cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nils Petrellius
Nils Petrellius (k. 1680 Kajaani) oli suomalainen kihlakunnantuomari ja Kajaanin pormestari. Petrellius oli talollisen poika Acklingan pitäjästä Länsi-Götanmaalta Ruotsista. Hän pääsi ylioppilaaksi Turussa 1660 ja oli Götan hovioikeudessa auskultanttina 1664.
Badtrans
BadTrans on Microsoft Windows -järjestelmiä tartuttava mato, joka leviää sähköpostitse. Koska Internet Explorerin vanhemmissa versioissa on laaja määrä haavoittuvuuksia, jotkut sähköpostiohjelmat, kuten Microsoft Outlook Express ja Microsoft Outlook saattoivat asentaa ja suorittaa sähköpostiliitteessä piileskelevän madon heti sähköpostiviestin avauduttua.
Nils Petrellius
Petrellius oli Kajaanin vapaaherrakunnan kihlakunnantuomarina vuodesta 1665 alkaen ja hän toimi samalla Kajaanin pormestarina vuodesta 1665.
Badtrans
Kun mato käynnistetään, se alkaa kopioida itseään ja lähettämään kopioita itsestään isäntäkoneen osoitteistosta löytyviin sähköpostiosoitteisiin, asentaa keylogger-ohjelmiston, joka tallentaa jokaisen näppäimenpainalluksen tartunnan saaneessa koneessa. BadTrans lähettää keyloggerilla tallenettua dataa eteenpäin useissa viestien sarjassa useisiin osoitteisiin.
Nils Petrellius
Nils Petrellius oli naimisissa vuodesta 1666 edeltäjänsä Johan Curnoviuksen lesken Felicia Andersdotter Cajanuksen kanssa ja ainakin vuodesta 1672 Maria Samuelsdotter Paldaniuksen kanssa. Paltamon kappalainen Samuel Petrelius (k. 1703) oli hänen poikansa toisesta avioliitosta.
Badtrans
Saastuneita sähköpostiviestejä saavien osoitteiden joukossa oli ​​osoitteita sähköpostipalveluista, kuten Excite, Yahoo ja IJustGotFired.com.
IJustGotFiredin kohdeosoite alkoi vastaanottaa viestejä 23.3.2001 klo 15:23. Kun tili ylitti kiintiörajansa, se poistettiin automaattisesti käytöstä, mutta viestit tallentuivat, kun ne saapuivat. Osoite sai yli 100 000 saastunutta viestiä pelkästään ensimmäisen päivän aikana.
Joulukuun puolivälissä FBI otti yhteyttä Rudy Rucker nuorempaan, MonkeyBrainsin omistajaan ja pyysi kopioita keylogger-datasta. Kaikki nämä tiedot oli varastettu matojen uhreilta; mutta data ei sisällä tietoa BadTransin luojasta. FBI:n pyynnön noudattamisen sijaan MonkeyBrains julkaisi tietokantaverkkosivuston selvittääkseen, onko tietty osoite vaarantunut. Tietokanta ei paljasta varsinaisia ​​salasanoja tai henkilökohtaista dataa.
Malborkin piirikunta
Malborkin piirikunta on yksi Pommerin voivodikunnan piirikunnista. Piirikunnan arvioitu väkiluku oli vuoden 2019 lopussa 63 470. Siihen kuuluvat viisi kuntaa ovat Lichnowy, Malbork, Miłoradz, Nowy Staw ja Stare Pole. vasen|pienoiskuva|220px|Piirikunnan väestöpyramidi 2014. Vuoden 2019 lopussa Malborkin piirikunnan asukkaista 51,3 prosenttia oli naispuolisia ja 48,7 prosenttia miespuolisia. Alle 18-vuotiaat muodostivat 18,3 prosenttia piirikunnan väestöstä, työikäiset 60,5 prosenttia ja eläkeikäiset 21,2 prosenttia väestön keski-iän ollessa 41,5 vuotta. Vuonna 2019 piirikunnassa syntyi 582 lasta. Malborkin piirikunnan väkiluvun ennakoidaan pienenevän 52 977 asukkaaseen vuoteen 2050 mennessä.
Kannusjärvi (Kokemäki)
Kannusjärvi on Satakunnassa Kokemäellä ja Ulvilassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sääksjärven alueeseen.
Maantiede
Järven pinta-ala on 5,7 hehtaaria ja sen pituus on 300 metriä ja leveys 200 metriä. Järven luusua sijaitsee järven etelärannalla, josta saa alkunsa 1,5 kilometriä pitkä laskuoja Sääksjärven Vanhanpirtinlahteen. Kannusjärveen laskee muutama metsäoja.
Järven rantaviiva on 1,1 kilometriä pitkä ja ranta on pääosin avosuota. Rannolla ei ole rakennuksia ja järven lähelle johtaa kaksi metsätietä yhdystieltä 12938. Kokemäen ja Ulvilan raja kulkee järven yli niin, että suurin osa kuuluu Kokemäelle.
Heikki Poijärvi
Heikki Lauri Kustavi Poijärvi (31. tammikuuta 1930 – 26. marraskuuta 1997 ) oli suomalainen tekniikantutkija. Hän oli vuodesta 1978 Valtion teknillisen tutkimuskeskuksen rakennus- ja yhdyskuntatekniikan tutkimusosaston tutkimusjohtaja ja professori. Hän tutki betonitekniikkaa.
Poijärven isä oli oppikirjailija L. Arvi P. Poijärvi.
Cimorelli
Cimorelli on yhdysvaltalainen yhtye, joka sai julkisuutta YouTube-videopalvelussa ja on sittemmin tehnyt levytyssopimuksen Universal Music Group -levy-yhtiön kanssa. Cimorelli-yhtyeen muodostaa kuusi siskosta, Christina, Katherine, Lisa, Amy, Lauren ja Dani Cimorelli.
2007–2008: Perustaminen
2007 vuonna, 5 vanhinta tyttöä perustivat Cimorellin lauluyhtyeeksi. He tekivät covereita hittikappaleista ja latasivat niitä YouTube-videopalveluun joka toinen viikko.
2009–2011: CimFam EP
Cimorellista tuli Sugababes-yhtyeen managerin Sarah Stennett:in asiakkaita vuonna 2009. He allekirjoittivat sopimuksen Universalin kanssa ja julkaisivat CimFam EP:n iTunes:issa 6.12.2011. EP-albumi sisältää yhden yhden heidän omista kappaleistaan ja 5 coveria.
Vuonna 2010, heidän nuorin siskonsa, Dani, liittyi bändiin. Koko 11 lapsen perhe muutti Etelä-Kaliforniaan, missä tytöt voisivat jatkaa uraansa.
2012: Believe It EP
Toukokuussa 2012, Cimorelli voitti "The Bieber-Off" kilpailun jonka järjesti Ryan Seacrest. Kilpailun aiheena oli tehdä cover Justin Bieberin kappaleesta "Boyfriend". Heinäkuussa, heidät valittiin "Choice Web Star" ehdokkaiksi vuoden 2012 Teen Choice Awardsiin.
Ole Buttermilk Sky
”Ole Buttermilk Sky” on Hoagy Carmichaelin säveltämä ja Jack Brooksin sanoittama musiikkikappale vuoden 1946 elokuvasta Liekehtivä erämaa.
Cimorelli
2012: Believe It EP
Joulukuun 3 päivä, Cimorelli ilmoitti uuden Believe It EP:n julkaisemisesta, joka ilmestyisi joulukuun 11 päivä. EP sisältää seuraavat kappaleet:
Believe It-kappaleen musiikkivideo julkaistaan samana päivänä CimorelliVEVO YouTube kanavalla. Videon traileri julkaistiin joulukuun 7. päivä ja näyte EP-levystä julkaistiin 'Cimorellitheband' YouTube-kanavalla.
Ole Buttermilk Sky
Vaikka kappaleesta ei kuulla elokuvassa kuin neljä tahtia, se oli ehdolla vuoden 1947 parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi. Palkinnon voitti kuitenkin Harry Warrenin ja Johnny Mercerin kappale ”On the Atchison, Topeka and the Santa Fe” elokuvasta Juna kulkee länteen.
Cimorelli
2013: Made In America EP
Kappale "Made In America" valittiin myös iTunesissa viikon singleksi.
Ole Buttermilk Sky
Carmichael soitti itse pianoa kappaleen jazz-pop-tyylisessä alkuperäisessä levytyksessä, joka nousi Yhdysvaltojen listalla toiselle sijalle vuonna 1946. Kappaleen on myöhemmin levyttänyt muun muassa Skip Heller vuoden 1998 albumillaan St. Christopher’s Arms.
Kroatia
Kroatian tasavalta eli Kroatia  on valtio Etelä-Euroopassa, Adrianmeren rannalla. Sen ovat valloittaneet vuorotellen niin roomalaiset, venetsialaiset, turkkilaiset kuin Habsburgitkin. Toisen maailmansodan jälkeen se oli yksi Jugoslavian tasavalloista ja itsenäistyi vuonna 1991. Nykyisin Kroatiassa on noin neljä miljoonaa asukasta. Suotuisan ilmaston, historiallisten nähtävyyksien ja monimuotoisen saariston ansiosta matkailusta on tullut tärkeä elinkeino. Kroatia liittyi Euroopan unioniin 1. heinäkuuta 2013 sekä euroon ja Schengen-alueeseen 1. tammikuuta 2023.
Cimorelli
2014: Renegade EP & Digifest
Toukokuun 4. päivä, 2014, Cimorelli esiintyi Digifestissä, Lontoossa. Kesäkuussa Cimorelli toi markkinoille uuden websarjan nimeltä "Summer with Cimorelli", jonka sponsoroi pikaruokala "Subway".
Kroatia
Maantiede
pienoiskuva|vasen|Kroatian topografinen kartta
Cimorelli
2014: Renegade EP & Digifest
Cimorelli julkaisi kesällä kolme uutta kappaletta:
Kroatia
Sijainti
Kroatia on 56 594 neliökilometrin laajuinen valtio Balkanin niemimaan luoteisosassa. Kroatian erikoisen, puolikuuta tai hevosenkenkää muistuttavan muodon vuoksi sillä on monta naapurivaltiota: Slovenia, Unkari, Serbia, Montenegro, Bosnia ja Hertsegovina sekä Adrianmeren vastakkaisella puolella Italia. Bosnia-Hertsegovinan lyhyt 20 kilometrin pituinen rantakaistale jakaa Kroatian manneralueen kahteen toisistaan erillään olevaan alueeseen niin, että Dubrovnik lähiympäristöineen on eksklaavina erillään muusta Kroatiasta.
Pinnanmuodot ja vesistöt
pienoiskuva|vasen|Kävelyreittejä [[Kopački ritin kosteikkoalueella.]] pienoiskuva|vasen|Cerovacin luolastoa Kroatian maasto on vaihtelevaa, ja sen voi karkeasti jakaa kolmeen osaan. Etelässä on kivikkoinen rannikkokaistale. Pohjoisen ja koillisen sisämaan tasangot ovat osa viljavaa Karpaattien allasta. Rannikon ja alangon väliin jäävä alue on tiheämetsäistä vuoristoa.
Cimorelli
2014: Renegade EP & Digifest
Syksyllä julkaistiin myös Cimorellin Renegade EP. Levyn musiikkivideot löytyvät myös CimorelliVEVO-kanavalta. EP-levystä julkaistiin myös fyysisiä kopioita.
Kroatia
Pinnanmuodot ja vesistöt
Noin 53 prosenttia Kroatiasta on alankoa, ja suurimmat alankoalueet ovat Karpaattien altaan alueella. Karpaattien altaan länsi- ja eteläpuolella on Kroatian keskeinen vuoristovyöhyke, joka kuuluu Dinaarisiin Alppeihin. Siellä on myös Kroatian korkein vuori, 1 831-metrinen Dinara. Kroatian vuoristoalueet ovat tunnettu karstimaastaan, jossa vesi on muodostanut muun muassa luolia sekä doliineja ja muita pintamuodostumia kalkkikiviseen kallioon. Kroatian rannikkokaistaleeseen puolestaan kuuluu pohjoisessa Istrian niemimaa, josta se jatkuu Dalmatian rannikkoa pitkin Kotorinlahdelle saakka.
Cimorelli
2014: Renegade EP & Digifest
Vuonna 2015 keväällä Cimorelli oli kiertueella Euroopassa ja kävi mm. Englannissa, Sveitsissä ja Saksassa. Cimorellien perhe muutti myös Nashvilleen ja nyt bändin neljä vanhinta jäsentä (Christina, Katherine, Lisa & Amy) asuvat omassa talossaan ja nuoremmat jäsenet ( Lauren & Dani) asuvat lopun perheen kanssa.
Alkukeväästä 2016 bändi teki kiertueen Etelä-Amerikkaan ja loppukeväästä keikkaili Yhdysvalloissa itärannikon alueella. Marraskuussa Cimorelli teki paluun Eurooppaan ja he keikkailivat ympäri Eurooppaa koko Marraskuun ja vierailivat mm. Ruotsissa.
2016: Up At Night & Alive
2016 toukokuussa Cimorelli julkaisi ensimmäisen albuminsa johon kuuluu 14 kappaletta. Kaikki bändin jäsenet ovat olleet osana sanoituksissa ja kappaleiden teossa. Albumiin kuuluvat kappaleet: Cimorelli julkaisi toisen albuminsa "Alive" jo samana vuonna 20. joulukuuta 2016. Albumi sisältää bändin mukaan enemmän henkilökohtaisia kappaleita ja sanoituksia vaikeiden asioiden ylipääsemisestä ja toivosta. Myös ensimmäistä kertaa he julkaisivat albumilleen kristillistä musiikkia. Bändi itse säveltää ja sanoittaa musiikkinsa.
Kroatia
Pinnanmuodot ja vesistöt
Adrianmeri on matala meri, ja sen keskisyvyys on 173 metriä. Kroatian rantaviiva ilman saaria on 1 777 kilometriä ja saarten kanssa 5 835 kilometriä. Saaria rannikolla on kaikkiaan 718, ja niistä asuttuja on noin 50. Suurimmat saarista ovat Krk ja Cres.
Ilmasto
Kroatian ilmasto vaihtelee alueittain, mutta pääosin ilmasto on lauhkeaa. Pohjoisessa ja idässä vallitsee mantereinen ilmasto, jonka takia talvet ovat kylmiä ja kesät lämpimiä. Välimerenilmasto vaikuttaa rannikkoalueilla, missä kesät ovat lämpimiä ja kuivia ja talvet sateisia.
Cimorelli
Fanit
CimFam eli "Cimorelli Family" on Cimorellin fanijoukko. Christina Cimorelli perusteli nimen niin, että monet fanit haluaisivat olla osa heidän perhettään, niinpä se nimettiin CimFamiksi. Cimorellin jäsenet pitävät yhteyttä faneihinsa sosiaalisen median kautta esim. Twitterin ja Instagramin avulla. Cimorellillä on myös Facebook, Tumblr sekä Snapchat.
Kroatia
Ilmasto
Rannikolla vuoden keskilämpötila vaihtelee 12 asteen ja 17 asteen välillä. Etelässä lämpötilat ovat pohjoisosia korkeammat. Karpaattien altaalla keskilämpötila on 10–12 astetta, mutta vuoristoissa keskilämpötila on jo alle 10 astetta. Adrianmeren rannikolla lämpimimmän kuukauden keskilämpötila on yli 22 astetta, kun taas vuoristoissa kylmimmän kuukauden keskilämpötila on alle −3 astetta. Vuotuinen sadanta on ulkosaaristossa alle 700 millimetriä ja Gorski kotarin vuoristossa jopa 3 500 millimetriä. Sisämaan tasangoilla sadanta vaihtelee 700–1 000 millimetrin välillä.
Elinympäristöt ja kasvillisuus
Kroatian luonto on eurooppalaisittain monipuolinen, ja kasvilajien määrä on siellä Slovenian ja Albanian jälkeen Euroopan kolmanneksi suurin pinta-alaan nähden. Kroatia sijaitsee sopivalla välimerellisen ja mantereisen ilmaston siirtymävyöhykkeellä, ja toisaalta alue pysyi jäättömänä viime jääkauden aikana, joten monet lajit säilyivät siellä.
Noin 44 prosenttia Kroatiasta on metsän peitossa. Yleisimpiä lajeja ovat pyökit, tammi, talvitammi ja euroopanvalkopyökki. Suurimmat metsät ovat Dinaaristen Alppien länsiosissa Gorski kotarissa ja Velebitvuoristossa sekä Savajoen alluviaalilaaksossa. Vuoristossa valtalajeja ovat pyökit ja pihdat. Välimeren alueella metsät ovat puolestaan pääsääntöisesti macchiaa. Metsien lisäksi Kroatiassa kasvaa pensaikkoja, rannikolla on esimerkiksi ainavihantaa pientä gariguekasvillisuutta.
Eläimistö
Kroatian nisäkkäisiin kuuluu 101 lajia. Maan vuoristoissa elää kaikki kolme Euroopan suurta lihansyöjää, karhu, susi ja ilves. Kroatian metsissä ja vuoristoissa tavataan myös muun muassa gemssiä, villisikaa, näätiä, mäyrää ja kettuja sekä Dinaaristen Alppien jäänteitä dinaarienmyyrää ja tammihiiren alalajia Eliomys quercinus dalmaticus. Adrianmeren ainoa merinisäkäs on puolestaan pullokuonodelfiini.
Kroatian lintulajisto on eurooppalaisittain monipuolinen, ja yli 230 lintulajia pesii Kroatiassa. Drava- ja Savajoen kosteikolla pesii muun muassa kapustahaikaria, haikaria, tiiroja, merikotkia, mustahaikaria, kattohaikaria ja pikkukiljukotkia. Metsien lajeja ovat puolestaan useat pöllöt, tikat, metso ja maakotka. Rannikoiden lintuja ovat hanhikorppikotka, välimerenhaukka ja välimerenlokki.
Bibliothèque du cinéma François-Truffaut
thumb|Bibliothèque du cinéma François-Truffaut Bibliothèque du cinéma François-Truffaut on Pariisissa Forum des Halles -ostoskeskuksessa sijaitseva elokuva-aiheinen kirjasto. Kirjastossa on lainattavissa yli 25 000 elokuva-aiheista kirjaa sekä noin 12 000 DVD:tä. Kirjastossa on myös oma elokuvasali, jossa näytetään elokuvia maksutta. Lisäksi kirjastossa järjestetään aiheeseen liittyviä luentoja ja tapahtumia.
Kroatia
Eläimistö
Kroatian matelijalajisto on moninaisimmillaan Dalmatiassa. Saaristossa on puolestaan erityisesti eristyneitä endeemisiä liskoja. Sammakkoeläimiä on puolestaan erityisesti Karpaattien altaassa. Karstialueen luolastojen endeeminen laji on olmi. Mustanmeren valuma-alueen vesistöissä on 81 ja Adrianmeren valuma-alueen vesistöissä 88 kalalajia. Lisäksi 18 lajia on endeemisiä karstialueelle. Adrianmeren runsaslajisia elinympäristöjä ovat Posidonia-meriheinäniityt.
Luonnonsuojelu
pienoiskuva|vasen|Maisema luonnonsuojelualueella Dubrovnikin lähellä. Kroatia oli vuoteen 2017 mennessä suojellut noin yhdeksän prosenttia pinta-alastaan. Suojelualueita oli kaikkiaan 444, joista 8 oli kansallispuistoja. Kroatian kansallispuistoja ovat 14 saaresta koostuva Brijunin kansallispuisto, 89 pikkusaaren Kornatin kansallispuisto, Krkan kansallispuisto samannimisen joen varrella, Mljetin kansallispuisto maan eteläosassa, Paklenican kansallispuisto metsäalueella meren ja vuorten välillä, Plitvicen järvien kansallispuisto, jossa on 16 pientä järveä metsän keskellä, Risnjakin kansallispuisto samannimisellä vuorella ja Pohjois-Velebitin kansallispuisto karskimaalla.
Risnjakin alueella tavataan paljon hirvieläimiä, karhuja, metsäkissoja ja ilveksiä. Satunnaisesti nähdään myös susia ja villisikoja. Plitvicen järvien kansallispuisto on susien suojapaikka. Siellä, samoin kuin Krkassa, suojellaan myös saukkoja. Krka on keskeinen muuttolintujen levähdysalue, samoin kuin Kopacki ritin luonnonpuisto maan itäosassa.
Historia
pienoiskuva|vasen|Roomalaisaikakaudesta todistava [[Diocletianuksen palatsi.]] pienoiskuva|Kroatian rajat vuonna 1868. pienoiskuva|upright|[[Vukovarin vesitorni on jäänyt Vukovarin piirityksen muistomerkiksi.]] Kroatiassa Adrianmeren rannikoilla oli maanviljelyä ehkä jo 7000-luvulla eaa. Kroatian ensimmäiset tunnetut asukkaat olivat illyyrit, joiden keskus oli Kvarnerinlahden seuduilla. Kreikkalaiset ja roomalaiset saapuivat alueelle, ja slaavit vasta 600-luvulla jaa. Yksi heimoista oli Hrvat, jonka nimestä tulee myös Kroatian nimi (kroatiaksi Hrvatska). Itse sanan hrvat on katsottu mahdollisesti olevan persialaista alkuperää, mikä viitannee joko kontakteihin persialaisten kanssa tai jopa siihen, että heimo oli persialainen ja omaksui slaavilaisen kielen myöhemmin. Slaaveja saapui rannikoille ja sisämaahan. Kaarle Suuren frankit valtasivat Dalmatiaa 800-luvulla ja kastoivat kroaatteja kristinuskoon. Kaarle Suuren kuoltua 814 Pannonian kroaatit kapinoivat turhaan frankkien valtaa vastaan. Samaan aikaan rannikko oli Bysantin valtapiiriä.
Kroaatit perustivat oman hallinnon jo 700-luvulla sisämaahan ja itsenäistyivät 879. Kuningas Tomislavista (vallassa 910–928) tuli koko Kroatian kuningas 925, ja hän sai Dalmatian Bulgarian Simeonilta ja yhdisti näin Kroatian. Kroatia oli 1058–1089 eräänlainen paikallinen suurvalta Adrianmerellä, mutta Unkarin mahti oli jo nousussa. Kroaatit tunnustivat Unkarin kuninkaan hallitsijakseen vuonna 1102. Kroatia heikkeni Unkarin vallan alla, ja feodaalihallinto vahvistui heikentäen maalaisten asemaa. Mongolit hyökkäsivät Kroatiaan 1242 ja aiheuttivat suurta hävitystä. Ennen vuotta 1400 Venetsian valta ulottui rannikolle. Venetsian valta oli säälimätöntä, sillä suolan ja oliiviöljyn hintasäännöstely ajoi paikalliset kauppiaat vararikkoon, metsät hakattiin laivanrakennustarpeiksi ja kroatialaisilta kiellettiin omien veneiden ja laivojen teko. Kouluja ja tieverkkoa ei rakennettu lainkaan.
Turkkilaiset laajensivat valtaa alueella varsinkin 1400-luvulla ja 1500-luvun alussa. Unkarin jouduttua osmanien eli turkkilaisten valloittamaksi ja Kroatian jäädessä rajaseuduksi Kroatian valtiopäivät kutsuivat Habsburgien Ferdinand I:n Kroatian hallitsijaksi. Habsburgien sotilaat pysäyttivät turkkilaiset 1593. Tältä ajalta on peräisin niin sanottu sotilasraja, Habsburgien luoma linnoitettu rajavyöhyke (Vojna Krajina), joka rakennettiin turkkilaisia vastaan. 1700-luvulle mennessä suurin osa Kroatiasta oli vapautettu osmanivallasta, mutta rannikkoalue Dalmatia oli Venetsian hallussa. Habsburgien valtakautta pidetään huonona aikana, sillä tuolloin ainoastaan rannikon Dubrovnik oli itsenäinen. Napoleon I hallitsi aluetta 1800-luvun alussa.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Kroatia julistautui itsenäiseksi vuonna 1918 ja liittyi Serbien, kroaattien ja sloveenien kuningaskuntaan, josta tuli Jugoslavia 1929.
Toisessa maailmansodassa Jugoslavia valloitettiin ja Kroatiasta tehtiin fasistinen nukkevaltio nimeltään Itsenäinen Kroatian valtio, jota johti ustaša-puolue. Ustaša vainosi ankarasti varsinkin serbejä. Serbejä arvellaan tapetun 300 000–600 000 ja juutalaisia ja romaneita kymmeniä tuhansia. Toisen maailmansodan päätyttyä akselivaltojen häviöön Jugoslavia koottiin uudelleen ja siitä tuli sosialistinen valtio Josip Broz Titon tiukan kontrollin alla. Sodan jälkeen Jugoslaviaan liitettiin sitä ennen Italialle kuulunut Istrian niemimaa, joka jaettiin Kroatian ja Slovenian tasavaltojen kesken.
Kroatia julistautui itsenäiseksi Jugoslaviasta kesäkuun lopulla 1991, mistä seurasi Kroatian sota. Itsenäisyysjulistuksen jälkeen maan itäosan serbit karkottivat kroaatteja alueelta Jugoslavian armeijan tuella. Vuonna 1992 YK toi maahan 14 000 rauhanturvaajaa ja loi neljä suoja-aluetta. Merkittäviä taisteluja Kroatian sodassa olivat Vukovarin ja Dubrovnikin piiritykset. Kroatia oli mukana myös Bosnia-Hertsegovinan sodassa. Kroatian sodan kiivaimmat taistelut käytiin vuoden 1991 lopulla. Virallisesti sota loppui 1992, mutta varsinaisesti sota päättyi vasta Daytonin rauhanneuvotteluihin 1995. Vielä vuonna 1995 Kroatian joukot valtasivat kolme YK:n neljästä suoja-alueesta. Serbienemmistöinen Vukovar jäi YK:n suojelukseen vuoteen 1998 asti.
Presidentti Franjo Tuđmanin kuoltua 1999 uusi koalitiohallitus toteutti Daytonin rauhansopimuksen ehtoja ja edisti alueellista yhteistyötä ja demokratiaa, ja pakolaiset palasivat vihdoin koteihinsa.
Sisäpolitiikka
Kroatian perustuslaki hyväksyttiin vuonna 1990, ja valtio on siitä lähtien ollut demokraattinen tasavalta. Vuosien 1990 ja 2000 välillä Kroatiassa oli puolipresidentiaalinen järjestelmä, mutta presidentti Tuđmanin kuoltua valtaa siirrettiin parlamentille ja käytössä on ollut parlamentaarinen järjestelmä, jossa presidentillä ei ole kovin paljon poliittista valtaa.
Valtionpäämies on tasavallan presidentti, joka valitaan suorilla kansanvaalilla viideksi vuodeksi kerrallaan ja jonka valta on rajoitettu perustuslaissa kahteen kauteen. Presidentti toimii armeijan ylipäällikkönä ja nimittää pääministerin parlamentin (Sabor) suostumuksella. Tammikuussa 2020 istuvan presidentin ja maan ensimmäisen naispresidentin Kolinda Grabar-Kitarovićin voitti presidentinvaalien toisella kierroksella sosiaalidemokraattinen Zoran Milanović. Milanović toimi Kroatian pääministerinä vuodet 2011–2016. Presidentin virka Kroatiassa on pitkälti seremoniallinen.
Kroatian parlamentilla Saborilla on lainsäädäntävalta. Parlamentin jäsenet valitaan neljäksi vuodeksi kerrallaan, ja perustuslain mukaan kansanedustajia pitää olla vähintään 100 ja enintään 160. Parlamentti päättää muun muassa perustuslain soveltamisesta ja lisäyksistä, hyväksyy lakeja, ottaa käyttöön valtionbudjetin ja dokumentit, joissa käsitellään parlamentin käytäntöjä.
Parlamenttiin äänestetään ehdokkaita 12 vaalipiiristä suhteellisen vaalitavan mukaan. Vaalipiirijaon lisäksi ulkomailla asuvat kroatialaiset äänestävät korkeintaan 14 edustajaa ja vähemmistöt 8 edustajaa. Puoluejärjestelmää leimaavat myös useat vähemmistöjä edustavat puolueet ja alueelliset puolueet, jotka painottavat politiikassaan oman alueensa asioita. Voimakkaimmat puolueet ovat itsenäistymisen jälkeen olleet sosiaalidemokraattinen puolue SDP ja Kroatian demokraattinen liitto HDZ. SDP:n vuoden 2015 vaalitappion jälkeen HDZ:n johtamat keskusta-oikeistolaiset ja keskustalaiset puolueet ovat vieneet vallan keskusta-vasemmistolaiselta SDP:n blokilta. Vuoden 2020 parlamenttivaaleissa HDZ sai 151 paikasta 66. Vaaleja varten muodostettu Restart koalicija -koalitio sai 41 paikkaa. Niistä 32 meni SDP:lle ja loput 9 koalition muille puolueille.
Ulkopolitiikka
Kroatia liittyi WTO:n jäseneksi 30. marraskuuta 2000. Se anoi Euroopan unionin jäsenyyttä 2003, ja se hyväksyttiin virallisesti vuonna 2004 hakijavaltioksi. Jäsenyysneuvottelujen ehtona oli yhteistyö entisen Jugoslavian alueen kansainvälisen rikostuomioistuimen ICTY:n kanssa. Liittymisneuvottelut alkoivat syksyllä 2005 samanaikaisesti Turkin kanssa ja päättyivät 2011. 22. tammikuuta 2012 Kroatiassa pidettiin kansanäänestys EU-jäsenyydestä. Äänioikeutetuista 44 prosenttia kävi äänestämässä, joista kaksi kolmasosaa kannatti liittymistä Euroopan unioniin. Kroatia on ollut EU:n jäsen 1. heinäkuuta 2013 alkaen.
Nato ilmoitti 3. huhtikuuta 2006 kutsuvansa Kroatian sekä Albanian jäsenikseen. 1. huhtikuuta 2009 Kroatiasta tuli Naton jäsenvaltio.
Kroatian armeijan vahvuus on rauhanaikana 23 100 henkilöä, joista 18 100 on kantahenkilökuntaa, 3 000 virkamiehiä ja tukitoimissa ja 2 000 vapaaehtoisia. Lisäksi maassa on 6 000 reserviläistä. Armeijan puolustushaaroja ovat maavoimat, merivoimat ja ilmavoimat.
Aluejako
pienoiskuva|Kroatian aluejako Kroatia on jaettu 20 piirikuntaan ja edelleen useisiin kuntiin. Pääkaupunki Zagrebilla on piirikuntaa vastaava asema. Kroatiassa on 428 kuntaa, joista 127:llä on kaupunginoikeudet.
pienoiskuva|upright|[[Plitvice|Plitvicen kansallispuisto.]]
Talous
Matkailu on merkittävä tulonlähde kesäpuolella vuotta; vuonna 2006 maassa kävi yli kymmenen miljoonaa turistia, joista noin 8,6 miljoonaa ulkomaalaisia. Eniten matkailijoita tuli Saksasta ja Italiasta.
Teollisuudenaloista vahvimpia ovat laivanrakennus, elintarviketeollisuus ja kemianteollisuus. Teollisuus työllistää noin neljänneksen työvoimasta ja tuottaa viidenneksen bruttokansantuotteesta. Vuosina 1996–2006 maan seitsemän telakkaa tuottivat yhteensä 199 alusta. Viidesosa väestöstä saa toimeentulonsa maanviljelystä. Kroatiassa viljellään eri viljalajeja ja kasvatetaan hedelmiä ja tupakkaa laajalti. Myös lampaankasvatus on yleistä. Maassa on runsaasti metsävaroja ja hiili- ja rautakaivostoimintaa.
Kroatialla on pienet omat öljy- ja maakaasuvarat, mutta sen sijainti rannikolla tekee siitä mahdolliseen polttoaineiden kauttakulkumaan. Öljy- ja kaasuputkistojen laajentamista suunnitellaan. Maassa on potentiaalia ja paikkoja vesivoimalle, tuulivoimaloille, biopolttoaineelle ja aurinkovoimalle. Ydinvoimalaprojekti lopetettiin Tšernobylin onnettomuuden jälkeen, mutta mahdollista uutta projektia käsitellään parlamentissa vuoden 2012 aikana.
Liikenne
Kroatiassa on 69 lentokenttää, joista kahdella on yli kolmen kilometrin kiitotie. Rautatieverkkoa on 2 722 km ja moottoriteitä yli tuhat kilometriä.
Italiasta ja Sloveniasta tulee matkustajalaivoja Kroatiaan. Naapurimaiden kautta on myös bussi- ja junaliikennettä. Junamatka esimerkiksi Budapestistä Zagrebiin kestää 5,5–7,5 tuntia.
Matkailu
Kroatian matkailu on kokenut uuden nousun 2010-luvulla. Kroatian rantakohteisiin järjestetään runsaasti pakettimatkoja myös Suomesta. Suosittuja kohteita ovat Dubrovnikin ja Splitin kaupungit sekä pääkaupunki Zagreb. Lisäksi matkailukohteisiin kuuluvat rannikon lukuisat saaret kuten Hvar, Krk, Korčula ja Mljet.
Väestöjakauma
pienoiskuva|Kroatian pääkaupungin [[Zagrebin vanhaa kaupunkia.]] Kroatian asukasluku oli vuoden 2018 puolivälissä maan tilastokeskuksen arvion mukaan 4 087 843. Vielä vuoden 2011 väestönlaskennassa asukasluku oli 4,28 miljoonaa. Korkeimmillaan väestönlaskennallinen asukasluku oli vuonna 1991, jolloin Kroatiassa asui yli 4,78 miljoonaa ihmistä. Jugoslavian aikana tehdyssä laskennassa lienee kuitenkin ollut mukana vierastyöläisiä ja heidän perheitään. Kroatian todellinen väkiluku lienee 1990-luvun alussa ollut noin 4,5 miljoonaa.
Kroatian väestönkasvu oli jo 1990-luvun alussa hyvin hidasta, sillä syntyvyys oli pienentynyt. Kroatian sodan takia väestö alkoi vähenemään, mihin vaikutti muun muassa pakkosiirrot, siirtolaisuus ja kuolemat. Siitä saakka Kroatian väkiluku on vähentynyt matalan syntyvyyden ja ikääntyvän väestön takia. Eurostatin mukaan Kroatian kokonaishedelmällisyysluku on 1,44 lasta naista kohden, kun se Euroopan unionissa on keskimäärin 1,59. Maailmanpankin tekemän ennusteen mukaan vuonna 2020 Kroatiassa asuisi enää 3,46 miljoonaa ihmistä.
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Kroatian asukkaista kroaatteja oli 90,4 prosenttia eli noin 3,87 miljoonaa. Suurin vähemmistöryhmä oli serbit, joiden osuus oli 4,4 prosenttia ja väkiluku noin 187 000. Seuraavaksi suurimmat ryhmät olivat vuonna 2011 bosniakit (31 479), italialaiset (17 807), albaanit (17 513), romanit (16 975), unkarilaiset (14 048) ja sloveenit (10 517). Serbien osuus oli aiemmin suurempi, mutta Kroatian sodan takia heidän määränsä puolittui. Ennen sotaa heidän osuutensa kroatialaisista oli yli kymmenen prosenttia. Kroaatit ovat selvä enemmistö maan jokaisessa piirikunnassa. Vain Istriassa ja Vukovar-Syrmiassa kroaattien osuus on alle 80 prosenttia. Istriassa heidän osuutensa on 68,3 prosenttia. Vukovar-Syrmiassa puolestaan on maan suurin serbivähemmistö, sillä siellä asukkaista 15,5 prosenttia on serbejä.
Vuoden 2018 tietojen mukaan kroatialaisista 56,9 prosenttia asui kaupungeissa ja 43,1 prosenttia maaseudulla. Karpaattien altaan ja Adrianmeren rannikko ovat tiheään asuttuja, kun taas vuoristoalueet huomattavasti harvempaan asuttua. Zagreb on suurin kaupunki, ja siellä asuu noin viidennes koko maan väestöstä. Neljä suurinta kaupunkia ovat Zagreb, Split, Rijeka ja Osijek.
Terveys
Kroatian terveydenhoitojärjestelmä rakennettiin 1990-luvun alussa maan itsenäistymisen jälkeen. Kroatian sairausvakuutuslaitos HZZO vastaa terveydenhoitopalveluista. Se on virallisesti itsenäinen laitos, mutta terveysministeriö hallinnoi sitä silti nimittämällä sen johtajat. Terveydenhoitojärjestelmää rahoitetaan erityisesti julkisin varoin, ja vuonna 2014 julkisten varojen osuus oli 82 prosenttia. Osuus on laskussa, mutta se on korkea jopa eurooppalaisella tasolla.
Vuonna 2017 terveydenhuollon menot asukasta kohden oli 1 272 euroa. Määrä on Euroopan unionin pienimpiä; EU:n keskiarvo on 2 884 euroa asukasta kohden. Kroatia bruttokansantuotteesta puolestaan 6,8 prosenttia käytetään terveyteen, kun EU:ssa keskimäärin siihen laitetaan 9,8 prosenttia.
Elinajanodote Kroatiassa oli vuonna 2017 noin 78 vuotta. Se on noussut 17 vuodessa 3,4 vuodella, mutta samaan aikaan ero EU:n keskiarvoon on pysynyt käytännössä samana. EU:n keskiarvo on 80,9 vuotta. Miesten ja naisten välinen ero on Kroatiassa puolestaan korkeampi kuin EU:ssa keskimäärin, ja naisten elinajanodota on 6,1 vuotta korkeampi kuin miesten.
Sepelvaltimotauti ja aivohalvaus ovat yleisimmät kuolinsyyt, ja keuhkosyöpä on yleisin kuoleman aiheuttama syöpä. Diabeteksen aiheuttamat kuolemat ovat kasvussa. Hieman yli puolet kuolemista voidaan lukea käyttäytymisen aiheuttamien terveysongelmien syyksi. Kroatialaisaikuisista joka neljännes polttaa, mikä on enemmän kuin EU:n keskiarvo. Lihavuus on myös yleisempää kuin keskimäärin EU:ssa, ja erityisesti lasten lihavuus on kasvussa.
Koulutus
Koulunkäynti on pakollista 6–15-vuotiaille. Kahdeksanvuotinen peruskoulu on jaettu nelivuotisiin ala- ja yläkouluun. Niiden jälkeen voi jatkaa ammattikouluun, lukioon tai taidekouluun. Kouluvuosi kestää lokakuusta kesäkuuhun. Maassa toimii kuusi yliopistoa.
Luettelo televisiosarjan Ylämaan kettu jaksoista
Tämä on luettelo televisiosarjan Ylämaan kettu jaksoista.
Kroatia
Koulutus
Aikuisten lukutaitoprosentti oli 98,1 %, mikä on maailmassa 23. sijalla.
Zagrebin yliopisto on perustettu vuonna 1669. Se on Kaakkois-Euroopan vanhin yliopisto. Sen nykyinen opiskelijamäärä on yli 50 000.
Arkkitehtuuri ja kuvataide
pienoiskuva|[[Dubrovnikin vanhakaupunki on Plitvicen kansallispuiston tavoin Unescon maailmanperintökohde.]] Maan pohjois- ja keskiosien arkkitehtuurissa näkyy Itävallan ja Unkarin vaikutus. Kaupungeissa on kävelyalueita, suuria sankarien mukaan nimettyjä aukioita ja siistejä puistoja. Keltainen ja kulta ovat yleisiä värejä. Rannikolla arkkitehtuuri on välimerellistä, valkoiseksi kalkituissa taloissa on punatiilinen katto. Joissakin Zagrebin lähiöissä on neuvostotyylisiä kerrostaloja.
pienoiskuva|vasen|[[Vlaho Bukovacin illyrismiä käsittelevä maalaus.]] Kroatialainen kuvataide sai renessanssiaikana huomattavasti vaikutteita Italiasta, ja monet dalmatialaiset taiteilijat lähtivät maasta osmanien uhan takia. Lontoossa ja Pariisissa työskennellyt Vlaho Bukovac oli 1800-luvun merkittävin kroatialaistaiteilija. Hän muutti Zagrebiin 1892, sai seuraajakseen useita innostuneita uuden sukupolven taiteilijoita ja perusti Zagrebin taidepaviljongin. Miroslav Kraljević ja Josip Račić olivat 1900-luvun alun tunnetuimpia taidemaalareita, mutta kansainvälisesti tunnetuin taiteilija oli kuvanveistäjä Ivan Meštrović. Kuvanveistäjä Antun Augustinčić sai myös mainetta ulkomailla, ja hänen teoksensa on YK:n päämajan edustalla.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen monet taiteilijat kokeilivat abstraktia ekspressionismia, mutta erityisen laajalle levisi naivismi, jonka voittokulku alkoi 1931 Zagrebissa järjestetystä Zemlja-näyttelystä, jossa oli esillä muun muassa Ivan Generalićin töitä. Zemlja-ryhmän pääideologi oli Krsto Hegedušić. 1950-luvulla vaikuttanut EXAT 51 -ryhmä siirtyi kohti geometristä abstraktiota. Jugoslavialaisen nouvelle tendance -liikkeen sisällä vaikutti muun muassa taiteen rajoja tutkinut Miroslav Šutej.
Nykytaidemaalareista tunnetuimpia on Lovro Artuković. Tunnettuja taiteilijoita ovat myös Sanja Iveković ja Dalibor Martinis ja kansainvälistä mainetta saaneet multimediataiteilija Andreja Kulunčić, installaatiotaiteilija Sandra Sterle ja Pariisissa asuva videotaiteilija Renata Poljak.
Kirjallisuus
pienoiskuva|upright|Ensimmäisenä kroatiaksi kirjoittanutta [[Marko Marulićia on sanottu ”kroatialaisen kirjallisuuden isäksi”. ]] Kroatian kirjallisuuden ensimmäinen kukoistuskausi sijoittui Dalmatiaan, jossa italialainen renessanssi vaikutti. Splitiläisen Marko Marulićin näytelmä Judita oli ensimmäinen kroatialaisen omalla kielellään tekemä teos. Toinen renessanssiajan tunnettu kirjailija oli Marin Držić, jonka näytelmiä esitetään edelleen. Renessanssi hiipui hiljalleen 1500-luvun puolivälin jälkeen. Protestantismi ei juurikaan saavuttanut Kroatiaa, mutta alueelta tuli silti merkittävä protestanttikirjailija Matthias Flacius. Barokin kirjallisuuden keskuksena 1600- ja 1700-luvuilla säilyi Dubrovnik. Ajan merkittävin kroatialainen oli runoilija Ivan Gundulić.
Ljudevit Gajin johtama illyrismi vaikutti 1800-luvun alkupuoliskolla myös kirjallisuuteen. Tuona aikana kehittyi muun muassa yhtenäinen kroatian kieli. Kirjallisuudessa vallitsivat kansallismieliset aiheet. August Šenoa oli romantiikasta realismiin tapahtuneen siirtymävaiheen kärkinimi, minkä takia vuosia 1865–1881 on kutsuttu ”Šenoan aikakaudeksi”. Realismi puolestaan yhtenäisti maan kirjallisuutta, koska sen aikana oli esillä kirjailijoita ja aiheita Kroatian jokaisesta osasta. Se oli myös romaanikirjallisuuden kulta-aikaa.
1900-luvun kirjailijoista merkittävimmät ovat Miroslav Krleža ja Ivo Andrić. Krleža oli poliittisesti aktiivinen ja kuvasi romaaneissaan muuttuvan Jugoslavian ongelmista, ja Andrić puolestaan oli Bosniassa katoliselle kroaatille syntynyt kirjailija, joka asui Belgradissa ja piti itseään jugoslaavina. Hän sai 1961 Nobelin kirjallisuuden palkinnon Bosnian historiaa käsitelleestä trilogiasta. Toisen maailmansodan jälkeen nousseista kirjailijoista 1900-luvun jälkipuoliskon huipulla oli muun muassa Kroatian modernismia edustanut Ranko Marinković. Nykykirjailijoista Pavlo Pavličić kirjoittaa jännityskirjallisuutta, Slavenka Drakulić poliittisesti ja yhteiskunnallisesti provokatiivisia romaaneja ja esseitä. Alankomaissa omaehtoisessa maanpaossa elävä Dubravka Ugrešić on Kroatiassa ristiriitainen kirjailija, vaikka onkin saanut ylistystä muualla.
Säilyke
thumb|Säilykkeitä varastossa. Säilyke on elintarvike, joka on käsitelty säilyvään muotoon lämpö- tai muulla käsittelyllä tiiviissä pakkauksessa. Säilykkeet voidaan jaotella täys- ja puolisäilykkeisiin. Täyssäilykkeet voivat säilyä huoneenlämmössä jopa monia vuosia. Puolisäilykkeet on käsitelty yleensä suolalla, sokerilla tai säilöntäaineilla ja niiden säilymisaika voidaan laskea kuukausissa. Toisin kuin täyssäilykkeet, puolisäilykkeet vaativat kylmäsäilytystä. thumb|Säilykkeitä japanilaisen kaupan hyllyillä.
Kroatia
Musiikki
Populaarimusiikin ensimmäiset hitit synnytti 1920- ja 1930-luvuilla Vlaho Paljetak. Vuosisadan puolivälissä Ivo Robić saavutti suosiota Saksassa. Zagrebin chanson-koulusta tuli 1960-luvun alussa useita tunnettuja laulajia. Eurovision laulukilpailussa Kroatia on ollut mukana joka vuosi itsenäistymisestään alkaen. Kroatialainen Jugoslaviaa edustanut popyhtye Riva voitti kilpailun 1989.
Säilyke
Säilykkeiden avulla turvataan ruokavalion monipuolisuutta satokausien välisenä aikana sekä esimerkiksi pitkillä matkoilla. Tärkeitä säilykkeiden käyttäjäryhmiä ovat sotilaat ja retkeilijät, joille muonan säilyvyys, keveys ja energia tiiviissä muodossa ovat tärkeitä kriteereitä. Suomeen perustettiin Oy Sotilassäilyke Ab -niminen yritys vuonna 1926.
Kroatia
Elokuva
pienoiskuva|upright|Yhdysvalloissa uraa tehnyt [[Branko Lustig on saanut tuottajana kahdesti Oscar-palkinnon.]] Kroatialainen elokuvatuotanto alkoi 1940-luvulla Itsenäisen Kroatian valtion tukemana, ja ensimmäinen täyspitkä äänielokuva oli Oktavijan Miletićin ohjaama Lisinski (1944). Toisen maailmansodan jälkeen Jugoslavian kommunistihallinto perusti elokuvastudioita, joissa tehtiin useita dokumentteja ja sotaelokuvia.
Kansainvälistä mainetta sai ohjaaja-käsikirjoittaja Veljko Bulajić, jonka elokuva Juna ilman aikataulua oli 1959 ehdokkaana Cannesin elokuvajuhlien Kultaiseen palmuun ja Neretvan taistelu 1969 parhaan vieraskielisen elokuvan Oscariin. Dušan Vukotićin ohjaama Surogat voitti 1961 ensimmäisenä Yhdysvaltain ulkopuolelta tulleena elokuvana parhaan lyhytanimaation Oscarin. Kroatian elokuva-alan tunnetuin henkilö on kuitenkin tuottaja Branko Lustig, joka on Yhdysvalloissa voittanut Oscar-palkinnon elokuvien Schindlerin lista ja Gladiator tuottajana.
Säilyke
Ranskan keisari Napoleon I julisti Venäjän sotaretkeä valmistellessaan kilpailun ruuansäilöntämenetelmien kehittämiseksi. Luvatun 12 000 frangin palkinnon voitti 1809 Nicolas Appert, joka vuonna 1795 aloittamiensa pohdintojen ja kokeilujen pohjalta keksi, että lasipurkeissa kuumentaminen paransi ruuan säilyvyyttä. Ranskan laivasto otti Appertin kehittämät menetelmät käyttöön vuoteen 1806 mennessä lihan, vihannesten, hedelmien ja jopa maidon säilömisessä.
Keksijä Peter Durand patentoi metallisen säilyketölkin Englannissa vuonna 1810. Yhdysvalloissa ensimmäinen patentti säilyketölkille myönnettiin 1825. Länsirannikolla säilyketeollisuuden pioneereja olivat veljekset William, George ja Robert Hume sekä Andrew Hapgood, jotka perustivat lohenpurkitustehtaan Sacramento-joelle vuonna 1864.
Kroatia
Kulttuurikohteet
Kroatiassa on seitsemän Unescon maailmanperintökohdetta, joista Plitvicen kansallispuisto on luontokohde, ja kulttuurikohteita ovat Dubrovnikin vanha kaupunki, Eufrasiuksen basilikan episkopaalinen rakennusryhmä Porečin kaupungin historiallisessa keskustassa, Historiallinen Trogirin kaupunki, Pyhän Jaakobin katedraali Šibenikissä, Stari Gradin kulttuurimaisema, Splitin historiallinen rakennusryhmä ja Diocletianuksen palatsi.
Urheilu
Kroatian jalkapallomaajoukkue saavutti MM-kilpailuissa pronssia 1998, hopeaa 2018 ja pronssia 2022. EM-kilpailuissa joukkue on edennyt puolivälieriin 1996 ja 2008. Kroatian käsipallomaajoukkue on voittanut olympiakultaa 1996 ja 2004 sekä saanut pronssia 2012. MM-kilpailuissa se on saanut kultaa 2003, hopeaa 1995, 2005 ja 2009 sekä pronssia 2013. EM-kilpailuissa joukkue on saavuttanut hopeaa 2008 ja 2010 sekä pronssia 1994, 2012 ja 2016.
Kroatian koripallomaajoukkue saavutti olympiahopeaa 1992. Lisäksi se on saanut pronssia MM-kilpailuissa 1994 sekä EM-kilpailuissa 1993 ja 1995. Kroatian vesipallomaajoukkue voitti olympiakultaa Lontoossa 2012 sekä sai olympiahopeaa 1996 ja 2016. Se voitti maailmanmestaruuden 2007 ja 2017, sai MM-hopeaa 2009 sekä -pronssia 2009, 2011 ja 2013. Joukkue on voittanut myös Euroopan-mestaruuden 2010, saanut EM-hopeaa 1999 ja 2003 sekä EM-pronssia 2018. Naisten lentopallomaajoukkue saavutti EM-hopeaa 1995, 1997 ja 1999.
Kroatia voitti tenniksen Davis Cupin mestaruuden vuonna 2005. Iva Majoli voitti Ranskan avoimen tennisturnauksen 1997, Goran Ivanišević Wimbledonin tennisturnauksen 2001 ja Marin Čilić Yhdysvaltain avoimen tennisturnauksen 2014
Kroatia on saavuttanut olympialaisissa 15 kulta-, 16 hopea- ja 13 pronssimitalia. Janica Kostelić voitti alppihiihdossa neljä olympiakultaa ja kaksi hopeaa. Lisäksi hän voitti viisi maailmanmestaruutta ja kolme maailmancupin kokonaiskilpailua. Hänen veljensä Ivica Kostelić on nelinkertainen olympiahopeamitalisti, pujottelun maailmanmestari 2003 sekä maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja kaudella 2010–2011. Bulgarialaissyntyinen Nikolai Pešalov voitti olympiakultaa painonnoston alle 62 kilon sarjassa 2000 ja Giovanni Cernogoraz trap-ammunnassa Lontoossa 2012. Blanka Vlašić voitti korkeushypyn maailmanmestaruuden 2007 ja 2009 sekä sai kaksi olympiamitalia Sandra Perković voitti kiekonheiton olympiakultaa 2012 ja 2016 sekä maailmanmestaruuden 2013 ja 2017 Rio de Janeirossa 2016 voittivat kultaa lisäksi Sara Kolak keihäänheitossa, Josip Glasnović trap-ammunnassa, Šime Fantela ja Igor Marenić purjehduksen 470-luokassa sekä Martin ja Valent Sinković soudun pariairokaksikossa. Kroatia on saanut olympiamitaleja lisäksi ampumahiihdossa, nyrkkeilyssä, taekwondossa, telinevoimistelussa, tenniksessä ja uinnissa.
Ammunta kesäolympialaisissa 2004 – naisten trap
Naisten trap-kilpailu käytiin Ateenan kesäolympialaisissa 16. elokuuta. Kultamitalin vei Australian Suzanne Balogh tuloksella 88 (66+22).
Gustaf Wilhelm Osonen
Gustaf Wilhelm Osonen (6. lokakuuta 1849 Hausjärvi – 25. syyskuuta 1924 Tampere) oli suomalainen Tampereella vakuutusalalla ja maanviljelystarvikekaupan alalla vaikuttanut kauppias joka perusti vuonna 1897 Suomen Maanviljelijäin Kauppa Oy:n. Torttilan ratsutilalla Hausjärvellä syntynyt Osonen aloitti liike-alalla 11-vuotiaana palvellen 13 vuotta helsinkiläisessä kauppaneuvos Johan Henrik Lindroosin liikkeessä ja suoritti samalla yksityisen kauppakoulun kurssin. Hän muutti 1874 Tampereelle jonne hän perusti yhdessä Ludv. Tallqvistin kanssa Tallqvist & Ososen liikkeen. Osonen erosi kuitenkin tästä liikkeestä jo 1877 ja meni tamperelaisen tukkukauppias G. O. Sumeliuksen palvelukseen.
Osonen perusti 1887 Tampereelle vakuutuskonttorin josta kasvoi yksi Suomen suurimpia alallaan. Hän toimi aluksi Kaleva-yhtiön asiamiehenä kunnes siirtyi Suomi-yhtiön edustajaksi ja sen jälkeen 1910 perustetun Henkivakuutusyhtiö Salaman asiamieheksi. Osonen oli myös palovakuutusyhtiö Pohjolan ja tapaturmavakuutusyhtiö Kullervon asiamiehenä Tampereella. Osonen toimi Kansallis-Osake-Pankin Tampereen konttorissa prokuristina, kolmen vuoden ajan kassanhoitajana ja pitkään konttorin valvojana. Osonen kuului tamperelaisen Aamulehden johtokuntaan vuodesta 1883 alkaen ja hän hoiti Aamulehden taloutta vuosina 1890–1893.
Osonen perusti 1893 vakuutuskonttorinsa yhteyteen maanviljelyskoneiden ja -tarvikkeiden kaupan josta muodostettiin 1898 osakyhtiö Hämeen Maanviljelijäin Kauppa Oy. Tämä yhtiö toimi 1920-luvulle saakka pääasiassa Tampereen talousalueella mutta laajensi sitten toimintansa koko Suomen kattavaksi. Yhtiön nimeksi muuttui samalla vuonna 1925 Suomen Maanviljelijöiden Kauppa Oy (SMK). SMK siirtyi vuonna 1970 SOK:n omistukseen ja yhtiön maatalous- ja konekauppa siirtyi SOK:lle 1970-luvun alussa. SMK:n toiminta supitui huomattavasti keskittyen pääasiassa kiinteistöjen ja tonttiern omistukseen ja vuokraukseen. 1970-luvun lopulla SMK alkoi harjoittaa maataloustraktoreiden kunnostusta ja vaihtokauppaa, turvetuotteiden valmistusta ja myyntiä sekä Daihatsu-henkilöautojen maahantuontia. Vuonna 1984 yhtiön liiketoiminta myytiin SOK:lle ja SMK:sta muodotettiin 1985 Finvest Oy-niminen kehitysyhtiö joka toimi vuoteen 2000 saakka.
Osonen oli henkivakuutusyhtiö Salaman ja palovakuutusyhtiö Pohjolan hallintoneuvostojen jäsenenä sekä Tampereen Säästöpankin isännistön jäsenenä. Osonen oli myös Tampereen kaupunginvaltuuston jäsenenä.
Gustaf Wilhelm Osonen oli naimisissa Zuleima Gustava Savanderin kanssa. Heidän poikansa oli opettaja ja Aamulehden päätoimittaja Vilho Osonen.
Rossi X-ray Timing Explorer
300px|right Rossi X-ray Timing Explorer (RXTE) on NASAn röntgensatelliitti, joka laukaistiin avaruuteen 30. joulukuuta 1995 Delta II -raketilla.
Sen massa on 3 200 kg. Se lentää 600 km korkealla kiertoradalla.
Sen instrumentit ovat
Salomoninpitta
Salomoninpitta (Pitta anerythra) on pittojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Salomoninpittaa tavataan Papua-Uusi-Guinealle kuuluvalla Bougainvillen saarella ja Salomonsaarille kuuluvilla Choiseulin ja Santa Isabelin saarilla, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 13 200 km2. Lajin populaatioksi on ravioitu 350–1 500 yksilöä, ja se on luokiteltu vaarantuneeksi.
Akasiapussitiainen
Akasiapussitiainen (Anthoscopus minutus) on pussitiaisten heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Akasiapussitiaista tavataan Eteläisessä Afrikassa, ja sen levinneisyysalueen pinta-ala on noin 1 710 000 km2. Lajin kanta on vakaa ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Aulay Macaulay
Aulay Macaulay -nimisiä henkilöitä:
Bimediaani
Bimediaani on geometriassa jana, joka yhdistää nelikulmion tai tetraedrin vastakkaisten sivujen keskipisteet toisiinsa. Sen lähin vastine kolmiossa on mediaani eli keskijana, joka yhdistää sivun keskipisteen kolmion kärkeen. Suomalaisessa geometriassa bimediaania käsitellään harvoin eikä sille ole vielä suomalaista nimitystä.
Bimediaanit puolittavat toisensa
Pierre Varignon on todistanut, että bimediaanit puolittavat aina toisensa. Kun bimediaanien päätepisteiden kautta piirretään nelikulmio, ovat bimediaanit sen lävistäjiä. Koska vain suunnikkaalla on lävistäjiään puolittava ominaisuus, on nelikulmio aina suunnikas. Nelikulmiota kutsutaankin Varignonin suunnikkaaksi.
Bimediaanien leikkauspiste ja Newtonin suora
Bimediaanien leikkauspisteen kautta kulkee myös kolmas jana, joka piirretään yhdistämällä nelikulmion lävistäjien keskipisteet toisiinsa. Myös tämä jana puolittuu leikkauspisteessä. Viimeksi mainittua janaa kutsutaan myös nelikulmion kolmanneksi bimediaaniksi ja sen kautta kulkee Newtonin suora.
Bimediaanien ja lävistäjien duaaliominaisuus
Seuraavilla neljällä janalla on duaalinen ominaisuus:
Neljän massan painopiste
Bimediaanien leikkauspiste on myös painopiste neljälle samanpainoiselle massalle, jotka ovat nelikulmion kärjissä. Lisäksi myös Varignonin suunnikkaan oma painopiste yhtyy tähän painopisteeseen.
Michel Currat
Michel Currat (s. 1. joulukuuta 1933) on sveitsiläinen uimari. Hän edusti Sveitsiä vuoden 1952 kesäolympialaisten 100 metrin vapaauinnissa sijoittuen sijalle 60.
Bimediaani
Tetraedri
Epäsäännöllisen tetraedrin kuuden särmän keskipisteet voidaan yhdistää kolmella bimediaanilla, jotka leikkaavat toisensa yhteisessä pisteessä. Taso, joka leikkaa tetraedrin kahtia pitkin yhtä bimediaania, jakaa tetraedrin tilavuuden kahteen puolikkaaseen.
Talas (täsmennyssivu)
Talas tarkoittaa seuraavia:
Aulay Macaulay (pikakirjoittaja)
thumb|Macaulayn pikakirjoitusoppaan alkusivut Aulay Macaulay (k. 1788) oli englantilainen pikakirjoitusjärjestelmän kehittäjä. Macaulay julkaisi järjestelmänsä vuonna 1747 nimellä Polygraphy.
Slime (Dragon Quest)
Slime on Dragon Quest -roolipelisarjan maskotti, jonka on suunnitellut Akira Toriyama. Slime muistuttaa muodoltaan vesipisaraa, jolla on kaksi silmää ja suuri hymy. Slime esiintyi ensikertaa Dragon Warrior -roolipelissä heikkona vastuksena, ja ensimmäisien vastustajien joukossa, jotka pelaaja tapasi. Slime myös edustaa Enix-puolta Square Enix-yhdistymisessä. Sen vastikkeena toimii chocobo, joka edustaa Squarea. Nämä kaksi olentoa koristavat myös virallista Square-Enix-kauppaa sekä liikkeen ostoskasseja.
Slime-hahmolla on myös omia spinoff-pelejä, joissa se on päähahmona, Slime MoriMori Dragon Quest, joka on ilmestynyt Game Boy Advance:lle. Peliä seurasi Dragon Quest Heroes: Rocket Slime, joka julkaistiin maailmanlaajuisesti Nintendo DS- alustalle. Nämä pelit kertovat Slime-kansasta, jotka ovat älykkäitä, sivistyneitä, mutta myös söpöjä ja omalla tavallaan koomisia.
Normaali
Nämä ovat vesipisaran muodossa, varustettuna kahdella silmällä sekä hymyilevällä suulla. Pelaaja kohtaa näitä myös muun kuin sinisen värisenä.
Neste
Nämä näyttävät sulaneilta ja ovat sen vuoksi hieman isompia sekä kestävämpiä kuin normaalit Slimet.
Yhdistelmät
Nämä Slimet muodostuvat kolmesta muusta Slimesta, jotka yhdistyvät, jos pelaaja ei voita Slimejä tarpeeksi nopeasti.
Evilized
Evilized on ruotsalaisen power metal -yhtye Dream Evilin toinen albumi. Se julkaistiin 27. tammikuuta 2003 ja julkaisijana toimi Century Media.
Slime (Dragon Quest)
Kuningas
Kuningas-Slimet ovat reilusti suurempia kuin muut Slimet sekä pitävät kruunua päässään.
Metalli
Nämä Slimet ovat huomattavasti kestävämpiä kuin muut, vaikeampia löytää sekä juoksevat myös usein karkuun kohdatessaan pelaajan. Hävitessään taistelun nämä antavat pelaajalle huomattavan määrän kokemusta. Metallisia Slimejä on kaikkia edellä mainittuja tyyppejä. Metalliyhdistelmä-Slimet eivät muodostu kolmesta erillisesti Slimestä, vaan pelaaja kohtaa suoraan tämän vihollisen.