cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Audi 100
Audi 100 Sport (1989–1990)
Vetotapana oli joko etuveto tai quattro-neliveto. Alusta oli 15 milliä normaalia Audi 100:aa matalampi.
Tetrahydrobiopteriini
Tetrahydrobiopteriini, (BH4, THB) on luonnollisesti esiintyvä koentsyymi, joka on välttämätön joidenkin aromaattisten aminohappojen hydroksylaasin toiminnalle.
Fenyylialaniinihydroksylaasi eli PAH löytyi ensimmäisenä. Todettiin, että tetrahydrobiopteriinin puute saa aikaan harvinaisen aineenvaihdunnan häiriön, joka lisää veren fenyylialaniinipitoisuutta. Fenyylialaniinin kertyminen elimistöön aiheuttaa kehitysvammaisuutta ja muita vakavia terveysongelmia.
Tetrahydrobiopteriinista käytetään myös nimeä 5,6,7,8-tetrahydrobiopteriini.
Tetrahydrobiopteriinin kemiallinen kaava on C9H15N5O3, moolimassa 241,247 g/mol ja CAS-numero 17528-72-2.
Los Angeles Sharks
Los Angeles Sharks oli Los Angelesista, Kaliforniasta kotoisin ollut yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka pelasi WHA-liigaa vuosina 1972–1974.
Kari Torkler
Kari Kalevi Torkler (s. 2. lokakuuta 1944) on suomalainen art director ja mainonnan suunnittelija, joka palkittiin vuoden 2000 Vuoden Huiput -kilpailussa elämäntyöstään Platinahuippu-palkinnolla. Hänet tunnetaan erityisesti tuotantohyödyke- eli B2B-mainonnan tekijänä ja yhtenä Asanti Konttinen Torkler Oy:n (1980, sittemmin AKT/BBDO ja BBDO Helsinki Oy) perustajaosakkaana.
Platinahuipun perusteluissa copywriter Airi Kirkkala kuvaa Torkleria näin: Torkler on Vuoden Huiput -kilpailuissa 1980–2000 neljänneksi palkituin art director Unto Paltemaan, Herbie Kastemaan ja Erkki Ruuhisen jälkeen. Hän on saanut palkintoja myös muissa kotimaisissa ja monissa kansainvälisissä mainoskilpailuissa.
Uransa alussa Mainosgraafikkojen koulun käynyt Torkler työskenteli Elannon somistajana, Hankkijan mainospiirtäjänä ja Mainos Kunnaksen AD:nä, kunnes vuonna 1971 pääsi töihin mainostoimisto SEKiin. Siellä hänen asiakkaitaan olivat muun muassa MTV, Mallasjuoma ja Paulig. Kari Torkler teki 1970-luvulla kalustekauppias Tauno Korhoselle räväkän kampanjan, joka opetti kuluttajat asioimaan hänen uudessa Seutulan kalustehallissaan. Myymälä aloitti Kehä III:n varrelle sijoittuneiden suurmyymälöiden trendin.
Pian Torkler kiinnostui ammattipäättäjille markkinoitavien tuotantohyödykkeiden mainonnasta ja siirtyi ruotsalaisen Anderson & Lembken Helsinkiin perustettuun tytäryritykseen. Vuonna 1980 tästä toimistosta irrottautuneet Klaus Asanti, Hannu Konttinen ja Kari Torkler perustivat oman tuotantohyödyketoimistonsa Asanti Konttinen Torkler Oy. Vuonna 1987 kolmikko myi enemmistöosuuden vasta perustetulle kansainväliselle markkinointiviestintäjätille Omnicom Groupille, ja toimistosta tuli osa sen BBDO-ketjua. 1990-luvun puolivälissä yhä enemmän kuluttajamainontaan suuntautunut AKT/BBDO muutti nimekseen BBDO Helsinki Oy. Kari Torkler oli mukana toimiston työssä vielä 1990-luvun loppupuolella, kunnes perusti sisustussuunnittelijavaimonsa Leena Torklerin kanssa yhteisen yrityksen Torkler Design Oy.
Torklerin tunnetuimpia ja palkituimpia töitä 1980-luvulla olivat kampanjat Gyproc-kipsilevyille ja Nixdorf-yritystietokoneille. 1990-luvulla Torkler palkittiin muun muassa mainonnasta Talouselämä-lehdelle ja Arabian Storybirds-keramiikkasarjalle.
1609
Vuosi 1609 oli normaalivuosi, joka alkoi torstaista.
EC Comics
Entertaining Comics, yleisesti tunnettu nimellä EC Comics, oli yhdysvaltalainen sarjakuvakustantamo. Se julkaisi 1950-luvulla sarjakuvamuotoista kauhua, rikosviihdettä, satiiria, sotafiktiota ja scifiä, kunnes sensuuri pakotti sen keskittymään huumorilehti Madiin. Kustantamon omisti alun perin Maxwell Gaines ja myöhemmin hänen poikansa William Gaines.
Vuonna 1944 perustetun kustantamon nimi oli aluksi Educational Comics. Sen oli tarkoitus julkaista sarjakuvamuotoista valistusmateriaalia tieteestä, historiasta ja Raamatusta kouluille ja kirkoille. Kun perustaja Max Gaines kuoli 1947, hänen poikansa William peri kustantamon. Kustantamon nimi muutettiin Entertaining Comicsiksi ja samalla sen linja muuttui: se julkaisi vuodesta 1949 alkaen kauhu-, sota-, scifi- ja dekkarisarjoja. Sarjoista tuli erittäin suosittuja.
1940-luvun loppupuolella julkinen mielipide oli alkanut kääntyä sarjakuvia vastaan, koska niiden epäiltiin antavan lapsille huonoja vaikutteita. Suuret kustantamot perustivat Comics Code Authority-nimisen liiton valvomaan sarjakuvien sisältöä. EC joutui vaikeuksiin, sillä sen oli vaikea saada Comics Coden määrittelemää säännöstöä rikkovia sarjakuviaan levitettyä monien jälleenmyyjienkin liityttyä CCA:han. Vuoteen 1956 mennessä EC oli joutunut luopumaan kaikista lehdistään huumorilehti Madiä lukuun ottamatta. Nykyisin Madin jälkeen ehkä tunnetuin kustantamon julkaisemista lehdistä on Tales from the Crypt -kauhusarjakuva, josta on tehty tv-sarjoja ja elokuvia.
Koeberliniaceae
Koeberliniaceae on Brassicales-lahkoon kuuluva kukkakasviheimo.
Tuntomerkit
Heimon lajit ovat piikkisiä ja runsashaaraisia pensaita, joiden varsissa on solujenvälisiä kanavia. Oksien tai piikkien tyvellä on esilehtiä. Lehdet ovat vähäpätöisiä, lyhytikäisiä ja korvakkeettomia. Kukinto sijaitsee lehtihangassa, ja siinä on pieniä ja huomaamattomia kukkia. Kukassa on mesirauhasia hetiön tyvellä ja gynofori; sikiäin sijaitsee varren päässä. Hiukan laajentunut luotti sijaitsee vartalon päässä. Siemenaiheet kiinnittyvät aksiletyyppiseen istukkaan ja niitä on noin kymmenen kutakin emilehteä kohden. Hedelmä on muutamasiemeninen, joskus vain yksisiemeninen marja, jonka päässä on jäljellä vartalon jäänne. Siemenessä on paksu kuori, vihreä alkio ja keskinkertaisesti vararavintoa (endospermi).
Levinneisyys
Lajit kasvavat Pohjois-Amerikan lounaisosissa, Keski-Amerikassa ja Boliviassa kuivilla alueilla.
Luokittelu
Heimossa on vain yksi suku Koeberlinia ja siinä kaksi lajia. Se on joskus liitetty kapriskasvien heimoon (Capparaceae).
Segeža
pienoiskuva|Segežan kaupunkikunta Segežan piirin kartalla.
Färgelandan kunta
thumb|262px|Entiset pitäjät [[Dalslandin maakunnassa sekä Vänersborgin ja Grästorpin kuntien alueella. Pitäjien nimet on kirjoitettu pienellä ja vuonna 1952 perustettujen kuntien nimet hieman suuremmalla. Näiden kuntien rajat on merkitty rosalla ja nykyiset rajat punaisella. Lääninrajat on merkitty tummanpunaisella ja maakuntarajat sinisellä. Valbo-Ryrin pitäjä kuuluu nykyään Munkedalin kuntaan.]]
Segeža
Segeža (, suom. myös Segee, Segehe, Sekee tai Sekehe ) on kaupunki ja kaupunkikunta Muurmannin radan varrella Karjalan tasavallassa Venäjällä. Segeža on Segežan piirin keskus. Se sijaitsee Uikujärven länsirannalla noin 250 kilometriä Petroskoista pohjoiseen.
Färgelandan kunta
Färgelandan kunta on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Färgelanda.
Segeža
Asukkaita on 29 600 (2010). Alue toimii metsäteollisuuskeskuksena (paperi- ja selluloosateollisuutta) ja Segežassa on satama Vienanmeren–Itämeren kanavan varrella. Segežassa on myös Inkerin evankelis-luterilaisen kirkon Karjalan rovastikunnan seurakunta kirkkoineen.
Färgelandan kunta
Kunnan maapinta-ala on 588,98 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 658 henkeä (31.12.2020).
Segeža
Historia
Ensimmäisiä mainintoja asutuksesta alueella on 1500-luvulta. Segežan rautatieasema perustettiin vuonna 1914 Muurmannin radan varrelle, joka yhdisti Venäjän strategisesti tärkeisiin Barentsinmeren satamiin. Tuota kautta Venäjän keisarikunta sai Saksan valtakunnan ja Itävalta-Unkarin vastaiseen taisteluun ensimmäisessä maailmansodassa Ranskasta ja Yhdistyneestä kuningaskunnasta sotatarvikkeita.
Färgelandan kunta
Vuonna 2007 kunnassa oli 103,22 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 17,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Segeža
Historia
Neuvostovallan aikana oleellinen oli vankityövoimalla toteutettu Vienanmeren–Itämeren kanavan rakentaminen. Sen tultua valmiiksi 1933 saatettiin työvoimaa käyttää muuhun infrastruktuuri- sekä teollisuusrakentamiseen. Vuonna 1939 aloitettiin paperitehtaan ja sen tarvitseman sellutehtaan rakentaminen. Tämäkin oli NKVD:n hanke. Aiheeseen liittyviä teemoja on esillä kaupunginmuseossa. Toisen maailmansodan aikana tehtaassa tuotettiin kuitenkin kranaatinheittimiä ja miinoja ja paperin ja sellun tuotantoon siirryttiin vuonna 1943.
Färgelandan kunta
Kuntajaon kehitys
Nykyinen Färgelandan kunta vastaa lähes täydellisesti entistä Valbon kihlakuntaa, johon kuului yhdeksän pitäjää. Vuonna 1863 pitäjät muutettiin maalaiskunniksi, kun vuoden 1862 kunnallislait astuivat voimaan.
Segeža
Historia
Suomen ilmavoimat kohdisti Segežaa vastaan rykmenttipommituksia vuonna 1942.
Färgelandan kunta
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin kolme "suurkuntaa": Ödeborgin maalaiskunta lakkautettiin vuonna 1967, jolloin se liitettiin pääosin Färgelandan maalaiskuntaan. Valbo-Ryrin seurakunta liitettiin kuitenkin Munkedalin maalaiskuntaan (nykyinen Munkedalin kunta). Vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunnat muutettiin kunniksi, mutta aluejako ei muuttunut. Vuonna 1974 Färgelandan kunta sai nykyiset rajansa, kun Högsäterin kunta liitettiin siihen.
Segeža
Historia
Toisin kuin Karhumäkeä ei Segežaa jatkosodan aikana miehitetty, vaan se muodosti partisaanitoiminnan tukikeskuksen. Segežasta tuli kaupunki vuonna 1943.
Färgelandan kunta
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Segeža
Elinkeinot
Segeža on ensisijaisesti puunjalostuspaikkakunta. Segežski tselljulozno-bumažnyi kombinat -tehtaan lisäksi siellä on myös saha, puunkorjuuyhtiöitä ja Nadvoitsyn alumiinitehdas.
Väestö
Venäjän keisarikunnassa järjestettiin väestönlaskenta 1897 ja Neuvostoliitossa 1926, 1939, 1959, 1970, 1979 ja 1989 sekä Venäjän federaatiossa 2002, joten kaikki luvut eivät ole virallisen väestönlaskennan tuloksia.
Färgelandan kunta
Väestönkehitys
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 69 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Segeža
Väestö
Segežan suomalaisia ystävyyskaupunkeja ovat Lieksa, Nurmes ja Kajaani.
Färgelandan kunta
Väestönkehitys
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 173 082 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 72 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 54,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 029 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Färgelandan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Färgelandan kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Kristityt Yhdessä
Kristityt yhdessä ry on Radio Dein toimintaa tukeva kristillinen järjestö. Se määrittelee tavoitteekseen välittää evankeliumia, edistää kristittyjen välistä yhteyttä ja auttaa lähimmäisiä. Yhdistyksen toiminnan johtoajatuksena on Jeesuksen rukous kristittyjen yhteydestä: ”Että he yhtä olisivat” (Joh 17:23). Yhdistyksen hallituksen puheenjohtaja on Marja Soikkeli.
Kristityt Yhdessä on Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.
Toimintaa
Yhdistyksen toimintamuotoja ovat:
Radio-ohjelmat
Kristityt yhdessä ry kustantaa seuraavia radio-ohjelmia:
Aalloilla-lehti
Kristityt yhdessä ry julkaisee Aalloilla-lehteä. Lehteä jaetaan monissa seurakunnissa ilmaisjakeluna sekä postitse yhdistyksen kannattajajäsenille. Lehti ilmestyy neljä kertaa vuodessa ja se sisältää uutisia, tiedotteita tulevista tapahtumista ja Radio Dein ohjelmista sekä kanavan kuulijapalautetta. Lehden päätoimittaja on Maija Hurri.
Suorituskykyprisma
Suorituskykyprisma (, PP-malli) on tavoitejohtamisen periaatteille kehitetty toiminnan ohjauksen suorituskykymittaristo. Samaa tarkoitusta palvelevia mittaristoja ovat tulosmatriisi (1984), suorituskykypyramidi (1991) ja Balanced Scorecard (1992). Suorituskykymittariston tärkeitä ominaisuuksia ovat kyky kuvata suunnitelma tavoitemitoin ja kannustavasti sillä mittariston avulla on tarkoitus saada suunnitellut asiat tehdyksi. Kaikille mittaristoille on yhteistä, että niitä käytetään tavoitejohtamisen yleisissä puitteissa. Erot koskevat mittariston rakentamista eli miten tavoitteet luodaan ja esitetään.
Mallin synty
Malli syntyi kehitysprojektissa vuosina 1997–2000 Cranfieldin yliopistossa. Kehityshankkeen tarkoitus oli Balanced Scorecard - ja suorituskykypyramidi-mallien pohjalta kehittää uusi kehittyneempi malli. Mallin nimi prisma tulee siitä että viisi tavoitealuetta kuvataan prisman avulla. Mallia esitellään laajassa (393 sivua) teoksessa The Performance Prism (Neely ym. 2002).
Tavoitteiden määrittelyprosessi
Mallissa käytetään BSC-mallin tapaan syy-seurauskarttoja tavoitteiden määrittämiseen. Onnistumiskarttojen (Success Map) lisäksi laaditaan epäonnistumiskarttoja (Failure Mode Map), joiden tarkoitus on kuvata epäonnistumisen seurauksia ja sellaisena toimia strategisena hälytysjärjestelmänä. Mallin tavoitealueet, joilla tavoitteet asetetaan, ovat seuraavat viisi:
Richard Norris
Richard Owen Alfred Norris (10. joulukuuta 1931 Mumbai, Brittiläinen Intia – 25. elokuuta 2012 Pretoria, Etelä-Afrikka) oli brittiläinen maahockeypelaaja ja olympiamitalisti.
Suorituskykyprisma
Tavoitteiden määrittelyprosessi
Mallin ajattelu perustuu kolmeen seikkaan. Ensinnäkin mallin tekijät korostavat, että sidosryhmät pitää ottaa tarkasteluun laajemmin kuin vain omistajat ja asiakkaat. Toiseksi yrityksen strategiat, prosessit ja kyvyt on voitava integroida, jotta yritys voisi saada aikaan riittävästi sidosryhmätyytyväisyyttä. Kolmanneksi on ymmärrettävä, että yrityksen ja sidosryhmien välisessä vaihdannassa on erotettava sidosryhmien kontribuutio sidosryhmätyytyväisyydestä. Mallin esittelyssä suurin huomio kiinnitetään sidosryhmäsuhteiden hoitamiseen ja johtamiseen. Sidosryhminä käsitellään seuraavat viisi: investoijat, asiakkaat, työntekijät, yhteisöt ja toimittajat.
Richard Norris
Norris kuului Ison-Britannian olympiapronssia voittaneeseen joukkueeseen Helsingissä 1952.
Norris kuoli 80-vuotiaana 25. elokuuta 2012.
Suorituskykyprisma
Johtopäätös
Ohjausprosessia mallissa ei pohdita. Tavoitteen asettamisen tekniikka on identtinen tavoitejohtamisen kanssa, joten on kysymys tavoitejohtamisen versiosta eikä itsenäisestä johtamismallista. Mallin lähtökohtana on ollut parannella tunnettuja malleja, mutta merkittäviä uusia ratkaisuja ei esitetä. Käytettävissä ei ole tutkittua tietoa mallin käytön leviämisestä.
Beetlehem-kirkko
Beetlehem-kirkko oli ruotsalaisen metodistiseurakunnan kirkkorakennus Turussa Eerikinkadun ja Käsityöläiskadun kulmauksessa. Se purettiin vuonna 1971.
Turun ruotsalainen metodistiseurakunta sai tontin itselleen vuonna 1911 senaatin päätöksellä. Kyseinen seurakunta oli perustettu jo 1887 ja oli siitä asti toiminut seurakuntalaisten kodeissa, Richterin talossa Multavierulla sekä parissa huoneistossa Kristiinankadun varrella. Jatkuvasti he olivat keränneet varoja voidakseen rakennuttaa oman kirkkorakennuksen.
Seurakunnan pappina toimi tuolloin Walter Hülphers, joka oli nuoruudessaan saanut arkkitehtikoulutuksen.Seurakunnassa elänyt perimätieto kertookin kirkon olevan nimenomaan hänen käsialaansa, ja virallisen kirkon piirtäjän August Krookin väitetään vain viimeistelleen ja puhtaaksipiirtäneen suunnitelman.
Kirkon peruskiven muuraus tapahtui elokuussa 1911, ja kahdeksan kuukauden kuluttua voitiin jo pitää kirkon vihkiäisjumalanpalvelus. Kirkko oli rakennettu pystyhirsistä ja rapattu ulkoa, ja sen urakoi rakennusmestari Anton Salviander. Ulkopuolelta kirkko edusti ruotsalaista vapaakirkkotyyliä, sisältä jugendia. Ikkunoiden lasimosaiikin teki taiteilija Willy Baer, joka teki myös ensimmäisen alttarikuvan, joka korvattiin vuonna 1913 taiteilija Alexandra Frosterus-Såltinin maalaamalla alttaritaululla. Kirkon pääoven yläpuolella oli hiekkakivestä veistetty karitsa, minkä vuoksi osa turkulaisista kutsui kirkkoa 'lammaskirkoksi'.
1970-luvulle tultaessa kirkko oli saneerauksen tarpeessa, samoin tontilla sijainneet puurakennukset. Seurakunnalla ei kuitenkaan ollut varoja välttämättömiin peruskorjauksiin. Se olisi halunnut säilyttää kirkon, mutta rakentaa muun tontin uudelleen. Tämä ei kuitenkaan saanut tukea viranomaisilta, joten tontti päädyttiin myymään rakennusliike Kivikartio Oy:lle. Vastineeksi yhtiö luovutti seurakunnalle vanhainkotitilat Hämeenkatu 4:ään valmistuneesta uudisrakennuksesta ja rakennutti uuden kirkkorakennuksen samalle Hämeenkadun tontille Arkkitehtitoimisto Lukander & Vahteran suunnittelemana. Tähän uuteen Beetlehem-kirkkoon vietiin alttaritaulu ja osa lasimosaiikista, josta loput varastoitiin. Saarnastuoli, alttarikokonaisuus ja kirkonpenkit puolestaan siirrettiin Kristiinankaupungin metodistikirkkoon. Uusi kirkko vihittiin käyttöön maaliskuussa 1971, ja samoihin aikoihin vanha kirkko purettiin ja sen tontti tasoitettiin pysäköintialueeksi.
Argania spinosa
Puu voi kasvaa 10 metriä korkeaksi, mutta jää usein paljon pienemmäksi.
Richard Avenarius
thumb|Richard Avenarius Richard Heinrich Ludwig Avenarius (19. marraskuuta 1843 Pariisi, Ranska – 18. elokuuta 1896 Zürich, Sveitsi) oli saksalais-sveitsiläinen filosofi. Hän muotoili radikaalin positivistisen opin, joka tunnetaan empiriokritisisminä.
Avenarius oli saksalaisen kustantajan Eduard Avenariuksen ja Richard Wagnerin nuorimman sisaren Cäcilie Wagnerin toinen poika. Wagner oli Avenariuksen kummisetä. Avenarius opiskeli Sveitsissä. Myöhemmin hän opetti Leipzigin yliopistossa vuoteen 1877, jolloin hän siirtyi professoriksi Zürichin yliopistoon. Siellä hän toimi kuolemaansa 1896 saakka.
Avenarius katsoi, että filosofian tulee perustua puhtaasti kuvaileviin ja kokemukseen perustuviin määritelmiin, joiden tulee olla vapaita sekä metafysiikasta että materialismista. Se, että Avenarius vastusti Karl Vogtin materialismia, johti siihen, että Vladimir Lenin hyökkäsi voimakkaasti häntä vastaan teoksessaan Materialismi ja empiriokritisismi. Lenin näki Avenariuksen ajatukset idealismin puolustuksena materialismia vastaan.
Käkisalmen linna
Ensimmäinen kirjallinen maininta käkisalmelaisista on Novgorodin ensimmäisessä kronikassa vuoden 1143 kohdalla. Arkeologisten tutkimusten perusteella paikalla on ollut ihmistoimintaa vähintään 1100-luvulta lähtien ja hirsirakenteita vähintään 1200-luvulta lähtien, jolloin karjalaisten linnoitus sijaitsi paikalla. Novgorodin 1300-luvulla rakennuttama kivilinna on historian eri vaiheissa kuulunut Moskovan suuriruhtinaskunnalle, Ruotsille, Venäjän keisarikunnalle, Suomelle, Neuvostoliitolle ja Venäjälle.
Rautakausi
Vuoksi toimi karjalaisten kulkureittinä sekä Saimaalta Laatokalle, että Laatokan ja Viipurinlahden välillä. Karjalaiset linnoittivat Laatokan ja Viipurinlahden välisen jokiosuuden kolmella linnoituksella. Viipurin ja Käkisalmen linnoilla turvattiin vesireitin ääripäät ja Tiurinlinnalla joen ainoa paikka jossa veneet oli kiskottava koskien ohi vetotaivalta pitkin. Tämä linnoitusjärjestelmällä pystyttiin kontrolloimaan Vuoksen liikennettä ja pitämään poissa eri suunnista tulevat uhkaajat.
Keskiaika
Linna oli novgorodilaisilla kaikkiaan lähes 300 vuotta, vaikka ruotsalaiset yrittivät saada linnan haltuunsa vuosina 1322 ja 1348 ja karjalaiset nousivat Käkisalmen kapinaan vuonna 1337 linnaa hallinnutta liettulaista ruhtinasta, Narimantasia, vastaan. Vuonna 1360 tulipalo hävitti linnan liki perusteellisesti. Vuonna 1411 ruotsalaiset saivat linnan haltuunsa lyhyeksi ajaksi.
Linnasaaren osia on rakennettu ja parenneltu eri aikoina eri tahtiin. Alun perin pientä linnasaarta on laajennettu maansiirroilla ja hirsiperustustöillä 1300-luvulta lähtien. Vuodesta 1310 lähtien linnaa asuttivat novgorodilaiset yhdessä karjalaisten kanssa. Asukkaiden lukumääräksi on arvioitu 300–330 henkeä.
Novgorodin kronikoissa Korelaksi kutsuttu linnoitus mainitaan ensimmäisen kerran 1143, ja ruotsalaisissa kronikoissa siellä mainitaan asutun 1294. Kaupunki linnoitettiin kivimuurein 1200-luvulla. 1400-luvulla Korelan mainitaan olevan Novgorodin ruhtinaskunnan toiseksi suurin kaupunki. 1330-luvulla Novgorodion kauppatasavalta läänitti Korelan (Käkisalmen) linnoituksen (samoin kuin Pähkinälinnan ja Laatokankaupungin, eli siis käytännössä koko Vatjan viidenneksen) herttua Narimantasille (n. 1298 – 1348).
Vuonna 1383 Novgorodin kauppatasavalta läänitti Korelan (Käkisalmen) linnoituksen (samoin kuin Kaprion ja Pähkinälinnan) herttua Patrikasille (n. 1340 – k. 1408 jälkeen), Narimantasin pojalle, mutta kaupungin kauppiaiden valitettua hänen hallituksestaan, jo seuraavana vuonna (1384) Patrikasin oli suostuttava vaihtoon, jolla luopui Käkisalmesta ja sai sijaan Russan ja Laatokankaupungin. Herttua Patrikas vaikutti Karjalassa ja Inkerissä Novgorodin vasallina ainakin 1383–1397, ja vuonna 1408 hän (Inkerinmaalla kasvaneiden) nuorempien poikiensa Jyrkin (Georgios, Juri) ja Teuvon (Theodoros, Fjodor) kanssa asettui Moskovaan suuriruhtinas Vasili I:n suojelukseen.
Heikki Niva
Heikki Niva (s. 10. marraskuuta 1992 Tornio) on suomalainen kilpauransa päättänyt telinevoimistelija ja snookerpelaaja. Telinevoimistelussa Niva edusti Espoon Telinetaitureita. Hänen päätelineitään olivat nojapuut ja rekki. Nivan valmentajana toimi Mati Kirmes.
Käkisalmen linna
Keskiaika
Suurin osa 1400- ja 1500-luvusta kului rauhallisesti.
Heikki Niva
Vuonna 1996 voimistelun aloittanut kilpaili ensimmäisen kerran MM-kilpailuissa vuonna 2010 sijoittuen moniottelussa sijalle 102. Ensimmäisen SM-kultansa Niva saavutti samana vuonna nojapuilta. Vuoden 2014 EM-kilpailuissa Niva sijoittui parhaimmillaan 30:nneksi rekillä.
Käkisalmen linna
1500-luvun lopusta 1700-luvun vaihteeseen
Vuonna 1573 suomalainen sotapäällikkö Herman Fleming hyökkäsi ratsupartiollaan linnan kimppuun saaden poltetuksi vain kolme linnaa ympäröivää luostaria.
Heikki Niva
Niva aloitti snookerin vuonna 2005 ja edustaa siinä Espoon Biljardikerhoa. Hänen valmentajaan toimii Eurosportilla snookeria selostava Aki Kauppinen ja Niva käy pari kertaa kuukaudessa Turussa parin päivän treenisessioita yhdessä snookerammattilaisen Robin Hullin kanssa. Niva osallistui vuoden 2014 snookerin EM-kilpailuihin. Niva on kertonut tavoitteekseen ammattilaisten Main tour-paikka 3-4 vuoden sisällä (2019-2020).
Käkisalmen linna
1500-luvun lopusta 1700-luvun vaihteeseen
Marraskuun alussa 1580 hyökkäsi ruotsalais-suomalainen sotajoukko sotapäällikkö Pontus De la Gardien johdolla Käkisalmen lähettyville sulkien kaupungin joka puolelta. Piiritystykit asetettiin Tenkalahden kylän puolelle ruotsalaisten leiriin. Vuoksen puolelta estettiin kulku linnaan vartiolaivoilla ja -veneillä. Iltapuolella 4. marraskuuta alkoi linnan ja kaupungin pommitus silloin vielä monin paikoin tuntemattomilla kuumennetuilla kuulilla, jotka sytyttivät kaupungin palamaan, ja seuraavan yön kauhut nöyryyttivät Kvasninin sopimukseen.
Käkisalmi pysyi ruotsalaisilla vuoteen 1597, jolloin sopimuksen mukaan oli linna luovutettava venäläisille, jotka myös jatkoivat linnan rakennustöitä. Linnasta tuli niin vahva, että Jaakko de la Gardie sai tehdä puoli vuotta piiritystöitä ennen kuin Käkisalmen linna oli taas ruotsalais-suomalaisen valloitusjoukon hallussa.
Ruotsin jouduttua sotaan 1600-luvun puolivälissä Kaarle X Kustaan noustua valtaistuimelle vei kuningas sotaväen linnasta ulkomaille niin tarkoin, että ruptuurisodassa linna oli vähällä joutua venäläisten käsiin, sillä valtakunnan syrjäisen itäosan vartiointi jäi lähes kokonaan invalidien varaan. Linnaa puolustaneella Olavi Pentinpojalla oli käytössään vain 171 miestä. Tällä miesjoukolla hän puolusti linnaa kolmen kuukauden ajan 2 500 miehistä hyökkääjää vastaan. Lopulta venäläiset luopuivat aikeestaan menetettyään 1 000 miestä riveistään. Linnan rohkea päällikkö aateloitiin nimellä Granatenburg hänen kestämänsä venäläisten kranaattitulen johdosta.
1700-luvun alusta nykypäivään
pienoiskuva|Linnan sisäpihaa Vuonna 1703 Pietari Suuri oli pannut alulle Pietarin kaupungin, ja koska Pietaria piti lännen puolelta suojata hyvin, halusi Pietari pääkaupunkinsa suojaksi myös Käkisalmen ja Viipurin linnat. Pietari-tsaari oli antanut määräyksen, että kaupunkia oli kohdeltava hellävaroen. Linnan puolustaja katsoi olevansa pakotettu siedettävillä ehdoilla antautumaan, ja venäläiset ottivat linnan haltuunsa 9. syyskuuta 1710.
Vuonna 1812 linnan alue siirtyi muun Vanhan Suomen mukana osaksi Suomen suuriruhtinaskuntaa. Linna oli vielä sotilaallisessa käytössä noin vuoteen 1850. Tämän jälkeen linna oli tyhjillään noin 40 vuotta alkaen rappeutua, minkä jälkeen sitä alettiin kunnostaa muistomerkiksi.
Linnan torniin oli 1894–1939 sijoitettuna Käkisalmen kaupungin omistama kansatieteellinen museo. Moskovan rauhassa vuonna 1940 linna muiden luovutettavien alueiden tavoin siirtyi Suomelta Neuvostoliitolle.
Nykyään linnan pihalla järjestetään kesäjuhlia kotiseutuhengessä suomalaisten ja nykyisen Käkisalmen kaupungin asukkaiden yhteistyönä. Linnan museossa on Käkisalmen historiasta kertova näyttely.
Aiheesta muualla
61.02944°N, 30.12278°W
Fredrik Adolf Holm
Fredrik Adolf Holm (2. huhtikuuta 1789 Porvoo – 27. syyskuuta 1855 Pernaja) oli Viipurin lukion yliopettaja ja lintutieteilijä. pienoiskuva|250px|Holmin tutkimuskohde naurulokki
Elämäkerta
Fredrik Holmin vanhemmat olivat Hedvig Elisabeth Lagus ja postikomissaari, protokollasihteeri Carl Fredrik Holm, jotka oli vihitty Porvoon kaupungissa 15.8.1784.
Holm kävi Porvoon lukion ja opiskeli Turun Akatemiassa vuodesta 1806 vuoteen 1815, jolloin hän valmistui filosofian maisteriksi. Toukokuussa 1811 Holm puolusti pro exercitio-väistöstään naurulokin biologiasta Paraisilla (Prytz, L.J. ja Holm, F.A. 1811: De Laro ridibundo periculum ornithologicum. II. Aboae. Pro ex.) Ohjaajana toimi Lars Johan Prytz, joka lienee kerännyt pääosan tai kaikki tutkimusaineistosta. Holmin pro gradu-väitöksen ohjaajana toimi professori Anders Johan Lagus vuonna 1814.
Vuonna 1816 Holm sai nimityksen Kuopion triviaalikoulun kollegaksi. 1821 hän sai viran Viipurin lukion yliopettajana, mutta tässä virassa hän viihtyi vain kolme vuotta ja erosi.
Fredrik Holmin puoliso oli Carolina Sofia Boman, vihitty Porvoossa 22.3.1829. Fredrik Holm kuoli Pernajassa hengenahdistukseen (ruotsiksi andtäppa).
Ralf Dahrendorf
Ralf Dahrendorf (1. toukokuuta 1929 Hampuri, Saksa – 17. kesäkuuta 2009 Köln, Saksa) oli saksalais-brittiläinen sosiologi, filosofi, politiikan tutkija ja poliitikko. Hänet tunnettiin erityisesti modernin yhteiskunnan luokkajaon asiantuntijana. Poliittisen uransa aikana hän toimi Euroopan komissiossa kauppapolitiikan komissaarina 1970–1972 ja tiede- ja tutkimusasioiden komissaarina 1973–1974.
Dahrendorf oli ajattelultaan pragmaatikko, jota johdatti järki, eivät utopiat. Hän muokkasi saksalaista liberalismia ja piti brittiläistä yhteiskuntaa poliittisesti kypsempänä kuin saksalaista. Hän oli konsensuspolitiikan isä, jonka mukaan pohjoismainen konsensus alkoi kätkeä ongelmia, joihin sen olisi pitänyt puuttua.
Dahrendorf kuoli syöpään Kölnissä 17. kesäkuuta 2009. Hän oli kuollessaan 80-vuotias.
Teokset
Dahrendorf julkaisi teoksia saksaksi ja englanniksi.
Epäviralliset muistelmat
Epäviralliset muistelmat on Raptorin vuonna 1996 julkaistu kokoelma-albumi. Kokoelma sisältää kappaleita kahdelta ensimmäiseltä albumilta; Moe! (1990) ja Tulevat tänne sotkemaan meidän ajopuuteorian (1991). Kokoelma sisältää myös remix-versioita, joita ei julkaistu alkuperäisillä albumeilla.
Etiopiankaija
Etiopiankaija (Poicephalus flavifrons) on Etiopian kotoperäinen papukaija. Sen holotyypin kuvaili Eduard Rüppell Shewasta Etiopiasta 1845.
Kissanmaa
thumb|[[Suomen_Baptistikirkko|Baptistikirkko Kissanmaankadulla.]] thumb|Hakametsän jäähalli Kissanmaa on Tampereen kaupunginosa idässä Teiskontien varressa. Se kuuluu aluejaossa luokkaan 2, Sampo. Keskustaan Kissanmaalta on 3 kilometriä ja bussilinjoja kulkee useita. Alueena Kissanmaata pidetään rauhallisena. Kissanmaata ympäröi idässä Ruotula ja Uusikylä, etelässä Hakametsä, lännessä Kaleva ja pohjoisessa Kauppi. Kissanmaan tilastoalueen väkiluku vuonna 2020 oli 2774. Asuintaloista pääosa on omakotitaloja, mutta alueen länsiosassa on myös erikokoisia kerrostaloja. Parhaiten alue tunnetaan siellä sijaitsevasta Suomen ensimmäisestä, vuonna 1965 valmistuneesta Hakametsän jäähallista ja harjoitushallista.
Kissanmaa-nimi on esiintynyt ensimmäisen kerran vuonna 1913, kun alue liitettiin Tampereeseen Hatanpään maakaupan yhteydessä. Kissanmaalla viitattiin kapeaan metsäiseen alueeseen, joka ulottui Näsijärveltä Iidesjärvelle. Kissanmaa-nimi esiintyi myös jo vuoden 1916-17 osoitekartassa. Noihin aikoihin maa-alueita nimettiin eläinten mukaan. Suuret palstat nimettiin isojen eläinten mukaan, kun taas pienet ja mitättömät alueet saivat pienten eläinten nimiä. Kissanmaa-nimi olisi siis annettu kuvastamaan alueen pienuutta. Kissanmaa-nimitys saattaa myös johtua siitä, että alueella tavattiin ilveksiä vielä 1800-luvun lopulla. Nimen taustalla saattaa olla myös palstannimi Kissankorpi, joka esiintyi Hugo Hackstedtin vuonna 1869 laatimassa kartassa Hatanpään kartanon tiluksista. On myös mahdollista, että Kissanmaa-nimi viittaa ilveksiin, joita alueella tiedetään esiintyneen runsaasti vielä 1800-luvun lopulla.
Useat Kissanmaan kadunnimistä liittyvät eläimiin tai entisajan metsästykseen (esimerkiksi Sudenkatu ja Vasamakatu). Kissanmaalle vahvistettiin asemakaava vuonna 1958. Kissanmaan aukiolla toimi ennen postioikeuksinen kioski sekä Kissankulma-pub.
Tulevaisuudessa Kissanmaalle aiotaan rakentaa paljon uutta. Alueelle on suunniteltu esimerkiksi Hakametsä Sport Campus.
Palvelut
Alueella toimii K-Market, pizzeria, seurakunta, useita parturikampaamoita, sekä Tapparan junioriyhdistyksen ja kannattajien toimistot, Tampereen jäähalli, Tampereen harjoitusjäähalli, autokoulu sekä päiväkoti. Lähimmmät kauppakeskukset ovat Kauppakeskus Kale ja Kalevan Prisma.
Kissanmaan rajalla Teiskontien pohjoispuolella sijaitsee Tampereen yliopistollinen sairaala, jonka työntekijöille tarkoitetut asunnot ovat Kissanmaan eteläpäädyssä. Teiskontien eteläpuolella sijaitsee Kissanmaan perhetukikeskus.
Oppilaitoksista Kissanmaan ala-aste toimii yhteistyössä Sammon yläasteen kanssa. Tampereen ammattikorkeakoulun ja Tampereen yliopiston Kaupin kampukset sijaitsevat naapurikaupunginosassa Kaupissa. Kissanmaalla sijaitsee myös opiskelija-asuntoja.
Ingrid Alexandra (Norjan prinsessa)
Ingrid Alexandra (s. 21. tammikuuta 2004 Oslo, Norja ), Norjan prinsessa, on Norjan kruununprinssin Haakonin ja Mette-Maritin ensimmäinen lapsi. Hän on Norjan kruununperimysjärjestyksessä toisena isänsä jälkeen. Hänellä on velipuoli Marius ja nuorempi veli, prinssi Sverre Magnus (s. 2005).
Noustessaan valtaistuimelle Ingrid Alexandrasta on tarkoitus tulla Norjan ensimmäinen naispuolinen hallitsija sitten Margareeta I:n, joka hallitsi Kalmarin unionia vuosina 1387–1412.
Syntymä ja kaste
Prinsessan ristiäiset järjestettiin 17. huhtikuuta kuninkaallisen palatsin kappelissa, jossa tapahtuman toimitti Oslon piispa, Gunnar Stålsett. Hänen kummeinaan toimivat Espanjan kuningas Felipe VI, Tanskan kruununprinssi Frederik, Ruotsin kruununprinsessa Victoria, hänen isoäitinsä Marit Tjessem ja hänen tätinsä Märtha Louise.
Koulutus ja kuninkaalliset velvollisuudet
Vuonna 2010 Ingrid Alexandra aloitti peruskoulun Jansløkkan ala-asteella, mutta vaihtoi koulua pariin otteeseen. Vuonna 2020 hän aloitti Elvebakkenin lukiossa Oslossa.
Prinsessan konfirmaatio tapahtui 31. elokuuta 2019 palatsin kappelissa Oslon piispan Kari Veitebergin johtamana.
Ingrid Alexandran ensimmäinen edustustehtävä on vuodelta 2009, jolloin hän osallistui yhdensä isänsä kanssa nuoria ympäristöaktivisteja maailman ympäristöpäivänä. Samassa yhteydessä kuninkaan linnan edustalla pidettiin aiheeseen liittyvä lasten paraati.
Päivää ennen 18. syntymäpäiväänsä prinsessa kävi isänsä tavoin virallisesti tutustumassa Norjan suurkäräjiin, korkeimpaan oikeuteen ja pääministerin virastoon.
BioShock Infinite
BioShock Infinite on Irrational Gamesin kehittämä ja 2K Gamesin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli on BioShock-sarjan kolmas osa, BioShock 2:n jälkeen, tosin se ei ole jatkoa edellisiin BioShock-peleihin vaikkakin samoja piirteitä löytyykin runsaasti.
Juoni
BioShock Infinite sijoittuu Columbiaan vuonna 1912, joka on taivaalla leijaileva värikäs kaupunki. USA rakensi kaupungin maailmannäyttelyä varten, mutta kun sieltä pommitettiin siviilejä, kaupunki on elänyt täydellisessä kaaoksessa. Pelaaja ohjaa entistä agenttia, Booker DeWittiä, joka on palkattu pelastamaan Elizabethin vankeudesta. Elizabethiä vartioi kuitenkin Songbird, joka on mystinen laulava vanginvartija. Elizabethillä on kuitenkin sangen outoja voimia, joista hän on itsekin hämillään.Voimat auttavat agenttia tiukoissa paikoissa tuoden lisää ammuksia, suojaa tai vaikkapa uusia kulkureittejä. Pakomatka Elizabethin kanssa Songbird kannoillaan on yhdistelmä toimintaa, seikkailua ja jännitystä.
Vastaanotto
Metacritic kerääjäsivustolla pelillä on 94/100 pistettä.
Peli on saanut Game Critics Awards -palkinnon messujen parhaana pelinä.
Marie Corridon
Corridon edusti uintiurallaan Women's Swimming Associationia.
Internet-sensuuri Suomessa
Internet-sensuuri ja internetin valvonta Suomessa käsittää muun muassa lapsipornoa, rasismia ja terrorismia levittävien sivustojen valvonnan sekä laittoman aineiston eston ja poiston.
Liouvillen lause
Liouvillen lause on funktioteorian lause, jonka mukaan jokainen koko kompleksitasossa määritelty rajoitettu analyyttinen funktio on vakio. Toisin sanoen, jos f on analyyttinen funktio ja on olemassa sellainen positiivinen luku M, että kaikille kompleksiluvuille z pätee
niin f on vakio. Lause on saanut nimensä Joseph Liouvillen mukaan.
Liouvillen lause on sukua Picardin lauseelle, jonka mukaan koko kompleksitasossa määritelty analyyttinen funktio on vakio, jos on olemassa ainakin kaksi kompleksilukua, joita funktio ei saa arvoikseen millään argumentin arvolla.
Todistus
Lauseen todistus perustuu siihen kompleksifunktioiden ominaisuuteen, että jos funktiolla on jollakin alueella derivaatta, se on analyyttinen ja voidaan esittää Taylorin sarjana:
missä Cauchyn integraalikaavan mukaan on
ja Cr on origokeskeinen r-säteinen kiekko (r > 0). Tästä saadaan suoraan:
missä jälkimmäisessä epäyhtälössä on oletettu, että |f(z)| ≤ M kaikilla z. Tässä luku r voi olla mikä tahansa positiivinen luku. Jos sen annetaan kasvaa mielivaltaiseksi, saadaan
ak = 0
kaikille k ≥ 1. Näin ollen f(z) = a0 kaikilla zn arvoilla, joten se on vakio, mikä oli todistettava.
Algebran peruslause
Algebran peruslauseen mukaan jokaisella polynomilla, joka ei ole vakio, on kompleksilukujen joukossa ainakin yksi nollakohta. Lauseen oli Karl Friedrich Gauss todistanut puhtaasti algebrallisin keinoin jo kauan ennen Liouvillea, mutta se seuraa suoraan myös Liouvillen lauseesta.
Jokainen polynomi p(z) nimittäin on analyyttinen funktio. Jos p(z):llä ei ole nollakohtaa, on 1/p(z) määritelty kaikilla kompleksiarvoilla z ja sekin on analyyttinen funktio. Koska p(z) ei ole missään nolla, voidaan todistaa, että sen itseisarvo |p(z)| saa jossakin pienimmän ja 1/|p(z)| vastaavasti suurimman arvonsa. Näin ollen 1/p(z) on rajoitettu ja näin ollen Liouvillen lauseen mukaan vakio, mistä seuraa, että myös p(z) on vakio.
Internet-sensuuri Suomessa
Internetin valvontaa ja tietojen luovuttamista viranomaisille määritellään viidessä eri laissa: viestintämarkkina-, pakkokeino-, poliisi- ja pelastuslaissa sekä laissa sähköisen viestinnän tietosuojasta. Lex Nokia ja urkintalaki ovat tiedotusvälineitten antamia nimityksiä sähköisen viestinnän tietosuojalain ja eräiden siihen liittyvien lakien muutokselle (hallituksen esitys 48/2008 vp).
Valtioneuvoston sisäisen turvallisuuden loppuraportissa (2008) asetettaisiin blogien ylläpitäjille vastuu seurata omassa blogissaan käytävää keskustelua ja poistaa lapsiporno, rasistiset viestit ja terrorismiin yllyttäminen ja uhkaukset. Valtakunnansyyttäjä Mika Illmanin mukaan tarvitaan Ruotsin mallin mukaista lainsäädäntöä, jossa ylläpitäjä on vastuussa sivustollaan julkaistusta aineistosta. Hänen mukaansa uudistuksessa ei olisi kyse niinkään kontrollin tiukentamisesta, vaan tilanteen selkiyttämisestä. Hänen mukaansa vastuut ovat nykytilanteessa epäselviä ja rangaistuksen uhka riittämätön.
Lapsipornografian esto
Laki lapsipornografian levittämisen estotoimista tuli voimaan 1. joulukuuta 2006. Lakia sovelletaan siten, että keskusrikospoliisi ylläpitää salaista listaa suodatettavista sivustoista, joiden se katsoo sisältävän lapsipornoa. Suodatuksella on tarkoitus estää pääsy ulkomaisille lapsipornosivuille. Sen käyttöönotto on Internet-palveluntarjoajille vapaaehtoista, mutta Viestintäministeriö on tuonut esille, että suodatuksen käyttöönotto voidaan muuttaa pakolliseksi tarvittaessa. Suodatus toimii pääsääntöisesti nimipalvelinpohjaisesti.
Lain toteuttaneen viestintäministeri Susanna Huovisen (sd.) mielestä "lapsiporno ei kuulu sananvapauteen" ja hän vakuutti, että estolistat koskevat "vain ja ainoastaan lapsipornoa". Hänen puoluetoverinsa Matti Ahde on kuitenkin ehdottanut myös nettipokerin sensurointia.
Käyttö operaattoreilla
Kolme Suomen suurinta Internet-operaattoria eli Telia (entinen Sonera), Elisa ja DNA olivat ottaneet suodatuksen käyttöön. Elisa ja DNA päättivät kuitenkin myöhemmin lopettaa lapsipornon suodatuslistan käytön. Tätä perusteltiin teknisillä ongelmilla ja verkkosivustojen julkaisijoiden oikeusturvaan liittyvillä epäselvyyksillä. Vuonna 2018 Elisa ja DNA kuitenkin harkitsivat sensuurin ottamista takaisin käyttöön. Telialla lista on ollut käytössä yhtäjaksoisesti.
Tekijänoikeuslainsäädäntöön perustuvat estotoimet
Suomen tekijänoikeuslainsäädännön perusteella tekijänoikeuden haltija voi vaatia oikeusprosessin kautta internet-operaattoria tai muuta tietoliikenteen välittäjää estämään tekijänoikeutta loukkaavia sisältöjä. Vuodesta 2015 alkaen näin on voitu tehdä, vaikkei itse sivustojen ylläpitäjiä vastaan olisi ollut mahdollista nostaa kannetta.
Vuonna 2012 Internet-operaattorit Elisa, Sonera ja DNA on määrätty oikeuden päätöksillä estämään liikenne The Pirate Bayn palvelimille tekijänoikeussyistä. Vuodenvaihteessa 2015 julkaistun The Open Bay ohjelman myötä The Pirate Baylle ilmestyi satoja peilipalvelimia, joten operaattoreiden estot palvelimien vanhoihin osoitteisiin ovat käyneet merkityksettömiksi.
Venäjän propaganda
Maaliskuussa 2022 Euroopan unionin neuvoston päätöksellä EU-maissa – mukaan lukien Suomessa – operaattorit velvoitettiin estämään pääsy venäläisille Sputnik News- ja RT-uutissivustoille sivustojen levittämän disinformaation takia.
Kritiikki
Ylioppilaslehden 1/2006 pääkirjoituksessa Esa Mäkinen moitti hanketta sanomalla "valtiovallan haaveet netin ennakkosensuurista ovat huolestuttavia". SDP:n viestintäministeri Susanna Huovinen vastasi puolustaen nettisensuurihankettaan.
Verkkosivujen suodatuksen vastustajat ovat sitä mieltä, että sensuuri ei ole oikea tapa lapsipornon kitkemiseen. He vastustavat myös sitä, että suodatuslistat ovat salaisia, koska se ei mahdollista keskustelua siitä, sensuroidaanko myös laillisia sivustoja. Lakia säädettäessä TIEKE piti tärkeänä sitä, että lista pitäisi olla mahdollista julkistaa. Turun yliopiston oikeustieteellinen tiedekunta puolestaan piti lausunnossaan lakiesitystä "ilmeisellä tavalla perustuslainvastaisena". Tiedekunnan mukaan esitys rikkoi ennakkosensuurin kieltoa, eikä tarjonnut verkkosivustojen julkaisijoille riittävää oikeusturvaa.
Kokoomuksen Tuulikki Ukkola on kritisoinut nettisensuuria seuraavasti: "Kun demokraattisessa maassa aletaan ajaa pahaa piiloon sensuurin avulla, kohta sensuroidaan toista pahaa ja kohta kolmatta pienempää pahaa".
Lapsiporno.infon sensurointitapaus
Lapsiporno.info on sivusto joka käsittelee verkkosensuurin nykytilaa, ongelmia ja tulevaisuuden näkymiä Suomessa. Sivusto saavutti laajaa huomiota sen jouduttua keskusrikospoliisin ylläpitämälle lapsipornon suodatuslistalle helmikuussa 2008. Sivusto joutui suodatuslistalle sen julkaistua listan poliisin suodattamista sivuista tarkoituksenaan osoittaa, että poliisi sensuroi suuressa määrin sivuja, joilla ei ollut lapsipornoa. Sivuston sensurointia kritisoitiin, koska sivusto sijaitsi Suomessa, jolloin KRP:lla olisi kriitikoiden mukaan ollut oikeus ja velvollisuus puuttua asiaan suoraan, eikä se sisältänyt lapsipornoa. Vastauksena kritiikkiin KRP aloitti sivuston esitutkinnan rikosnimikkeen ollessa epäily avunannosta sukupuolisiveellisyyttä loukkaavan kuvan levittämiseen. Esitutkinta ei kuitenkaan johtanut syytteisiin, mutta tästä huolimatta sivusto pysyi estolistalla.
Tapauksen johdosta EFFI teki kantelun oikeuskanslerille ja kansanedustaja Jyrki Kasvi hallitukselle kirjallisen kysymyksen. Tapaus myös uutisoitiin laajasti ja se sai kansainvälistä huomiota. Hollannissa kaksi puoluetta teki parlamentille kysymyksen siitä, miksi Suomessa sensuroidaan hollantilaisilla palvelimilla olevia sivuja ja miksi Hollannin poliisi sensuroi paikallisia sivuja eikä sulje niitä. Thaimaalainen FACT-sananvapausjärjestö vaati Suomen hallitukselta anteeksipyyntöä ja vaati Thaimaata katkaisemaan diplomaattisuhteensa Suomeen, kun paljastui että heidän prinsessansa muistoa kunnioittava nettisivusto oli Suomessa suodatettu lapsipornona. KRP:n edustajan mukaan kyseinen sivusto sisälsi erityisen raakaa lapsipornoa.
Gaius Mucius Scaevola
thumb|200px|Mucius Scævola pitää kättään liekeissä, [[Louis Pierre Deseinen patsas, 1791.]]
Gaius Mucius Scaevola, joskus myös Gaius Mucius Cordus, oli myyttinen muinaisen Rooman sankari.
Kuningas Tarquinius oli yllyttänyt etruskien kuninkaan Porsennan sotaan Roomaa vastaan (508 eaa). Tämä onnistui piirittämään kaupungin ja toinen legendaarinen sankari, Horatius Cocles oli viivästyttänyt joukkojen lähestymistä Roomaan. Joukkojen onnistui perääntyä kaupungin muurien taakse. Porsenna esti kuitenkin kaiken tavaran tuonnin ja uhkasi näännyttää hätäytyneen kaupungin. Eräs ylevä nuorukainen, Mucius, päätti tehdä jalon teon, saattaaksensa Roomaa piirittävät viholliset hämmennyksen valtaan. Hän meni yksinään vihollisten leiriin, pitäen tikaria salassa viittansa alla. Estämättä pääsi hän kuninkaallisen teltan eteen, jossa sotaväelle juuri palkkaa maksettiin. Mucius tuntematta kuningasta oletti että joukon keskellä seisova mies se oli, ja tuli puukottaneeksi kuninkaallisen kirjurin kuoliaaksi.
Sotamiehet paikalla ottivat tuntemattoman kiinni, ryöstivät hänen aseensa ja veivät hänet kuningas Porsennan eteen. Pelkäämättä lausui jalo nuorukainen: "Nimeni on Mucius, olen Rooman kansalainen ja tahdoin tappaa isänmaani vihollisen. Koska olen erehtynyt, tahdon sinulle tunnustaa, etten ole ainoa, joka henkeäsi uhkaa." Kuningas pelästyi ja uhkasi poltattaa hänet roviolla, jos ei ilmoittanut kaikkia salaliitossa olevia. Roomalainen nuorukainen ei sanaakaan vastannut enää, vaan paljasti oikean käsivartensa, meni likellä olevalle hiilokselle, pani kätensä tuleen kasvojansa väräyttämättä ja antoi sen siinä palaa hiljakseen. Ympärillä seisovaiset hämmästyivät ja ihmettelivät, ja kuningas huusi: "Mene, mene rankaisematta! Olet ollut vihollisempi itsellesi kuin minulle. Minä soisin, että tuollainen urhollisuus sotisi minunkin puolestani!"
Kuningas pelästyi roomalaisten osoittamaa rohkeutta ja tarjosi nyt itse roomalaisille rauhaa. Rooman täytyi antaa muutamia kansalaisia pantiksi ja aikaisemmin etruskeilta valloittamansa maa takaisin. Mucius sai tapahtuman johdosta kunnianimen Scaevola, vasenkätinen, ja tämän nimen perivät myös hänen jälkeisensä.
Pogradec
Kaupungin historia alkaa illyrialaisheimojen ajoilta. Läheisellä kukkulalla on Kalaja e Podgradecit -niminen illyrialaisten linnoitus 500-luvulta eaa. Sitä ovat miehittäneet vuosisatojen varrella lukemattomat armeijat. Albanialle se on kuulunut vuodesta 1912. Kommunistihallinnon aikana kaupunki oli korkeiden virkamiesten ja Enver Hoxhan suosima lomapaikka.
Järvi- ja vuorimaisemien lisäksi Podgarecin nähtävyyksiin kuuluvat illyrialaisten linnoituskukkula, roomalaisajoilta peräisin oleva Golikin kaarisilta ja sen yli kulkeva Via Ignatia (Rooman ja Konstantinapolin yhdistäneen tien jäänne) sekä varhaiskristillinen Linin basilika, jonka mosaikkiilattia on erityisen hieno.
Karhumäki
thumb|250px|Rufin Gaben suunnittelema Karhumäen rautatieasema. thumb|250px|Vienanmeren–Itämeren kanavahallinnon hotellirakennus. thumb|200px|Karhumäen kaupunkikunta Karhumäen piirin kartalla. Karhumäki on kaupunki, kaupunkikunta ja Karhumäen piirin hallinnollinen keskus Karjalan tasavallassa Venäjällä. Se sijaitsee Äänisen Poventsanlahden perukassa 155 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kaupungissa on 15 500 ja kunnassa 15 800 asukasta (vuonna 2010).