koronakeväänä tietoja raportoineista Euroopan unionin maista vähiten. Tähän on useita syitä.
Suomi on suuryritysvaltainen ja vientipainotteinen talous. Lukumääräisesti pieni joukko isoja yrityksiä vastaa isosta osasta tuotantoa ja vientiä. Näillä isoilla yhtiöillä on pitkät tilauskannat, jotka ovat kannatelleet Suomen talousnumeroita. Suomalaisten yritysten ja kuluttajien digivalmiudet ovat kansainvälisten vertailujen perusteella hyvät. Se auttoi monia organisaatioita siirtymään tehokkaasti etätöihin. Lisäksi Suomen talous nojaa vähemmän palveluihin ja turismiin kuin monen muun Euroopan maan talous. Suomessa koronaviruksesta kärsivät eniten matkailu- ja ravintola-ala, jotka eivät ole Suomessa erityisen suuria. Kotona tapahtuvan ruoanlaiton lisääntymisestä kertoi myös reseptikkaan liittyvien Google-hakujen merkittävä kasvu.
Sosiaaliset, yhteiskunnalliset ja terveydelliset vaikutukset
thumb|Kuolleet Suomessa vuosittain. THL:n raportoimien COVID-19-kuolemien osuus kaikista kuolleista on merkitty violetilla . Toisin kuin useissa muissa maissa, Suomessa korona ei ole vaikuttanut merkittävästi kokonaiskuolleisuuteen. COVID-19 aiheutti sairastumisia ja kuolemia, mutta sairastumisen ja kuoleman uhkaa lisäsi myös se, että sairaalat ja potilaat peruivat kiireettömiä hoitoja. Ihmiset välttivät hoitoon menoa, josta on arvioitu syntyvän syksyllä 2020 terveydenhuollon palveluiden ruuhkautumista.
Pandemian takia säädetyt rajoitukset ja paikkojen sulkeminen loivat ongelmia. Kun ihmiset eivät voineet juoda alkoholia ravintoloissa, sen käyttö lisääntyi kodeissa ja aiheutti ongelmia.
Ikäihmisten ja muiden riskiryhmiin kuuluvien ihmisten eristäytyminen ja eristäminen aiheutti näille ihmisryhmille ongelmia. Palvelujen väheneminen heikensi myös asunnottomien asemaa.
Strategia ja sen kritiikki
Suomen nykyinen strategia on hybridistrategia tai "kultainen keskitie", jossa oletuksena on, että virusta on vaikea hävittää. Strategiassa sairastuneita pyritään testaamaan, eristämään, jäljittämään ja hoitamaan. Näin pyritään sammuttamaan tartuntaryppäät. Strategian tavoitteena on hidastaa viruksen etenemistä niin, että hoitopaikat riittävät. Viruksen ei-lääketieteellisillä vastatoimilla aiheutetaan mahdollisimman vähän haittaa yhteiskunnalle. Tarkoitus on välttää mahdollisimman pitkälle laajaa yhteiskunnan sulkemista.
Laumasuojaa ei Suomen hallituksen ja THL:n mukaan tavoitella sairastamalla. Arvostelijoiden mielestä hybridistrategia, joka perustuu Suomen avaamiseen, on kuitenkin tosiasiassa laumasuojan rakentamista. Laumasuojan ajatus on, että virus ei enää leviä yhteisössä, kun riittävä osa ihmisistä on läpikäynyt taudin ja saanut vastustuskykyä. Tällöin tauti sairastuttaa vakavasti ja tappaa paljon ihmisiä, ennen kuin laumasuoja on saavutettu. Erään arvion mukaan laumasuojan saavuttaminen vaatisi yksin Uudellamaalla 10 000–20 000 kuollutta. Terveydenhuollon kapasiteetti saattaa myös ylittyä tuhoisasti. Taudin tukahduttamisen kannattajien mielestä tehokkaammat rajoitukset olisivat parempi vaihtoehto kuin vähäiset rajoitukset. Näillä hillittäisiin taudin leviämistä rokotteen saamiseen asti. Tukahduttamisen kannattajat kirjoittivat toukokuussa 2020 asiasta avoimen kirjeen hallitukselle.
Joidenkin kriitikoiden mielestä testauksen, jäljityksen ja maskien käyttöä tulisi lisätä ja suojella ikäihmisiä paremmin.
Walter Dix
Dix voitti NCAA:n mestaruuden 100 metrillä 2005 ja 2007 sekä 200 metrillä 2006, 2007 ja 2008. NCAA:n hallimestaruuden hän voitti 200 metrillä 2006 ja 2007. Hän voitti Yhdysvaltojen-mestaruuden 200 metrillä 2008. Pekingin olympialaisissa hän saavutti pronssia 100 metrillä tuolloisella ennätyksellään 9,91. Dix nousi pronssikorokkeelle myös 200 metrin juoksussa. Hän sijoittui alun perin juoksun viidenneksi, mutta Wallace Spearmonin ja Churandy Martinan hylkäysten jälkeen nousi pronssille. Spearmon hylättiin heti kilpailun jälkeen ratarikon takia ja Martina Yhdysvaltain jättämän protestin jälkeen samasta syystä.
Lysippides-maalari
Lysippides-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 530–510 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta.
Lysippides-maalari toimi savenvalaja Andokideen työpajassa. Hän maalasi erityisesti amforoita. Mustakuviokeramiikan lisäksi Lysippides-maalari teki myös niin kutsuttua kaksikielistä keramiikkaa, joka yhdisteli kumpaakin tyyliä samassa vaasissa. Tässä hän teki ilmeisesti yhteistyötä savenvalaja Andokideen työpajassa myös toimineen Andokides-maalarin kanssa, niin että Andokides-maalari maalasi punakuviopuolen ja Lysippides-maalari mustakuviopuolen. Heitä on joskus ehdotettu samaksi henkilöksi, mutta tyylien perusteella maalarit vaikuttavat eri henkilöiltä.
Meidias (savenvalaja)
Meidias oli antiikin kreikkalainen savenvalaja, joka teki attikalaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa klassisella kaudella noin vuosina 420–400 eaa.
Huittula
Huittula on kylä ja taajama entisessä Sääksmäen kunnassa, joka kuuluu nykyään Valkeakosken kaupunkiin. Taajamassa oli vuoden 2011 lopussa 332 asukasta.
Kanervisara
Kanervisara (Carex ericetorum) on sarakasvien heimoon kuuluva kevätsaraa (Carex caryophyllea) muistuttava kasvilaji. Se kasvaa noin 5–30 cm korkeaksi ja viihtyy kuivilla kasvupaikoilla, erityisesti harjualueilla. Kanervisaran kasvutapa on pysty ja mätästävä. Sen varret ovat alaspäin kaartuvia ja varren tyvitupet ovat punaruskeita. Kanervisaran lehdet ovat harmahtavanvihreitä. Sen kukinnossa on kahdesta kolmeen emitähkää ja ne sijaitsevat lähekkäin varren yläpäässä. Tähkien tukilehdet ovat suomumaisia. Pullakot ovat vihertävänruskehtavia ja karvaisia. Kanervisara kukkii touko-kesäkuussa. Kanervisaraa kasvaa jokseenkin harvinaisena koko mantereisessa Suomessa lukuun ottamatta "käsivarren Lappia". Se on kasvanut aiemmin myös Ahvenanmaalla, mutta nykyisin se on sieltä hävinnyt. Muista Pohjoismaista kanervisaraa kasvaa Ruotsin ja Norjan eteläosissa ja Tanskassa.
Huittula
Huittula on Sääksmäen kunnan entistä keskustaa, jonka lähellä sijaitsee keskiajalta peräisin oleva Sääksmäen kirkko. Kirkon seutu, joka muodostaa historiallisen Sääksmäen ytimen, kuuluu Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Huittulassa toimii Rauhalan koulu, ja lähellä sijaitsevat Rapolan kartano, Rapolanharjun muinainen linnavuori sekä Voipaalan kuvataidekeskus. Linkkimasto Huittulanharjun kupeessa on Huittulan ja Kemmolan kylien välisellä rajalla.
Kylän pääkatu on Huittulantie, joka on osa yhdystietä 3071 eli Vanhaa Hämeenlinnantietä.
Huittulan taiteilijayhdyskunta
Huittulassa oli merkittävä taiteilijayhdyskunta kesäisin 1910-luvulla ja itsenäisyyden alkuvuosina. Vakituisesti Huittulassa ovat asuneet ja työskennelleet taiteilijaveljekset Mikko Carlstedt ja Kalle Carlstedt. Heidän luoksensa kerääntyi kesäisin "marraskuulaisia" kuvataiteilijoita. Viljo Kojo kuvaa kylän ja taiteilijaboheemien kesäistä maalaiselämää teoksissaan Kylä ja kaupunki (1916), Aurinko, kuu ja valkoinen hevonen (1919), Kiusauksesta kirkkauteen (1922) ja Suruttomain seurakunta (1921).
Kalle Carlstedtin ystävä Joel Lehtonen osti Vanajaveden saaresta Lintukoto-nimisen huvilan 1920-luvun alussa. Myös hän kertoo Huittulasta kirjassaan Hyvästi Lintukoto. Mikko Carlstedtin kanssa Huittulassa maalasi jopa samoja aiheita useana vuonna Mikko Oinonen, joka suunnitteli asettuvansa kylään vakituisesti asumaan.
Filosofian tohtori Thorsten Renvall rakennutti Lars Sonckin suunnitteleman kansallisromanttisen huvilansa, nykyisen Tervapääskyn, keskeiselle paikalle Huittulaan vuonna 1913.
Fort Canningin metroasema
Fort Canning on Singaporen Mass Rapid Transit -metrojärjestelmän asema lähellä Fort Canning Parkia Singaporen keskusta-alueella. Se avattiin 21. lokakuuta 2017 osana Downtown Linen itäistä jatketta.
Kokkolan sotasairaala
thumb|right|300px|Neuvostosotavankeja Kokkolan sotasairaalan osasto II:n, Renlundin koulun, pihalla. Kokkolan sotasairaala (28. SotaS Kokkola) perustettiin 22. kesäkuuta 1941 ja lakkautettiin 1944.
Toiminta
Päämajan lääkintäosaston käskystä perustettiin Kokkolaan sotavankeja varten sotasairaala, jonka tiloiksi määrättiin viisi koulurakennusta ja kaksi työväentaloa. Lisäksi varattiin tilat esikunnalle, keskusvarastolle, pesulalle, apteekille ja muille tarvittaville tiloille. Potilaspaikkoja perustettiin noin tuhannelle potilaalle.
Toiminnan aloittamisen johti kapteeni Evald Vainio (1889–1965), joka toimi samalla sairaalan talouspäällikkönä. Sairaala työllisti Kokkolassa noin 50 miehen vahvuisen vartiokomppanian ja noin 400 muuta ihmistä. Päällikkölääkärinä oli Hj. V. Peder.
Kunstmuseum Basel
Kunstmuseum Basel eli Baselin taidemuseo on Baselissa Sveitsissä sijaitseva taidemuseo. Sen kokoelmaan kuuluu noin 4000 maalausta, veistosta, installaatiota ja videoteosta, sekä noin 300 000 piirrosta ja grafiikkaa seitsemältä vuosisadalta.
Kokoelma
Baselin taidemuseolla on maailman suurin Holbeinin perheen töiden kokoelma. Kokoelman vanhin osa on baselilaisen taidekeräilijän Basilius Amerbachin (1533-1591) kokoama.
Mykeröneilikka
Mykeröneilikka (Dianthus armeria) on kohokkikasvien heimoon kuuluva kaksivuotinen kasvilaji.
Ulkonäkö ja koko
Mykeröneilikka on noin 20–50 senttimetriä korkea. Sen kukat ovat punaisia ja valkopisteisiä ja se kukkii heinä-elokuussa. Mykeröneilikan kasvutapa on pysty ja sen lehdet ovat tasasoukkia. Kukat ovat tiheinä ryhminä ja niitä suojaavat ylälehdet. Kukan terälehdet ovat hammaskärkisiä. Kaksivuotinen kasvi kasvattaa ensimmäisenä vuonna tiheän kapealehtisen lehtiruusukkeen ja kukkii toisena vuonna.
Levinneisyys ja elinympäristö
Mykeröneilikan levinneisyysalue ulottuu Euroopasta Iraniin. Se on levinnyt ihmisen mukana Pohjois-Amerikkaan, Suomeen, Norjaan ja Japaniin sekä Argentiinaan.
Se kasvaa niityillä, satamissa ja kaatopaikoilla. Suomessa mykeröneilikka on hyvin harvinainen. Siitä on havaittu satunnaisesiintyminä Varsinais-Suomessa, Uudellamaalla, Satakunnassa ja Etelä-Pohjanmaalla.
Mykeröneilikkaa on istutettu Suomeen myös koristekasvina.
Xiphiopsylla daemonicola
Xiphiopsylla daemonicola on kirppujen (Siphonaptera) lahkoon kuuluva hyönteinen. Lajin kuvasi ensimmäisen kerran tieteelle Harry Smit vuonna 1960. Sillä ei ole siipiä, mutta se kuuluu siipikantaisiin. Lajia tavataan Afrikassa.
Kauppaseuran talo (1905–1956)
Kauppaseuran talo oli arkkitehti August Krookin suunnittelema kaksikerroksinen jugendtalo, joka sijaitsi Tampereella Laukontorin ja Kirkkokadun kulmassa (Laukontori 4). Krook suunnitteli rakennuksen Tampereen Kauppaseuran käyttöön, ja se valmistui kesällä 1905. Rakennuksessa sijaitsi seuran kerhohuoneisto ja ravintola. Alakerrassa toimi kauppahalli.
Arkkitehtuuri
Talon alaosa oli tehty graniitilla verhotusta tiilestä. Yläosa oli hirsirakenteinen. Talon huomiota herättävä piirre oli kokoussaliin liittynyt linnamainen torni, jossa on nähty yhtymäkohtia vanhoihin puukirkkoihin. Rakennuksessa oli myös laaja, kevytrakenteinen parveke. Ikkunat ja ovet olivat erikokoisia ja -muotoisia, ja myös katon muodossa oli vaihtelua.
Sisällä oli avara, pirttimäinen sali, jossa oli parvi ja vuolukivestä valmistettu avotakka. Salin kattoa koristi tähtitaivasta kuvannut maalaus. Tähtien kohdalle oli asennettu pienet sähkövalot. Tampereen Sanomien mukaan kyseessä oli ”epäilemättä hauskin seurustelusali kaupungissamme”.
Kauppaseuran talo oli Krookin uniikki luomus; se ei muistuttanut lainkaan hänen toista saman ajanjakson suunnittelutyötään, J. Blomin tukku- ja vähittäiskauppahuonetta (1904).
Korjaukset ja purkaminen
Vuosikymmenien kuluessa erityisesti rakennuksen katto pääsi huonoon kuntoon, ja se vaati jatkuvaa remontointia. Taloa kunnostettiin useaan otteeseen 1930- ja 1940-luvuilla. Korjaustöistä huolimatta osa tiilikatosta romahti alas uudenvuodenyönä 1949. Vauriot korjattiin, mutta talon tulevaisuudesta alettiin käydä kauppaseurassa keskustelua. Osa jäsenistä oli sitä mieltä, että vanha rakennus oli tullut tiensä päähän ja että se tuli purkaa. Toiset taas olivat kiintyneet taloon ja puolsivat sen perusteellista kunnostusta. Lopulta seura päätti hävittää vanhan rakennuksen ja teettää sen tilalle uuden. Krookin rakennus purettiin 1956. Seuraavana vuonna samalle tontille valmistui nykyinen, moderni Kauppaseuran talo, jonka on suunnitellut Jaakko Tähtinen.
Abū 'L-Fath Aḥmad
Abu 'L-Fath Ahmad oli shakinpelaaja ja kirjailija. 1000- ja 1100-lukujen käsikirjoitusten mukaan 'L-Fath Ahmad oli peräisin Sīstānista. 1500-luvun persialaisen käsikirjoituksen mukaan hän oli taas intialainen.
Luettelo Guinea-Bissaun kansallispuistoista
Guinea-Bissaussa sijaitsee noin viisi kansallis- tai luonnonpuistoa. Luettelossa on mainittu puiston nimi suomeksi ja portugalinkielellä, puiston kokonaispinta-ala (neliökilometreinä), perustamisvuosi ja maakunta (alue), missä suojeltu puisto sijaitsee. Listaan on sisällytetty myös kaksi merkittävää, vuonna 2000 hyväksyttyjen kansallis- ja luonnonpuistojen jälkeen muodostettua Guinea-Bissaun suojelualuetta, joilla ei vielä vuonna 2008 ollut kansallis- tai luonnonpuiston asemaa. Taulukossa on lisäksi maininta alueen mahdollisesta sijainnista Unescon listaamaan Bijagóssaariston biosfäärialueen (Reserve da Biosfera do Arquipélago dos Bijagós) sisälle.
Jessie M. King
Jessie Marion King (avioiduttuaan 1908 sukunimeltään Taylor; 20. maaliskuuta 1875 Bearsden – 3. elokuuta 1949 Kirkcudbright ) oli skotlantilainen jugendtyyliä ja symbolismia edustanut kuvataiteilija. Hänet tunnetaan erityisesti lastenkirjojen kuvittajana. pienoiskuva|1907 Jessie M. Kingin Charles D. Edwardsille tekemä työ vuodelta 1907.
Kirjojen kuvittaminen hallitsivat Kingin varhaisia työvuosia, mutta varttuneempana hän jakoi kykynsä monille alueille – julisteisiin, kirjoihin, kirjankansiin, koruihin, keramiikkaan, taustakankaisiin, seinämaalauksiin, sisustussuunnitteluun ja pukuihin. Työn sisältö laajeni kirjoista muihin tuotteisin, kun vuonna 1899 eräs Berliinin tavaratalonjohtaja tilasi häneltä ”uuden skotlantilaisen tyylin” mukaisia esineitä.
King avioitui vuonna 1908 opettajansa Ernest Archibald Taylorin kanssa ja he muuttivat Pariisiin vuonna 1910.
Vuonna 1902 hänen työnsä kirjasuunnittelijana tunnustettiin kultamitalilla Torinon kansainvälisessä koristetaiteen näyttelyssä kirjasta L'Evangile de l'Enfance.
Émile Gagnan
Émile Gagnan (1900–1979) oli ranskalainen insinööri ja keksijä.
Gagnan valmistui teknillisestä korkeakoulusta 1920-luvulla ja pääsi töihin Air Liquideen. Hän erikoistui kaasujen hallintaan korkeassa paineessa. Jacques-Yves Cousteau otti Gagnaniin yhteyttä vuonna 1942, kun hän halusi kehittää automaattisen ilmansyöttömenetelmän helpottaakseen laitesukellusta. Seuraavana vuonna Cousteau ja Gagnan kokeilivat säätimensä ensimmäistä versiota. Tämä ei vielä toiminut, mutta muutamien korjauksien jälkeen he onnistuivat kehittämään toimivan automaattisen säätimen, joka tulisi mullistamaan sukellusharrastuksen.
Gagnan muutti perheineen Montréaliin ja siirtyi työskentelemään Canadian Liquid Air -yhtiöön. Hän perusti laboratorion, jossa suunnitteli monia tekniikoita, jotka helpottivat laitesukellusta ja muutenkin vedenalaista työskentelyä.
Spartoo
Spartoo.com on vuonna 2006 perustettu, kenkiin erikoistunut verkkokauppa, jonka pääpaikkana toimii Grenoble. Vuonna 2014 Spartoon sivustolta oli valittavissa yli 1000 eri merkkiä ja tällä hetkellä Spartoo toimittaa 30 Euroopan maahan.