cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vasemmistoliitto
Tavoitteiden rahoitus
Vasemmistoliitto kiristäisi ansio- ja pääomatuloverotuksen progressiota sekä ottaisi käyttöön varallisuusveron. Suurituloisten tuloverotuksen lisäksi Vasemmistoliitto kiristäisi muun muassa listaamattomien yhtiöiden osinkoverotusta sekä perintö- ja lahjaveroa, ottaisi käyttöön kaivos- ja lentoverot, poistaisi yrittäjävähennyksen ja leikkaisi ympäristölle haitallisia tukia puolella miljardilla eurolla.
Puolue on julkaissut 2019 "Tästä rahat!" -asiakirjan, jossa käydään yksityiskohtaisesti puolueen keinot rahoittaa ajamansa muutokset.
Tavoiteohjelma 2016–2019
Tavoiteohjelmassaan vasemmistoliitto pyrkii parantamaan yhteiskunnan hyvinvointia, ympäristön ja talouden kestävyyttä, ihmisten välistä tasa-arvoa, vapautta ja mahdollisuutta työhön ja toimeentuloon. Vasemmistoliiton talouspoliittisena suuntauksena on elvytys, eli julkisten investointien tukeminen.
Kuntavaaliohjelma 2017
Puolue lähti vuoden 2017 kuntavaaleihin tunnuslauseella Turvallinen tulevaisuus tehdään nyt. Vaaleissa ja niitä seuraavalla valtuustokaudella tavoitteina vasemmistoliitolla ovat maailman paras koulu ja maksuton varhaiskasvatus kaikille, kohtuuhintainen asuminen ja hyvä ympäristö, ja hyvät sosiaali- ja terveyspalvelut kaikille.
Vasemmistoliitto vaatii esimerkiksi kohtuullisia ryhmäkokoja, huolenpitoa henkilökunnan ja oppilaiden jaksamisesta, laatua rakentamiseen, taidetta ja viheralueita katukuvaan, kuntien energiaviisautta, joukkoliikenteen, kävelyn ja pyöräilyn edistämistä, lyhyempiä jonoja palveluihin, tasaisemmin jakautuvaa hyvinvointia, turvallista ja arvokasta ikääntymistä riittävällä hoitajamitoituksella, ennaltaehkäisevään lastensuojeluun ja perhetyöhön kunnon resurssien varaamista, ihmisten kuuntelemista heitä koskevissa asioissa, terveyskeskusmaksujen poistamista, palveluiden tuottamista julkisesti yhteisesti ja demokraattisesti valittujen aluepäättäjien valtaa.
Periaateohjelma 2007
Vuoden 2007 kesäkuussa hyväksytty periaateohjelma määrittelee vasemmistoliiton perusarvoiksi tasa-arvon, vapauden ja kestävän kehityksen sekä sijoittaa puolueen "kolmanteen vasemmistoon".
Vuoden 2007 periaateohjelma jatkaa vuoden 1998 puoluekokouksen punavihreää ja yleisvasemmistolaista ohjelmaa. Tätä ennen puolueella ei ollut virallista periaateohjelmaa. Puolueen periaateohjelman mukaan kolmea perusarvoa voi edistää ainoastaan demokratiassa, jota on vahvistettava.
Kolmatta vasemmistoa vasemmistoliiton periaateohjelma kuvaa seuraavasti: ”Kolmas vasemmisto on ajatus suurten eurooppalaisten poliittisten aatteiden liberalismin ja sosialismin historiallisesta liitosta paremman maailman rakentamiseksi. Feministinen ajattelu ja ympäristötietoisuus ovat keskeisessä asemassa kolmannen vasemmiston aatemaailmassa.”
Periaateohjelmassa puolue haluaa haastaa globaalin kapitalismin esittämällä sille solidaarisen ja kestävän vaihtoehdon. Tämä edellyttää oikeudenmukaista maailmantaloutta ja demokratian lisäämistä. Puolue on huolissaan myös eriarvoisuuden lisääntymisestä Suomessa. Kehittääkseen hyvinvointivaltiota ja sopimusyhteiskuntaa puolue ilmoittaa haluavansa rajoittaa kapitalismin ylivaltaa. Ohjelman mukaan pätkä-, osa-aika- ja vuokratöillä keinottelulle ja työelämän ehtojen huonontamiselle tarvitaan vahva vastavoima ammattiyhdistysliikkeestä.
Vasemmistoliitto haluaa edistää myös ihmisten välistä tasa-arvoa ja tasavertaisuutta perheessä, työelämässä ja yleensä yhteiskunnassa niin, että oikeudet, mahdollisuudet ja velvollisuudet eivät riipu sukupuolesta tai seksuaalisesta suuntautumisesta. Vasemmistoliitto toivottaa periaateohjelmassa maahanmuuttajat tervetulleiksi Suomeen täysivaltaisiksi kansalaisiksi. Puolue korostaa oikeutta työhön ja toimeentuloon kaikille.
Yrittäjyyskannat
Vasemmistoliiton puheenjohtaja Paavo Arhinmäki otti vuonna 2011 kantaa myös pienyrittäjien aseman parantamiseksi. Vanhan ajatusmallin mukainen työväestön edun ajaminen ei ole enää ainoa tavoite, johon vasemmistoliitto pyrkii. Puolue vaati nykyistä vahvempaa lainsäädäntöä, jotta omalla työllään elävät yrittäjät voisivat toimia tasavertaisina suhteessa suurten pääomien hallitsemiin yrityksiin.
Arhinmäki esitti myös kansainvälisiä sopimuksia, jotka estävät hyvinvointivaltioiden rahoituspohjaa kalvavat veroparatiisit, joita suuryritykset ja suuri pääoma käyttävät hänen mukaansa siekailematta hyväkseen. Lisäksi Arhinmäen mukaan tarvitaan käytännön parannuksia yrittäjien jokapäiväiseen arkeen. Keskeisimpänä hän piti yrittäjien sosiaaliturvan parantamista muun muassa työttömyysturvan piirin pääsyä helpottamalla.
Turkistarhauskanta
Vasemmistoliitto kannattaa turkistarhauksen lopettamista Suomessa.
Euroopan unioni
Vasemmistoliitto on kampanjoinut sosiaalisen Euroopan puolesta tarkoittaen tällä sitä, että Euroopan unionin integraatiossa olisi huomioitava myös sosiaaliset kysymykset eikä yhdentymistä pitäisi tehdä vain talouden ehdoilla.
Eurovaaliohjelmassa 2014 Vasemmistoliitolla oli viisi kärkiteemaa Euroopan unionin muuttamiseksi: demokratian ja läpinäkyvyyden lisääminen, talouspolitiikan oikeudenmukaistaminen, hyvä työ ja sosiaaliturva, ihmisoikeuksien ja rauhan turvaaminen sekä unionin roolin asettaminen ympäristönsuojelussa maailman eturintamaan.
Eurovaaleissa 2019 vasemmistoliitto ajaa hiilineutraalia EU:ta vuoteen 2040 mennessä, ja keinona tähän Green New Deal -tyyppistä ratkaisua jonka puolue nimeää ekologiseksi jälleenrakennukseksi. Puolueen mielestä Euroopan keskuspankin rahoitusmarkkinoiden elvytyksen sijaan tulisi elvyttää taloutta ekologisten investointien kautta, ja näin luoda myös työpaikkoja.
Energiapolitiikka
Ydinvoimasta puolue linjaa lokakuussa 2018 julkaistussa ilmasto-ohjelmassaan seuraavasti: "Ydinvoima on ongelmallinen energiantuotantomuoto turvallisuuden, ydinpolttoaineen hankinnan ja jätteen sekä geopolitiikan kannalta. Uusi ydinvoima on myös kallista. Ongelmistaan huolimatta ydinvoima on kuitenkin kasvihuonekaasujen osalta päästötön energiantuotantomuoto, joten sitä voidaan pitää hyväksyttävänä osana energiantuotantopalettia ainakin vielä lähivuosikymmeninä. Kuitenkin tulevaisuudessa älykkäät sähköverkot ja hajautettu sähköntuotanto vähentävät tasaisen perusvoiman tarvetta. Suomessa ei ole tarvetta jo päätettyjen lisäksi uusille ydinvoimaloille."
Asuntojen lämmöntuotannossa puolue näkee maalämmön keskeisenä ratkaisuna. Vasemmistoliiton mukaan yksityishenkilöiden energiaremontteihin tarvitaan tukea, joka kohdentuu pienituloisille ja niille alueille, jossa investoinnin hintaa ei välttämättä saa asuntomarkkinoiden taantumisen vuoksi takaisin. Puolueen mukaan "sinänsä energiatehokkuutta parantavat investoinnit maksavat itsensä takaisin, mutta pienituloisia helpottaisivat esimerkiksi palvelut, jossa investoinnin esimerkiksi öljykattilasta lämpöpumppuun siirtymisestä voisi maksaa takaisin kuukausimaksulla".
Poliittinen nelikenttä
Poliittisen nelikentän vasemmisto-oikeisto-ulottuvuudella vasemmistoliiton kannattajat olivat selkeästi arvoliberaaleja. Kannattajista arvoliberaaleiksi tunnistautui 55 prosenttia vuonna 2015 tehdyssä Kunnallisalan kehittämissäätiön tutkimuksessa. Suhteessa muihin puolueisiin, vasemmistoliiton kannattajat ovat selkeimmin vasemmalla. Puolueiden kannattajat olivat vuonna 2008 ideologisesti kauimpana kokoomuksesta.
Rakenne
Vasemmistoliiton kannattajista ja jäsenistä yhtä suuri osa on korkeasti koulutettuja. Vuoden 2017 tutkimuksen mukaan vasemmistoliiton kannattajista reilu neljännes oli eläkeläisiä ja viidennes opiskelijoita. Työttömien äänestäjien osuus oli noin seitsemän prosenttia.
Vasemmistoliitto on ollut poliisien keskuudessa erityisen epäsuosittu puolue, joilta se keräsi 0,8 prosentin kannatuksen vuonna 2016. Anna Kontulan vuonna 2004 valmistuneen kyselytutkimuksen mukaan entiset taistolaiset äänestivät usein vasemmistoliittoa (32 % vastaajista). Ainoastaan vihreät oli entisten taistolaisten keskuudessa suositumpi valinta kuin Vasemmistoliitto.
Jäsenet
Vasemmistoliitossa oli vuonna 2017 noin 11 000 jäsentä. Jäsenistä yli puolet oli liittynyt puolueeseen vuoden 2011 jälkeen, ja jäsenmäärä on kasvanut viime vuosina. 1998 puolue ilmoitti jäsenmääräkseen 14 000. Alhaisimmillaan puolueen jäsenyys oli 2011 (9 100 jäsentä), josta jäsenmäärä on kasvanut vuoteen 2018 tultaessa 11 400 jäseneen. Vasemmistoliiton jäsenet muodostavat yhdessä vihreiden ja sosialidemokraattien jäsenten kanssa selkeän ryhmittymän eli ns. ”punavihreän kuplan”.
Vasemmistoliiton jäsenistö on muiden puolueiden tavoin suhteellisen vanha. Vuonna 2017 vasemmistoliiton jäsenten keski-ikä oli 55,9 vuotta ja lähes puolet puolueen jäsenistä on eläkkeellä. Vasemmistoliiton jäsenistä enemmistö on eläkeläisiä. Työssäkäyvien osuus puolueen jäsenistöstä on noin 40 prosenttia. Reilulla 35 prosentilla vasemmistoliiton jäsenistä on korkeakoulututkinto. Vasemmistoliitolla oli tutkimuksen mukaan toiseksi eniten työttömiä jäseniä perussuomalaisten jälkeen. Opiskelijoiden osuus vasemmistoliiton jäsenistä oli kuusi prosenttia. Kannattajiin nähden vasemmistoliiton jäsenet ovat noin 10 vuotta vanhempia. Vasemmistoliiton jäsenistön kotitalouksien mediaanitulot olivat 2 700 euroa kuukaudessa, mikä on selkeästi alhaisin kaikista puolueista.
Vasemmistoliiton sukupuolijakauma on suhteellisen tasainen. Kolmannes puolueen jäsenistä asui vuonna 2017 Uudellamaalla. Jäsenten osuus Helsingin-Uudenmaan alueella on suhteellisesti huomattavasti suurempi kuin muualla Suomessa. Vasemmistoliiton jäsenistä 39 prosenttia on jossain työuran vaiheessa toiminut palkansaajajärjestöjen luottamustehtävissä. Kokemus työnantajajärjestöistä on vastaavasti kolme prosenttia. Tutkimuksen mukaan vasemmistoliitto näytti olevan osittain sidoksissa perinteisiin työmarkkinajärjestöihin sekä ylioppilas- ja opiskelijaverkostoihin.
Eduskuntavaaleissa 2019 puolueen kaksi eniten, eli yli 10 000 ääntä saanutta ehdokasta olivat 30- ja 31-vuotiaita. Yli 5 000 ääntä saaneista ehdokkaista kolme oli 30–39-vuotiaita, viisi 40–49-vuotiaita ja yksi 50–59-vuotias.
Kannattajien mielipiteitä
61 prosenttia vasemmistoliiton kannattajista haluaisi ruotsin kielestä vapaavalintaisen kouluaineen.
Vasemmistoliiton äänestäjistä 83 prosenttia koki vuonna 2017 läheisimmiksi puolueiksi Vihreän liiton ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen. Vasemmistoliitossa ja vihreissä uskonnolliset yhteiskunnat ja seurakunnat koetaan läheisiksi huomattavasti muita puolueita harvemmin.
Varapuheenjohtajat
2. varapuheenjohtaja
3. varapuheenjohtaja
Vaalihistoria
Vasemmistoliitto osallistuu omilla listoillaan eduskunta-, europarlamentti- ja kuntavaaleihin. Presidentinvaalissa puolue on viimeksi asettanut oman ehdokkaansa vuonna 2018, mitä ennen edeltäneet omat ehdokkaat olivat vuosilta 2012 ja 1994. Vasemmistoliitto osallistuu myös ammattiliittojen ja osuuskuntien vaaleihin.
Eduskuntavaalit
Vasemmistoliiton kannatus oli eduskuntavaaleissa 2019 vahvinta Lapissa, Oulun vaalipiirissä, Varsinais-Suomessa, Helsingissä ja Satakunnassa. Puolueella on kansanedustajia kaikissa vaalipiireissä Kaakkois-Suomea, Vaasaa ja Ahvenanmaata lukuun ottamatta.
Kuntavaalit
Vasemmistoliitolla on valtuutettuja yli kahdessa sadassa Suomen kunnanvaltuustossa. Vasemmistoliitto on suurin puolue Kemin (34,6 % äänistä 2008) ja Karkkilan (32,8 %) kaupungeissa. Vuoden 2008 vaaleissa vasemmistoliiton kannatus ylitti 30 prosenttia kuudessa ja 20 prosenttia 21:ssä kunnassa.
Europarlamenttivaalit
Vasemmistoliitto sai edustajia europarlamenttiin vuosien 1996, 1999 ja 2004 vaaleissa, mutta vuonna 2009 puolue jäi niukasti ilman paikkaa. Vuosina 1996–2009 vasemmistoliittoa parlamentissa edustanut ja suuria äänimääriä kerännyt Esko Seppänen ei ollut enää ehdolla.
Vaaleissa 2014 puolue palasi parlamenttiin, kun Merja Kyllönen valittiin mepiksi. Seuraavissa, vuoden 2019 EU-vaaleissa noin kuukautta aiemmin eduskunnasta pudonnut Silvia Modig valittiin puolueen europarlamenttiedustajaksi.
Presidentinvaalit
Vuoden 1994 presidentinvaalissa vasemmistoliitto asetti ehdokkaakseen puheenjohtajansa Claes Anderssonin. Hän sai 3,8 prosenttia äänistä ja sijoittui kuudenneksi yhdentoista ehdokkaan joukossa. Vuosina 2000 ja 2006 vasemmistoliitto tuki vaalit voittanutta SDP:n Tarja Halosta. Vaalien 2000 tukea koskeneessa puoluehallituksen päätöksessä ehdokasta ei mainittu nimeltä. Kuusi vuotta myöhemmin vasemmistoliitto ilmoitti tukevansa Halosen uudenlleenvalintaa. Vuonna 2012 ehdokkaana oli puheenjohtaja Paavo Arhinmäki, joka sijoittui 5,5 prosentin ääniosuudella kuudenneksi kahdeksan ehdokkaan joukossa. Vuonna 2018 vasemmistoliiton ehdokkaana oli rauha-teemalla kampanjoinut Merja Kyllönen.
Maakuntavaalit
Kainuun maakuntavaaleissa 2004 ja 2008 vasemmistoliitto oli toiseksi suurin puolue keskustan jälkeen. Puolue sai maakuntavaltuustoon 9 edustajaa (21,4 % äänistä) vuonna 2004 ja 12 (18,9 %) vuonna 2008.
Liittojen vaalit
Vasemmistoliitolla on suurin ryhmä Rakennusliiton (165 edustajaa / 77,6 % äänistä vuonna 2007) ja Suomen Elintarviketyöläisten Liiton (66 % v. 1997) edustajistoissa. Puolue on kerännyt yli 40 prosentin kannatusta myös muun muassa Metalliliitossa ja Kemianliitossa.
Kahden tanssin välillä
Kahden tanssin välillä on vuonna 1930 valmistunut suomalainen mykkäelokuva, jonka on ohjannut Waldemar Wohlström. Elokuvan ensi-ilta oli 26. tammikuuta 1930 Kino-Palatsi-teatterissa Helsingissä.
Polttotaisteluaineet
Polttotaisteluaineet ovat deflagroituvia aineita eli niiden räjähdysnopeus on alle 2 000 m/s. Niitä käytetään vastustajien rakennelmien polttoon. Esimerkkiaineita ovat ruuti ja kreikkalainen tuli. Ruuti voi myös räjähtää detonoiden eli räjähtäen yli 2 000 m/s,milloin se ei ole enää polttotaisteluaine. Napalm on myös polttotaisteluaine.
Brandwaffe Incendiary device Süütepomm Bombe incendiaire Brandbom Bomba zapalająca Зажигательное оружие Zažigalno orožje Запалювальна зброя
Rudolf Belling
thumb|Pronssiveistos Max Schmelingistä thumb|Schuttblume, 1972, Münchenissä Rudolf Belling (28. elokuuta 1886 – 9. kesäkuuta 1972) oli saksalainen kuvanveistäjä.
Hänen teoksensa olivat uran alkuaikoina kubistisia. Myöhemmin hän teki myös realistisempaa taidetta. Natsi-Saksassa Bellingin teoksia pidettiin rappiotaiteena. Ainoa hänen teoksistaan joka kelpasi natseille oli pronssiveistos nyrkkeilijä Max Schmelingistä. Belling muutti Turkkiin vuonna 1933.
Takyoni
thumb|right|280px|Hiukkasen kulkiessa yli [[valonnopeus|valonnopeutta sen ei voida nähdä lähestyvän. Mutta, kun se ohittaa havaitsijan läheltä, sen voi nähdä hetkellisesti kahtena kuvana, jotka liikkuvat vastakkaisiin suuntiin kuvan osoittamalla tavalla. Musta viiva kuvastaa Tšerenkovin säteilyn shokkiaaltoa.]]
Nimitys takyoni tulee kreikan sanasta ταχύς (takhys), ’nopea’, johon on liitetty yleinen alkeishiukkasten nimissä esiintyvä sananloppu -oni.
Litiumtetrametyylipiperididi
Litiumtetrametyylipiperididi eli LTMP (C9H18NLi) on 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiinin litiumsuola. Yhdiste on erittäin voimakkaasti emäksinen ja sitä käytetään emäksenä orgaanisissa synteeseissä.
Takyoni
Takyonien tutkimus
Takyonin olemassaolon esitti ensimmäisen kerran saksalainen fyysikko Arnold Sommerfeld vuonna 1904. Termi takyoni on kuitenkin peräisin Gerald Feinbergiltä, joka ensimmäisenä käytti sanaa tachyon hypoteettisista, valoa nopeammista hiukkaista.
Takyonit olivat fyysikoiden kiinnostuksen aiheina 1960–1970-luvuilla, mutta mielenkiinto niihin loppui kokeellisen näytön puuttuessa. Ajateltiin myös, että ne rikkoisivat kausaliteettia. Tästä huolimatta takyonit ovat yhä jonkin verran fyysikoiden tutkimuksen kohteena. Jotkin säieteoriat sisältävät takyoneja. Lisäksi takyoneista ollaan kiinnostuneita kvanttioptiikan ja tunneloitumisen yhteydessä.
Buppha Devi
thumb|Buppha Devi 1965. Norodom Buppha Devi (8. tammikuuta 1943 Phnom Penh, Kambodža – 18. marraskuuta 2019 ) oli Kambodžan prinsessa, tanssija ja poliitikko. Hän oli kuningas Norodom Sihanoukin tytär. Hän teki tunnetuksi perinteistä kambodžalaista tanssia ja esiintyi kotimaassa ja ulkomailla. Hän oli vuosina 1998–2004 Kambodžan kulttuuriministeri.
Takyoni
Takyoni populaarikulttuurissa
Takyoni tunnetaan lähinnä Star Trekin, The Flashin ja Babylon 5:n kaltaisista tieteissarjoista, joissa niitä tyypillisesti käytetään selittämään nykytieteelle tuntemattomia tai mahdottomia ilmiöitä kuten aikamatkustusta. Takyonit esiintyvät myös Alan Mooren palkitussa Watchmen-sarjakuvassa.
Buppha Devi
Buppha Devi oli Kambodžan kuninkaallisen baletin jäsen ja sen päätanssija 1960-luvulta alkaen. Hänen erikoisalueensa oli apsaroiden tanssi, jota oli aiemmin esitetty vain hovissa. Tanssi yritettiin hävittää 1970-luvulla punakhmerien aikana. Hän pakeni maasta ennen 1975 alkanutta kansanmurhaa mutta palasi sinne 1991. Hänen sisaruksensa tiettävästi murhattiin.
Buppha Devi oli neljä kertaa naimisissa, ja hänellä oli viisi lasta. Hän oli nykyisen kuninkaan Norodom Sihamonin sisarpuoli.
Ympäristölääketiede
Ympäristölääketiede on lääketieteen osa-alue, joka on erikoistunut ympäristöstä aiheutuvien tekijöiden aiheuttamiin sairauksiin ja terveyden uhkiin. Nämä ympäristötekijät voivat olla kemiallisia, fysikaalisia tai biologisia. Kemiallisia tekijöitä ovat paitsi elinympäristön myrkylliset kemikaalit myös mm. ilmansaasteet kuten otsoni, rikkidioksidi ja typen oksidit. Fysikaalisia tekijöitä ovat mm. ultraviolettisäteily, radioaktiivinen säteily ja melu sekä hengitysilman hiukkaset ja pölyt. Biologisia tekijöitä ovat mm. juomaveden bakteerit ja muut mikro-organismit, hometalojen homeet ja bakteerit sekä ulkoilman siitepölyt ja muut allergeenit. Ympäristölääketiede liittyy läheisesti kansanterveystieteeseen (public health). Paikallistasolla ympäristölääketieteestä vastaavat pääasiassa avohoidon lääkärit. Usean lääkärin terveyskeskuksissa Suomessa yksi lääkäri on saatettu nimetä alan vastuulääkäriksi.
Ympäristötekijöiden aiheuttama sairauskuorma on Euroopassa arvioitu noin 3-5 prosentiksi kaikesta sairauskuormasta, mutta se vaihtelee maasta toiseen. Kehitysmaissa ympäristön vaikutus terveyteen voi olla paljon suurempi huonon hygienian, suurkaupunkien ilmansaasteiden ja kemikaalien holtittoman käytön takia. Suomessa ulkoilman pienhiukkasten on arvioitu olevan vastuussa noin puolesta ympäristön aiheuttamasta sairaustaakasta, sen jälkeen suurimmat ovat melu, sisäilman radon, passiivitupakointi, ultraviolettisäteily ja sisäilman kosteusvaurioista aiheutuvat epäpuhtaudet.
Litiumtetrametyylipiperididi
Ominaisuudet
Litiumtetrametyylipiperididi on erittäin vahva emäs ja sen pKa-arvo tetrahydrofuraaniliuoksessa on 37,3. Se on hyvin reaktiivinen ja jopa sen liuokset voivat syttyä ilman vaikutuksesta palamaan. Yhdiste liukenee hiilivetyihin, kuten heksaaniin, ja eettereihin kuten dietyylieetteriin ja tetrahydrofuraaniin. thumb|left|250px|Litiumtetrametyylipiperididi esiintyy kiinteänä rengasrakenteisena tetrameerinä Monien muiden orgaanisten litiumyhdisteiden tavoin litiumtetrametyylipiperidi muodostaa liuoksissa aggregaatteja. Hiilivedyissä yhdiste esiintyy joko syklisena trimeerinä tai tetrameerina, joista tetrameerinen muoto on yleensä vallitseva. Eetteriliuoksissa se esiintyy dimeerinä tai monomeerina.
Ympäristölääketiede
Alan terminologia ei ole aivan vakiintunut, mutta ympäristölääketiedettä voidaan pitää ympäristöterveydenhuollon lääketieteellisenä osa-alueena. Ympäristöterveydenhuollon toimintakenttään kuuluu paljon muitakin kuin lääketieteen näkökulmia. Ala sisältää sairauksien estämisen ja yleisen hygienian sekä sairauksien hoidon lisäksi monia laajempia ja usein epäsuorasti terveyteen vaikuttavia seikkoja kuten ilmastonmuutoksen terveyteen vaikuttavat tekijät, terveyttä edistävä maankäyttö, yhdyskuntasuunnittelu ja energiantuotanto, ympäristön viihtyisyys ja onnettomuuksien ehkäisy sekä näihin liittyvä hallinto. Siksi ympäristöterveydenhuollossa toimii paljon muita ammattikuntia lääkäreiden ohella, mm. eläinlääkäreitä, ympäristöhygieenikkoja, kemistejä, mikrobiologeja sekä säteilyfyysikkoja ja -biologeja. Ympäristöterveydenhuollon keskeisenä tavoitteena on ympäristöstä johtuvien sairauksien ja kuolemien ehkäisy.
Litiumtetrametyylipiperididi
Valmistus ja käyttö
Litiumtetrametyylipiperididiä valmistetaan n-butyylilitiumin ja 2,2,6,6-tetrametyylipiperidiinin välisellä reaktiolla.
Ympäristölääketiede
Työterveyshuolto ja työlääketiede on yleensä erotettu omiksi aloikseen. Joissakin maissa ne kuuluvat ympäristöterveydenhuoltoon.
Mikko Kosonen
Mikko Kosonen (s. 22. tammikuuta 1957 Ontario, Kanada) on kauppatieteiden tohtori. Hän toimi Sitran yliasiamiehenä 17.11.2008 - 31.12.2019.
Ennen siirtymistä yliasiamieheksi hän toimi Sitran innovaatiojohtajana 1. elokuuta 2007 alkaen. Aikaisemmin Kosonen toimi Nokia Oyj:ssä muun muassa yrityssuunnittelu- ja tietohallintojohtajana sekä viimeksi johdon neuvonantajana. Häntä pidetään yhtenä Nokian menestystarinan pääsuunnittelijoista.
Kosonen on ollut hallituksen jäsen Itellassa (2003–2009), Keskossa (2009–2012), Kuntien Tierassa (2010–2013), Tekniikan Akatemia -säätiössä (2009–), Liikesivistysrahastossa (2011–) ja TeliaSonera Finland Oyj:ssä (2013–). Hän on toiminut myös Kauppatieteellisen yhdistyksen hallituksen varapuheenjohtajana. Kosonen on osallistunut aktiivisesti toimintaan EuroCIO:ssa, joka on eurooppalaisten huippujohtajien tapaamisfoorumi.
Kosonen on kirjoittanut yhdessä professori Yves Dozin kanssa organisaatioiden strategista ketteryyttä käsittelevän kirjan Fast Strategy (2008), joka on käännetty 10 kielelle – myös suomeksi nimellä Nopea strategia. Kososen puheenvuoro on kirjassa Taitoa, tahtoa, talenttia – 50 tarinaa johtamisesta.
Kosonen on naimisissa ja hänellä on kolme lasta.
Kiinan maantiede
Pinnanmuodot
thumb|left|[[Mount Everestin Kiinan-puoleinen pohjoisseinämä.]] Kiina on vuoristoinen valtio, ja noin kaksi kolmasosaa sen pinta-alasta on vuoristoista. Maa kohoaa itärannikolta länteen päin mentäessä. Kiina voidaan topografisesti jakaa kolmeen alueeseen, Tiibetin ylänköön, keskiosien vuoristoihin ja ylänköihin sekä itäisiin alankomaihin.
Tiibetin ylänkö sijaitsee Kiinan luoteisosissa, ja se on maailman suurin ylätasanko. Sen keskikorkeus on yli 4 000 metriä, ja sen korkeimmat huiput nousevat yli 7 200 metrin. Sitä ympäröivät vielä korkeammat vuoristot, kuten Himalaja ja Kunlun. Himalajan vuorista 40 kohoaa vähintään 7 000 metriin, ja Kiinan ja Nepalin rajalla oleva Mount Everest on maailman korkein vuori. Tiibetin ylängön matalimmalla oleva alue on sen luoteisosassa oleva Qaidamin allas, jonka leveä luoteisosa on 2 700–3 000 metrissä ja kapea kaakkoisosa hieman matalammalla.
thumb|left|[[Taklimakanin aavikon hiekkadyynejä.]] Kunlunin ja Qilian Shanin pohjoispuolella sekä Qionglai Shanin ja Daliang Shanin itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen alue. Siellä useimmat vuoret kohoavat enää 900–1 800 metrin korkeuteen, ja vuoristojen välissä vaihtelevat altaat ja tasangot. Tiibetin ylängön pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa on kaksi laajaa painaumaa, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin allasta rajoittaa etelässä Kunlun, lännessä Pamir ja pohjoisessa Tienšan, joka erottaa sen Džungarian altaasta. Tarim on noin 557 000 neliökilometrin laajuinen, ja se on noin 750–1 400 metrin korkeudessa. Sen sisäosissa on Taklimakanin aavikko. Džungariaa rajoittaa Tienšanin lisäksi Altaivuoristo, joka erottaa sen Mongoliasta. Džungaria on tasaista seutua, joka viettää lievästi lounaaseen. Se on keskimäärin 300–450 metrin korkeudessa, mutta matalimmat kohdat ovat alle 200 metrissä.
Kiinan kolmas topografinen alue käsittää maan suurimmat tasangot. Siellä on laajoja alankoja, jotka ovat hyvien kulkuyhteyksien varassa ja joissa on Kiinan suurimmat asutuskeskukset. Suurimmat tasangot ovat Mantšurian tasanko, Pohjois-Kiinan tasanko ja Jangtsejoen keski- ja alajuoksun tasanko. Mantšurian tasanko on Kiinan koillisosissa sijaitseva kumpuileva tasanko, jonka jakaa pohjoiseen ja eteläiseen osaan 150–260 metriä korkea vedenjakaja. Pohjois-Kiinan tasanko on hyvin tasaista, ja se on pääosin 50 metrin korkeudella merenpinnasta. Se on muodostunut Keltaisenjoen ja Huaijoen kuljettamista sedimenteistä. Jangtsen tasankoa värittää tiheä järvien ja kanavien verkosto, ja lisäksi siihen kuuluu Jangtsen suisto. Pääsääntöisesti tasanko on alle 50 metrin korkeudessa, mutta siellä täällä on myös muutamia kukkuloita.
Vesistöt
thumb|[[Jangtsen lähdejoki Ulan Moron.]] Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Noin 36 prosenttia Kiinan pinta-alasta kuuluu sisäiseen valuma-alueeseen. Kuitenkin vain noin viisi prosenttia vuotuisesta valunnasta ei päädy meriin. Yli 80 prosenttia joista päätyy Tyyneenmereen, 12 prosenttia Intian valtamereen ja alle prosentti Jäämereen.
Suurin osa Kiinan joista saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa sieltä etelään tai itään. Kiinan kolme suurinta kokonaan maan alueella olevaa jokea virtaavat Tiibetistä itään. Jangtse, Keltainenjoki ja Länsijoki (Xī Jiāng) laskevat kaikki Tyyneenmereen. Pituudeltaan, valuma-alueeltaan ja virtaamaltaan selvästi suurin joki on Jangtse. Se on noin 6 300 kilometriä pitkä, sen valuma-alue on noin 1,8 miljoonaa neliökilometriä. Keltaisenjoen pituus on noin 5 460 kilometriä ja valuma-alue noin 752 000 neliökilometriä. Länsijoki kuuluu Helmijoen valuma-alueeseen, joka on 454 000 neliökilometrin laajuinen.
Jangtse saa alkunsa Tiibetin ylängöltä ja virtaa Kiinan keskiosien halki. Se on Kiinan merkittävin joki, ja se on melkein koko pituudeltaan purjehduskelpoinen. Keltainenjoki puolestaan virtaa Jangtsen pohjoispuolella Tiibetin ylängöltä halki Pohjois-Kiinan tasangon. Helmijoen valuma-alue, ja sen jokiverkosto kattavat puolestaan Kiinan eteläosat. Muita merkittäviä jokia ovat Kiinan koillisosissa Venäjän rajan muodostava Amur ja sen sivujoki Sungari sekä Liao-, Hai- ja Huaijoet.
Järviä on eniten Jangtsen keski- ja alajuoksulla sekä Tiibetin ylängöllä. Monet ylänköalueen järvistä on suolaisia, kuten maan suurin järvi Qinghaijärvi. Alankoalueiden järvistä useimmat ovat puolestaan makeita, kuten Poyangjärvi, Dongtingjärvi ja Taijärvi.
Kulttuurimaantiede
Kiinan pinta-ala on 9 596 960 neliökilometriä, ja se on maailman neljänneksi suurin valtio. Sillä on maarajaa Afganistanin, Bhutanin, Intian, Kazakstanin, Kirgisian, Laosin, Mongolian, Myanmarin, Nepalin, Pakistanin, Pohjois-Korean, Tadžikistanin, Venäjän ja Vietnamin. Maarajan pituus on kaikkiaan 22 457 kilometriä. Mongolian ja Kiina välinen raja on 4 630 kilometriä pitkä. Kiinan ja Venäjän maaraja on myös yli 4 000 kilometriä pitkä. Afganistanin kanssa Kiinalla on sen sijaan vain 91 kilometriä yhteistä rajaa.
Vaikka Kiinan asukasluku on valtaisa, väestö on jakautunut epätasaisesti ympäri maata. Isoja osia maasta on täysin asumattomana tai todella harvaan asuttuna. Pääsääntöisesti asukastiheys pienenee idästä länteen mentäessä. Erityisen suuri asukastiheys on Pekingin ja Shanghain välisellä käytävällä. Kiinan kaupunkiväestö ylitti ensimmäisen kerran maaseutuväestön määrän vuonna 2011, jolloin kaupungeissa asui 51,27 prosenttia maan noin 1,35 miljardista asukkaasta. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan Kiinan suurimmat kaupungit olivat Shanghai (20 217 748 asukasta), Peking (16 446 857), Kanton (10 641 408), Shenzhen (10 358 381), Tianjin (9 920 263), Wuhan (7 541 527), Dongguan (7 271 322), Foshan (6 771 895), Chengdu (6 316 922) ja Chongqing (6 263 790). Kiinan kaupunkien väkiluvun määrittäminen on kuitenkin jossain tapauksissa melko vaikeata, koska Kiinan kaupunkien hallintoalueet ovat paljon suurempia kuin varsinainen kaupunkialue. Esimerkiksi Chongqingiä kutsutaan useassa yhteydessä Kiinan suurimmaksi kaupungiksi, koska sen kunnallishallinnollisen alueen asukasluku on noin 28,8 miljoonaa. Se on kuitenkin noin Itävallan kokoinen alue, jonka väestöstä kaksi kolmasosaa asuu maaseudulla.
Suurin osa Kiinan kylistä on tiiviitä ja keskittyneitä, vuoristoissa ja kukkuloilla kylien tiiviys ei kuitenkaan aina ole mahdollista. Pohjois-Kiinan tasangolla kyliä on tasaisen välimatkoin, ja ne on usein yhdistetty poluilla toisiinsa. Keskisen ja eteläisen Kiinan maaseutua hallitsevat puolestaan riisin terassiviljelmät.
Ilmasto
thumb|Kiinan keskimääräinen vuosittainen sadanta. Kiinan ilmasto on monimuotoista; se vaihtelee etelän trooppisesta pohjoisen subarktiseen ilmastoon ja vuoristoilmastosta aavikkoilmastoon. Kiinan ilmastoon vaikuttavat erityisesti tuulten vuodenaikoihin liittyvä vaihtelu ja maan valtava koko.
Kiinan ilmastoon vaikuttaa merkittävästi kausittainen tuulten vaihtelu, jota kutsutaan Aasian monsuuniksi. Lokakuusta huhtikuuhun Kiinaan puhaltaa ilmaa Siperian ja Keski-Aasian korkeapaineen alueelta. Toukokuusta syys–lokakuulle puolestaan tuuli käy Intian valtamereltä ja Tyyneltämereltä kohti mantereen laajaa matalapaineen aluetta. Kylmä ja kuiva Siperian ilmamassa tunkeutuu Kiinaan Mongolian ylängön kautta ja leviää sieltä etelään. Mongolian ylängöllä se vaikuttaa käytännössä vuoden ympäri, mikä tekee paikallisesta ilmastosta hyvin kuivan. Kesäisin trooppinen ilmamassa kattaa käytännössä lähes koko itäisen Kiinan ja se leviää Mongolian ylängön rajoille ja Tiibetin ylängön itäosiin asti. Näiden kahden ilmamassan liikkeet vaikuttavat erityisesti pohjoisen ja keskisen Kiinan ilmastoon. Kesäisin trooppisen virtauksen ollessa voimissaan virtauksen rajaseudulla Pohjois-Kiinassa tulee runsaita sateita, mutta talvisin raja-alue ja sateet siirtyvät keskiseen Kiinaan. Näiden kahden virtauksen lisäksi Kiinan ilmastoon vaikuttavat päiväntasaajan mantereinen, eli epävakaa lounaismonsuuni, ja merellinen ilma sekä polaarinen meri-ilma.
Kiinan koko näkyy lämpötilaeroissa. Vaikka lähes koko maassa on lämpimät tai kuumat kesät, talvet eroavat selvästi maan eri osissa. Pohjois-Kiinan Mantšuriassa talvet ovat erittäin kylmät. Talvilämpötilat laskevat alas myös Sisä-Mongoliassa, Xinjiangissa ja Tiibetissä, jossa myös kesät ovat viileät. Eteläisen ja Keskisen Kiinan talvet ovat puolestaan leudot tai jopa lämpimät.
Lämpötilojen tavoin myös sadanta pienenee kaakosta lounaaseen. Vuosittainen sademäärä kaakkoisrannikolla voi olla yli 2 030 millimetriä. Jangtsejoen laaksossa se on 1 010–1 140 millimetriä ja siitä pohjoiseen Huaijoen laaksossa enää 900 millimetriä. Keltaisenjoen alajuoksulla sadanta on noin 500–635 millimetriä. Kiinan kaakkoisosissa sataa kuitenkin enemmän kuin Keski-Kiinan tasangolla, ja Changbaivuoristossa sademäärä voi olla yli 1 000 millimetriä. Lounaismonsuuni on menettänyt tehonsa Kiinan sisämaassa Lössiylängöllä, missä sataa enää 305–500 millimetriä vuodessa. Siitä länteen Sisä-Mongolian länsiosissa, Gansun käytävässä ja Tarimin altaassa sademäärä on jopa alle 100 millimetriä. Džungaria puolestaan sademäärät ovat hieman korkeampia länsituulten vaikutusten ansiosta. Tiibetin sademäärät heijastelevat Kiinan trendiä, lounaisosissa sataa eniten. Tiibetin lounaisosien vuotuinen sadanta on yli 1 000 millimetriä mutta pohjoisessa Qaidamin altaassa vain 100–250 millimetriä.
Cybersex
Cybersex, tyyliteltynä cybersex on yhdysvaltalaisen hip-hop artisti ja tuottaja Blackbearin neljäs studioalbumi, jonka julkaisi Interscope Records ja Blackbearin oma levy-yhtiö, Beartrap LLC 27. marraskuuta 2017. Albumilta julkaistiin kaksi singleä vuoden 2017 aikana, "playboy shit" ja "up in this". Albumilla vierailee monia tunnettuja artisteja, kuten Rick Ross, Tinashe tai 2 Chainz.
Hän työskenteli albuminsa parissa vuoden 2017 loppupuolella, samalla kun oli mukana lämppärinä Fall Out Boyn kiertueella. Hän liittyi ennen albumin julkaisua Interscope Records levy-yhtiöön.
Kappaleet
Kappaleiden nimet tyylitellään kirjoittamalla ne pienellä:
Elwood Hillis
thumb|Elwood Hillis vuonna 1971. Elwood Haynes Hillis (6. maaliskuuta 1926 Kokomo, Indiana – 4. tammikuuta 2023 Windsor, Colorado ) oli yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän syntyi Kokomossa, Indianassa, ja sai lakimieskoulutuksen.
Hillis palveli Yhdysvaltain armeijassa vuosina 1944–1946. Hän istui Yhdysvaltain edustajainhuoneessa vuosina 1971–1987, mutta ei ollut uudelleen ehdolla vaaleissa 1986.
Risto Rinne (yritysjohtaja)
thumb|250px|Rinne (ensimmäinen oikealla) kantamassa vuoden 2012 unikekoa mereen [[Unikeonpäivä (Naantali)|Unikeonpäivillä Naantalissa.]] Risto Tapio Rinne (s. 11. joulukuuta 1949 Masku) oli Nesteen toimitusjohtaja vuosina 2004–2008. Hän jäi eläkkeelle toimitusjohtajan paikalta lokakuussa 2008 sydämen rytmihäiriöiden takia. Hänen seuraajakseen valittiin Matti Lievonen.
Rinne oli Nesteen palveluksessa vuodesta 1975. Ennen Neste Oilin toimitusjohtajaksi valintaa hän työskenteli saman yhtiön palveluksessa useissa eri tehtävissä kuten Naantalin jalostamon johtajana sekä Porvoon jalostamon tutkimusjohtajana. Hän toimi Fortum Oyj:n öljysektorin johtajana (2004) ja Fortum Oyj:n öljynjalostusyksikön (Neste Oilin) johtajana (1999–2004). Hän oli Kemianteollisuus ry:n hallituksen puheenjohtaja, EUROPIA:n (European Petroleum Industry Association) hallituksen jäsen ja Öljy- ja Kaasualan Keskusliitto ry:n hallituksen puheenjohtaja. Hän on toiminut Turun Osuuskaupan hallituksen jäsenenä vuodesta 2011.
Rinne valmistui ylioppilaaksi Juhana Herttuan Yhteiskoulusta vuonna 1968 ja diplomi-insinööriksi Åbo Akademista vuonna 1974. Joulukuussa 2008 tasavallan presidentti Tarja Halonen nimitti Rinteen vuorineuvokseksi. Vuonna 1998 hän sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunnan kunniamerkin.
Rinne asuu Naantalissa. Hän harrastaa kalastusta.
HMS Acute
HMS Acute on ollut kolmen Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
Power Rangers Jungle Fury
Power Rangers Jungle Fury on yhdysvaltalainen 32-osainen lasten televisiosarja, joka oli samalla 16. Power Rangers -tuotantokausi. Jungle Fury käytti japanilaisen 31. Super Sentai -sarjan Juken Sentai Gekirangerin lavaste-, asu- ja kuvamateriaalia. Sarja esitettiin Yhdysvalloissa 18. helmikuuta 2008 – 3. marraskuuta 2008. Power Rangers Jungle Fury on myös kolmas sarja ilman yhteisjaksoa edeltävän kauden rangereiden kanssa; muiden kausien ollessa Power Rangers Ninja Storm ja Power Rangers Mystic Force.
Juoni
Jo yli 10 000 vuoden ajan oli salainen Pai Zhua niminen kungfuklaani vartioinut arkkua, johon muinainen paha henki Dai Shi oli vangittu. Eräänä päivänä mestari Mao valitsi uusiksi Dai Shin vartijoiksi kolme parasta oppilastaan, Jarrodin, Theon ja Lilyn. Jarrod osoittautui pian kuitenkin huonoksi valinnaksi, joten mestari Mao valitsi hänen tilalleen alokkaan nimeltä Casey. Jarrod suuttui tultuaan hylätyksi ja yritti kostoksi viedä Dai Shin arkun, joka putosi maahan ja Dai Shi pääsi vapaaksi. Vapauduttuaan Dai Shi tappoi ensin mestari Maon ja otti sen jälkeen Jarrodin ruumiin itselleen. Casey, Lily ja Theo lähetettiin kaupunkiin nimeltä Ocean Bluff etsimään uutta mestaria, joka osoittautui mieheksi nimeltä R.J. Hän antoi heille kolmelle kyvyn muuttua Power Rangereiksi. Yhdessä he yrittivät estää Dai Shitä valloitamasta maailmaa ja palauttamasta sitä eläimille. Dai Shilla oli apunaan uskollinen kätyri Camille ja joukko Rinshejä. Dai Shi vapautti ensitöikseen myrkkyviisikon, jotka eivät kuitenkaan onnistuneet niille asetetussa tehtävässä.
Myöhemmin rangerit saivat lisäopetusta kolmelta jo eläköityneeltä mestarilta, jotka antoivat omat henkieläimensä ja aseensa heidän käyttöönsä. Mestari Phant opetti Lilylle elefanttitekniikkansa, mestari Swoop Theolle lepakkotekniikkansa ja R.J:n isä mestari Finn Caseylle haitekniikkansa. Dai Shi ja Camille herättivät henkiin kaksi overlordia, Carnisoarin ja Jellican, jotka opettivat Jarrodia ja vaimensivat hänen inhimillisen puolensa. Dai Shi voittikin rangerit uusien oppiensa avulla ja otti R.J:n vangikseen. Pelastaakseen hänet oli rangereiden mentävä mestari Maon avulla henkimaailmaan oppimaan kolmelta jo kaatuneelta mestarilta; mestari Rillalta, mestari Guinilta ja mestari Lopelta. Näiden mestarien ansiosta rangerit saivat käyttöönsä heidänkin henkieläimensä ja uudet Jungle Master -voimat.
Mestari Mao oli vuosia sitten antanut Dominicille Control Daggerin, jolla hän sai Rhino Steel Zordin Rhino Nexuksesta valjastettua käyttöönsä. Myös Camille ja Dai Shi pääsivät Rhino Nexukseen. Siellä Dai Shi oppi Zocato-voiman ja sai sen avulla valtaistuimensa takaisin. Dominicin saatua Rhino Steel Megazord käyttöönsä onnistui hän tuhoamaan Carnisoarin. Vähän myöhemmin rangerit onnistuivat tuhoamaan myös Grizzakan. Ainut enää elossa ollut overlord, Jellica, herätti kolme Phantom Beast Generalia kolmen kristallisilmän avulla. Herättyään ne kuitenkin tuhosivat Jellican ja vannoivat uskollisuuttaan Dai Shille haluten hänestä kuninkaansa. Dai Shi käski heidän kaapata kolme vielä elossa ollutta rangereiden mestaria, joita he sitten käyttivät Spirit Rangereiden luomiseen.
Myöhemmin mestari Finn joutui vangiksi yhteen kristallisilmistä, mutta pääsi poikansa R.J:n avulla vapaaksi. Yhdessä he onnistuivat pelastamaan kaksi muuta vangittua mestaria. Spirit Rangerit siirtyivät rangereiden puolelle, jonka jälkeen he pystyivät kutsumaan niitä tarvittaessa apuun. Vähän myöhemmin Dai Shi alkoi menettää otettaan Jarrodista ja Phantom Beast Generalit syyttivät Camillea lähettäen sotilaitaan hänen kimppuunsa. Casey näki Jarrodin pelastavan Camillen ja lähti Dai Shin temppeliin vapauttamaan Jarrodin Dai Shin vallasta. Jarrodin vapauduttua hän ja Camille auttoivat rangereita taistelussa vihollisiaan vastaan. Jarrod oli häpeissään tekemistään pahoista teoista ja kieltäytyi aluksi auttamasta enemmän. Viimeisessä jaksossa Dai Shi avasi portaalin henkimaailmaan ja toi takaisin kaikki kaatuneet kätyrinsä. Samalla kuitenkin myös neljä kaatunutta Pai Zhuan mestaria pääsivät auttamaan rangereita. Jarrod päätti sittenkin auttaa rangereita ja onnistui heikentämään Dai Shitä sen verran, että kolme valittua; Casey, Lily ja Theo; onnistuivat tuhoamaan sen lopullisesti. Taistelun päätyttyä Camille ja Jarrod liittyivät Pai Zhuan akatemiaan alokkaina. Dominic ja Fran lähtivät matkustamaan Euroopan halki.
Pai Zhuan mestarit
Olivat Pai Zhuan perustajia, jotka taistelivat Dai Shitä vastaan ja onnistuivat vangitsemaan hänen sielunsa arkkuun. Taistelu maksoi heistä kolmen hengen. Maon kuoltua rangerit saivat opetusta kolmelta vielä elossa olleelta Pai Zhuan mestarilta kunnes heidät kaapattiin ja heitä käytettiin Spirit Rangereiden luomiseen. Sarjan päätösjaksossa neljä jo kaatunutta Pai Zhuan mestaria palasivat auttamaan rangereita taistelussa Dai Shin takaisin tuomia kätyreitä vastaan. He käyttivät taistelussa vahvempia antropomorfisia muotojaan.
Zordit
Power Rangers Jungle Furyssa zordit olivat eläinhenkiä, joita rangerit olivat oppineet hallitsemaan. Rangerit pystyivät tarvittaessa päästämään ne vapaaksi, menemään niiden sisään ja ohjaamaan niitä tekemiensä liikkeiden avulla.
Polykrates
Polykrates (, kuoli 522 eaa.) oli Samoksen tyranni noin vuosina 540–522 eaa. Suuren laivastonsa ansiosta Samos hallitsi Polykrateen aikana useita lähisaaria ja osaa Vähästä-Aasiasta. Hän rakennutti muun muassa Samoksen Heraionin temppelin ja Eupalinoksen tunnelin, jota pitkin kaupunkiin saatiin vettä.
Vallankaappaus
thumb|Samoksen sijainti Kreikan kartalla.
Samos sijaitsee Vähän-Aasian länsirannikolla Miletoksen lähellä. Kaupunki oli kreikkalainen, vaikka se kuuluikin Lyydian kuninkaan Kroisoksen valtapiiriin. Persian kuninkaan Kyyros II Suuren kukistettua Kroisoksen noin vuonna 547 eaa. Samos joutui Persian vallan alle. Persialainen sotapäällikkö Harpagus kukisti persialaisten valtaa vastustaneet kreikkalaiset kaupungit. Samoksella tilanne oli sekava, ja vuonna 540 kolme veljestä, Polykrates, Pantagnostos ja Syloson, kaappasivat vallan itselleen. Heitä tuki osa Samoksen asukkaista, joiden avulla he valtasivat Samoksen linnoituksen. Vuonna 532 eaa. Polykrates antoi kuitenkin teloittaa Pantagnostoksen ja ajoi Sylosonin maanpakoon Persiaan. Tämän jälkeen Polykrates oli yksinvaltias, joita kreikkalaiset kutsuivat nimityksellä tyranni.
Samoksen tyrannina
thumb|[[Heraion (Samos)|Heraionin eli Heran temppelin raunioita.]]
Ilmeisesti Polykrates oli suosittu kansan keskuudessa, ja hänen vastustajansa, etupäässä vanhan aristokratian edustajat, ajettiin maanpakoon. Mahdollisesti Pythagoras oli yksi maanpakoon lähteneistä. Polykrates paransi Samoksen kaupungin puolustusta rakennuttamalla kaupungin ympärille muurit. Samoihin aikoihin hän rakennutti sen satamaan kivisen laiturin, joka suojaisi sitä hyökkääjiltä. Nämä rakennustyöt suunnitteli megaralainen arkkitehti Eupalinos. Hänen suunnittelemansa oli myös noin kilometrin pituinen niin kutsuttu Eupalinoksen tunneli, jota pitkin kaupunkiin johdettiin juomavettä ja jota saatettiin käyttää myös pakoreittinä piirityksen aikana. Polykrates yritti eri tavoin parantaa alamaistensa elinoloja, ja hän rakennutti myös suuren Heraionin temppelin, joka oli pyhitetty Heralle. Polykrateen rakennustöitä arvostettiin suuresti, ja Aristoteles vertasi niitä Egyptin pyramideihin. Polykrateen hovissa vieraili useita oppineita, kuten lääkäri Demokedes, sekä runoilijoita, heidän joukossaan Anakreon ja Ibykos. Polykrates antoi tuoda vuohia Naksoksesta ja lampaita Miletoksesta edistääkseen Samoksen villantuotantoa.
Persialaiset eivät olleet kovin kiinnostuneita Kreikan saariston valtaamisesta, mutta Egyptin faarao Amasis II pelkäsi persialaisten hyökkäystä ja oli siksi rakennuttanut laivaston. Egyptiläiset olivat lisäksi vallanneet Kyproksen. Persialaisilla ei ollut laivastoa, ja egyptiläisten puolustus perustui siihen, että heidän laivastonsa pystyisi estämään persialaisia hyökkäämästä Egyptiin. Amasis liittoutui tämän jälkeen Polykrateen kanssa ja antoi tälle suuria summia rahaa. Rahoilla Polykrates rakennutti laivaston, johon kuului sata laivaa, jokaisessa 50 soutajaa. Tällaisen laivaston ylläpito maksoi lähes kahdeksan tonnia hopeaa vuodessa. Voimakkaan laivaston ansiosta Polykrates saattoi hallita monia lähisaaria ja osia Vähän-Aasian rannikosta. Polykrateen tiedetään myös harrastaneen merirosvousta.
Vuonna 530 eaa. Kyyros kuoli, minkä jälkeen Polykrates päätti liittoutua tämän seuraajan Kambyses II:n kanssa, joka aikoi hyökätä Egyptiin. Egyptin kukistuttua vuonna 525 Polykrates jäi kuitenkin ilman tärkeää tulonlähdettä. Polykrateen vastustajat lähettivät joukkoja saarelle yhdessä Spartan ja Korintin lähettämien joukkojen kanssa. Viholliset eivät kuitenkaan pystyneet murtamaan Samoksen muureja.
Kuolema
Vuonna 522 eaa. Persia ajautui melkein sisällissotaan, kun eräs Smerdis kaappasi itselleen vallan. Lyydian satraappi Oroites pelkäsi, että uusi kuningas antaisi teloittaa hänet ja ehdotti liittoa Polykrateen kanssa. Oroites pyysi Polykratesta tulemaan luokseen Sardikseen ja lupasi tälle niin paljon rahaa, että tämä saattaisi hallita koko Kreikkaa. Polykrates, joka tunnettiin rahanahneena, päätti matkustaa tapaamaan Oroitesta. Herodotoksen mukaan Polykrateen tytär näki unen, joka enteili isän kuolemaa. Näin kävikin, kun Oroites murhasi Polykrateen ja ristiinnaulitsi hänen ruumiinsa. Kun Dareios II nousi Persian kuninkaaksi, hän teloitti Oroiteksen ja Polykrateen veljestä Sylosonista tehtiin Samoksen uusi tyranni.
Jälkimaine
Kuolemansa jälkeen Polykrateesta tuli kuuluisa. Herodotos kertoo, kuinka jumalat suosivat häntä. Hänen kerrotaan heittäneen arvokkaan sormuksen mereen – ja saaneen sen pian takaisin kalastajalta, joka oli saanut saaliikseen kalan, joka oli niellyt sormuksen. Herodotoksen mukaan Amasis luopui liitosta Polykrateen kanssa, koska tämä oli niin onnekas, että jumalat tulisivat rankaisemaan häntä.
Pegasus-luokan kantosiipialus
Pegasus-luokka oli Yhdysvaltain laivaston kantosiipinen ohjusveneluokka tai tarkemmin kantosiipialusluokka, johon kuului kuusi alusta: USS Pegasus, USS Hercules, USS Taurus, USS Aquila, USS Aries ja USS Gemini''. Alukset olivat palveluksessa vuodesta 1977 ja ne palvelivat aina vuoteen 1993 asti. Alusten tyyppimerkintänä oli PHM eli "Patrol, Hydrofoil, Missile". Alustyyppi kehitettiin ennen kaikkea Yhdysvaltoihin tehtävää huumeiden salakuljetusta vastaan.
Suunnittelu
Suunnitteluvastuu annettiin Boeingille, joka oli samalla myös päätoimittaja. Naton mielenkiinto projektiin hiipui nopeasti, mihin ensisijaisena oli kustannusten nousu. Vuonna 1972 Yhdysvaltoja lukuun ottamatta muut osallistujat vetäytyivät projektista. Yhdysvaltain kongressi budjetoi kuuden aluksen hankinnan vuodelle 1975, mutta budjetin ylittäminen ja toteutusvaikeudet lähes peruuttivat projektin.
The Teasers
The Teasers on suomalainen rautalankayhtye. Yhtye esiintyi vuosina 1963-1965. Yhtye on tekemässä paluun keväällä 2014.
Synty
The Teasers -rautalankayhtyeen tarina alkaa vuodesta 1962, kun kaverukset Helsingin Pajamäestä Esa Malm ja Pekka Aalto olivat saaneet kitarat. Musiikkikipinän herätti aluksi Elvis, mutta Duane Eddy’n ja The Shadows ’in levyt sai aikaan kitaravimman. Huippuna oli v 1962 Jerry Williamsin ja The Violents’ien vierailu Helsingin Expo-hallissa, jonka jälkeen pojat halusivat itsekin olla oikea rautalankayhtye. He ostivat Höfner-kitarat Aron Soittimesta Helsingin Fredrikinkadulta ja Geloso-vahvistimen ja ämyrit Radio Mikrosta Yrjönkadulta. Kaiutinkaapin he rakensivat itse lastulevystä. Ääntä siitä lähti, mutta heikkona puolena oli sen paino. Sen kantamiseen tarvittiin aina kaksi henkilöä.
Harjoittelu aluksi tapahtui Pajamäessä sijaitsevan talon autotallissa. Soitto oli tuolloin varsin äänekästä, minkä takia soittajiin suhtauduttuun tympeästi. Soittajista ja melusta valitettiin talonmiehelle, että pojat metelillään kiusaavat vanhoja ihmisiä. Näin syntyi heti tyylikäs nimi: Kiusaajat eli The Teasers.
Kuvassa vas. Pekka Aalto, Esa Malm, Antti Korhonen ja Rauno Helsi.
Vuonna 1963 joukkoon liittyi soolokitaristiksi Rauno Helsi ja rumpaliksi Antti Korhonen, Töölöstä. Pekka Aalto ryhtyi säestämään ja hetken ihmettelyn jälkeen Esa Malm hankki bassokitaran. Näin syntyi alkuperäinen rautalankayhtye The Teasers. Teasers-jengiin kuulunut Shadows-fani Raimo Holopainen järjesti yhtyeelle harjoitushuoneiston Vilhonvuorenkadulta, Sörnäisistä.
Keikkailu alkaa heti
Keikkoja yhtye sai kouluista mm. koulubileissä ja säännöllisesti sunnuntai-iltapäivisin vuoroviikoin The Steelers -rautalankayhtyeen kanssa Hämäläisten talolla eli Hämiksellä (nyk. Tavastia) Eeva ja Olavi Niemisen tanssikurssien jälkeen. He esiintyivät kerran jopa Linnanmäen ulkoilmalavalla. Suurin yleisömäärältään ollut keikka oli Messuhallissa (vanha messuhalli).
Ohjelmisto käsitti Emman ja Kolme kitaraa sekä tavallisia shadows-kappaleita Apassista  In the moodiin. Lisäksi ohjelmistossa oli muutama tavallinen rockkappale laulettuna. Pekka Aalto toimi laulajana.
Vuoden aikana yhtyeeseen tuli manageroimaan Jukka ”Tossu” Hietanen.
Vuoden 1964 puolella The Beatles ja muut laulavat yhtyeet valtasi nuorison ja Teasersinkin tarvitsi vahvistaa laulupuolta. Yhtyeeseen liittyi laulajaksi Kari Juselius, joka käytti taiteilijanimeä Ray. Rayn bravureita olivat Cliff Richardin ja The Beatlesien hitaat balladit. Ray & The Teasers esiintyi kesän 1964 aikana Helsingin lisäksi myös Itä-Suomessa. Loppuvuodesta komppikitaristiksi tuli Maunulasta Pauli Sirviö.