cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aimo Lahti (opettaja)
Aimo Lahti osallistui koulupoikana Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ja sen jälkeen hän oli vielä vapaaehtoisena mukana Viron vapaussodassa ja Aunuksen retkellä. Lahti vammautui näiden sotaretkien aikana ja jäi osittain invalidiksi. Sotien jälkeen hän pääsi ylioppilaaksi 1922 ja valmistui filosofian kandidaatiksi Turun yliopistosta 1926 opiskeltuaan matemaattisia aineita, pedagogiikkaa ja filosofiaa. Lahti väitteli tohtoriksi Jyväskylän kasvatusopillisessa korkeakoulussa vuonna 1949, väitöskirja Virheet opetusopillisena ongelmana käsitteli oppilaiden matemaattisissa suorituksissa tekemiä virheitä Lahden 20 vuoden aikana keräämän aineiston pohjalta.
Lahti oli matematiikan opettajana vuosina 1926–1953 useissa eri kouluissa ja lisäksi Sortavalan ja Kajaanin opettajaseminaareissa. Vuosina 1932–1939 hän oli opettajana ja rehtorina Heinolan keskikoulun jatkoluokilla. Lahti julkaisi artikkeleita matematiikan opetuksesta ja kouluopetuksen kehittämisestä. Hän julkaisi myös laajan artikkelin opettajien suhtautumisesta vammautuneisiin oppilaisiin.
Aimo Lahden Heinolassa Virtakatu 4:ssä sijainnut asuinrakennus tuhoutui tulipalossa 20. tammikuuta 1938. Tulipalo sai alkunsa Lahden työhuoneesta. Lahti menetti tulipalossa suuren osan irtaimistostaan, muun muassa ison kirjastonsa ja työnalla olleen väitöskirjansa tutkimusaineiston.
Nurmon museo
Nurmon museo on Nurmoo-Seuran ylläpitämä museo, joka sijaitsee Seinäjoella, Nurmon Teponkylässä.
Museossa on Nurmon vaakuna tienpuoleisessa seinässä. Vaakuna siirrettiin v. 2009 kuntaliitoksen jälkeen Nurmotalolta (ent. kunnantalo) Nurmon museolle.
Museon rakennuksia
Museoon kuuluvia rakennuksia:
Museoon kuuluu myös liiveri, paja, kytökämppä jne.
Koraanin jäljittelemättömyys
thumb|Iranissa 1500-luvulla tehty koristekuvio, jossa on katkelma Koraanin jakeesta 17:88: "Vaikka ihmiset ja jinnit liittoutuisivat yhteen tehdäkseen jotain tämän kaltaista, eivät he siihen kykenisi, vaikka auttaisivat toinen toisiaan." Koraanin jäljittelemättömyys (arab. ijaz, "ihme") on islamilainen oppi, jonka mukaan Koraani on ihme sekä sisältönsä että muotonsa puolesta. Doktriinin mukaan Koraani on ihme, ja sen jäljittelemättömyys todiste siitä, että kirjan saanut Muhammed oli profeetta ja kirjan alkulähde oli jumalallinen. Koraanilla ihmeenä on useita ulottuvuuksia, joista yksi on suosituksi tullut tapa etsiä moderneja luonnontieteen tuloksia Koraanista.
Opin perusteet Koraanissa
Koraani korostaa oman tekstinsä jäljittelemättömyyttä useissa säkeissä: kukaan ei pysty kirjoittamaan mitään sen vertaista vaikka yrittäisi. Kohdat ovat seuraavia (lainaukset islamoppaan sivuilta).
Koraani kehottaa ihmisiä ja jinnejä (eli henkiolentoja) yhdessä kirjoittamaan vastaavan tasoisen teoksen (17:88). Kun se ei kuitenkaan onnistuisi, kehotetaan tekemään kymmenen suuraa (11:13), ja lopulta edes yksi (10:38). Tohtori Zakir Naik toteaa, että tähän mennessä kukaan ei ole pystynyt kirjoittamaan edes yhtä suuraa, joka kauneudessaan, tyylissään, syvyydessään ja merkityksellisyydessään olisi edes jossain määrin verrattavissa Koraaniin.
Koraanin tyylin kauneus
Oppiin Koraanista ihmeenä kuuluu sen jäljittelemätön tyyli. Helsingin muslimien sivuilla korostetaan, että etenkin Koraanin ilmoittamisen aikaan, jolloin arabien kaunopuheisuus oli hiottu huippuunsa, tehtiin paljonkin turhia yrityksiä ottaa Koraanin antama haaste vastaan eli kirjoittaa jotain vastaavaa. Islamoppaan sivuilla kerrotaan, että "'Koraani puhuttelee kauniilla sanoillaan, jumalallisilla merkityksillään, tarinoillaan ja kerronnallaan, jonka kaltaista kukaan ihminen ei pysty jäljittelemään. Se on oivallisin joka suhteessa ja suurin ihme on se, että Muhammed (SAAS) ei osannut lukea saati kirjoittaa, eikä häntä tunnettu minään runoilijana.'"Orientalisti Markus Gross kirjoittaa, että vuonna 2012 Google-haku sanoilla "beaty of Quran" tuotti 21 400 000 osumaa. Niissä kerrotaan, että Koraanin ilmestymisen jälkeen arabit, jotka tunnettiin kauniista runoudestaan, herkesivät pitkäksi ajaksi kokonaan kirjoittamasta runoja, koska Koraanin kauneus oli ylittämätön. Iranilainen kirjallisuustieteilijä Abdolhossein Zarinkoob tiivisti asian seuraavasti: "Se, mikä hiljensi iranilaiset, oli 'uuden viestin' yksinkertaisuus ja samalla mittaamattomuus. Koraani oli jo hiljentänyt arabirunoilijat syvyytensä ja julistuksensa ihmeellä. Ei siten ollut yllättävää, että myös Iranissa tämä hämmästyttävä viesti hiljensi puhujat ja vaiensi taitoniekat."
Koraania ei voi kääntää
Koraanin jäljittelemättömyys sisältää myös sen, että Koraania ei luotettavasti voi kääntää millekään muulle kielelle niin, että sen sanoma pysyy ennallaan. Koraanin kielellinen muoto on Jumalan tahdon mukainen ja palautuu taivaalliseen alkutekstiin, joka on luomaton ja ollut aina olemassa.
Koraanin ulkoa oppiminen
Koraanin ihmeeseen kuuluu myös kyky oppia ulkoa kirja, joka pituudeltaan on vähän yli puolet Uudesta Testamentista. Kirjan ulkoa opettelua arvostetaan islamissa, ja arabiankielisen Koraanin ulkolukua opiskellaan varsinkin koraanikouluissa. Henkilöstä, joka osaa koko Koraanin ulkoa, käytetään nimitystä hafiz . Sana tarkoittaa "hän, joka muistaa" tai "vartija" ja on myös yksi Jumalan 99 nimestä. Opettelua ja lukemista varten Koraani on jaettu 30 yhtä suureen osaan (juz). Tämä auttaa myös koko Koraanin lukemista kertaalleen läpi pyhänä ramadan-kuukautena''. ''
Kerrotaan, että hafizeja on aina ollut, ja heidän lukumääränsä on suunnaton. Pakistanilaisen tiedon mukaan yksin sikäläinen Wafaq-ul-Madaris - niminen madrasa ketju on tuottanut miljoona hafizia 30 vuoden aikana. Uutisen mukaan se on enemmän kuin Saudi-Arabiassa, jossa vuosittain 5000 lasta pääsee samaan tavoitteeseen.
Koraani ja tiede
Oppi Koraanin jäljittelemättömyydestä on saanut tieteen ja tiedon osalta ilmauksensa näkemyksissä, että kaikki tarpeellinen tieto ja tieteelliset keksinnöt sisältyvät jo Koraaniin tai ainakin Koraanin antamat tiedot ovat kaikki nykytieteen mukaisia. Islamoppaan mukaan: "Tiede tuo esille runsaasti uusia tosiasioita, jotka kuitenkin ovat jo olleet Koraanissa. Jokainen voi hakea Koraanista todisteita sille, että tiede on oikeassa. Tiede, joka ei sovi yhteen Koraanin kanssa, on vailla perusteita. Tampereen Islamin Yhdyskunta kysyy: "Tiesitkö, että Koraanissa on yli 114 tieteellistä totuutta? Suomessa doktriini on levinnyt myös Opetushallituksen julkaisemiin peruskoulun oppikirjoihin. Niissä todetaan:"'Nimenomaan Koraani sai islamilaisen tieteen kukoistamaan. Nykyihmiselle kiinnostavaa on se, että Koraani käsittelee asioita, jotka vain nykytiede tuntee. Näitä asioita ei kukaan Muhammedin aikana tiennyt. Esimerkkinä tästä on alkion kehityksen kuvaus hedelmöittymisestä alkaen (jakeet 96:2, 23:14 ja 22:5 mm).' " Kuningas Faisalin kansainvälisen palkinnon saanut tohtori Zakir Naik esittelee 33 modernin tieteen keksintöä, jotka löytyvät Koraanista. Niitä olivat muiden ohella alkuräjähdys, maan pallonmuotoisuus, laajeneva maailmankaikkeus, kaiken luominen pareittain ja maidontuotannon fysiologia (maito tulee karjan elimistöstä ulosteiden ja veren välistä (16:66).
Paavo Lagerroos
Paavo Arvi Lagerroos (23. toukokuuta 1923 Pori – 11. tammikuuta 1997 Pori) oli suomalainen järjestösihteeri ja Suomen Kansan Demokraattisen Liiton kansanedustaja.
Koraanin jäljittelemättömyys
Kuvaus alkionkehityksestä
Yksi Naikin mainitsemista asioista on alkionkehitys. Suomalainen islamin oppikirja kertoo, ettei kukaan profeetta Muhammedin aikana vielä tuntenut alkion kehitysasteita. Ne olisi sitten ensimmäisen kerran onnistuttu esittämään vasta Koraanissa. Myös ranskalainen lääketieteen professori Maurice Bucaille toteaa, että Koraanin kuvaus vastaa tarkalleen modernin tieteen näkemyksiä asiasta. Kanadalainen anatomian professori Keith Moore vahvistaa asian.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1956
Jääpallon Ruotsin Division I:n kausi 1956 pelattiin kahdessa kahdeksan joukkueen lohkossa, joiden voittajat pelasivat loppuottelun vuoden 1956 Ruotsin jääpallomestaruudesta.
Paavo Lagerroos
Lagerroos oli kansanedustajana 1964–1970 edusten Oulun läänin vaalipiiriä. Hän tuli eduskuntaan 20. toukokuuta 1964 SKDL:n Janne Mustosen tilalle. Lagerroos oli presidentin valitsijamiehenä vuoden 1968 presidentinvaaleissa. Hän oli Porin kaupunginvaltuuston jäsen 1951–1952 sekä Kajaanin maalaiskunnan kunnanvaltuuston ja kunnanhalltuksen jäsenenä 1960–1971. Lagerroos oli Suomen Kommunistisen Puolueen Kainuun piirijärjestön, Kainuun maakuntaliiton ja Työläislasten tuki ry:n puheenjohtajana sekä kuului Suomen 4H-liiton valtuuskuntaan ja johtokuntaan.
Paavo Lagerroos oli naimisissa vuodesta 1953 toimistonhoitaja Irja-Liisa Pihkalan kanssa.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1956
Lohkovoittajiksi selviytyivät Örebro SK ja |Bollnäs GIF. Tukholmassa pelattiin loppuottelu, jossa Bollnäs GIF voitti maalein 3-2.
Koraanin jäljittelemättömyys
Kuvaus alkionkehityksestä
Koraanin kuvaus asiasta on seuraava: ihminen luotiin ensin tomusta tai puhtaasta savesta. Sen jälkeen siemenpisaran kehitysvaiheita ovat hyytynyt veri, lihamöhkäle ja sopusuhtainen lapsi (96:2; 23:14; 22:5). Koraanin kääntäjillä "hyytynyt veri" on tuottanut muitakin käännöksiä. Jaakko Hämeen-Anttila on monien muiden tapaan (mm. Paret) korvannut ”hyytyneen veren” sanalla ”alkio”. Alkuperäinen arabialainen sana alaqah (عَلَقَةً) tarkoittaa Zakir Naikin mukaan kuitenkin hyytynyttä verta, mutta myös tahmeaa, käsiin tarttuvaa savea. Samaan tulokseen tulee Luxenberg, joka pitää "tahmeaa savea" parhaana käännöksenä.
Jääpallon Ruotsin 1.divisioonan kausi 1956
Loppuottelu
12.2.1956 Tukholma
Koraanin jäljittelemättömyys
Kuvaus alkionkehityksestä
Nykyisen biologisen tiedon perusteella ihmisen kehitys ei ala savesta eikä jatku siemenestä. Yksilönkehityksen alkupisteenä on haploidisen siittiön ja munasolun yhdistyminen. Tuloksena oleva hedelmöitynyt munasolu eli tsygootti alkaa sitten jakautua. Seurauksena ei ole verihyytymä tai tahmea savi, vaan monisoluinen rakenne, joka ei ole verta. Kyse ei liioin missään vaiheessa ole lihamöhkäleestä, sillä luut ja lihakset kehittyvät yhtä aikaa, luut tosin aluksi pehmeänä rustokudoksena. Koraanin kuvausta ei ole pidetty alkuperäisenä vaan lainauksena kreikkalaisen Galenoksen kirjoituksista 150-luvulta. Kuvaus edusta varhaisia antiikin teorioita, jotka länsimainen tutkimus on päivittänyt nykyaikaan. Kritiikin mukaan islamilaisella kirjallisuudella ei myöhemminkään ole ollut paljon sanottavaa alkionkehityksestä.
Kaikki on luotu pareittain
pienoiskuva|Vuonna 1533 julkaistu vaikutusvaltainen islamilainen kuva maailmankaikkeudesta (Zekeriya Kazvinî). Litteätä maata ympäröivät Qaf-vuoret Jumalan estäessä taivasta putoamasta. Rakennelma on härän selässä, härkä on kalan selässä ja kala kosmisessa valtameressä. Valtameri on maljassa, jota siivekäs enkeli kannattelee. Koraani lausuu, että "Ja kaikkia hedelmiä Hän on maan päälle luonut, parittain kumpaakin sukupuolta." sekä "Kaikkea olemme luonut kaksittain, jotta ottaisitte vaarin." (51:49, myös 36:36). Naikin mukaan tämä viittaa ihmisiin, eläimiin, kasveihin ja hedelmiin, mutta voi tarkoittaa myös sähköä, jossa on sekä positiivisia että negatiivisia varauksia.
Hedelmillä ei tavallisesti silti ole sukupuolta. Sukupuoli puuttuu myös suvuttomassa lisääntymisessä, sillä seksuaalista lisääntymistä esiintyy vai aitotumallisilla, eikä aina niilläkään. Esitumalliset organismit lisääntyvät suvuttomasti, joten niitä ei ole "kaksittain" vaan kaikki kuuluvat tavallaan samaan sukupuoleen. Partenogeneesi on toinen muoto, jossa lisääntyminen tapahtuu ilman kahta sukupuolta.
Maa on pallonmuotoinen
Naikin mukaan Koraani kuvaa maan pallomaisen muodon aivan oikein, vaikka tuolloin yleinen käsitys oli, että maa on litteä. Hän vetoaa sellaisiin kohtiin kuin 31:29 ("Etkö näe, että Jumala antaa yön seurata päivää ja päivän yötä"), missä pimeän ja valon vaihtumisen voi ymmärtää asteittain tapahtuvaksi, kuten tapahtuu pallon pinnalla. Professori mosalam Shaltout on todistellut samaa.
Koraani sisältää paljon vertauskuvia tai metaforia maasta. Se on "matto" tai "vuode" ja taivas on "katto" (2:22 tai 71:19), joka on tehty maan yläpuolelle "ilman pylväitä" (13:2) Jumala estää taivasta sortumasta maahan ilman lupaa (22:65). Jumala voi myös kaventaa maata sen "reunoilta" (13:41). Vuoret ovat sitä varten, että ne estävät maata heilumasta (21:31). Näin Koraani kuvaa maan eräänlaisena rakennuksena, jossa on lattia sekä katto ja joka ilman Jumalan apua sortuu maahan. Maan litteyteen viittaavia kohtia on useita. Tavallinen kielikuva on esittää maa ihmisille levitetyksi matoksi.
Maan pallonmuotoisuus ei ole vakiintunut käsitys islamilaisessa maailmassa, sillä eräät uskonoppineet kiistävät yhä asian. Vuonna 1993 Saudi-Arabian korkein uskonnollinen auktoriteetti, šeikki Abdul-Aziz Ibn Baaz antoi fatwan, jonka mukaan "Maa on litteä. Kuka tahansa, joka väittää, että se on pyöreä, on ateisti ja ansaitsee rangaistuksen."
Kaktus-Jack
Kaktus-Jack (Cactus Jack tai The Villain) on vuonna 1979 ensi-iltansa saanut lännenkomedia. Elokuvan on ohjasi Hal Needham.
Näyttelijät
Lähde:
Vastaanotto
Video-oppaassa vuodelta 1994 Markku Salmi toteaa, ettei elokuva pääse oikein vauhtiin herkullisesta alkuasetelmasta huolimatta. Hän antaa sille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Ala-Kaman tekojärvi
thumb|left|230px|RusGidron Nižnekamskin vesivoimala Kaman alajuoksulla
Aido-Hwedo
Aido-Hwedo on Dahomeyn fon-kansan kosminen käärme joka kannattelee Maata ja joissakin tarinoissa myös taivasta ja näkyy sateenkaarena. Luojajumalatar Mawu matkusti Aido-Hwedon suussa, ja yhdessä he antoivat Maalle suunnattoman kurpitsan muodon. Maan pintaan jäivät jäljet käärmeen kiemurtelevasta liikkeestä - joet, laaksot ja mäet. Luomistauoilla käärme ulosti, ja näin syntyivät vuoristot. Vähitellen kakka muuttui kiveksi, joka piilotti sisäänsä jalometallit. Maa kellui valtavassa meressä, joka täytti vielä suuremman kurpitsan. Vuorien paino teki Maasta liian raskaan, joten Mawu pyysi Aido-Hwedoa kietoutumaan sen ympärille ja pitelemään sitä ylhäällä, ettei Maa vajoaisi mereen. Aido-Hwedo oli mielissään saadessaan lekotella viileässä vedessä, sillä se ei pitänyt maaperän kuumuudesta. Enimmäkseen se makasi paikallaan, mutta vaihtoi välillä asentoaan aiheuttaen maanjäristyksen. Jonain päivänä Aido-Hwedo syö häntänsä, ja maailma vajoaa mereen.
Ala-Kaman tekojärvi
Tekojärven padon yhteydessä Naberežnyje Tšelnyn kaupungin lounaispuolella olevan Ala-Kaman eli Nižnekamskin vesivoimalaitoksen kuudentoista turbiinin kokonaisteho on 1248 megawattia. Vesivoimalaitos on nykyään yksi vesivoimayhtiö RusGidron tuotantolaitoksista.
Violeta Quesada
Violeta Quesada Díaz (s. 11. heinäkuuta 1947 Santa Clara) on kuubalainen entinen yleisurheilija ja olympiamitalisti, joka kilpaili pikajuoksussa.
Quesada oli voittamassa kultaa 4 × 100 metrin viestistä Pan-Amerikan kisoissa 1967 ja oli samoissa kisoissa seitsemäs 200 metrin henkilökohtaisella matkalla. Méxicon olympialaisissa 1968 hän voitti pikaviestistä hopeaa ja pääsi 100 metrillä toiselle kierrokselle. Quesadan ennätys 100 metrin matkalla on 11,65 sekuntia, jonka hän juoksi vuonna 1968.
SIMBAD
Kesäkuuhun 2006 mennessä tietokantaan oli kerätty tiedot 2 000 000 tähdestä ja 1 500 000 muusta taivaankappaleesta. 29. maaliskuuta 2013 tietokanta oli laajentunut 7 071 823 kohteeseen, joihin liittyi 17 607 860 eri tunnistetta. Tietokannan kohteisiin oli liitetty 279 578 bibliografista viitettä ja 9 480 015 tietokannan kohteisiin liittyvää viittausta tieteellisiin julkaisuihin.
Frits Kuipers
Frederik Carel "Frits" Kuipers (11. heinäkuuta 1899 Elst – 10. lokakuuta 1943 Heemstede) oli alankomaalainen jalkapalloilija ja olympiamitalisti. Hän pelasi seuratasolla HFC Haarlemissa.
Keskikentällä pelannut Kuipers oli mukana maansa joukkueessa Antwerpenin olympialaisissa 1920, joissa Alankomaat voitti pronssia. Hän oli turnauksessa kentällä neljässä ottelussa, joiden lisäksi hän pelasi urallaan yhden muun maaottelun.
Dorothea Köring
Dorothea Köring (11. heinäkuuta 1880 Chemnitz – 13. helmikuuta 1945 Dresden) oli saksalainen tennispelaaja ja olympiavoittaja. Hänen seuransa oli Akademischer SV Dresden.
Köring voitti Tukholman olympialaisissa 1912 kultaa sekanelinpelistä Heinrich Schomburgkin kanssa ja sai kaksinpelissä hopeaa. Sekanelinpelin loppuottelussa pari voitti Ruotsin Gunnar Setterwallin ja Sigrid Fickin erin 6–4, 6–0. Kaksinpelin loppuottelussa hän hävisi Ranskan Marguerite Broquedisille erin 6–4, 3–6, 4–6. Hän kuoli vuonna 1945 Dresdenin pommituksissa.
Zen Cafén diskografia
Singlet
Listasijoitukset ovat Suomen viralliselta singlelistalta (top 20), latauslistalta (top 30, vuodesta 2007 lähtien) ja radiolistalta (top 20 / top 100) sekä Rumba-lehden 50 hittiä -listalta.
Andrew McCarthy
Andrew McCarthy (s. 29. marraskuuta 1962 Westfield, New Jersey Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja ohjaaja.
McCarthy tunnetaan parhaiten rooleistaan elokuvissa Treffit Elmossa, Pretty in Pink – vaaleanpunainen unelma ja Alta nollan.
Pikkukorvakärsäkäs
Pikkukorvakärsäkäs (Otiorhynchus ovatus) on korvakärsäkkäiden (Otiorhynchus) sukuun kuuluva kovakuoriainen. Aikuinen pikkukorvakärsäkäs on lentokyvytön ja kooltaan 4-5,5 mm. Sen keski- ja takaruumis on pyöreänsoikea ja kupera sekä väriltään kiiltävän musta tai mustanruskea. Pikkukorvakärsäkkään toukka on kooltaan 6 mm ja väriltään kellanvalkea. Toukan pää on ruskea ja tyypillisesti käyrässä asennossa. Muna on väriltään kellanvalkea, pyöreä ja kooltaan 0,5 mm. Pikkukorvakärsäkäs vioittaa toukkavaiheessa mansikkaa katkoen sen juuria ja kalvaen paksumpien juurien pintasolukkoa. Tämä aiheuttaa juurten kuihtumisen, jonka seurauksena koko kasvi ajan mittaan kuihtuu. Aikuiset pikkukorvakärsäkkäät syövät lehtiä, aiheuttaen lehtiin pyöreäreunaisia koloja ja joskus myös kukkia ja nuppuja. Pikkukorvakärsäkkään ravintokasveja ovat mansikka, villivadelma, hanhikit ja mesimarja.
Korvakärsäkkäiden lisääntyminen on partenogeneettista, joten lajilla ei esiinny lainkaan koiraita. Naaras munii mansikoiden tyville yhteensä useita satoja munia muutamasta pariinkymmeneen munaa samaan paikkaan.
Pikkukorvakärsäkästä voidaan biologisesti torjua levittämällä Heterorhabdites ja Steinernema sukujen (esim. Steinernema kraussei) loisankeroisia juuristoalueelle keväällä maan lämmettyä ja elokuussa. Kemiallisessa torjunnassa tehoaineina voidaan käyttää atsinfossimetyylia ja lambda-syhalotriinia sisältäviä torjunta-aineita.
Bloomsbury
Bloomsbury on Lontoon kaupunginosa, joka sijaitsee Lontoon Cityn pohjoispuolella Euston Roadin ja Holbornin välissä. Se kuuluu Camdenin kaupunkipiiriin. Kaupunginosassa sijaitsevat muun muassa British Museum ja Royal Academy of Dramatic Art. Se on myös ympäri Lontoota levittäytyneen Lontoon yliopiston keskus.
Bloomsbury, alun perin Blemundsbury, on saanut nimensä William de Blemundilta, joka hankki alueen omistukseensa vuonna 1201. 1900-luvun alkupuolella Bloomsburyssä kokoontui taiteilijoiden ja oppineiden ryhmä, joka tunnetaan kaupunginosan mukaan Bloomsburyn ryhmänä. Siihen kuuluivat esimerkiksi kirjailija Virginia Woolf ja taloustieteilijä John Maynard Keynes.
Aiheesta muualla
51.5262°N, -0.1178°W
Ebba Stenbock
pienoiskuva|Erityisesti Suomessa Ebba Stenbock tunnetaan [[Albert Edelfeltin maalauksesta Kaarle-herttua herjaa Klaus Flemingin ruumista (1878).]]
Ebba Stenbock (noin 1550 – 8. maaliskuuta 1614 Ruotsi ) oli ruotsalainen valtarouva. Hän oli käskynhaltija Klaus Flemingin aviopuoliso ja Ruotsin kuningatar Katariina Stenbockin sisar ja sitä kautta kuningas Kustaa Vaasan käly. Hän oli 1597 väliaikaisesti Suomen käskynhaltijana. 1800-luvulla vaikuttaneet Zachris Topelius ja Albert Edelfelt kuvailivat Stenbockia suoraselkäiseksi ja vahvatahtoiseksi naiseksi. Suomalaisille historian lukijoille ja eritoten koululaisille hän on edustanut 1500-luvun vallasnaista ylväimmillään.
Elämä
Stenbock avioitui mahtimies Klaus Flemingin (1530–1597) kanssa 1. marraskuuta 1573. Häät järjesti hänen sisarensa, leskikuningatar Katariina. Avioliitto oli ensisijaisesti valtapoliittinen, se sitoi Stenbockit ja Flemingit samalle puolelle taistelussa Ruotsin kruunusta. Liiton myötä Stenbockit kasvattivat valtaansa Ruotsin itäisissä maakunnissa eli nykyisen Suomen alueella. Stenbockin puolisoa on luonnehdittu raa'aksi ja mieskuntoiseksi, hänellä oli useita aviottomia lapsia.
Avioparilla oli valtava omaisuus Ruotsin maakunnissa Pohjanlahden molemmin puolin. He omistivat muun muassa Suitian kartanon Siuntiossa, Kuitian kartanon Paraisilla ja Viikin vapaaherrakunnan. Stenbock jäi leskeksi 13. huhtikuuta 1597. Klaus Fleming oli sopinut tapaavansa vaimonsa Perniön kuninkaankartanossa. Hän oli sairastunut Siuntion Pikkalassa ja lähtenyt sieltä matkaan kuolemaa uhmaten. Sairautensa takia hän joutui pysähtymään Pohjan kirkon paikkeille, missä hän kuoli. Stenbock kutsui Suomen vallanpitäjät Turkuun neuvottelemaan. Hän oli mukana valitsemassa Arvid Stålarmia maan ylipäälliköksi.
Suomen ja Viron käskynhaltija Klaus Fleming oli Kaarle-herttuan (myöhemmin Kaarle IX) vastustaja. Hieman Flemingin kuoleman jälkeen Kaarle valloitti Turun linnan. Puolustustaistelua johti leskirouva Stenbock, joka itse oli Kaarle-herttuan serkku tämän äidin puolelta. Flemingiä ei ollut vielä haudattu, ja kerrotaan, että Kaarle halusi hänen arkkunsa avattavaksi varmistuakseen hänen kuolemastaan. Arkku avattiin Turun linnan kappelissa 20. syyskuuta 1597. Tarinan mukaan herttua olisi tarttunut Fleming-vainajaa parrasta ja sanonut: ”Jos nyt eläisit, ei pääsi olisi kovin lujassa!”, ja Stenbock olisi vastannut: ”Jos minun autuas miesvainajani eläisi, ei teidän armonne olisi koskaan päässyt tänne!”
Lapset
Ebba Stenbock ja Klaus Fleming saivat kuusi lasta:
Eugenio Sbarbaro
Eugenio Sbarbaro (s. 26. kesäkuuta 1934) on italialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa, joka on luonut uran kirkon diplomaattisissa tehtävissä. Hänet vihittiin papiksi 11. kesäkuuta 1960 ja nimitettiin Tiddin titulaariarkkipiispaksi sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi Malawiin ja Sambiaan 14. syyskuuta 1985. Piispaksi konsekroinnin suoritti 19. lokakuuta Agostino Casaroli, jota avustivat Pio Laghi ja James Aloysius Hickey.
Sbarbaro sai 7. helmikuuta 1991 nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Trinidad ja Tobagolle sekä apostoliseksi pro-nuntiukseksi seuraaviin maihin: Bahama, Barbados, Dominica, Jamaika, Grenada, Saint Vincent ja Grenadiinit, Saint Lucia ja Antigua ja Barbuda. Sbarbarolle tuli lisänimityksiä, kun hänet nimitettiin 13. heinäkuuta 1994 nuntiukseksi Surinameen, 26. elokuuta 1997 Guyanaan ja 23. lokakuuta 1999 Saint Kitts ja Nevisille.
Vuonna 2002 Sbarbaro sai nimityksen nuntiukseksi Serbia ja Montenegroon, sitten 19. kesäkuuta 2006 Serbiaan. Hän jäi eläkkeelle 8. elokuuta 2009.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – miesten nelinpeli
Pierre-Hugues Herbert ja Nicolas Mahut olivat puolustava mestaripari, mutta he hävisivät välierissä parille Jamie Murray ja Bruno Soares. Murray ja Soares voittivat lopulta turnauksen.
Tedros Teclebrhan
pienoiskuva|upright|Tedros Teclebrhan vuonna 2012 Tedros Teclebrhan (s. 1983) on Eritreassa syntynyt saksalainen näyttelijä ja koomikko. Hän on esiintynyt mm. Stolberg-televisiosarjassa ja Erikoisryhmä Stuttgart-rikossarjassa.
Navsari
pienoiskuva|306x306px|Navsarin keskustaa Navsari (gudžaratiksi નવસારી) on kaupunki Navsarin piirikunnassa, Gujaratin osavaltiossa Intiassa. Kaupunki on Navsarin piirikunnan hallinnollinen keskus ja se sijaitsee Suratin ja Mumbain välissä.
Vuonna 2011 Navsarin väkiluku oli 171 109. Kaupunki käyttää aikavyöhykettä UTC+05:30.
Tim Harikkala
Suomalaissukuinen ja suomea puhuva Harikkala pelasi urallaan yhteensä 73 ottelua Pohjois-Amerikan pääsarjassa MLB:ssä vuosina 1995-2007, edustaen neljää eri seuraa. Aloittajana hän pelasi ainoastaan kahdessa ottelussa, ja pitää hallussa ennätystä pisimmästä välistä aloitettujen otteluiden välillä, 4 021 päivän ajanjaksolla.
Kolar
pienoiskuva|321x321px|Someshwaran temppeli, yksi Kolarin tunnetuimmista nähtävyyksistä. Kolar on kaupunki Kolarin piirikunnassa, Karnatakan osavaltiossa Intiassa. Se on Kolarin piirikunnan hallinnollinen keskus. Kaupunki sijaitsee noin 70 kilometrin päässä Bangaloresta, joka on Karnatakan osavaltion pääkaupunki.
Kolarin väkiluku on 183 462 ja pinta-ala 46,56 km2. Kaupunki käyttää aikavyöhykettä UTC+05:30.
Kolar tunnetaan maidontuotannosta sekä kultakaivoksistaan. Kaupungissa on myös monia nähtävyyksiä, kuten Someshwaran temppeli ja Antharagange.
Jan Sinivaara
Jan Sinivaara (s. 1960) on suomalaissyntyinen vuorikiipeilijä. Hän saavutti ensimmäisenä ulkomaalaisena Mount Everestin huipun Himalajan marathonina tunnettua reittiä Nepalin puolelta 13. toukokuuta 2011. Reitti edellyttää 42 kilometrin yhtäjaksoista lähestymistä Namtse Bazar (3440 m) - Gorak Shep - Base Camp eli perusleiriin 5400 m korkeuteen ja kiipeämisen jatkamista perusleiristä huipulle saakka. Vuonna 2012 Sinivaara kiipesi Everestin pohjoisreitin, North Col, Tiibetin puolelta kiinalaisessa retkikunnassa. 2013 retkikunnan tavoitteena oli Everestin kaksoisnousu eli kiipeäminen eteläpuolelta, Nepal, huipun kautta alas pohjoispuolen, Tibet, perusleiriin ja takaisin. Kiipeäminen jouduttiin kuitenkin keskeyttämään jo eteläpuolella kahden retkikuntaan kuuluneen Sherpan onnettomuuksien vuoksi.
Jan Sinivaaran muut kirjatut Himalajan huiput ovat Makalu, Lhotse, Lakpa Ri, Cho Oyu, Gongga Shan, Minya Konka, Changtse, Gyala Peri, Khartaphu, Kangchenjunga, Kala Pattar, Island Peak, Pumori.
Maitolehtimittari
Maitolehtimittari (Scopula floslactata) on hyvin yleinen, vaalea mittariperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö
Maitolehtimittari on pohjaväriltään tasaisen kellertävänvalkoinen, keskikokoinen perhoslaji. Lukuun ottamatta siipiä kirjovaa pientä ruskeansävyistä pisteytystä siivet ovat lähes kuviottomat, sillä siiven poikki kulkevat, vaaleanruskeat poikkiviirut erottuvat vain heikosti, joillakin yksilöillä tuskin lainkaan. Jos ulompi poikkiviiru erottuu, se on terävästi mutkitteleva. Takasiivessä saattaa erottua tumma keskitäplä. Siivet ovat myös alapinnalta valkoiset. Perhosen niska on tumma. Siipiväli on 24–28 mm.
Samannäköinen laji on erityisesti mustikkalehtimittari (Scopula ternata), mutta myös muutamat muut lehti- ja valkomittarilajit.
Elinympäristö ja elintavat
Laji viihtyy metsissä ja pensaikkoisilla paikoilla, joilla kasvaa toukan ravintokasvia. Perhonen on aktiivinen hämärän aikaan ja tulee valolle, mutta häirittynä pyrähtää helposti lentoon päivälläkin. Toukka talvehtii.
Ravintokasvi
Toukka on polyfagi ja elää etenkin mustikalla (Vaccinium myrtillus), mutta myös voikukilla (Taraxacum) ja hierakoilla (Rumex).
Honor 8
Honor 8 on Huawein valmistama älypuhelin. Se on Suomessa suositun Honor 7:n seuraaja. Honor 8 esiteltiin Kiinassa heinäkuun 2016 alussa, mutta Euroopassa vasta 24. elokuuta.
Ominaisuudet
Honor 8 käyttää Androidiin pohjautuvaa Emotion UI 5.0 -käyttöliittymää. Puhelimessa on kahdeksanytiminen (4 × 2,3 GHz & 4 × 1,8 GHz) Kirin 950 -järjestelmäpiiri. Honor 8:ssa on 5,2 tuuman LCD IPS -näyttö, jonka tarkkuus on 1 920 × 1 080 pikseliä. Honor 8:ssa on kaksi 12 megapikselin kameraa, joista toinen tallentaa värikuvia ja toinen vain mustavalkokuvia. Yhdistämällä molempien kameroiden kuvat puhelin pyrkii tallentamaan yhteen kuvaan enemmän yksityiskohtia ja valoa. Honor 8:ssa on USB Type-C-liitäntä, joka on kuitenkin vanhaa USB 2.0 -tyyppiä. Honor 8 ei ole vesitiivis eikä siinä ole langatonta latausta. Honor 8 sisältää kaksi SIM-korttipaikkaa.
Vastaanotto
Honor 8 sai hyvän vastaanoton. Puhelinvertailun arvostelija Sami Koivunen piti sitä hyvänä vaihtoehtona ”perustason älypuhelinkäyttöön”. Koivusen tavoin Taskumuron arvostelija Juha Kokkonen kehui Honor 8:n hyvää hinta-laatusuhdetta.
Olodumare
Olodumare on Nigerian jorubien tarussa taivaan jumala. Hän lähetti poikansa Obatalan luomaan maa. Mukaan tämä sai pussillisen multaa, kanan ja palmun. Mullan Obatala sirotteli veteen, näin syntyi maaperä. Kanan hän nosti sen päälle. Valkoinen kana kuopsutteli maata, ja näin syntyi Afrikka. Myöhemmin Obatala muovaili ihmiset savesta. Heille taivaan jumalan poika lahjoitti palmun, josta sai mehua, öljyä ja pähkinöitä. Joidenkin tarinoiden mukaan Obatala (Valkoisen kankaan kuningas) perusti Ifen, jorubien ensimmäisen kaupungin. Hänen avujansa olivat puhtaus, rehellisyys ja rauha.
Jacob Latimore
Jacob O'Neal Latimore, Jr. (s. 10. elokuuta 1996) on yhdysvaltalainen pop- ja RnB-artisti.
Ajak
Ajak on kaupunki Szabolcs-Szatmár-Beregin läänissä Itä-Unkarissa. Kaupungin väkiluku oli 3 730 vuonna 2015.
Ajakin pinta-ala on 24,76 km2. Kaupunki käyttää postinumeroa 4524 ja aikavyöhykettä UTC+1.
Kirjokenttämittari
Kirjokenttämittari (Xanthorhoe spadicearia) on mittariperhosiin lukeutuva, erittäin yleinen yöperhonen.
Koko ja ulkonäkö
Ruskeansävyinen perhoslaji, jonka värisävy ja kuvioinnin yksityiskohdat vaihtelevat yksilöittäin varsin paljon. Etusiipien tyvi- ja kärkiosa ovat kellanruskeat ja keskiosa punaruskea. Sisempi ja ulompi poikkiviiru ovat kaksinkertaiset ja väriltään valkoiset. Diskaalitäplä on musta, mutta tummilla yksilöillä saattaa erottua etusiivessä heikosti. Etusiiven kärkiosan valkoinen aaltoviiru erottuu selvästi. Sen yhteydessä on myös kaksi tummaa täplää. Takasiivet ovat vaaleat, ulospäin tummenevat ja niissä on useita vaaleita aaltoilevia poikkiviiruja. Molempien siipiparien ulkoreunassa on ohut, siipisuonten kohdalla katkeileva musta viiru. Siipiväli 20–22 mm.
Lajia voi olla vaikeaa erottaa muista kenttämittareista, mutta erityisesti ruostekenttämittarista (Xanthorhoe ferrugata).
Levinneisyys ja lentoaika
Kirjokenttämittari on koko Suomessa tavattava ja etelässä erittäin yleinen laji, joka kuitenkin harvinaistuu jonkin verran pohjoista kohti. Muualla sitä tavataan Etelä-Siperiasta Venäjän ja Pohjois-Euroopan poikki Britteinsaarille ulottuvalla alueella Perhoset lentävät yhtenä sukupolvena toukokuun lopulta heinäkuun alkuun.
Elinympäristö ja elintavat
Laji viihtyy valoisissa metsissä, niittyjen laitamilla ja puutarhoissa. Perhoset lentävät hämärissä, mutta tulevat harvoin valolle tai syötille, minkä vuoksi sitä tapaa harvemmin kuin lajin yleisyys antaisi odottaa. Ne voivat kuitenkin häirittyinä lähteä lentoon myös päivällä. Talvehtiva vaihe on joko toukka tai kotelo.
Ravintokasvi
Toukka elää monilla matalakasvuisilla kasveilla, kuten ratamoilla (Plantago), mustikalla (Vaccinium myrtillus) ja juolukalla (Vaccinium uliginosum).
The Donays
The Donays oli 1960-luvulla toiminut yhdysvaltalainen tyttöyhtye Hamtrackista, Michiganista. R&B-musiikkia esittänyt yhtye tunnetaan parhaiten vuoden 1962 hitistään ”Devil in His Heart”, jonka kirjoitti Richard P. Drapkin. The Beatles julkaisi siitä oman ”Devil in Her Heart” -nimisen versionsa toisella albumillaan With the Beatles.
The Donays julkaisi urallaan vain yhden singlen. ”Devil in His Heartin” b-puoli oli nimeltään ”Bad Boy”.
Olli Vapalahti
Olli Pekka Vapalahti (s. 1963) on suomalainen lääkäri ja tutkija, joka toimii Helsingin yliopiston zoonoosivirologian professorina. Häntä on haastateltu useasti tiedotusvälineissä muun muassa borrelioosiin, myyräkuumeeseen, zika- ja koronavirukseen liittyen.
Vapalahti opiskeli lääkäriksi (LL) Helsingin yliopistossa, ja väitteli siellä edelleen lääketieteen tohtoriksi. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1996) oli otsikoitu Genetic and antigenic properties of Puumala and Tula viruses.
Suomalaisen Tiedeakatemian jäsen Vapalahti on ollut vuodesta 2018. Hänen isänsä oli neurokirurgian professori Matti Vapalahti.
Didrik Wrangel af Adinal
pienoiskuva|Didrik Wrangel af Adinal [[David Klöker Ehrenstrahlin maalaamana.]] Didrik Wrangel af Adinal (12. maaliskuuta 1637 Liivinmaa – 15. joulukuuta 1706 Tukholma) oli aatelinen hallintomies, joka toimi Pohjanmaan läänin maaherrana.
Elämäkerta
Wrangelin vanhemmat olivat kapteeni Herman Wrangel ja Beata Wachtmeister. Hän palveli Ruotsin laivastossa vuodesta 1653, otti osaa Tanskan sotaan ja yleni 1670 amiraaliluutnantiksi. Wrangel teki meriväen pääkatselmuksen Suomessa 1671 ja 1674, jolloin hänet nimitettiin Pohjanmaan maaherraksi. Tätä tehtävää hän hoiti vuoteen 1685 asti. Wrangel toimi 1680-luvulla tarmokkaasti ruotujakolaitoksen hyväksi, jota talonpojat kuitenkin vastustivat Pohjanmaalla. Kajaanin suunnalla syntyi sen sijaan sopimus 1681 Kajaanin linnan ja läänin puolustamisesta. 1683 Wrangel onnistui myös järjestämään laivaväen ruodut länsirannikolle ja Ahvenanmaalle. Pohjanmaan läänin taloudellisen tilanteen parantamiseksi hän ehdotti muun muassa uutta maanmittausta, verollepanoa ja lainamakasiinin perustamista. 1685 Wrangelista tuli Närken ja Värmlannin maaherra, 1693 kuninkaan neuvos ja vuorikollegion presidentti. 1680 hänet korotettiin vapaaherraksi ja 1693 kreiviksi. Hankoon Wrangel rakennutti majakan ja piti sitä yllä korvauksena 1672 Tenholasta saamistaan tiloista.
Wrangelin puoliso oli Magdalena Clerck (k. n. 1715).
Mogami (1908)
Mogami oli 1908 valmistunut keisarillisen Japanin laivaston panssaroimaton risteilijä, joka poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1928. Alus romutettiin vuotta myöhemmin.
Valmistus
Alus tilattiin osana vuoden 1904 hankintoja Mitsubishilta Nagasakista, missä köli laskettiin 3. maaliskuuta 1907. Alus laskettiin vesille 25. maaliskuuta 1908 ja valmistui puoli vuotta myöhemmin 16. syyskuuta.
Palvelus
Alus valmistui Venäjän–Japanin sodan päätyttyä, jolloin se sijoitettiin koulutukseen ja rannikkopartiointiin. Se luokiteltiin 12. lokakuuta 1912 ensimmäisen luokan tykkiveneeksi, ja ensimmäisen maailmansodan puhjettua se liitettiin Japanin 2. laivastoon. Alus osallistui Qingdaon taistelussa Saksan keisarikunnan laivaston torpedovene SMS S90:n upotukseen. Vuosina 1917–1921 Mogami partioi Japanin miehittämillä Karoliineilla ja Mariaaneilla. Se partioi Siperian rannikolla vuosina 1921–1928 ollen muun muassa kalastuksenvalvonnassa.
Alus poistettiin poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1928 ja myytiin romutettavaksi 31. tammikuuta 1929. Purettaessa hitsausliekki sytytti tankeissa kaasuuntuneena olleen polttoaineen aiheuttaen räjähdyksen. Alus paloi kaksi tuntia muuttuen hylyksi. Aluksen päämasto oli sijoitettuna Nakanoshima-puistoon Osakassa, kunnes se siirrettiin 9. helmikuuta 2009 Kuren merenkulkumuseoon.
Mir akhur
thumb|200px|Suurvisiiri [[Merzifonlu Kara Mustafa pašša toimi uransa aikana Topkapin palatsin pienen tallin tallimestarina. ]] Mir akhur oli useissa sultanaateissa, kaanikunnissa ja emiraateissa kuninkaallista hovitallimestaria tarkoittava virkanimi.
Vastaavia virkanimiä löytyi myös eurooppalaisista hoveista, kuten esimerkiksi Yhdistyneen kuningaskunnan Master of the Horse ja Ruotsin överhovstallmästare.
Osmanien valtakunnassa
Virka kaikkine vastuineen jaettiin kahdelle henkilölle; suuren tallin mestarille (büyük mir akhür) ja pienen tallin mestarille (küçük mir akhür). Mir akhürien vastuulla oli palatsin tallien ylläpitäminen ja niiden huollon järjestäminen. Molemmat virkanimet olivat arvoltaan korkealla palatsin hierarkiassa, mutta arvoon liittyvä vastuu oli myös suuri.
Suuri talli koostui yhteensä seitsemästätoista rakennuksesta. Sen talleissa oli noin tuhat hevosta. Molempien tallimestareiden alaisuudessa työskenteli 1500-luvun alkupuolella yhteensä lähes kolmetuhatta henkilöä. Vuosisadan loppuun mennessä työntekijöiden lukumäärä oli kasvanut yli neljääntuhanteen. Suuren tallin mestari vastasi myös hevosten ja kameleiden hoitoon liittyvistä valtakunnallisista kysymyksistä. Hänen lähimmät alaisensa vastasivat lisäksi ratsuväen hevosten sekä armeijan huoltokuormastoihin kuuluneiden hevosten ja kamelien hoidosta sotien ja sotaretkien aikana.
Osa Osmanien valtakunnan suurvisiireiksi nousseista virkamiehistä oli aiemmin palvellut mir akhürina sulttaanin palatsissa.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2018 – Lohko E
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailujen 2018 E-lohkon ottelut pelataan 17.–27. kesäkuuta 2018. Lohkon kaksi parasta etenee neljännesvälieriin.
Kierettijoki
Kierettijoki on Vienanmeren Kantalahteen laskeva joki Karjalan tasavallan Louhen piirissä Venäjällä. Sen pituus on 80 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 3 360 neliökilometriä.
Lohijokena tunnettu Kierettijoki saa alkunsa Petrijärvestä, joka on Njukki- ja Plotitšnojejärvien kautta yhteydessä Kierettijärveen. Tärkeimmät sivujoet ovat Kapustnaja, Kulat, Tšornaja ja Jelet. Kierettijoen suussa sijaitsee entinen Kieretin kylä.
Kärsimysnäytelmä (albumi)
Kärsimysnäytelmä on Saattueen kolmas albumi. Julkaisutauon aikana kokoonpano muuttui joten levyllä vaikuttaa uutena jäsenenä Sameli Köykkä rummuissa.
Kaikki kappaleet ovat Tero Kalliomäen säveltämiä ja Tuukka Koskisen sanoittamia, paitsi Tumma virta on Jani Koskelan sanoittama ja Harhaanjohtaja taas kokonaan Teron käsialaa. Lisäksi Harhaanjohtaja-kappaleessa vierailee kanteleensoittaja Aslak Tolonen. Levyn ovat äänittäneet Jarno Hänninen (D-Studio) ja Tero Kalliomäki (Studio KillHill).
Jani Koskelan mukaan levy käsittelee elämää.
Andrejeva Zemlja
thumb|Itä-Siperian kartta vuodelta 1825. Oikeassa yläkulmassa mainitaan Stepan Andrejevin matka ja hänen havaitsemansa maa "vuodelta 1762". Andrejeva Zemlja oli saari, joka mahdollisesti sijaitsi Itä-Siperian merellä noin 580 kilometriä Medvežeisaarista koilliseen. Suureksi kuvailtu saari mainitaan Stepan Andrejevin tutkimusretkikunnan selvityksessä vuonna 1764, mutta sittemmät saarta etsineet eivät ole pystyneet paikallistamaan sitä. Myöhemmin esitetyn teorian mukaan saari on mahdollisesti vajonnut mereen ikiroudan sulamisen takia.
Historia
Andrejeva Zemlja sijaitsi oletettavasti noin 580 kilometriä Medvežeisaarista koilliseen. Medvežeisaaret mainitsi historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran Mihailo Nasedkin vuonna 1702 ja Afanasijem Šestakov-nimisen jakuutti-kasakan tekemään karttaan vuodelta 1726 niiden pohjoispuolelle piirrettiin suuri maa-alue.
22. huhtikuuta 1763 Medvežeisaarille saapui Stepan Andrejevin johtama tutkimuskunta. Andrejev palasi 5. toukokuuta kierreltyään saarilla ja teki matkastaan selvityksen. Selvityksessään Andrejev mainitsee epämääräisesti nähneensä jotakin Medvežeisaarilta käsin. Hän palasi toisen tutkimusretkikunnan johdossa 10. huhtikuuta 1764 ja 16. huhtikuuta hän lähti koirareellä Tšetyrëhstolbovojin saarelta koilliseen. Noin 580 kilometrin matkan jälkeen 22. huhtikuuta havaittiin suuri, noin 100 kilometrin levyisen saari. Saarta lähestyttäessä havaittiin myös tuoreiksi arvioituja reen jälkiä. Yhden tutkimuskunnan jäsenen sairastuttua tutkimusretkikunta kääntyi takaisin nousematta saarelle 8. toukokuuta. Andrejev esitti selvityksen matkasta ja päiväkirjansa Ohotskin ja Kamtšatkan alueiden komentajalle eversti Fedor Plenisnerille. Selvitystä ja päiväkirjaa toisesta matkasta ei julkaistu.
Mike Phiromphon
Mike Phiromphon (, s. 8. heinäkuuta 1966; Udon Thani, Thaimaa) on thaimaalainen laulaja. Hän on laulaja studioalbumeilla Nueai Mai Khon Dee ja Klab Kham Sa Lar.
Andrejeva Zemlja
Historia
Andrejeva Zemljan eli Andrejevinmaan olemassaolosta syntyi Andrejevin retkien perusteella legenda. Saarta yritettiin löytää sittemmin usempaan otteeseen. I. Leontjev, I. Lysov ja A. Puškarjov tekivät oman tutkimusmatkansa vuosina 1769–1771, mutta he eivät nähneet Andrejeva Zemljaa. M. M. Hedenströmin matkan esti suuri aukko merijäässä noin 170 kilometrin matkan jälkeen. Ferdinand von Wrangel purjehti alueella vuonna 1820 ja mainitsi tšuktšien kertoneen maasta Mys Šelagskijsta pohjoiseen. Wrangel purjehti Medvežeisaarista noin 150 kilometriä pohjoiseen ja 270 kilometriä kaakkoon. Wrangelkaan ei havainnut maata ja kyseenalaisti Andrejevin havainnot. Tutkimusmatkat eivät olleet edenneet yhtä pitkälle, kuin Andrejev toisella matkallaan, koska Wrangel ja muut suunnistivat Andrejevin ensimmäisen tutkimusmatkan tietojen perusteella.
Sitraattisyntaasi
thumb|250px|Sitraattisyntaasin inaktiivinen avoin konformaatio Sitraattisyntaasi on entsyymi, joka katalysoi sitruunahappokierron ensimmäistä vaihetta. Reaktiossa substraatteina ovat oksaloetikkahappo ja asetyylikoentsyymi-A ja tuotteina muodostuu sitruunahappoa sekä koentsyymi-A:ta. Entsyymin EC-numero on EC 2.3.3.1.
Andrejeva Zemlja
Historia
Andrejeva Zemljaa yritettiin löytää vielä Neuvostoliiton aikana. Useat tieteilijät tekivät epäonnistuneita yrityksiä löytää saari. Lopulta syntyi teoria, jonka mukaan Andrejeva Zemlja oli ollut tosiaan olemassa, mutta se oli sittemmin vajonnut mereen ikirouden sulaessa. Esimerkiksi jotkin Uuden-Siperian saariston saaret Laptevinmerellä ovat vajonneet tai kadonneet samaan tapaan.
William F. Raynolds
pienoiskuva|William F. Raynolds William F. Raynolds (1820–1894) oli yhdysvaltalainen tutkimusmatkailija, insinööri ja Yhdysvaltain maavoimien upseeri, joka palveli Meksikon–Yhdysvaltain sodassa ja Yhdysvaltain sisällissodassa. Vuonna 1859 Raynolds retkikuntineen löysi Yellowstonejoen.
Sitraattisyntaasi
Rakenne ja mekanismi
Sitraattisyntaasi esiintyy eliöiden soluissa mitokondrioiden matriisissa. Nisäkkäillä entsyymi on dimeeri eli koostuu kahdesta yksiköstä, jotka ovat keskenään samanlaisia. Kooltaan yksiköt ovat 49 kDa. Eräillä muilla eliöillä entsyymi voi koostua kuudesta yksiköstä, jolloin se on heksameeri.
Oksaalietikkahappo sitoutuu avoimeen inaktiiviseen entsyymiin. Sitoutumisen seurauksena entsyymin konformaatio muuttuu, alayksiköt siirtyvät lähemmäs toisiaan noin 15 Å:n verran. Kummassakin yksikössä on myös pienempi alayksikkö joka pyörähtää 19 astetta. Tällöin sitraattisyntaasiin muodostuu sitoutumiskohta myös koentsyymi-A:lle. Sitraattisyntaasi tuo substraatit lähelle toisiaan, asettaa ne oikeaan asemaan ja polarisoi eräitä sidoksia. Aktiivisessa kohdassa asparagiinihappo toimii emäksenä ja poistaa asetyylikoentsyymi-A:n hiiliatomilta protonin ja histidiini luovuttaa protonin asetyylikoentsyymi-A:n karbonyyliryhmän hapelle, jolloin muodostuu enoli. Toinen histidiini aktivoi oksaloasetaattimolekyylin luovuttamalla sen karbonyyliryhmälle protonin. Enolisoitunut asetyylikoentsyymi-A on nukleofiili ja hyökkää oksaloetikkahappoon, reaktio on tyypiltään aldolikondensaatio. Näin muodostuu välituotteena sitryylikoentsyymi-A. Hydrolyysin jälkeen sitruunahappo- ja koentsyymi-A-molekyylit vapautuvat entsyymistä. thumb|250px|Sitraattisyntaasi aktiivisessa sulkeutuneessa konformaatiossa
Se mistä suunnasta koentsyymi-A hyökkää oksaloetikkahapon karbonyyliryhmään määrittää mitä sitruunahapon stereoisomeeria reaktiossa muodostuu. Nisäkkäillä ja kolibakteerilla hyökkäys tapahtuu Si-puolelta, jolloin tuotteella on S-konfiguraatio. Eräissä anaerobisten bakteerien entsyymien katalysoimissa reaktiossa syntyy R-sitruunahappoa ja hyökkäys tapahtuu Re-puolelta.
Sitraattisyntaasin pääasiallinen säätelytekijä on substraattien määrä. Sitä aktivoivat allosteerisesti kalsiumionit ja ADP-molekyyli. Inhibiittoreita ovat muun muassa sitruunahappo, ATP, sukkinyylikoentsyymi-A, rasvahappojen koentsyymi-A-johdannaiset ja NADH. Sitraattisyntaasiaktiivisuutta voidaan käyttää mittarina tutkittaessa mitokondrioiden vahingoittumista esimerkiksi solujen ultraäänisärkemisen tai pakastekuivauksen yhteydessä.
Yhdysvaltain avoin tennisturnaus 2016 – sekanelinpeli
Martina Hingis ja Leander Paes olivat puolustava mestaripari, mutta he hävisivät toisella kierroksella Coco Vandeweghelle ja Rajeev Ramille.
Laura Siegemund ja Mate Pavić voittivat turnauksen.
Ruskosepikkä
Ruskosepikkä (Rhacopus sahlbergi) on sepiköiden (Eucnemidae) heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Ruskosepikän tieteellinen lajinimi sahlbergi kunnioittaa suomalaista luonnontieteilijä Carl Reinhold Sahlbergia. Ruskosepikkä on 4–10 millimetrin mittainen. Sen tuntosarvet ja jalat ovat pitkät ja silmät suuret. Lajin levinneisyysalue kattaa alueita Pyreneiden vuorilta itään Mongoliaan asti. Maailmanlaajuisesti se on harvalukuinen. Suomessa laji on verrattain yleinen, mutta luokitellaan silti silmälläpidettäväksi lajiksi. Ruskosepikän toukat kehittyvät ohuessa, valkolahossa puussa. Ne kuoriutuvat puusta jättäen siihen 2–3 millimetrin levyisen aukon. Ruskosepikän väritys ja suuret silmät viittaavat yöaktiivisuuteen, mitä myös Espanjassa ja Ruotsissa tehdyt havainnot tukevat.
Kyrmysepikkä
Kyrmysepikkä (Eucnemis zaitzevi) on sepiköiden (Eucnemidae) heimoon kuuluva kovakuoriaislaji. Kyrmysepikän tieteellinen lajinimi zaitzevi viittaa merkittävään venäläiseen hyönteistutkijaan, P. A. Zaitzeviin.
Ulkonäkö ja koko
Kyrmysepikkä on 4–9 millimetrin mittainen. Sen yläpuoli on musta ja kiiltävä. Etuselkä on suuri ja muodoltaan kupera. Tuntosarvet ovat sahalaitaiset ja litteät. Kyrmysepikän nilkat ovat hennot.
Levinneisyys ja elinympäristö
Kyrmysepikän levinneisyysalue kattaa linjan Suomi-Baltia-Ukraina itäpuolisen alueen aina Tyynenmeren rannalle saakka. Japanissa elää toinen lähisukuinen vielä kuvaamaton laji. Suomessa kyrmysepikkä on levinnyt laajalle alueelle maan etelä- ja keskiosissa, ja se luokitellaan maassa elinvoimaiseksi. Kyrmysepikän toukat kehittyvät kovassa, kosteassa tai hieman kuivemmassa puussa, erityisesti onttojen runkojen sisäseinillä tai katkenneiden oksien puuhun jääneessä kohdassa.
Vasta aivan hiljan havaittiin, että Euroopassa esiintyy kaksi Eucnemis-suvun lajia. Suomessa elää vain itäinen kyrmysepikkä, kun taas Länsi-Euroopassa Englannista ja Pyreneiden vuoristosta Ruotsiin ja Ukrainaan esiintyvä laji on nimeltään huppusepikkä (Eucnemis capucinus). Sen luultiin ennen esiintyvän myös Suomessa ja näin kaikki hiljan julkaistun suomenkielisen kirjan Suomea koskevat viitteet käsittelevät kyrmysepikkää, mutta muuta Skandinaviaa ja Eurooppaa käsittelevät viitteet koskevat huppusepikkää. Varhemman erheen vuoksi huppusepikän tieteellinen lajinimi on usein esitetty virheellisessä muodossa capucina.
Nothotrichocera
Nothotrichocera on talvisääskien (Trichoceridae) heimoon kuuluva hyönteissuku, joka sisältää 12 lajia. Niitä tavataan Australiassa, Tasmaniassa, Uudessa-Seelannissa, Aucklandsaarilla ja Campbellsaarilla sekä Chiloén saarella Chilessä.
Lajit
Suku sisältää 12 lajia:
Bembölen koulu
Bembölen koulu valmistui vuonna 1923, ja se aloitti uuden vaiheen Espoon koulurakentamisessa. Punatiilinen ja kaksikerroksinen koulu oli aikoinaan Espoon näyttävin julkinen rakennus keskiaikaisen kivikirkon ohella. Koulun suunnitteli arkkitehtitoimisto Borg–Sirén–Åberg.
Klassismia edustavat muun muassa korkeat pilasterit pääsisäänkäynnin molemmin puolin. Ruotsalaista barokkityyliä edustavat lanterniinikatto, massiiviset seinäpinnat ja korostettu toinen kerros. Myös pyörökaariset portaalit kuuluvat barokin tyylilajiin.
Bembölen koulu rakennettiin Makasin päärakennuksen paikalle; Makas oli yksi Bembölen kantataloista.
Ameraucana
Ameraucana on kanarotu, joka kehitettiin Yhdysvalloissa 1970-luvulla. Se on jalostettu chileläisestä araucana-rodusta. Ameraucana on yksi harvoista kanaroduista, joka tuottaa sinisiä munia.
Se on tunnustettu Yhdysvalloissa erillisenä rotuna, mutta joissakin muissa maissa, kuten Australiassa ja Britanniassa, araucana ja ameraraucana lasketaan saman rodun eri muodoiksi. Yhdysvalloissa rodusta tunnetaan kahdeksan eri värimuotoa.
Ameraucana sopii hyvin lattiakanaloihin tai ulkotiloihin. Se ei tuota kovin monia munia.
Stara Huta
Stara Huta on kylä Bielinyn kunnassa Kielcen piirikunnassa Świętokrzyskin voivodikunnassa Puolassa. Se sijaitsee noin kahdeksan kilometrin päässä Bielinyn kylästä. Stara Hutassa asui vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan 387 asukasta.