cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eliza Scanlen
Eliza Jane Scanlen (s. 6. tammikuuta 1999 Sydney, Uusi Etelä-Wales) on australialainen näyttelijä. Hän nousi tunnetuksi näyttelemällä Tabitha Fordia australialaisessa saippuaoopperassa Home and Away (2016), minkä jälkeen hän sai kriitikoiden suosiota näyttelemällä levotonta teiniä HBO:n minisarjassa Sharp Objects (2018). Vuonna 2022 hän näytteli Showtime-sarjassa The First Lady nuorena Eleanor Rooseveltina.
Viestintä
Kestoviestintä ja pikaviestintä
Kestoviestinnässä informaatiota siirretään aineen avulla. Sille on tunnusomaista sanomasta jäävä pysyvä jälki sekä sanoman välityksen suhteellinen hitaus. Kestoviestintää ovat painoviestintä, jolla aineeseen jätetään pysyvä jälki painamalla, sekä tallenneviestintä, jossa kestävä jälki saadaan esimerkiksi filmiin, muoviin tai magneettinauhaan. Vanhimpia tallenneviestinnän muotoja ovat valokuva, elokuva ja äänilevy, uusimpia videotallenteet, tietolevyt ja muistikortit. Vaikka painoviestintä onkin tavallaan tallenneviestintää, se erotetaan siitä historiallisista syistä.
Eliza Scanlen
Nuoruus
Scanlen syntyi Sydneyssä, Uusi Etelä-Walesissa, ja hänellä on veljellinen kaksoissisar nimeltä Annabel. Hän oppi pianonsoiton noin 7-vuotiaana, mutta lopetti soittamisen 13-vuotiaana.
Viestintä
Kestoviestintä ja pikaviestintä
Pikaviestintä on nopeaa viestintää, jossa sanoma myös katoaa pikaisesti. Sanoma muutetaan sähkömagneettiseksi värähtelyksi, joka välitetään joko johdinta eli kaapelia pitkin tai vapaasti säteillen, ja lopuksi palautetaan ihmisen ymmärtämään muotoon. Johdinviestinnän varhaisia muotoja ovat sähkötys ja puhelin. Tekniikan kehittyessä esimerkiksi valokaapelien ja digitaalisuuden kautta johtimiin saatu merkkimäärä on lisääntynyt. Vapaasti säteileviä sähkömagneettisia aaltoja käyttävää radioviestintää ovat esimerkiksi radiopuhelintoiminta ja televisio.
Kohdeviestintä ja yleisöviestintä
Sanoman vastaanottajan julkisuuden asteen perusteella viestintä voidaan jakaa kohdeviestintään ja yleisöviestintään. Kohdeviestintä on tarkoitettu tietylle henkilölle tai henkilöryhmälle. Täysin henkilökohtaista kohdeviestintää ovat yksityiskirjeet ja yksityispuhelut. Yleisöviestintä on tarkoitettu suurehkolle ja itsevalikoituvalle yleisölle, ja sanoma on julkinen. Eräs yleisöviestinnän muoto on joukkoviestintä. Kohde- ja joukkoviestinnän välimuoto on pienjoukkoviestintä, jossa sanoma on julkinen mutta osoitettu vain pienelle ja valikoidulle ryhmälle.
Kohde- ja yleisöviestintää koskevat yleensä erilaiset lait, sillä kohdeviestinnän yksityisyyttä pyritään suojelemaan.
Yhteisöviestintä ja yritysviestintä
Yhteisöviestintä käsittää organisaatioiden sisäisen ja ulkoisen viestinnän. Yritysviestinnän tavoitteena on tuoda yrityksen tekeminen näkyväksi, sitouttaa viestin saajia ja tuoda yritystä muiden tietoisuuteen. Yritysviestintää tehdään joko yrityksen sisäisillä resursseilla tai viestintätoimistoja apuna käyttäen. Yritysviestintä jakautuu kahteen osa-alueseen: sisäinen viestintä ja ulkoinen viestintä. Sisäisen viestinnän tavoitteena on viestiä yrityksen sisällä muun muassa yrityksen toimintaan liittyvistä aiheista. Ulkoinen viestintä voi taas kohdistua laajasti eri joukoille kuten asiakkaille, sidosryhmille, yhteistyökumppaneille ja sijoittajille.
Verkkoviestintä
Verkkoviestintä on 1990-luvulla yleistynyt viestinnän muoto, joka perustuu tietokoneeseen ja siinä käytettyyn internetiin. Siinä tärkeässä osassa on vuonna 1991 julkistettu World Wide Web. Verkkoviestintä voi olla sanallista tai sanatonta viestintää, kohde- tai yleisöviestintää, tai multimediaa. Verkkoviestintä korvaa tulevaisuudessa yhä useammin kestoviestintää.
Viestinnän vinoumat
Viestinnän vinoumia ovat esimerkiksi disinformaatio, huhu, misinformaatio, propaganda, uutisankka, vahvistusharha, valemedia ja valeuutinen.
Eläinten viestintä
Eläinmaailmassa viestintä on monipuolista, sillä tietoa voidaan siirtää esimerkiksi hajujälkien ja äänien avulla.
Jaakko Kailajärvi
Tampereen Kisaveikkoja ja Tampereen Pyrintöä urallaan edustanut Kailajärvi on toiminut Suomen Painonnostoliiton päävalmentajana vuosina 1976–1992 sekä johtokunnan jäsenenä toistakymmentä vuotta. Hänen veljistään Jouni ja Jorma Kailajärvi ovat myös menestyneet painonnostajina. Pro Urheilu-palkinnon Kailajärvi sai vuonna 2009.
Nykyään Kailajärvi on jääkiekkojoukkue Tapparan fysiikka- ja voimavalmentaja. Hän on toiminut tehtävässä yli 20 vuotta, 1990-luvulta lähtien.
Anna Niska
Anna Katarina Niska (23. marraskuuta 1843 Oulu – 4. huhtikuuta 1930) oli varhainen säilyketehtaan perustaja ja johtaja.
Niskan vanhemmat olivat kauppias Claes Niska ja Brita Katarina Cajanus. Hän lopetti koulunkäynnin 14-vuotiaana ja siirtyi työelämään. 1873–1874 hän toimi taloudenhoitajana Järvikylän kartanossa Joroisissa, mutta sai 1875 matka-apurahan opiskellakseen elintarvikkeiden säilöntää muissa Pohjoismaissa. Palattuaan matkalta hän pyrki Ouluun 1874 perustetun säilyketehtaan johtajaksi ja kun ei päässyt tehtävään, perusti kaupunkiin oman säilyketehtaan 1870-luvun loppupuolella. Säilyketehtaat olivat Suomessa uusi asia, sillä vielä parinkymmenen vuoden päästäkin 1899 niitä oli tilastoissa vain kolme ja niissä oli yhteensä vain seitsemän työntekijää. Niskan tehtaassa säilöttiin suolattua lohta ja riistalintujen lihaa. Vaikka Niskan tehdas siirtyi 1891 torniolaiselle Nordbergin kauppahuoneelle, hän oli sen johtaja aina vuoteen 1893 saakka. Niska toimi tämän jälkeen taloudenhoitajana ensin Lapinlahden sairaalassa Helsingissä ja sitten Niuvanniemen sairaalassa Kuopiossa.
Käsiraudat
thumb|Ketjukäsiraudat. Käsiraudat ovat toisiinsa ketjulla tai saranoilla yhdistetyt lukittavat ja kiristettävät metallirenkaat, joilla pidätetty, vangittu tai muun syyn vuoksi käsirautojen käytön kohteena oleva henkilö kahlitaan ranteistaan.
Käsirautoja on valmistettu etupäässä metalleista, kuten teräs tai alumiini, mutta uusia innovaatioita on myös kehitelty joista esimerkkinä ASP valmistaa muovi- ja metallikomponentteja yhdisteleviä rautoja.
Käyttötarkoitus
thumb|Käsi- ja peukaloraudat. Käsiraudoilla rajoitetaan kiinniotetun käsien käyttöä ja liikerataa. Kahlinnan tarkoitus on kolmitahoinen. Ensinnäkin käyttämällä käsirautoja kahlitsija suojelee itseään, työtovereitaan ja sivullisia. Toiseksi kahlitsija estää kiinniotettua vahingoittamasta itseään. Kolmas olennainen aspekti on kiinnioton tai muun toimivaltaan perustuvan laillisen toimenpiteen suorittamisen varmistaminen rajoittamalla henkilön toimintamahdollisuuksia. Käsi- tai peukalorautoja on mahdollista käyttää myös kidutusvälineinä useilla tavoilla.
Oikeus käyttöön Suomessa
Suomalaisessa oikeuskäytännössä käsirautojen käyttö kahlitsemiseen on sallittua seuraavissa tilanteissa:
erilaisissa tilanteissa joissa jokin viranomainen käyttää toimivaltaa ja raudoitukselle on sellaisessa tilanteessa painavat perusteet.
esimerkiksi erotiikkaan tai muuhun marginaaliseen käyttöön liittyen.
- kun kyseessä on yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain määrittelemä vartija, koska mainitussa laissa käsiraudat määritellään yhdeksi vartijan virallisista voimankäyttövälineistä. Tämä edellyttää että voimankäytöstä aiheutuu vähin mahdollinen haitta.
- kun kyseessä on järjestyksenvalvoja tai järjestyslain mukainen järjestyksenvalvoja, on käsiraudat määritelty laissa yhdeksi järjestyksenvalvojan virallisista voimankäyttövälineistä.
Ihmisen kahlitseminen edellä mainittujen tapausten ulkopuolella on oikeudetonta vapauden rajoittamista eli vapaudenriistoa. Käytön oikeutuksen tutkii tapauskohtaisesti viranomainen, ja rangaistavuudesta päättää tuomioistuin.
Käsirautojen ominaisuuksia
Kahlitsemisvälineiden historia käsittää kaksi merkittävää askelta moderniin suuntaan. Ensinnäkin 1780 Hiatt rupesi valmistamaan kahleita ja käsirautoja joihin oli integroitu lukko sisään. Hiatt aloitti myös avainten standardisoinnin joka tarkoitti sitä, että lukkopesä ja avaimet eivät olleet yksilöllisiä vaan avaimet sopivat kaikkiin saman mallisiin tuotteisiin. Käytäntö levisi Amerikkaan myöhemmin 1800-luvulla. Toinen merkittävä edistysaskel oli kooltaan säädettävien käsirautojen kehittäminen, jonka teki Adams 1860-luvulla.
Käsirautoja on pääasiassa kahta eri mallia: ketjulla ja saranakiinnityksellä. Näistä malleista on lisäksi useita erilaisia muunnelmia, kuten joiltakin valmistajilta löytyvä selkeästi harvinaisempi jäykkä malli, jossa ketju on korvattu kiinteällä käteen sopivalla kahvalla. Ainakin Hiatt valmistaa tästäkin edistyksellisempää ultimate-mallia, joissa sarana lukkiutuu avattaessa jäykäksi ja tämä lukko pitää avata käsirautojen avaimella niiden taittamiseksi kantotilaan.
Eräs ero käsirautamallien kesken on esiviritysominaisuus, jota ammattisanastossa myös herkistämiseksi kutsutaan. Tässä toimituksessa käsirautojen hammastanko pyöräytetään poskipalojen välistä läpi ja vedetään sen jälkeen takaisinpäin niin, että hammastanko jää rungon viimeisten lukitushampaiden varaan esiviritettyyn tilaan. Tästä tilasta raudat on nopea painaa kahlittavan ranteisiin. Hiatt mainostaa kotisivullaan, että esiviritys on heidän rautojensa erityisominaisuus, mutta ainakin Peerlessin tietyistä malleista tämä ominaisuus jo löytyy.
Työkäytössä olevista raudoista on syytä löytyä kaksinkertainen lukitusjärjestely, jota myös varmuus- ja takalukitukseksi kutsutaan. Tätä lukitusmenetelmää käyttämällä käsirautojen kiristyminen liiaksi estetään, jolloin varmistetaan sekä kahlitun oma turvallisuus että kahlitsijan oikeusturva tilanteessa jossa raudat kiristyisivät muuten liian kireälle aiheuttaen kahlitulle näin vammoja. Kertaalleen paikalleen asetettuja käsirautoja on erittäin vaikea löysätä avaamatta niitä kokonaan.
Yksipuoliseksi valmistettu lukkopesä on tavanomaisesti sijainnut rautojen rungossa ja kaksinkertaisen lukituksen "aktivointikolo" käsirautojen "syrjässä." ASP on aloittanut muovi-metallikombinaatiota edustavissa raudoissaan tavan sijoittaa lukkopesä molemmille puolille käsirautojen runkoa jolloin ei raudoitettaessa tarvitse keskittyä siihen, kuinka päin raudat laittaa kiinniotetulle. Samoin tässä mallissa varmuuslukituksen aktivointi on rungossa molemmilla puolilla.
Käsirautojen testaamisessa käytetään ainakin NIJ-standardia, ja esimerkiksi Yhdysvalloissa voimankäyttötarkoitukseen suositellaan ainoastaan tämän standardin mukaisia rautoja perusteena se että testit tehdään Liittovaltion toimesta ja näin varmistetaan osaltaan oma oikeusturva rikosoikeudellisessa prosessissa.
Muunlaisia kahlitsemisvälineitä
Välineitä ja tapoja ihmisten kahlitsemiseen on historian aikana ollut lukemattomia. Ammoisissa kirjoituksissa ensimmäiset viitteet kahlittuihin henkilöihin löytyy Raamatun Mooseksen kirjoista. On selvää että nämä erosivat moderneista käsirauta- ja kahlitsemislaitteista olennaisesti.
Muunlaisista välineistä nykyään on yleisesti käytössä jalkaraudat, jotka käsirautojen tapaan lukitaan nilkkoihin ja joilla rajoitetaan mahdollisuutta jalkojen käyttöön joko pakenemisessa tai kehon omina aseina.
Oheisessa kuvassa on esitettynä myös niin kutsutut peukaloraudat. Niiden käyttöä ei missään tapauksessa rohkaista vaan niitä pidetään sekä lääketieteen että voimankäytön ammattilaisten keskuudessa kahlitun terveydelle tarpeettoman vaarallisina. On tärkeä huomata että kahlinnalla nimenomaan suojellaan myös kahlittua itseään, eikä sillä länsimaisessa turvallisuuskulttuurissa ole tarkoitus rangaista tai satuttaa vaan varmistaa toimenpide mahdollisimman pienellä haitta-asteella.
Vaarat rautojen käytössä
Raudat ovat huomattavan vaaralliset jos niitä ei osata käyttää oikein tai jos niitä osataan tarkoituksella käyttää väärin.
Ensinnäkin voimankäyttötilanteissa vaara aiheutuu jos raudat ovat toimintahäiriön takia takalukossa. Tällöin ne saatetaan painaa kiinniotetun ranteisiin stressin vaikutuksessa niin voimakkaasti että kohdehenkilön ranteet vahingoittuvat, tai niitä ei voida käyttää ilman takalukituksen avaamista joka vaarantaa sekä turvallisuuden että kiinnioton. Kiinniotetulle itselleen vaaraa voivat aiheuttaa myös liian tiukoiksi kiristyneet raudat.
Työkäyttöön valmistetut raudat ovat tarkoituksella niin jämäkät, että niitä ei marginaalisia tapauksia lukuun ottamatta saa avattua ilman erityistietoja, -taitoja tai -välineitä. Kahlitun ihmisen mahdollisuus puolustautua, paeta ja suojella itseään on erittäin rajoitettu. Tämän takia kahlitsija on vastuussa kahlitun henkilön turvallisuudesta. Työkaluiksi tarkoitetut raudat ovat äärettömän vaaralliset erityisesti lapsille, koska ne voi lukita myös täysin vahingossa altistaen henkilön tällöin monenlaisille vaaroille hänen alentuneen toimintakykynsä takia.
On myös huomattava, että käsiraudat ovat ainoastaan tilapäiseen hallintaan tarkoitettu työkalu ja näin ollen on kiinniottajan kannalta vaarallista antautua valheelliseen turvallisuuden tunteeseen. Raudat itsessään eivät tee kahlitusta vielä vaaratonta tai täysin toimintakyvytöntä. Samoin huonolaatuisten rautojen käyttäminen työtehtävässä vaarantaa kiinnioton ja näin myös kiinniottajien ja sivullisten turvallisuuden. Esimerkiksi psyykkisesti häiriintyneen kiinniotetun tiedetään saaneen käsiraudat rikki vääntämällä niitä hampaillaan.
Oulangan kansallispuisto
Oulangan kansallispuisto sijaitsee Kuusamon kaupungissa ja Sallan kunnassa Koillismaan ylänköalueella. Puisto rajoittuu idässä Venäjään ja rajan takaiseen, vuonna 1992 perustettuun Paanajärven kansallispuistoon, jonka kanssa Oulanka tekee jatkuvaa yhteistyötä. Oulangan kansallispuisto on monipuolinen yhdistelmä pohjoista, itäistä ja eteläistä luontoa. Maisemaa hallitsevat mäntymetsät, jokilaaksot koskineen ja hiekkatörmineen sekä pohjoisosan laajat suoalueet. Eliölajisto on rikas ja alueella viihtyvät monet uhanalaiset eläin- ja kasvilajit. Kansallispuisto on perustettu vuonna 1956. Alueen nykyinen pinta-ala on 270 km².
Käsiraudat
Tunnettuja käsirautojen valmistajia
Nimekkäitä käsirautavalmistajia on lukuisia. Safariland (entinen Hiatts), TCH (Total Control Handcuffs) Peerless ja Smith & Wesson lienevät kuuluisimmat. Väärennettyjä S&W-käsirautoja esiintyy runsaasti. Muita yleisiä käsirautojen valmistajia ovat muun muassa Bianchi, ASP, HWC, Clejuso, Rivolier ja Alcyon.
Oulangan kansallispuisto
Historia
thumb|200px|Kuva Ristikalliolta, [[karhunkierros|karhunkierroksen varrelta.]] Oulangan kansallispuisto perustettiin vuonna 1956, jonka jälkeen sitä on laajennettu kahdesti vuosina 1982 ja 1989. Alue on kuitenkin ollut tunnettu kauneudestaan jo 1800-luvun loppupuolella, jolloin se oli suosittu taiteilijoiden ja luonnontutkijoiden vierailukohde. Virallista kansallispuistonimitystä saatiin odottaa ensin toisen maailmansodan ja tämän jälkeen isojaon takia. Nimitystä hidastutti myös Kuusamon koskisota 1900-luvun puolessavälissä.
Käsiraudat
Tunnettuja käsirautojen valmistajia
Parasta käsirautojen valmistajaa ei voi nimetä, sillä monessa mallissa on käytännöllisiä ominaisuuksia joita taas toisissa ei ole. On kuitenkin huomattava, että Alcyon-merkkisten rautojen kenttäkäyttöarvo ei ole kaikkein paras, vaan Kontrolli-lehden testissä ne arvioitiin sekä kokemusten että testin perusteella melkeinpä vaarallisiksi huonon laadun takia.
Oulangan kansallispuisto
Historia
Vuonna 2002 Oulanka sai WWF:n PAN Parks -sertifikaatin, joka oli tunnustuksena erinomaisesta luonnonsuojelun ja kasvavan luontomatkailun yhteen sovittamisesta.
Käsiraudat
Eroottinen käyttö
thumb|250px|Käsi- ja jalkaraudat, [[Bondage.]] Seksileikeissä käytetyt käsiraudat on yleensä varustettu avausnapilla, jolloin avaimen kadottaminen ei merkitse ”katastrofia”. Avausnappi on upotettu syvään ja kapeaan koloon, josta sidottu ei pysty sitä tavoittamaan. Suosittuja ovat myös pehmustetut käsiraudat, jotka eivät raavi ihoa. Seksikäsirautoja ei pitäisi voida kiristää niin paljon, että verenkierto estyisi. Pehmuste ehkäisee myös nikkeliallergiaa. Tämänkaltaiset käsiraudat eivät sovellu ihmisen kiinniottamiseen, sillä ne saattavat hajota kovassa rimpuilussa ja aiheuttaa hajotessaan ihovaurioita ja haavoja ja toisaalta myös vaarantavat kiinnioton sekä joissain tapauksissa kiinniottajan, sivullisten tai kiinniotetun oman turvallisuuden.
Oulangan kansallispuisto
Maantiede ja luonto
Oulangan maiseman muodostavat vanhat mäntymetsät, kiemurtelevat jokilaaksot hiekkatörmineen ja koskineen kuin myös jyrkkäseinäiset kalliorotkot ja puiston pohjoisosassa sijaitsevat laajat suoalueet. Alueen korkeimmat vaarat sijaitsevat 380 metrin korkeudessa, kun taas matalimmillaan Oulanka laskeutuu jokilaaksojen 151 metrin tasossa. Oulankaa halkoo kaksi isoa, itään virtaavaa jokea, Oulanka- ja Kitkajoki. Meanderoiva Oulankajoki muodostaa kansallispuiston perustan.
Eliölajisto on puolestaan rikas uhanalaisine kasvi- ja eläinlajeineen. Esimerkiksi puiston tunnuksena esiintyvä neidonkenkä on uhanalainen laji, mutta kansallispuistossa yleinen. Muita Oulangalla esiintyviä valtakunnallisesti uhanalaisia lajeja ovat mm. pohjanailakki ja tikankontti.
Reitit
Suomen tunnetuin vaellusreitti, Karhunkierros, sijaitsee Oulangan kansallispuiston alueella.
MotoGP-kausi 2008
MotoGP-kausi 2008 oli historian 60. ratamoottoripyöräilyn maailmanmestaruuskausi.
Soihtu (Terho Sakin veistos)
thumb|Soihtu sijaitsee [[Turun kaupunginteatterin ja Valtion virastotalon välissä.]] Soihtu on Terho Sakin suunnittelema, vuonna 1975 paljastettu suihkukaivoveistos. Se sijaitsee Turussa Valtion virastotalon edustalla.
Veistos on valmistettu pronssista ja se on viiden metrin korkuinen. Veistosta ympäröivä suihkukaivorakennelma on valmistettu betonista ja päällystetty mustagraniittilevyillä.
Teos paljastettiin Turun päivänä 21. syyskuuta 1975 ja sen on Turun kaupungille lahjoittanut Wihurin säätiö.
Ähtärin eläinpuiston rautatie
thumb|Ähtärissä käytetty Aitonevan turveradan Pedershaab-veturi varastoituna Humppilassa vuonna 2007. Ähtärin eläinpuiston rautatie oli kapearaiteinen rautatie, joka yhdisti toisiinsa Ähtärin eläinpuiston sekä Kotieläinpuiston. Rautatien raideleveys oli 600 millimetriä, ja se avattiin liikenteelle 1980-luvun alussa. Liikennettä hoidettiin muutaman veturin ja vaunun voimin. Liikennepaikkoja noin kahden kilometrin mittaisella radalla oli kolme: Eläinpuistossa, Moksun kotieläinpuistossa ja pysäköintialueella. Ratalinja oli ns. point–to–loop -rata, eli radan toisessa päässä oli pieni kolmiraiteinen ratapiha, ja toisessa päässä oli paluusilmukka.
Vuonna 2005 närpiöläinen Robert Sand hankki omistukseensa rautatien raidemateriaalin, ja rautatie purettiin lopullisesti. Raidemateriaali siirrettiin maantiekuljetuksena Närpiön Pirttikylään Sandin maatilalle, jonne Sand on rakentamassa yksityistä kapearaiteista rautatietä. Vuonna 2008 Sand hankki omistukseensa myös Ähtärin liikkuvan kaluston. Uusi Robert Sands Järnväg eli RSJ valmistui vielä saman vuoden aikana Närpiöön.
Lech
Lech [] on 264 kilometriä pitkä Tonavan sivujoki. Se alkaa Itävallan Alpeilta Vorarlbergista, Formarinsee-järvestä 1 865 metrin korkeudelta ja virtaa pohjoiskoilliseen. Se ylittää Saksan rajan muodostaen 12 metriä korkean putouksen ja virtaa kapeaan solaan ja sitten Füssenin tasangon (786 metrin korkeudella), Baijerin maakunnan, Füssenin kaupungin ja Forggensee-tulvajärven läpi. Järven jälkeen joki muodostaa kosken ja putouksen, minkä jälkeen se virtaa kauemmas pohjoiseen ohittaen Schongaun ja Augsburgin kaupungit, minkä jälkeen Wertachjoki liittyy siihen ennen kuin se itse valuu Tonavaan juuri Donauwörthin kaupungin eteläpuolella. Lech on purjehduskelvoton vuolautensa ja soraisuutensa vuoksi, mutta erilaisia melontaretkiä joessa järjestetään. Jokeen on myös rakennettu useita vesivoimalaitoksia ja tekojärviä.
Ähtärin eläinpuiston rautatie
Kalusto
Moottorivetureita oli kolme:
Viimeksi mainittua käytettiin varaveturina ja joskus satunnaisesti vaihtotyöhön. Vetureihin asennettiin höyryveturia muistuttava erillinen ulkokuori.
Lech
Lechin varrella on tapahtunut useita historiallisia käännekohtia:
Ähtärin eläinpuiston rautatie
Kalusto
Pedershaab-veturi palautettiin Jokioisten Museorautatielle ja varastoitiin. Veturiin Ähtärissä lisätty ja sen mukana Museorautatien omistukseen tullut höyryveturia matkinut lisäkuori luovutettiin eräälle harrastajalle samaan tarkoitukseen. Veturi on kuorta poistettaessa tullutta muutamaa sähkövikaa ja perushuoltoa vaille ajokuntoinen. Radan vaunut sijoitettiin muutamaksi vuodeksi leikkimökeiksi eläinpuiston alueelle.
Talvella 2010 koko Ähtärin eläinpuiston rautatien alkuperäinen oma kalusto on Robert Sandin hallussa, vain Jokioisten museorautatieltä lainattu Haukkasuon Pedershaab oli pitkään Humppilassa. Nykyisin (2014) veturi on kunnostettu ajokuntoon ja siirretty Aitonevan turvetuotantomuseoon jonne ollaan rakentamassa museorataa.
Igor Pisarev
Igor Ivanovitš Pisarev (, 19. helmikuuta 1931 Pihkova – 2001) oli neuvostoliittolainen ratameloja, olympiamitalisti ja Euroopan-mestari.
Pisarev edusti Neuvostoliittoa Melbournen kesäolympialaisissa 1956, Rooman kesäolympialaisissa 1960 ja Tokion kesäolympialaisissa 1964. Melbournessa 1956 hän sijoittui 10 000 metrin kajakkiyksikössä viidenneksi ja saavutti hopeaa 1 000 metrin kajakkiyksikössä ajalla 4.15,3 ruotsalaisen Gert Fredrikssonin voittaessa kultaa 2,5 sekunnin erolla. Roomassa 1960 Pisarev kuului Neuvostoliiton viidenneksi sijoittuneeseen joukkueeseen 4 × 500 metrin kajakkinelosessa. Tokiossa 1964 hän sijoittui 1 000 metrin kajakkiyksikössä yhdeksänneksi. Pisarev saavutti Gentissä 1957 Euroopan-mestaruuden ja EM-pronssia, Prahassa 1958 MM-pronssia sekä Bukarestissa 1965 EM-hopeaa ja Poznańissa 1961 EM-pronssia.
Vimioso
Vimioson pormestari on José Rodrigues. Kunnan juhlapäivä on 24. elokuuta.
Igor Pisarev
Pisarev edusti seuratasolla Pietarin Dynamoa. Hän oli pituudeltaan 180-senttimetrinen ja painoi 78 kilogrammaa.
La Grande Rivièren lentoasema
La Grande Rivièren lentoasema sijaitsee noin 30 kilometrin päässä Radissonin kaupungista Québecissä, Kanadassa, Route de la Baie James -maantien varrella. Se palvelee pääasiassa vesivoimayhtiö Hydro-Québecin työntekijäkuljetuksia sekä Radissonin asukkaita, ja sieltä on lentoyhteydet Québecin suurimpiin kaupunkeihin. Kenttä on nimetty läheisen La Grande -joen mukaan.
Lentoasemalla on yksi asfalttipintainen kiitotie, jonka pituus on 1 981 metriä.
Alueella on myös kaksi muuta saman nimistä, joen mukaan nimettyä lentoasemaa: La Grande-3 sekä La Grande-4.
Márta Kelemen
Márta Kelemen (s. 17. syyskuuta 1954 Budapest) on unkarilainen telinevoimistelija. Hän kilpaili Münchenin olympialaisissa 1972 ja Montrealin olympialaisissa 1976 kaikissa naisten voimistelukilpailuissa. Henkilökohtaisessa moniottelussa hän oli molemmissa olympialaisissa 34:s, ja yksittäisillä telineillä hän sijoittui parhaimmillaan yhdeksänneksi. Münchenissa 1972 hän kuului Unkarin olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen naisten joukkuekilpailussa.
Juha Hirvi
Juha Petter Hirvi (s. 25. maaliskuuta 1960 Kymi) on suomalainen urheiluampuja ja ampumavalmentaja. Urallaan hän edusti Kotkan ampumaseuraa ja häntä valmensi Mikko Mattila. Hän on 177 cm pitkä ja painaa 77 kg. Hänen pääsääntöiset kilpailulajinsa olivat pienoiskivääri- sekä ilmakiväärilajit. Hän ampuu Lapuan patruunoilla.
Hirvi valittiin Suomen olympiajoukkueen lipunkantajaksi Pekingin olympialaisiin. Hän teki Pekingissä suomalaista olympiahistoriaa ollessaan Kyra Kyrklundin kanssa ensimmäinen kuusiin kesäolympialaisiin osallistunut suomalaisurheilija.
Arla Salo
Salo voitti nuorten maailmanmestaruuden vuonna 2012.
Juha Hirvi
Vuonna 2000 Hirvi saavutti Sydneyn olympialaisissa hopeaa.
Hirvi lopetti huippu-uransa Pekingin olympialaisten jälkeen. Vuosina 2009–2011 hän osallistui vielä SM-kilpailuihin. Hän on toiminut vuodesta 2009 lähtien kiväärilajien päävalmentajana Suomen Ampumaurheiluliitossa ja kaudella 2012–2013 ampumavalmentajana Suomen Ampumahiihtoliitossa.
Charles Leclerc (täsmennyssivu)
Charles Leclerc on seuraavien henkilöiden nimi:
Beer Chang
Beer Chang on juomajätti Thai Beverage Plc:n olutmerkki. Vaaleata lagertyyppistä olutta tehdään kolmessa panimossa Thaimaassa, jotka ovat Cosmos Brewery, Beer Thip Brewery ja Beer Thai (1991). Olutmerkki esiteltiin vuonna 1995.
Chang tarkoittaa thaiksi norsua. Oluessa on 5,2 tilavuusprosenttia alkoholia, kun taas miedommassa export-laadussa on 4,2.
Eurocup Formula Renault 2.0 -kausi 2009
Eurocup Formula Renault 2.0-kausi 2009 oli sarjan 19:s kausi. Kausi alkoi Belgian, Espanjan Barcelonan radalla ja päättyi Espanjan Alcañizin radalla. Sarjan mestaruuden voitti espanjalainen Albert Costa. Toiseksi sijoittui ranskalainen Jean-Éric Vergne ja kolmanneksi portugalilainen António Félix da Costa.
Tallit ja kuljettajat
Kursivoitu tarkoittaa kuljettajaa, joka osallistui vierailevana kuljettajana kilpailuihin eikä ollut oikeutettu saamaan pisteitä.
Björn Monnberg
Björn Monnberg (s. 7. helmikuuta 1971) on suomalainen entinen käsipalloilija. Hän on eniten käsipallon A-maaotteluita pelannut suomalainen.
Pelaajaura
Monnberg valittiin vuoden käsipalloilijaksi Suomessa vuosina 2003 ja 2004. Hän lopetti pelaamisen sekä seura- että maajoukkuetasolla vuonna 2005.
Seurajoukkueura
Monnberg pelasi SM-sarjassa vuodesta 1988 vuoteen 1997 HIFK:ssa ja Dickenissa. Dickenissä hän voitti Suomen mestaruuden vuonna 1993. Vuodesta 1997 lähtien hän pelasi ammattilaisena saksalaisessa HSG D/M Wetzlarissa. Siellä hän pelasi noin 250 ottelua ja teki lähes tuhat maalia. Bundesliigan tähdistöön hänet valittiin vuosina 2003 ja 2004.
Maajoukkueura
Monnberg pelasi Suomen maajoukkueessa 135 A-maaottelua, enemmän kuin kukaan muu suomalainen käsipalloilija tehden 566 maalia. Hän oli myös maajoukkuen kapteeni.
Calwin piirikunta
Calwin piirikunta on piirikunta Saksassa Baden-Württembergin osavaltiossa Karlsruhen hallintopiirissä. Sen pinta-ala on 797,51 neliökilometriä, ja siihen kuuluu 25 kuntaa. Kesäkuun 2022 lopussa piirikunnassa oli 162 448 asukasta. Piirikunnan keskus on Calw, joka on myös piirikunnan suurin kaupunki.
Kunnat ja kaupungit
pienoiskuva|Calwin piirikunta ja sen kunnat. Calwin piirikuntaan kuuluu 25 kuntaa, joista 10 on kaupunkeja. Suluissa kuntien asukasluvut 30. kesäkuuta 2022.
Rikastushiekka
Rikastushiekka on sivutuote, jota syntyy malminrikastuksen yhteydessä. Rikastuksessa malmista erotetaan hyödyttömät aineet, jotka sijoitetaan patoamalla rakennettuihin rikastushiekka-altaisiin. Niissä vesipitoinen hiekkaliete laskeutuu sedimentiksi altaan pohjalle ja vesi vapautuu kiertoon, joko käytettäväksi uudelleen rikastamon prosessissa, tai johdettavaksi selkiytys- ja mahdollisten käsittelyaltaiden kautta purkuvesistöön.
Tilli
thumb|200px|Tilli. Flora von Deutschland, Österreich und der Schweiz 1885 Tilli eli maustetilli (Anethum graveolens) on yksivuotinen Aasiasta peräisin oleva ruohokasvi. Se kasvaa luonnonvaraisena Välimeren ympäristössä, mutta sitä käytetään enimmäkseen mausteena Pohjoismaissa, Venäjällä ja Puolassa – tosin myös intialainen keittiö tuntee tillin. Suomessa se on yksi viljellyimmistä yrteistä. thumb|250px|left|Mausteena käytetään tilliä ennen kukintaa. Tillin käytössä on huomattava se, että mitä pohjoisemmaksi mennään, sen suositummaksi tulee tillin lehtien käyttö mausteena. Etelässä käytetään mieluummin tillin hedelmiä mausteena. Tämä johtuu siitä, että pohjoisessa, missä päivä on pitkä, lehtiin muodostuu enemmän aromiaineita, mutta etelän maissa lehdet ovat lähes mauttomia. Onkin osoitettu, että tillin lehtien aromiaineiden ero jo Utsjoen ja Etelä-Suomen välillä on huomattava. Siemenet taas eivät Suomen leveysasteilla ehdi kunnolla kypsyä.
Karstulan Jumalansynnyttäjän syntymän tsasouna
Karstulan Jumalansynnyttäjän syntymän tsasouna on ortodoksinen Jyväskylän ortodoksiseen seurakuntaan kuuluva tsasouna Karstulassa. Tsasouna on rakennettu vuonna 1985. Ikonit ovat Jyrki Poudan maalaamia.
Schadewitz
Schadewitz on ollut muiden muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Tilli
Tieteellisen nimensä (Anethum) on tilli saanut siitä, että se kasvaa varsin nopeasti, sillä kreikkalaiset sanat ano theo tarkoitavat "ylös juoksen". Jo roomalaisten gladiaattorien on kerrottu syöneen ”Anethum”-nimistä yrttiä, jonka sanottiin lisäävän heidän voimiaan.
Englantilainen ja muihinkin kieliin tullut nimi dill tai suomen kieleen tullut tilli tulee muinaisnorjalaisesta tai saksilaisesta dilla-verbistä, joka tarkoittaa tuudittamista tai unettamista. Nimi juontaa juurensa siitä, että lasta oli tapana sivellä tillivedellä, jotta tämä nukahtaisi helpommin.
Historiaa
Suomeen tilli saapui 1600-luvulla, mutta jo muinaiset egyptiläiset käyttivät tilliä ruuansulatusta parantavana lääkkeenä ja myös hajusteena. Tilliteen uskotaan myös lisäävän imettävän äidin maidoneritystä.
Tillistä tehdyn juoman on monessa kulttuurissa katsottu rauhoittavan levottomia pieniä lapsia, ja jo tillin hajun väitetään edesauttavan nukahtamista.
Bayard-luokka
Bayard-luokka oli Ranskan laivaston kahden puurunkoisen aluksen barbetteristeilijäluokka. Alusten yläkannet olivat terästä ja alukset oli varustettu törmäyskeulalla.
Gillian Flynn
Gillian Schieber Flynn (s. 24. helmikuuta 1971 Kansas City, Missouri, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija, käsikirjoittaja ja entinen Entertainment Weeklyn televisiokriitikko.
Flynniltä on ilmestynyt kolme jännitysromaania: Teräviä esineitä (2006), Paha paikka (2009) ja Kiltti tyttö (2012). Kilttiin tyttöön perustuva David Fincherin ohjaama elokuvasovitus Gone Girl sai ensi-iltansa vuonna 2014. Flynn teki elokuvan käsikirjoituksen ja sai siitä parhaan käsikirjoituksen Golden Globe -ehdokkuuden. Pahaan paikkaan perustuva elokuva Dark Places sai Yhdysvalloissa ensi-iltansa elokuussa 2015. Terävistä esineistä puolestaan tehtiin televisiosovitus Sharp Objects vuonna 2018.
Aapo Vilhunen
Aapo Vilhunen (s. 18. joulukuuta 1935 Helylä, Sortavala) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa Suomen Kansallisteatterissa sekä elokuvien sivurooleissa, muun muassa poliisina Spede Pasasen Uuno Turhapuro -elokuvissa.
Vilhunen on antanut äänensä myös Vili Vilperi -piirrossarjan Herra Vompatille sekä useille hahmoille sarjoissa Kaukametsän pakolaiset ja Nooan saari.
Vuonna 2013 Vilhuselle myönnettiin Suomen Teatterijärjestöjen Keskusliiton kultainen kunniamerkki.
IOPS
Tallennuslaitteen IOPS-luku riippuu hakuajasta ja latenssista: latenssi on kiintolevyissä levypinnan pyörähtämiseen verrattava aika ja hakuaika sen lukupään liikkeelle tarvittava aika. Puolijohteisiin perustuvissa tallennuslaitteissa ei ole fyysisestä liikkeestä johtuvaa viivettä ja SSD-levyt riippuvat niiden sisäisen ohjaimen toiminnasta. Tallennuslaitetta käyttävän sovelluksen näkökulmasta latenssi on viive, joka yhden operaation suorittamiseen kuluu.
Suorituskykyyn vaikuttavat muun muassa tiedon siirtotapa (sekventiaalisessa järjestyksessä tai satunnaisella järjestyksellä) ja toisin kuin kiintolevyn kanssa SSD-levyn suorituskyky riippuu myös siitä, mitä on jo aiemmin kirjoitettu.
Lisäksi jokaiseen operaatioon liittyy tiedon siirtomäärä: yksistään IOPS ei anna tarkkaa kuvaa suorituskyvystä.
Arvoteoria
Arvoteoria (arvo-oppi, arvofilosofia, aksiologia) on filosofian osa-alue, joka tutkii arvoja.
Arvosubjektivismin mukaan arvot ovat yksilöllisiä valintoja.
Arvo-objektivismin mukaan voidaan saavuttaa yksimielisyys oikeista arvoista.
Sosiologiassa arvoteoria tutkii yhteiskunnallisia arvoja. Tutkijoita ovat muun muassa Max Weber, Karl Marx, Emile Durkheim, Jürgen Habermas ja Axel Hägerström.
Brackenheim
Brackenheim on kaupunki Heilbronnin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Saksassa. Sen pinta-ala on 45,74 neliökilometriä, ja kesäkuun 2022 lopussa kaupungissa oli 16 441 asukasta. Brackenheim on merkittävä viinintuottaja.
Vanhin säilynyt maininta Brackenheimista on vuodelta 1246. Rudolf I Habsburgilainen teki Brackenheimista kaupungin vuonna 1280.
Misery Index
Misery Index on yhdysvaltalainen death metal -yhtye. Se perustettiin vuonna 2001 Baltimoressa, Marylandissä. Yhtye koostuu basisti-laulaja Jason Nethertonista, kitaristi Sparky Voylesista, kitaristi Mark Kloeppelista ja rumpali Adam Jarvisista.
Misery Index sekoittaa musiikkiinsa vaikutteita hardcore punkista, grindcoresta ja death metalista. Ominaista Misery Indexin kappaleille ovat toisaalta nopeat tempot ja aggressiiviset blast beatit, toisaalta hitaat ja raskaat breakdownit.
Pehr Hansinpoika Häggström
Pehr (Petter) Hansinpoika Häggström (Högström, Höggström) (s. 24. marraskuuta 1734 Lappeenranta – 25. tammikuuta 1817 Hauho) oli kolmannen sukupolven maanmittari, joka vaikutti erityisesti isoonjakoon, mutta toimitti myös merkittäviä kanava- ja koskenperkaustöihin liittyviä mittauksia ja vaaituksia.
Häggströmin vanhemmat olivat maanmittari Hans Häggström ja Margareta Wikar. Häggströmin isän kuoltua vuonna 1737 ja äidin muutettua Ruotsiin vuonna 1742 hän jäi ensin Suomeen äidinisänsä kirkkoherra Wikarin luokse, mutta muutti Ruotsiin vuonna 1744 ja palasi takaisin vasta äitinsä kuoltua 1747. Häggström meni Vaasan triviaalikouluun vuonna 1749 ja Turun akatemiaan vuonna 1752 papiksi opiskelemaan. Isoisänsä kuoleman jälkeen vuonna 1753 hän ryhtyi kuitenkin lukemaan geometriaa, tarkoituksenaan ryhtyä maanmittariksi. Käytännön kokemusta maanmittarin tehtävistä hän sai Turun akatemiasta vuonna 1756 valmistuttuaan Pohjanmaan komissiomaanmittari Erik Tulindbergin opastuksessa. Maanmittarin tutkinnon Häggström suoritti vuonna 1757 ja valtakirjan komissiomaanmittariksi hän sai vuonna 1759. Akaan isonjaon ja siihen liittyvät geometriset mittaukset Häggström teki vuonna 1760 ja Vanajan vastaavat työt vuonna 1780. Monien muiden tehtävien ohella hän toimitti vaaituksia, mittauksia ja kartoituksia useita kanavia ja vesireittejä varten, kuten Päijänteen ja Hauhon väliselle reitille vuonna 1775 ja Pirkkalassa suunnitellulle kanavalle vaaituksen ja maastoon merkitsemisen vuonna 1777. Häggströmille myönnettiin ylitarkastajan arvonimi vuonna 1782.
Häggströmin puoliso vuodesta 1762 oli Margaretha Elisabeth Blåfield (1735–1809). Heidän poikansa Carl Gregor ja Anders Ulrich opiskelivat geometriaa tarkoituksenaan seurata isäänsä maanmittarin ammatissa neljännessä polvessa, mutta he eivät kuitenkaan koskaan suorittaneet vaadittua ammattitutkintoa.
Marca
Marca on Espanjassa päivittäin ilmestyvä urheiluaiheinen sanomalehti. Lehden päätoimitus sijaitsee maan pääkaupungissa Madridissa.
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 – Lohko C
Sijoitukset
<section begin=LohkoC/> <section end=LohkoC/>
Puola vs. Pohjois-Irlanti
<section begin=POLvNIR/> <section end=POLvNIR/>
Marca
Marcan verkkosivusto aukesi vuonna 1995, ja se on Espanjan vierailluin urheiluaiheinen verkkosivusto noin viidellä miljoonalla kuukausittaisella kävijällään. Helmikuusta 2001 lehdellä on ollut myös oma radioasema Radio Marca, joka lähettää ohjelmaa 24 tuntia vuorokaudessa.
Palkinnot
Marca palkitsee jokaisen jalkapallokauden parhaita seuraavasti:
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 – Lohko C
Ukraina vs. Pohjois-Irlanti
<section begin=UKRvNIR/> <section end=UKRvNIR/>
Saksa vs. Puola
<section begin=GERvPOL/> <section end=GERvPOL/>
Pohjois-Irlanti vs. Saksa
<section begin=NIRvGER/> <section end=NIRvGER/>
Ukraina vs. Puola
<section begin=UKRvPOL/> <section end=UKRvPOL/>
Eduskuntavaalit 2023
Vaalien jälkeen oikeusministeriön puoluerekisteristä poistettiin yhdeksän puoluetta, jotka eivät olleet saaneet yhtäkään kansanedustajaa kaksissa peräkkäisissä vaaleissa. Kyseiset puolueet olivat Kansalaisliitto, Piraattipuolue, Liberaalipuolue – Vapaus valita, Eläinoikeuspuolue, Kansalaispuolue, Feministinen puolue, Korjausliike, Suomen Kansa Ensin ja Seitsemän tähden liike.
Vaalikamppailu
pienoiskuva|250px|Ehdokasjulisteita [[Helsinki|Helsingin Länsilinkissä 23. maaliskuuta 2023.]] Suomi allekirjoitti ja lähetti ratifioitavaksi Nato-jäsenyyshakemuksen toukokuussa 2022. Nato ei siten noussut vaalikamppailussa tärkeäksi kysymykseksi.
Kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan helmikuun lopussa 2022, maaöljyn maailmanmarkkinahinta nousi terävästi ja bensiinin ja dieselin litrahinnat nousivat uusiin ennätyksiin. Perussuomalaiset on pyrkinyt profiloitumaan puolueena, joka on huolestunut korkeista pumppuhinnoista. Puolueen puheenjohtaja Riikka Purra on ehdottanut, että Euroopan unionin päästökauppa voitaisiin poistaa muutamaksi vuodeksi energiasta aiheutuneiden lisäkustannusten takia.
SDP ei aio leikata, vaan Sanna Marinin mukaan talouskasvu ja edelleen noin 75 prosentin tasolta koheneva työllisyysaste riittävät. SDP siis nojaa tulopuolen kasvamiseen eikä tarkastele menopuolta leikkauskohteita etsien.
Ennen vaaleja talvikaudella kansalaisia peloteltiin sähkön jopa neljän euron kilowattituntihinnoilla, joka on 4 000 euroa megawattitunnilta. Joulukuussa 2022 eduskuntapuolueet kannattivat hintakattoa sähkön hinnalle. Perussuomalaisten mielestä he esittivät hintakattoa ensimmäisenä heinäkuussa 2022.
Vaalipiirit ja vaaliliitot
Kansanedustajat valitaan 13 vaalipiiristä, joiden paikkaluku määräytyy asukasluvun perusteella lukuun ottamatta Ahvenanmaan maakunnan vaalipiiriä, josta valitaan aina yksi edustaja.
Tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolueet ! colspan="3"| Äänet ! colspan="2"| Paikat ! width="75"| Ääniä ! width="30"|% ! width="35"|+/– ! width="30"| Paikat ! width="35"|+/–
Eduskuntapuolueiden keskeiset vaaliteemat
Taulukossa on koottuna keskeisiä vaaliteemoja suomalaisilta eduskuntapuolueilta. Tiedot on kerätty joko puolueiden nettisivujen vaaliohjelmista tai puoluejohdon ulostuloista valtakunnallisessa mediassa.
Eduskuntaan palanneet kansanedustajat
Seuraavat aiemmin kansanedustajina toimineet valittiin uudelleen eduskuntaan.
Kansanedustajat, jotka eivät asettuneet ehdokkaaksi
Seuraavat vaalikaudelle 2019–2023 valitut kansanedustajat eivät lähteneet enää ehdolle.
Paluussa epäonnistuneet ehdokkaat
Seuraavat aiemmin kansanedustajina toimineet olivat ehdolla, mutta eivät tulleet valituiksi.
Vaalikoneiden avoimuus
Helsingin Sanomat ilmoitti 23. helmikuuta avaavansa vaalikoneensa lähdekoodin. Lähdekoodi julkaistiin GitHubissa.
Christopher Villiers
Christopher Villiers (s. 7. syyskuuta 1960 Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän näyttelee brittisarjassa Emmerdale Grayson Sinclairia. Hän on näytellyt myös sarjassa Kymppikerho sekä elokuvissa Verinen sunnuntai, Lancelot – ensimmäinen ritari, Sliding Doors ja Kidulthood: Streets of London.
Yksityiselämä
Villiers oli naimisissa Kathryn Threlfallin kanssa, ja heillä on kaksi lasta.
Jakob Piil
Jakob Storm Piil (s. 3. syyskuuta 1973 Odense) on entinen tanskalainen maantiepyöräilijä. Hän oli aggressiivinen yleisajaja, jolla oli taito huomata ratkaisevat irtiottoyritykset ja olla niissä mukana. Hän on entisen tanskalaisen ammattilaispyöräilijän Jørgen V. Pedersenin serkku.
Ura
Piil aloitti pyöräilyuransa ratapyöräilijänä ja kilpaili ratapyöräilyn erikoislajissa kuuden päivän kisoissa. Vuonna 1997 hän teki sopimuksen ammattilaistalli RDM:n kanssa. Ensimmäisen vuoden aikana hän sijoittui vain muutaman kerran kilpailun lopputuloksissa kymmenen parhaan joukkoon. Kaudet 1998–1999 hän ajoi tanskalaisessa Team Acceptcard -tallissa. Heti vuonna 1998 hän saavutti ensimmäisen voiton GP Skive -kilpailussa. Vuodesta 1999 muodostui Piilin kansainvälisen läpimurron kausi ja hän saavutti useita hyviä tuloksia. Vuonna 2000 hän siirtyi silloiseen Team Memory Card - Jack & Jones (nyk. Team CSC) -talliin.
Vuoden 2003 Ranskan ympäriajossa Piil viimein sai tavoittelemansa etappivoiton. 219 kilometrin mittaisen 10. etapin lopussa Piil oli mukana 9 ajajan irtiotossa, joka päättyi kaksintaisteluun Piilin ja Fabio Sacchin välillä. Ajajien lähestyessä maaliviivaa he kättelivät rehdin loppukirin merkiksi ja Sacchi avasi kirin Piilin seuratessa. Piil käytti takaa-ajoasemansa hyödykseen ja ohitti Sacchin vain hetkeä ennen maaliviivaa. Vuoden 2004 ympäriajossa Piil yritti jälleen etappivoittoa, mutta ei onnistunut. Sen sijaan hänet palkittiin kilpailun aggressiivisimpana ajajana. Suurimman osan vuotta 2005 Piil kärsi loukkaantumisista eikä osallistunut Ranskan ympäriajoon. Sen sijaan hän kilpaili Espanjan ympäriajossa ja jälleen kerran osoitti kykynsä hyökkäävänä ajajana, ennen kuin joutui keskeyttämään kilpailun. Hän kuitenkin toipui syksyn maailmanmestaruuskilpailuihin ja sijoittui maantieajossa kuudenneksi. Kaudella 2006 Piil ei kilpaillut yhdessäkään kolmesta suuresta ympäriajosta. Pian sen jälkeen kun häntä ei valittu CSC:n joukkueeseen Espanjan ympäriajoon Piil allekirjoitti sopimuksen T-Mobile Teamin kanssa. Piil lopetti uransa kauden 2007 jälkeen.
Veikko Tyrväinen
Veikko Aapeli Tyrväinen (16. toukokuuta 1922 Jäppilä – 11. kesäkuuta 1986 Helsinki) oli suomalainen oopperalaulaja (tenori). Tyrväinen lauloi vuosina 1946–1973 Suomalaisessa oopperassa (vuodesta 1956 Suomen Kansallisooppera). Hänen tunnettuja roolejaan oli mm. Pajatson Canio. Oopperaesiintymisten lisäksi Tyrväinen esiintyi konsertti- ja oratoriosolistina. Hänet palkittiin vuonna 1957 Pro Finlandia -mitalilla.
Elämäkerta
Veikko Tyrväisen puoliso vuodesta 1949 oli hammaslääkäri Anja Helena o.s. Heinonen (1921–2018 ). Heidän lapsistaan fil. tri Helena Tyrväinen on musiikkitieteilijä, oik. lis. Paiju Tyrväinen on kulttuurikeskus Stoan johtaja ja valt. tri Timo Tyrväinen Aktia Pankin entinen pääekonomisti.
Tyrväinen on haudattu Hietaniemen hautausmaan Taiteilijainmäelle.
Laura Quevedo
Laura Quevedo Cañizares (s. 15. huhtikuuta 1996 Coslada, Madrid) on espanjalainen koripalloilija, joka edustaa tällä hetkellä CB Al-Qázeres-seuraa sekä Espanjan naisten koripallomaajoukkuetta. Quevedo edusti maataan kesäolympialaisten 2016 koripallon naisten turnauksessa.
Seuraura
Quevedo aloitti pelaamisen 7 vuoden ikäisenä CB Coslada-seurassa, jossa hän pelasi viisi vuotta. 12-vuotiaana Quevedo siirtyi Real Canoe-seuran riveihin, pelaten sielläkin viiden vuoden ajan. 17 vuoden ikäisenä Quevedo allekirjoitti sopimuksen Liga Femenina de Baloncesto-sarjassa pelaavan Baloncesto Rivas-seuran kanssa, jota hän edusti vuoden. 18 vuoden ikäisenä Quevedo muutti Floridaan siirtyen Miami Hurricanes-seuraan.
Quevedo kuitenkin palasi hyvin pian Espanjaan, jossa hän liittyi Pajariel Bembibre-seuran vahvuuteen kaudelle 2014-2015. Seuraavaksi kaudeksi Quevedo allekirjoitti yhden kauden mittaisen sopimuksen Universitario de Ferrol-seuran kanssa. Joulukuussa 2017 Quevedo siirtyi CB Al-Qázeres-seuraan.
Maajoukkueura
Quevedo edusti nuorten Espanjan naisten koripallomaajoukkuetta 16 vuoden ikäisenä, voittaen seitsemän arvokisamitalia vuosina 2012-2016. Quevedo pelasi kesäolympialaisissa 2016 koripallon naisten turnauksessa Riossa.
Mirjam Himberg
Mirjam Himberg (myös nimellä Mirjam Kumpulainen, 12. marraskuuta 1925 Helsinki – 5. marraskuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Ylioppilastutkinnon suoritettuaan Himberg näytteli Ylioppilasteatterissa ja sitten Intimiteatterissa 1954–1959. Hän opiskeli myös Helsingin konservatoriossa, myöhemmin Sibelius-akatemiassa yli kymmenen vuoden ajan.
Himberg oli vuosina 1949–1991 naimisissa näyttelijä Juhani Kumpulaisen kanssa. He esiintyivät usein samoissa elokuvissa ja jopa näyttelivät kerran avioparia. Mirjam Himberg työskenteli miehensä kanssa monissa Spede Pasasen elokuvissa.
Himberg vaikutti myös teatteri- ja tv-ohjaajana. Hänen tv-ohjauksiaan ovat televisioelokuvat Kustaa III (1963), Lasinen eläintarha (1973), Gabriel, tule takaisin (1979), Ameriikan morsian (1981) ja Murhakopla (1988).
Himberg kuoli marraskuussa 1999 73-vuotiaana sydänsairauden uuvuttamana. Himberg on haudattu miehensä Juhani Kumpulaisen viereen Hietaniemen hautausmaan uurnalehtoon.
Windows Muistio
Muistio on Microsoft Windowsin mukana tuleva yksinkertainen tekstieditori. Se muokkaa tiedostoja ilman tyyli- tai muita metatietoja, joten se soveltuu mm. tekstimuotoisten asetustiedostojen muokkaamiseen.
Windowsin 95, 98, ME ja 3.1-versioiden Muistioissa oli 64 kilotavun rajoitus muokattavan tekstitiedoston koolle. Muistio käyttää DOS-mallisia rivinvaihdon merkintätapoja, joten se ei ymmärtänyt mm. Unixin tai MacOS:n käyttämiä rivinvaihtoja ennen Windows 10 1809 -versiota.
Sähkölaitteiden valmiustila
Sähkölaitteiden valmiustila on monissa kodinkoneissa oleva ominaisuus. Valmiustilaan jätettyjen sähkölaitteiden osuus kotitalouksien sähkönkulutuksesta on 3–13 %. Laitteet kuluttavat sähköä valmiustilassa. Tällaisia huomaamattomia sähkön kuluttajia voivat olla esimerkiksi tietokoneet, televisiot ja digisovittimet. Valmiustilan tarpeettoman sähkönkulutuksen voi säästää katkaisemalla valmiustilan, mikä on helppoa esimerkiksi kytkemällä laitteet sähkökatkaisimella varustettuun jatkojohtoon. Lyhyen pistokkeellisen jatkojohdon hinta on noin 7-8 euroa, jonka takaisinmaksuaika on alle vuosi valmiustilansähkön hintaan verrattuna. Jatkojohdon merkkivalo muistuttaa myös näkyvästi valmiustilan unohtumisesta.
Motivan mukaan laitteet kannattaa irrottaa sähkörasiasta käytön jälkeen. Tyhjäkäynti voi viedä Motivan mukaan 15 % kotitalouden sähköstä ja maksaa vuodessa noin 38 euroa. Suomessa laitteet kannattaa irrottaa etenkin kesäaikana, jolloin laitteiden hukkalämpö ei tule lämmityshyödyksi ja sähköverkossa on useammin laitteita rikkovia ylijännitepiikkejä ukkosen takia. Nokia on ilmoittanut lisäävänsä latureihinsa toiminnon, joka muistuttaa käyttäjää irrottamaan laturin pistorasiasta latauksen jälkeen, koska se vie jonkin verran tyhjänäkin sähköä. Sillä säästyy 85 000 asunnon sähkö maailmassa vuodessa.
Valmiustilojen tarve ja historia
Valmiustilojen taustalla on monenlaisia tarpeita:
Varsinaisen verkkokytkimen poisjättäminen säästää tuotantokuluissa pientehoisissa laitteissa, joissa sähköturvallisuusmääräykset eivät vaadi verkkokytkintä käytettäväksi, mutta laitteella on jatkuvaa pientä virrankulutusta.
Valmiustiloja on tullut laitteisiin vaiheittain:
Tyypilliset valmiustilat eri laitteissa
Erilaisissa kodin elektroniikkalaitteissa on usein valmiustila kaukosäätimellä ohjaamisen valmiuden tai ajastettavuuden takia: halutaan, että laite voidaan kytkeä toimimaan pelkästään kaukosäädintä käsittelemällä tai laite voi aktivoitua sisäisen ajastimen ohjaamana.
TV, video- ja äänentoistolaitteet, digisovitin
Useissa video- ja äänentoistolaitteissa sekä digisovittimissa on jatkuvasti osa käyttötehosta päällä (ns. valmiustila), jotta niitä voidaan ohjata kauko-ohjaimilla koskematta itse laitteisiin. Näissä laitteissa on usein myös ajastustoimintoja ohjelmien tallentamiseksi tai esittämiseksi, jolloin ne voivat aktivoitua ennalta aseteltujen ajastusten perusteella. Äänentoistolaitteissa ajastinta voidaan käyttää myös herätyskellon tapaan.
Esim. tallentava digisovitin valmiustilassa kuluttaa sähköä noin 160 kWh vuodessa eli kulutetun sähkön hinta on noin 17 € vuodessa.