cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rauman liikenne
Tieliikenne
Valtatie 8 on suunniteltu parannettavan nelikaistaiseksi Unajan kylän ja Ottilan eritasoliittymän välillä. Valtatien 8 ja 12 välisen eritasoliittymän jälkeen alkavan ohituskaistatien leventämistä nelikaistatieksi on suunniteltu niin, että uutta nelikaistatietä rakennettaisiin Eurajoen kuntaan asti. Valtatien 12 ja 8 eritasoliittymään on suunniteltu myös parannustoimenpiteitä.
Valtateiden liikennemäärät Rauman keskustan läheisyydessä vaihtelevat pääosin alle 2500 ajoneuvosta noin 13 000 ajoneuvoon vuorokaudessa.
Mudut
Lajit
Suvussa on 21 lajia:
Rauman liikenne
Kävely ja pyöräily
Raumalla on paljon väyliä, ja maasto on tasaista, mikä tekee pyöräilymahdollisuuksista hyvät. Rauma on valittu Vuoden pyöräilykunnaksi vuonna 2010.
Muu liikenne
Junat eivät kulje Raumalle suoraan. Lähin lentoasema on Porin lentoasema, joka sijaitsee noin 50 kilometriä Raumalta. Toinen on Turun lentoasema, joka sijaitsee noin 94 kilometriä Raumalta.
Helsingin kamariorkesteri
Helsingin kamariorkesteri perustettiin kapellimestari Paavo Berglundin aloitteesta. Orkesteri toimi hänen johdollaan vuosina 1953–1964. Joukko Helsingin orkestereissa työskenteleviä kamarimuusikoita elvytti uinuvan orkesterin vuoden 1973 alussa, jonka seurauksena orkesterin toiminta oli aktiivista vuosien ajan. Helsingin kamariorkesteri kantaesitti useita suomalaisia teoksia, kuten Einojuhani Rautavaaran Pelimannit op. 1, Aulis Sallisen Kamarimusiikki 1 op. 38 ja Kalevi Ahon Kamarisinfonia 1 (1976). Orkesteri konsertoi laajalti kotimaassa ja muun muassa Lontoossa (1975) ja Brnossa.
Agda Lindqvist
Agda Lindqvist oli naimisissa vuodesta 1887 viipurilaisen kauppaneuvos Ferdinand Alfthanin (1857–1921) kanssa. Heidän poikansa oli everstiluutnantti Isak Alfthan. Agda Lindqvistin nuorempi veli oli kirjailija ja toimittaja Rafael Lindqvist.
Enaam Ahmed
Vuonna 2009 kartingin aloittanut Ahmed voitti vuonna 2014 sekä kartingin KF Junior -luokan Euroopan-mestaruuden että saman luokan maailmanmestaruuden. Kaudeksi 2015 Ahmed siirtyi ajamaan SMP Formula 4 -sarjaan. Hän saavutti kauden aikana viisi voittoa ja seitsemän palkintosijaa, mutta ei kilpaillut kauden aikana pisteistä. Samana vuonna hän kilpaili Britanniassa MSA Formula -sarjaa voittaen yhden kilpailun ja saavuttaen kolme muuta palkintosijaa sijoittuen sarjassa kahdeksanneksi.
Ahmedin isä on ansainnut rahansa muotibisneksessä.
Pertaani (yhdiste)
Pertaani eli etylaani (C18H20Cl2) on rakenteeltaan DDT:tä ja DDD:tä muistuttava orgaaninen yhdiste. Yhdistettä on käytetty hyönteismyrkkynä niin maataloudessa kuin sisätiloissakin.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa pertaani on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste ei liukene veteen, mutta liukenee useisiin orgaanisiin liuottimiin, erityisesti kloorattuihin hiilivetyihin ja aromaattisiin hiilivetyihin. Pertaani ei ole nisäkkäille akuutisti erityisen myrkyllistä esimerkiksi sen LD50-arvo rotalle on 8 170 mg/kg. Pertaani hajoaa hieman nopeammin luonnossa kuin DDT tai DDD, mutta kertyy silti ravintoketjussa.
Valmistus ja käyttö
Pertaania voidaan valmistaa diklooriasetaldehydin ja etyylibentseenin välisellä reaktiolla.
Andorran jääurheiluliitto
Andorran jääurheiluliitto on andorralainen urheilujärjestö, joka vastaa maan jääurheilutoiminnasta.
Liitolla on toimintaa taitoluistelussa, jääkiekossa ja curlingissa. Liiton presidenttinä on toiminut Imma Ribes. Nykyinen presidentti on Josep Garcia. Andorrassa on yksi jäähalli.
Jääkiekkotoiminta
Liitto on ollut Kansainvälisen jääkiekkoliiton jäsen vuodesta 1995. Liitto järjesti vuonna 1997 Jääkiekon D-sarjan maailmanmestaruuskilpailut 1997, muttei ole osallistunut omalla maajoukkueella kansainvälisiin turnauksiin. Maassa oli vuonna 2008 yhteensä 86 jääkiekon harrastajaa. Määrä ei ole juurikaan kasvanut, mutta rekisteröityjä juniori- ja naisjääkiekkoilijoita on enemmän kuin miesjääkiekkoilijoita. Mies- ja naisjoukkueita ei ole sijoitettu jääkiekon maailman-rankingissa.
Soulfly
Soulfly on yhdysvaltalais-brasilialainen metalliyhtye, jonka perusti Sepulturan entinen kitaristi-laulaja Max Cavalera vuonna 1996.
Soulflyn musiikissa kuullaan vaikutteita death metalista, thrash metalista, brasilialaisesta kansanmusiikista sekä maailmanmusiikista. Yhtyeen johtohahmo Cavalera tunnetaan Sepulturan lisäksi sivuprojektistaan Nailbomb. Soulflylle ominaisia piirteitä ovat laulaja-kitaristi Cavaleran örisemistä ja karjumista yhdistelevä laulutyyli sekä nu metal ja thrash metal -tyyliset aggressiivisiset kitarariffit. Jokaisella Soulfly-albumilla on mukana vierailijoita.
Soulflysta 3:seen – aiemmat kokoonpanot
Max Cavalera perusti Soulflyn jätettyään Sepulturan loppuvuodesta 1996. Hän löysi itselleen seuraavanlaisen kokoonpanon: Roy Mayorga - rummut, Marcello D.Rapp - basso sekä Jackson Bandeira - kitara.
Cavalera vieraili Deftonesin Around The Fur -albumilla kappaleessa Headup, joka kertoi Wellsin kuolemasta. Myös Soulflyn seuraavalla albumilla Primitivellä oli kappale Pain, joka kertoi myös Wellsin kuolemasta. Deftonesin keulakuva Chino Moreno vieraili tässä kappaleessa. Primitive sijoittui listan sijalle 32. Roy Mayorgan Primitivellä korvasi Joe Nunez. Max Cavalera tuotti Soulflyn kolmannen albumin ॐ, joka sijoittui listan sijalle 46. Roy Mayorga palasi rumpuihin tällä albumilla.
Prophecysta Dark Agesiin – nykyinen kokoonpano
Soulfly palasi Prophecylla täysin uudella kokoonpanolla. Joe Nunez oli jälleen rumpali, Marc Rizzo kitaristi. Bassoa soittivat levyllä kaksi henkilöä: Dave Ellefson Megadethista ja Bobby Burns. Cavalera selitti bändin sivuilla käyttävänsä joka albumilla eri soittajia ja jatkavansa todennäköisesti samalla lailla. Prophecylla kuullaan vaikutteita uskonnolisista teemoista, maailmanmusiikista ja flamencosta. Albumi sijoittui Billboardin sijalle 86.
Vuonna 2005 Soulfly julkaisi Dark Agesin. Dave Ellefson soitti myös tällä albumilla muutamassa kappaleessa bassoa.
Mike DeLeon liittyi yhtyeen kitariksi tammikuussa 2023.
Jäsenet
right|thumb|250px|Max Cavalera
Jump King
Jump King on Nexilen kehittämä ja julkaisema tasohyppelypeli.
Pelaaminen
Peli asettaa pelaajan sankarin saappaisiin, ja Jump Kingissä onkin pienehkö tarina; pelaajalle nimittäin kerrotaan, että "ylhäällä on hyvin kuuma typy", joka toimii motivaattorina ylös kiipeämiseksi. Pelaaja ohjaa pelihahmoa 2D-tilassa, jossa tavoitteena on tasolta toiselle hyppien kavuta ylemmäs ja ylemmäs. Pelihahmon ohjausmekanismit tekevät pelistä uniikin; et voi vain juosta ja hypätä kuten tekisit tavanomaisissa tasohyppelyissä. Hypyt tulee ladata ja ohjata, eikä hahmoa voi ohjata ilmassa. Tämä uniikki ohjaustapa on yksinkertaisuudestaan huolimatta samalla pelin suurin haaste. Hyppy tulee ladata juuri oikein, ja hahmon täytyy seisoa juuri oikeassa kohdassa.
Jump Kingissä pelihahmo ei kärsi putoamisvahinkoa. Pelin haastavuus perustuu hyppyjen ajoitukseen ja siinä epäonnistuttaessa takaisin putoamiseen. Hahmo saattaa pudota jopa koko pelikentän pohjalle, mikäli alle ei satu tasoa putoamisen aikana.
Tyyli
Pelin ulkoasu on pikselimäinen.
Niki viinitilojen keittiöissä
Niki viinitilojen keittiöissä oli keväällä 2011 Liv-kanavalla esitetty lifestyleohjelma, jossa Niki Thieulon tutustui jokaisessa jaksossa yhden ranskalaisen viinitilan toimintaan sekä viinintekijöihin, valmistaen myös samalla ranskalaista ruokaa.
Yūka Setō
pienoiskuva|Yūka Setō vuonna 2023.Yūka Setō (s. 22. helmikuuta 1997 Kamikawa) on japanilainen mäkihyppääjä. Hänen seuransa on Hokkaido High-Tech Athlete Club.
Setō sijoittui Falunin MM-kilpailuissa 2015 normaalimäessä 31:nneksi ja Lahden MM-kilpailuissa 2017 14:nneksi. Pyeongchangin talviolympialaisissa 2018 hän hyppäsi normaalimäessä 17:nneksi. Seefeldin MM-kilpailuissa 2019 hän oli normaalimäessä 28:s. Oberstdorfin MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui normaalimäessä 22:nneksi ja joukkuemäessä neljänneksi. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui normaalimäessä 14:nneksi.
Maailmancupissa Setō esiintyi ensimmäisen kerran joulukuussa 2014 Lillehammerissa sijoittuen 32:nneksi. Parhaimmillaan hän on sijoittunut neljänneksi maaliskuussa 2018 Oberstdorfissa.
Nuorten MM-kilpailuihin Setō on osallistunut kaksi kertaa. Vuoden 2015 kisoissa hän sai joukkuemäessä pronssia ja oli normaalimäessä seitsemäs. Vuonna 2016 hän sijoittui joukkuemäessä kuudenneksi ja normaalimäessä viidenneksi.
Katjuša
Katjuša,, tarkoittaa seuraavia asioita:
Jack Harvey
Jack Harvey (s. 15. huhtikuuta 1993 Bassingham, Lincolnshire) on brittiläinen moottoriurheilija.
Hän kuului Mclarenin nuorten kuljettajien kehitysohjelmaan. Harvey aloitti karting-uransa 9-vuotiaana. Vasta vuonna 2006 hänelle alkoi tulla menestystä kartingissa. Hän voitti MSA Super One British -tittelin ja sekä Kartmasters Britannian Grand Prix -tittelin ICA-J-luokassa. Vuonna 2007 Harvey voitti Euroopan KF3-mestaruuden. Vuonna 2008 hän voitti Aasian ja Tyynenmeren KF2-mestaruudet.
Ura
Vuonna 2009 Harvey aloitti kilpauransa ajaen Formula BMW Eurosarjassa ajaen Fortec Motorsport -tallissa. Hän sijoittui sarjan loppupisteissä seitsemänneksi voittaen yhden kilpailun ja ajaen kahdesti paalupaikalle. Vuonna 2010 Harvey jatkoi sarjassa ottaen seitsemän voittoa, kahdeksan paalupaikkaa, seitsemän nopeinta kierrosta ja 13 palkintokorokesijoitusta. Hän sijoittui lopulta sarjan toiseksi häviten niukasti Robin Frijnsille joka vei sarjan mestaruuden. Vuonna 2011 Harvey siirtyi Britannian Formula 3-sarjaan Carlin-talliin. Hän sijoittui loppupisteissä sarjan yhdeksänneksi voittaen kauden aikana yhden kilpailun. Vuonna 2012 Harvey jatkoi sarjassa voittaen sarjan mestaruuden saavuttaen seitsemän voittoa, yhdeksän paalupaikkaa, viisi nopeinta kierrosta ja 12 palkintokorokesijoitusta. Vuonna 2013 Harvey kilpaili GP3-sarjassa ART -tallissa, jonka autolla hän ajoi voittoon kotikilpailussaan Silverstonella sekä Monzan toisessa kilpailussa. Hän sijoittui loppupisteissä sarjan viidenneksi.
Vuonna 2014 Harvey siirtyi Amerikkaan kilpailemaan Indy Lights -sarjaan.
Harvey harrastaa ammuntaa, shakkia ja juoksua. Hänen lempikuljettajansa on Michael Schumacher ja suosikkiratanaan hän pitää Macaon Guia Circuit -rataa.
Urheiluvuosi 2008
Urheiluvuosi 2008 käsittelee vuoden 2008 merkittäviä uutisia ja tapahtumia urheilussa.
Carlien Dirkse van den Heuvel
Carlien Dirkse van den Heuvel (s. 16. huhtikuuta 1987 's-Hertogenbosch) on alankomaalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän oli mukana Alankomaiden olympiakultaa voittaneessa joukkueessa Lontoossa 2012. Hän saavutti olympiahopeaa Rio de Janeirossa 2016.
Dirkse van den Heuvel pelasi Alankomaiden maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa toukokuussa 2008. Hän on huhtikuuhun 2018 mennessä pelannut 189 maaottelua ja tehnyt niissä 25 maalia. Hän on alankomaalaisnaisista pelannut 12:nneksi eniten maaotteluita. Hän on MM-kilpailuissa voittanut kultaa kotikisoissa Den Haagissa 2014 sekä saavuttanut hopeaa Rosariossa 2010. Champions Trophyssa saavutuksina on kultaa vuonna 2011, hopeaa vuonna 2016 sekä pronssia vuosina 2008, 2009, 2012 ja 2014. EM-kilpailuissa hän on voittanut kultaa vuosina 2009, 2011 ja 2017 sekä saanut hopeaa vuonna 2015 ja pronssia vuonna 2013.
Dirkse van den Heuvel edustaa vuonna 2018 seuratasolla SCHC:tä. Nuorempana hän pelasi VMHC:ssä ja HC Den Boschissa. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Kirjosiepot
Kirjosiepot (Ficedula) on sieppojen heimoon kuuluva lintusuku. Sukuun kuuluu 31 lajia.
Ilta on nuori
Ilta on nuori on reggaeartisti Raappanan syyskuussa 2010 julkaistu remixalbumi. Albumin kappaleet ovat Raappanan omia kappaleita, hänen vierailuja muiden artistien levyillä ja kokoelmilla sekä kokonaan uusia kappaleita, jotka ovat A7 Remixin ja Knut Possen remixaamia. Albumia myydään ainoastaan Raappanan keikoilla sekä Helsingissä levykauppa Erosella.
Soliser Viadukt
Soliser Viadukt on Sveitsissä, Rhätische Bahn -yhtiön Albulan rautatiellä, välillä Filisur–Thusis sijaitseva silta vuodelta 1902. Silta ylittää Albulajoen rotkon ja sijaitsee Albula/Alvran kunnassa, Alvascheinin kylässä.
Sillan pisin jänneväli on 45 metriä. Silta on 85 metriä joenpinnasta, ja se on Albulan rautatien korkein silta.
Turek
Turek on kaupunki Ison-Puolan voivodikunnassa Länsi-Puolassa. Se sijaitsee 125 kilometriä Poznańista itään. Kaupungissa asui vuoden 2019 arvion mukaan 26 833 asukasta. Turek on tärkeä maitoteollisuuden keskus.
Holger Drachmann
Holger Drachmann (9. lokakuuta 1846 Kööpenhamina, Tanska – 14. tammikuuta 1908 Hornbæk, Tanska) oli tanskalainen prosaisti, runoilija ja taidemaalari. Hän syntyi ja vietti lapsuutensa Kööpenhaminassa.
Yksityiselämä
Drachmann oli kolmesti naimisissa. Ensimmäisen vaimonsa Vilhelmine Erichsenin hän tapasi Bornholmin saarella, missä hän vieraili säännöllisesti vuosina 1865–1874. Vuonna 1879 hän meni naimisiin toisen vaimonsa Emmyn kanssa, ja he saivat neljä lasta. Hänen kolmas vaimonsa oli nimeltään Soffi.
Skagen
Drachmann kävi ensimmäisen kerran Skagenissa vuonna 1872 norjalaisen taidemaalarin Frits Thaulowin kanssa, ja siitä lähtien Skagen oli kuolemaan saakka hänen suosikkipaikkojaan. Drachmannista tuli Skagenin maalarit -nimisen taiteilijaryhmän jäsen. Vuonna 1903 hän muutti kolmannen vaimonsa Soffin kanssa Skagenissa olevaan Villa Paxiin. Viimeisinä elinvuosinaan hän alkoi taas maalata Skagenin merimaisemia. Drachmann kuoli vuonna 1908 Hornbækissa, mutta hänet haudattiin Skageniin. Vuonna 1911 Villa Pax muutettiin museoksi.
Ura kirjailijana
Drachmann hyväksyttiin vuonna 1865 opiskelijaksi Tanskan kuninkaalliseen taideakatemiaan, jossa hän opiskeli merimaalausta. Samanaikaisesti hän alkoi kirjoittaa runoja, ja vuonna 1872 hän teki läpimurtonsa kirjailijana. Silloin ilmestyi hänen ensimmäinen kirja Med kul og kridt. Samana vuonna julkaistiin myös hänen runokirjansa Digte. Skagenissa ollessaan hän kirjoitti novellin sankaruudesta. Tähän hänet innoitti paikallinen kalastaja Lars Kruse, joka oli pelastanut monta merimiestä hukkumiselta.
Suomennettuja novelleja
Lisäksi tekstinäytteitä on teoksessa Skandinavian kirjallisuuden kultainen kirja (WSOY 1930).
Adinatsolaami
Adinatsolaami on bentsodiatsepiinijohdannainen lääkeaine, jolla on ahdistusta ja lihasjännitystä poistava, sedatiivinen ja antidepressiivinen vaikutus.
Adinatsolaamin kehitti tohtori Jackson B. Hester, joka etsi alpratsolaamille vastinetta, jolla olisi vielä suurempi antidepressiivinen vaikutus. Hester oli myös aiemmin kehittänyt alpratsolaamin. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto hylkäsi adinatsolaamin (tuotenimeksi oli valittu tällöin Deracyn) myyntilupahakemuksen vuonna 1994 todeten, ettei lääkeyhtiön sille tarjoamien tutkimusten tulokset osoittaneet riittävää näyttöä lääkkeen tehosta paniikkikohtausten hoidossa. FDA ei ole vuoteen 2020 mennessä myöntänyt adinatsolaamille myyntilupaa Yhdysvalloissa.
Adinatsolaami on Suomessa luokiteltu huumausaineeksi.
Huolenpitosopimus
Palvelusopimus, joka sisältää sovitut palvelut määritellyille asiakkaan tuotteille. Huolenpitosopimus sisältää useimmiten palvelutasoa ylläpitäviä palveluita kuten esimerkiksi määräaikaishuoltoja. Huolenpitosopimus solmitaan asiakkaan ja palveluntarjoajan välillä ja se laskutetaan esimerkiksi joko työsuoritusten mukaisesti tai kuukausierissä. Huolenpitosopimukseen voi kuulua myös muita asiakkaalle tarjottavia tukipalveluita liittyen tuotteiden huoltotoimiin, päivystyshuoltotoimintoihin tai yleiseen palvelutason ylläpitoon asiakkaalle.
Huolenpitosopimuksen yleinen tarkoitus on taata asiakkaan tuotteiden huolto ennakoivasti, jolloin käyttäjien kokemat käyttökatkokset ja myös täsmävikoihin keskittyvä ad-hoc -tyyppinen korjaushuolto saadaan minimoitua. Näin ollen huolenpitosopimus on etenkin B2B-tuotteissa työkalu, jolla pidetään yllä parempaa palvelutasoa myös asiakkaan liiketoiminnassa.
Tuotteiden ja palveluiden palvelutason ylläpidolla on selkeä vaikutus asiakkaan mielikuviin tuotteesta/palvelusta. Huolenpitosopimuksen avulla teknisten palvelukatkojen, häiriöiden ja reklamaatioiden määrää voidaan vähentää tuntuvasti ja huoltopalvelusta saadaan muokattua esim. IOT-ratkaisujen tai muiden digitaalisten palvelujen avulla jatkuvaa ja paremmin asiakasta palvelevaa.
Huolenpitosopimuksia on saatavilla mm. ajoneuvoihin, talotekniikkaan ja useisiin B2B-tuotteisiin.
Katso myös
Lähteet
Hagai Shaham
Hagai Shaham (s. 8. heinäkuuta 1956) on israelilainen viulisti. Hän voitti Münchenin ARD-kilpailun vuonna 1990. Orkestereita, joiden kanssa hän on esiintynyt, ovat olleet muiden muassa BBC:n orkesterit, Liverpoolin sinfoniaorkesteri ja Israelin filharmonikot.
Shaham opiskeli Israelissa Ilona Feherin sekä Yhdysvalloissa Emanuel Borokin, Arnold Steinhardtin ja Guarneri-kvartetin johdolla. Hän on julkaissut levytyksiä muiden muassa Hyperion-, Decca-, EMI-, Chandos- ja Naxos-levymerkeillä. On toiminut Tel Avivin Buchmann–Mehta-musiikkikorkeakoulun professorina ja saanut Stony Brook -yliopiston taiteilijaresidenssin Yhdysvalloissa. Hän perusti Israelin nuoria viulisteja tukevan Ilona Feher -säätiön.
Kdenlive
Kdenlive on avoimen lähdekoodin epälineaarinen videoeditointiohjelmisto. Kdenlive käyttää MLT-sovelluskehystä ja käyttää kirjastoja kuten FFmpeg ja Fri0R. Kdenlive tukee useita videotiedostomuotoja kuten AVI, MP4, Quicktime (MOV) ja WebM.
Ohjelman kehityksen aloitti Jason Wood vuonna 2002. Ohjelma on saatavilla muun muassa FreeBSD, Linux, macOS ja Windows-alustoille.
Bhang
thumb|Bhang-kauppa [[Jaisalmerissa, Rajasthanin osavaltiossa Intiassa.]] Bhang on Intian niemimaalla tunnettu, hampun lehdistä ja kukinnosta valmistettava juoma. Kannabiksen kasvatus ja bhangin myyminen vaatii Intiassa hallituksen luvan.
Drevljaanit
thumb|250px|Itäslaavilaisten heimojen asuinalueet Euroopassa 700-800-luvuilla. Drevljaanit olivat 500–1100-luvuilla jaa. Polesiassa ja Dneprin yläjuoksun oikeapuoleisella maa-alueella Pripetin valuma-alueen eteläosissa, Pripetin sivuhaara Horunin ja sen sivujoen Slutšin ja (nykyään Kiovan tekoaltaaseen laskevan) Teterivin seuduilla elänyt itäslaavilainen heimoyhteisö. Drevljaaniten pääkaupunki oli Iskorosten (Korosten). Viimeisen kerran drevljaanit mainittiin kronikassa vuonna 1136, jolloin ruhtinas Jaropolk lahjoitti maat Kiovan kirkolle. Heidän pohjoisia naapureitaan olivat dregovitšit.
thumb|Suuriruhtinas [[Igor (Kiova) keräämässä veroja drevljaaneilta, (Klaudia Lebedev, (1852-1916).]] Heimon nimi drevljaani tulee slaavilaisesta sanasta древо taiдерево (drevo tai derevo), joka tarkoitti puuta. Heimo asui yleensä tiheissä metsissä.
Drevljaanit ovat jättäneet jälkeensä erilaisia arkeologisia jälkiä, kuten maatalojen pohjia, hautausmaita sekä vanhoja linnoitettuja kaupunkeja, kuten Vruchiy (nykyään Ovrutš), Gorodsk, joka on muinainen asutus lähellä Malynia. Se on ilmeisesti ollut drevljaanien ruhtinaan Malin asuinpaikkana. Drevljaanien pääkaupunki oli Iskorosten (nykyisen Ukrainan Korosten), jossa voi vieläkin nähdä muinaisen asutuksen jäänteitä. Iskorostenin hävittämisen jälkeen drevljaanit siirsivät pääkaupunkinsa Ovrutšiin. 900-luvun loppuun mennessä drevljaaneilla oli jo hyvin kehittynyt maa- ja käsityötalous.
Olegin kuoleman jälkeen vuonna 912 drevljaanit lopettivat verojen maksun ruseille. Varjagien sotapäällikkö Sveneld pakotti heidät maksamaan veroja suoraan itselleen.
Suuriruhtinas Igor
Olegin seuraaja suuriruhtinas Igor otti verojen keruun taas Kiovan haltuun.
Igorin kuolema
Syksyllä 945 Igor lähti perimään veroja drevljanien heimolta, koska soturit olivat tyytymättömiä ylöspitoonsa. He kävivät perimässä verot drevljaanien heimolta. Paluumatkalla Igor käski soturijoukkoa jatkakamaan matkaa Kiovaan ja hän itse kävisi vielä pienen joukon kanssa perimässä sieltä lisäveroja. Drevljanit päättivät olla maksamatta lisäveroja. He tappoivat Igorin ja soturit sekä hautasivat heidät Iskorostenin luo. Tästä kimmastuneena ruhtinatar Olga kosti drevljaaneille. Hän kutsui ensin juonen avulla heimon vanhimmat kokoon ja tapatti heidät kaikki. Iskorosten poltettiin ja drevljaneille määrättiin raskaat verot.
Exochí
Exochí on Kreikan kaupunki, joka kuuluu hallinnollisesti Ioánninan kuntaan, Ioánninan alueyksikköön ja Epeiroksen alueeseen. Exochí muodostaa oman kaupunkiyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Εξοχή, Topikí Koinótita Exochí). Kaupungin väkiluku on 2 975 (vuonna 2011).
Exochí on Ioánninan esikaupunki ja sijaitsee noin kolme kilometriä luoteeseen sen keskustasta, Ioánninan lentoaseman eteläpuolella. Kaupungista etelään sijaitsee Kardamítsian kaupunki.
Robert Behnken
Behnken on naimisissa yhdysvaltalaisen astronautin Katherine Megan McArthurin kanssa.
Koulutus ja ura ilmavoimissa
Behnken suoritti koneenrakennuksen tohtorintutkinnon California Institute of Technologyssa vuonna 1997. Hän on erikoistunut epälineaarisiin ohjausjärjestelmiin. Behnken toimi ilmavoimien opiskelijana Washington University in St. Louisissa. Valmistuttuaan hän siirtyi aktiivipalvelukseen ilmavoimien Eglinin tukikohtaan Floridassa. Hän toimi teknisenä johtajana ja kehitysinsinöörinä uusien ammusten parissa. Behnken suoritti ilmavoimien koelentokoulun (USAF TPS) koelentoinsinöörin kurssin Edwardsin lentotukikohdassa Kaliforniassa. Valmistumisen jälkeen hän osallistui F-22 Raptorin testiohjelmaan ja toimi erikoisprojektien testijohtajana. Hän on lentänyt yli 780 tuntia 25 erilaisella lentokoneella.
Ura NASAssa
Behnken valittiin NASAn astronauttikoulutukseen heinäkuussa 2000 ja aloitti koulutuksen elokuussa 2000. 18 kuukautta kestäneen koulutuksen jälkeen hänet nimitettiin Kennedy Space Centeriin sukkulan nousun ja laskun teknisiin tukitehtäviin. Hän osallistui tehtäväspesialistina sukkulalennolle STS-123 Endeavour 11. maaliskuuta – 27. maaliskuuta 2008. Hän vietti 378 tuntia avaruudessa, joista 19 tuntia avaruuskävelyllä. Behnken osallistui helmikuussa 2010 tehtäväspesialistina sukkulalennolle STS-130.
Behnkenin nimitys Crew Dragon Demo-2 -lennon miehistöön julkaistiin 3. elokuuta 2018. Kyseessä on Crew Dragon -aluksen ensimmäinen miehitetty lento. Lento ISS:lle kesti 30. toukokuuta 2020 2. elokuuta saakka. Lennolla sertifioitiin Crew Dragon käytettäväksi operationaalisissa lennoissa. Toinen miehistön jäsen oli Doug Hurley.
Aksel Ek
Klaus Aksel Vilhelm Ek (6. huhtikuuta 1881 Helsinki – 18. elokuuta 1948 Helsinki) oli suomalainen urheilujohtaja 1910–1930-lukujen Suomessa. Hän oli Suomen Voimistelu- ja Urheiluliiton (SVUL) puheenjohtaja vuosina 1919–1924 ja 1928–1931. Ekin oma urheilu-ura ajoittuu aivan 1900-luvun alkuun, jolloin hänellä oli muun muassa yleisurheilussa 200 metrin ja pituushypyn Suomen ennätys. Ekin ammatti oli kelloseppä, jossa hänellä oli oma yritys ja tunnustuksena yritystoiminnassa tehdystä työstä hänelle myönnettiin talousneuvoksen arvo.
Oma urheilu-ura
Nuoruudessaan Aksel Ek kilpaili Helsingissä yleisurheilussa ensin Helsingin Reippaan ja sitten Helsingin Unitasin riveissä. Paras saavutus oli yleisurheilussa 200 metrin Suomen ennätys vuonna 1900 ajalla 24,0 ja pituushypyssä 615 cm.
Nuoren tasavallan urheilun keskeisenä toimijana
Kun Suomen Voimistelu- ja Urheiluliitto (SVUL) perustettiin vuonna 1906, kuului Aksel Ek alusta alkaen keskeisiin toimijoihin. SVUL:n ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Ivar Wilskman, ja Ekin rooli oli ollut toimia Wilksmanin ”oikeana kätenä”. Vuodesta 1919 lähtien hän toimi SVUL:n puheenjohtajana vuoteen 1925. SVUL:n sisäisten kiistojen seurauksena puheenjohtajaksi valittu K.E. Levälahti vetäytyi tehtävästä, ja Ek valittiin uudelleen vuosiksi 1928–1931. Ek tunnettiin 1920-luvulla erityisesti SVUL:n talouden lujittajana, joka onnistuikin ja mahdollisti suomalaisen urheilun kehittymisen. Ekin toiminta tuli erityisen näkyväksi osana 1920-luvun olympialaisiin järjestetyissä olympiakeräyksissä, jotka olivat nuoren suomalaisen tasavallan kansalaisia yhteenkokoava toiminta ja taloudellisesti menestyksellinen.
SVUL:n puheenjohtajuuden myötä Ek oli mukana 1920-luvulla lukuisissa uusien urheilulaitosten perustamissuunnitteluissa. Suomen urheiluopiston perustamista varten perustettiin 1920-luvulla kannatusosakeyhtiö, jonka hallintoneuvoston ensimmäisenä puheenjohtajana Ek toimi vuosina 1927–1936.
Kriittinen keskustelu olympialaisiin osallistumisesta
Aksel Ek oli Olympiakomitean eli silloisen Suomen Olympialaisen Komitean jäsen vuosina 1919–1938 ja varapuheenjohtajana 1929–1933. Lisäksi hänen vastuullaan olivat Olympiakomitean rahastonhoitajan rooli.
1920-luvulla käytiin useampaan otteeseen keskustelua olympialaisiin osallistumisen puolesta ja vastaan. Kriittisimpiä puheenvuoroja olympialaisiin osallistumiseen esitti Lauri ”Tahko” Pihkala. Aluksi kritiikkiä olympialaisten suhteen aiheutti Saksan poisjättäminen vuosien 1920 ja 1924 olympialaisista ja sen jälkeen olympialaisten aiheuttama kilpailu-urheilun liiallinen korostuminen. Ek oli 1920-luvun alun Saksan poisjäännin vuoksi aluksi samoilla linjoilla Pihkalan kanssa eli kannatti suomalaisten poisjääntiä olympialaisista, mutta kääntyi lopulta osallistumisen kannalle. Kaikkinensa suomalaiset osallistuivat menestyksellisesti vuosien 1920 ja 1924 kisoihin. Ekin rooli oli toimia vuosien 1924 ja 1928 kesäkisojen olympiajoukkueen ylijohtajana.
Vuoden 1928 kesäolympialaisiin osallistuminen aiheutti julkista keskustelua. Yrjö Salminen Tampereelta ja ”Tahko” Pihkala ajoivat läpi esityksensä suomalaisten vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisten boikotoinnista, koska ”ohjelmasta oli poistettu suomalaisille menestyksellisiä yleisurheilulajeja ja toisaalta aiempi kisamenestys ei ollut hyödyttänyt sisäistä urheiluelämäämme uhrauksia vastaavassa määrässä”. Ek oli tässä keskustelussa olympialaisiin osallistumisen puolella.
Tämän riitelyn seurauksena K.E. Levälahti luopui puheenjohtajuudesta Ekin siirtyessä takaisin SVUL:n puheenjohtajan rooliin. Ekiä saattoi pitää tässä vaiheessa kuitenkin välivaiheen ratkaisuna, koska erikoisliittokeskustelu SVUL:ssa oli juuri silloin kiihkeimmillään.
Ekin syrjäänsiirtyminen erikoisliittojen myötä
Seuraava SVUL:n urheiluaktiiveja hajottava tekijä oli SVUL:n muuttaminen erikoisliittopohjaiseksi. Tätä linjaa oli ajanut erityisesti SVUL:n voimistelujaoston puheenjohtaja SOK:n silloinen johtaja ja myöhempi toimitusjohtaja ja vuorineuvos Väinö Niiniluoto sekä yleisurheilujaoston puheenjohtaja Urho Kekkonen. Asiaa käsiteltiin jo vuonna 1929, mutta silloin ns. ”Wilskmanin sukupolvi”, johon myös Aksel Ek kuului, sai lykättyä päätöstä. ”Wilksmanin sukupolven” mielestä kilpaurheilu ja sen vaatima erikoistuminen tuhoavat joukkoperustan, joka heidän mielestään oli SVUL:n urheilutoiminnan perusta. Uudistus tehtiin kuitenkin vuonna 1932, jolloin Aksel Ekin tilalle SVUL:n puheenjohtajaksi valittiin vuorineuvos Niiniluoto. Kyseessä oli sukupolven vaihdos, koska Ekiä voitiin pitää SVUL:n perustamista johtaneen Ivar Wilskmanin sukupolven edustajana.
Tunnustusta niin liike- kuin urheilutoiminnan kehittämisestä
Aksel Ek oli urheilutoiminnassa vaikuttanut ennen kaikkea urheilujärjestöjen talouden vahvistamiseen ja onnistuikin siinä. Oma työ kultasepänliiketoiminnassa oli myös menestyksellinen. Niinpä tunnustuksena hänen työstään liike-elämässä hänelle myönnettiin 1930-luvulla talousneuvoksen arvo.
Akseli Ekin elämä päättyi hänen kultasepänliikkeessä työnsä ääressä sydänkohtaukseen 67-vuotiaana 18. elokuuta 1948.
Seppo Välinen
Seppo Välinen (s. 4. huhtikuuta 1978 Jyväskylä) on suomalainen teatterinjohtaja, teatteriohjaaja, koreografi ja näyttelijä. Hän on toiminut myös opettajana teatterialan oppilaitoksissa.
Välinen on opiskellut Teatterikorkeakoulussa (2008–2012) sekä Turun taideakatemiassa (1998–2002). Välinen on esiintynyt mm. Turun kaupunginteatterissa, Q-teatterissa, Kouvolan Teatterissa ja Suomen Kansallisteatterissa. Hänen ohjauksiaan ja koreografioitaan on nähty mm. Rovaniemen Teatterissa, Kouvolan Teatterissa, Joensuun kaupunginteatterissa ja Vaasan kaupunginteatterissa sekä vapaissa ryhmissä.
Seppo Välinen aloitti Vaasan kaupunginteatterin johtajana 1.11.2019.
Jaroslav Askarov
Seuraura
Askarov on Avangard Omskin kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Buldogi Pietariin. Kaudeksi 2018–2019 Askarov siirtyi SKA Pietarin organisaatioon. Hän pelasi kautensa kaikki sarjaottelut SKA-Varjagin joukkueessa Venäjän nuorten sarja MHL:ssä. Kauden 2019–2020 Askarov pelasi lähes kokonaan VHL-joukkue SKA-Nevassa, jossa hän pelasi tulokaskautensa aikana 18 runkosarjaottelua torjuen 12 voittoa ja yhden nollapelin. 18. marraskuuta 2019 Askarov valittiin liigan viikon tulokkaaksi. Hän debytoi kauden aikana myös SKA Pietarin KHL-joukkueessa, jossa vain 17-vuotias Askarov pelasi kauden ainoaksi jääneen ottelunsa 27. marraskuuta 2019 HK Sotšia vastaan. Hän torjui SKA:n 4–2-voittoon päättyneessä ottelussa 23 kertaa.
Nashville Predators varasi Askarovin ensimmäisellä kierroksella 11. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Hänestä tuli kaikkien aikojen pienimmällä numerolla NHL:ään varattu venäläismaalivahti. Ennätys oli aiemmin Andrei Vasilevskin (19. varaus vuonna 2012) hallussa. Askarovista tuli myös pienimmällä numerolla varattu maalivahti kymmeneen vuoteen, kun viimeksi Jack Campbell varattiin myös 11. pelaajana vuonna 2010. Kaudella 2020–2021 hän torjui KHL-uransa ensimmäisen nollapelin kauden toisessa ottelussaan 17. syyskuuta 2020 vieraissa Spartak Moskovaa vastaan. Askarov torjui SKA:n 0–2-voittoon päättyneessä ottelussa 33 kertaa.
Maajoukkueura
Askarov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2021, joista ensimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Vuoden 2019 turnauksessa hän jakoi Venäjän torjuntavastuun Amir Miftahovin kanssa. Askarov valittiin Sveitsiä vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Kesken välieräottelun Ruotsia vastaan hänet vaihdettiin Venäjän maalinsuulta Miftahoviin ajassa 44.25, kun Ruotsi siirtyi ottelussa ylivoimalla 4–3-johtoon. Venäjä voitti ottelun lopulta jatkoajalla lukemin 4–5, mutta Miftahov kuitenkin kantoi torjuntavastuun finaalissa. Vuoden 2021 turnauksessa Askarov toimi Venäjän selkeänä ykkösmaalivahtina ja hän pelasi kuusi ottelua. Valmennus valitsi Askarovin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta.
Askarov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti hopeaa. Askarov palkittiin koko turnauksen parhaaksi maalivahtina ja valittiin tähdistökentälliseen. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuosina 2018 ja 2019, joista jälkimmäinen turnaus päättyi kultaan ja ensimmäinen pronssiin. Askarov pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti kultaa. Askarovilla oli koko turnauksen paras torjuntaprosentti (94,8%) ja päästettyjen maalien keskiarvo (1.40). Hänet valittiin turnauksen tähdistökentälliseen. Askarov pelasi myös World Junior A Challengessa vuonna 2018, jolloin hän voitti hopeaa.
Venäjän A-maajoukkueessa Askarov on pelannut neljä ottelua. Hän pelasi kolme ensimmäistä A-maaotteluaan vuoden 2020 Karjala-turnauksessa, jonne Venäjä lähetti alle 20-vuotiaiden maajoukkuepelaajista kootun joukkueen. Hän teki niin ikään A-maajoukkuedebyyttinsä 5. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenalla turnauksen isäntäjoukkue Suomea vastaan. Askarov torjui Venäjän 6–2-voittoon päättyneessä ottelussa 17 kertaa. Hän torjui ensimmäisen nollapelinsä A-maajoukkueessa turnauksen päätösottelussa 8. marraskuuta 2020 Tšekkiä vastaan. Askarov torjui Venäjän 0–3-voittoon päättyneessä ottelussa 29 kertaa. Joukkue voitti lopulta koko turnauksen. Askarov palkittiin turnauksen parhaana maalivahtina.
Pelityyli
NHL Central Scoutingin analyysin mukaan Askarov on teknisesti varma maalivahti, jolla on hyvät kiekkovaistot. Hän lukee peliä hyvin, kmmunikoi hyvin kenttäpelaajien kanssa, reagoi tilanteisiin nopeasti ja napsii kiekot nopealla oikean käden hanskallaan.
Askarovia on verrattu pelityyliltään Pekka Rinteeseen ja Jonathan Quickiin, mutta NBC:n asiantuntija Pierre Maguiren mukaan hänessä on samoja elementtejä kuin Martin Brodeurissa.
Bloch MB.174
thumb|Bloch MB.170 -sarjan koneen projektiokuvat. thumb|Bloch MB.174 Bloch MB.174 oli sarjan MB.170-178 ranskalaisvalmisteinen kaksimoottorinen ja kolmipaikkainen monikäyttöinen lentokone. Tyyppiä käytettiin pääasiassa kevyenä pommituskoneena ja lentotiedusteluun. MB.174:ää seurasi vielä eräänä merkittävästi mainittavana MB.175, jota käytettiin lähinnä torpedopommittajana toisen maailmansodan jälkeen Ranskassa. MB.175 oli aktiivipalveluskäytössä vuoteen 1950 asti.
Prototyyppiversio MB.170 ei päässyt tuotantoon. Päätyyppiä, MB.174 A3:a valmistettiin arviolta 50 koneyksilöä. Salamasodan syttyessä Saksan hyökätessä Ranskaan kone oli juuri saapunut rintamakäyttöön. Joitain koneyksilöitä päätyi Saksalle.
MB.170-sarjan lentokoneet oli tarkoitettu rynnäköintiin, pommituksiin, hävittäjätehtäviin ja tiedustelutoimintaan. Chantin tietojen mukaan vain 56 lentokonetta valmistui koko sarjasta. Tyypillä lensi ranskalainen kirjailija, Pikku prinssin tekijä Antoine de Saint-Exupéry.
Useat verkkoviitteet (ks. listaa alla) mainitsevat konetyypin lento-ominaisuuksien olleen mainioita. Lakikorkeus oli aikalaisekseen suhteellisen harvinaiset 11 000 metriä. Gnome-Rhônen tähtimoottorit antoivat viimeisimmissä kehitysversioissa tehoa 1 100 hevosvoimaa. MB.174 A3:n huippunopeus oli 530 km/h. Aseistus muodostui pääasiassa eteen, taakse alas sekä ylös ampuvista seitsemästä 7,5 mm MAC 1934 konekivääristä. Pommeja varhaisempi muunnos kykeni kuljettamaan 400 kg, mutta myöhäisempi 600 kg.
Tiede
Tiede tarkoittaa todellisuuden ilmiöiden ja niiden välisten suhteiden järjestelmällistä ja arvostelevaa tutkimista sekä sen avulla saatua tietojen jäsentynyttä kokonaisuutta. Tieteen tehtävänä on selittää ympäröivää maailmaa ja sen ilmiöitä. Tieteellinen tutkimus on järjestelmällistä ja järkiperäistä uuden tiedon hankintaa, mutta myös aikaisemman tieteellisen tiedon päälle rakentamista sekä selitysten ja ennustusten todentamista. Tieteen pyrkimyksenä on muuttaa maailma kielelliseen muotoon selittämällä todellisuutta tosien väitteiden avulla, jotta ihmiset voisivat ymmärtää todellisuutta ja siirtää tieteelliseen tietoon perustuvaa tietämystä toisilleen toden kommunikaation avulla. Monet teknologiat ja tekniikat perustuvat tieteellisen tietoon. Tieteellinen tutkimus perustuu pääsääntöisesti muiden aikaisempiin tutkimustuloksiin, mikä tarkoittaa lähteiden käyttöä tutkimustyössä. Tieteen harjoittajia kutsutaan tieteilijöiksi, tiedemiehiksi ja tutkijoiksi.
Tieteet pohjautuvat tieteenfilosofiassa kehittyneeseen empiristiseen ajattelusuuntaan joka painottaa reaalimaailman havaintoja ja kokeita vastakohtana intuitiolle ja niin sanotulle musta tuntuu -ajattelulle, joiden molempien perustuvuus todellisuuteen ovat kyseenalaisia, koska jokainen ihminen on perustavasti subjektiivinen ja henkilökohtaiset kokemukset sekä havainnot ovat valikoituneita. Todellisuus ja yksittäisen ihmisen todellisuuskäsitys ovat toisistaan poikkeavia, mutta todellisuus on näistä tieteen tutkimuskohde. Tieteissä pidettyjen totuuksien kyseenalaistaminen on keskeistä. Tieteissä kerätään todistusaineistoa väitteiden tueksi. Tieteellinen menetelmä pyrkii olemaan objektiivinen, julkinen ja itseään korjaava. Tieteellisessä menetelmässä hypoteesit ja teoriat täytyy osoittaa tosiksi reaalimaailmassa, eikä tieteessä saisi tukeutua vain a priori -ajatteluun. Tieteissä teoria ja reaalimaailma ovat jatkuvassa kanssakäymisessä keskenään samalla tavalla kuin ihmisten käyttämä kieli ja ympäröivä todellisuus ovat vastaavasti kanssakäymisessä keskenään. Tiedettä ei olisi ilman kieltä (matematiikka lasketaan kieleksi jossa on kielioppi ja käsitteistö). Maapallon eliöistä vain ihmisillä on tiedettä, koska ihminen on ainoa kieltä käyttävä eliölaji. Tieteen historiaa käsittelee tieteenhistoria.
Osaa tieteistä sovelletaan käytäntöön yhteiskunnassa joko sellaisenaan tai monitieteisten soveltavien tieteiden avulla, mutta osalla tieteistä ei ole varsinaisia käytännön sovelluksia, vaan niiden tarkoituksena on vain auttaa ymmärtämään ilmiöitä. Tieteet tukevat kuitenkin toisiaan. Tieteet jaotellaan reaalitieteisiin ja käsitteellisiin tieteisiin. Reaalitieteet jaetaan edelleen tavallisesti luonnontieteisiin (tarkastelevat luontoa) ja humanistisiin tieteisiin (tarkastelevat ihmisen toimintaa). Käsitteellisiin tieteisiin kuuluvat matematiikka ja logiikka. Tieteenalat liittyvät läheisesti luonnontieteiden ja humanististen tieteiden sisällä toisiinsa, ja monissa tieteissä tarvitaan muiden läheisten tieteiden perustietoja. Esimerkiksi kemian ja fysiikan perustiedot ovat hyödyksi kaikissa luonnontieteissä. Lisäksi matematiikkaa hyödynnetään kaikissa luonnontieteissä.
Kaikki tieteenalat ovat jakautuneet alun perin filosofiasta ja ne ovat edelleen jakautuneet ja jakautuvat edelleen erillisiksi tieteenaloiksi kun tieteellisen tiedon määrä ja tutkimusalueet lukumääräisesti kasvavat.
Yleistä
Tiede voidaan nähdä monella tavalla. Ensinnäkin se on tietojärjestelmä, joka kasvaa ja kehittyy jatkuvasti. Toiseksi se on uuden tiedon löytämisen ja perustelemisen menetelmä. Kolmanneksi se on yhteiskunnallinen laitos, jonka muodostavat tutkijat ja erilaiset tieteelliset laitokset.
Tiede kuvaa todellisuutta teorioiden avulla. Teoria on joukko todellisuutta koskevia väittämiä, joilla ilmiöitä pystytään sekä selittämään että ennustamaan. Teoriat eivät kuitenkaan aina pidä paikkaansa, sillä mittauslaitteiden tai entistä paremman tiedon pohjalta voidaan saada tarkempia tuloksia kuin teoria antaa odottaa. Tällöin teoria ei kuvaa kohdetta tarpeeksi tarkasti ja on siltä osin puutteellinen. Teoriaa pyritään kehittämään tieteen menetelmien avulla tai vaihtoehtoisesti vanha teoria joudutaan hylkäämään kokonaan ja kehittämään parempi teoria. Jotta uusi teoria voisi korvata vanhan teorian, siltä vaaditaan muutamia asioita. Uuden teorian pitää olla joko vanhempaa yksinkertaisempi, kuvata tunnettua ilmiötä paremmin tai ennustaa havaittuja ilmiöitä, joita vanhempi teoria ei kykene ennustamaan.
Jotkut tieteen löydökset saattavat olla hyvinkin epäintuitiivisia. Esimerkiksi atomiteorian mukaan graniittilohkare, joka vaikuttaa raskaalta, kovalta, kiinteältä ja harmaalta kappaleelta, on todellisuudessa joukko alkeishiukkasia, joilla ei ole mitään näistä ominaisuuksista, ja jotka liikkuvat suurella nopeudella tyhjyydessä niin, että ne muodostavat vain pienen osan kappaleen koko tilavuudesta. Uudet tieteelliset löydöt ovat usein haastaneet monet ihmisten arkijärjen mukaiset ajatukset kaikkeuden toiminnasta. Esimerkiksi kvanttimekaniikka tutkii ilmiöitä, jotka vaikuttavat uhmaavan aiemmin hyvin perustavanlaatuisina pidettyjä oletuksia kausaliteetista ja ympärillämme olevan kaikkeuden toiminnasta.
Tieteen historia
Empiiristä luonnontutkimusta harjoitettiin jo antiikin aikana (muun muassa Aristoteles, Theofrastos ja Plinius vanhempi), ja erilaisia tieteellisiä menetelmiä sovellettiin jo keskiajalla (muun muassa Ibn al-Haitham, Al-Biruni ja Roger Bacon). Nykyaikaisen tieteen synty ajoitetaan kuitenkin uuden ajan alkuun 1500- ja 1600-luvuille — aikaan, jota kutsutaan yleisesti tieteelliseksi vallankumoukseksi.
Monien kielten tiedettä merkitsevä sana on peräisin latinan kielen sanasta scientia, joka tarkoittaa 'tietoa'. Vielä 1600-luvulla tällä viitattiin aristoteeliseen käsitykseen varmasta tiedosta. Tiede ja filosofia käsitettiin samaksi asiaksi. Luonnontutkimuksesta käytettiin nimitystä luonnonfilosofia ja inhimillisen toiminnan tutkimuksesta nimitystä moraalifilosofia.
1700-luvulla luonnonfilosofia alkoi erkaantua filosofiasta, vaikka se käsitettiinkin usein hyvin laajasti. Sana scientia viittasi edelleen luotettavaan tietoon millä tahansa alueella, aivan kuten sanaa tiede käytetään nykyään suomen kielessä (esimerkiksi kirjastotiede, tietojenkäsittelytiede, uskontotiede). Kapeammassa merkityksessä scientia alkoi viitata luonnonfilosofiaan luonnontieteenä, kun luonnonfilosofia alettiin yhdistää yhä laajenevaan joukkoon hyvin määriteltyjä luonnonlakeja Galileo Galilein, Johannes Keplerin ja Isaac Newtonin töiden ansiosta. 1800-luvun kuluessa tiede alettiin yhdistää yhä enenevässä määrin juuri luonnon tutkimukseen. Ajatus ihmistieteistä kehittyi myöhemmin.
1900-luvulle tultaessa oli kehittynyt nykyaikainen ajatus tieteestä erityisenä todellisuutta koskevan tiedon tarjoajana, jota harjoittivat erityiset tieteilijät ja joka hyödynsi sille ominaista tieteellistä menetelmää. 1900-luvun kuluessa myös kytkennät tieteen ja tekniikan välillä kasvoivat yhä vahvemmiksi.
Tieteellinen menetelmä
Tieteellinen menetelmä on tieteen tekemisessä käytettävä järjestelmällinen menettelytapa, jonka avulla pyritään luomaan uutta tietoa ja täsmentämään vanhempaa tietoa. Tieteellinen menetelmä ei ole yksinkertainen työohje vaan viitteistö siitä, kuinka tiedettä kannattaa tai tulee harjoittaa. Se myös käytännössä poikkeaa suuresti eri tieteenalojen välillä.
Ilmiöistä tehtyjen havaintojen perusteella tieteilijät voivat muodostaa tieteellisiä malleja. Tieteellinen malli on idealisaatio, joka kuvaa tutkittua systeemiä tietystä näkökulmasta. Malleilla ilmiöitä pyritään kuvaamaan loogisina tai matemaattisina esityksinä. Kun empiiristä aineistoa kerätään, tieteilijä voi muodostaa hypoteesin, joka selittää ilmiön. Tätä kuvausta voidaan käyttää sellaisen ennusteen tekemisessä, jota voidaan testata kokeellisesti. Jos hypoteesi osoittautuu epätyydyttäväksi, sitä voidaan kehitellä edelleen tai se voidaan hylätä.
Kokeiden tuloksia tulkitessa on mahdollista, että tieteilijällä on taipumus suosia jotain tuloksia toisten ohi. Tämä ei kuitenkaan saisi vaikuttaa tulkintaan. Tieteellisen menetelmän tiukalla noudattamisella pyritään minimoimaan tieteilijän omien asenteiden vaikutus kokeen lopputulokseen. Eräitä keinoja ovat kokeiden huolellinen suunnittelu sekä koetulosten ja tehtyjen johtopäätösten perusteellinen vertaisarviointi. Kun koetulokset on julkaistu, ne ovat koko tiedeyhteisön arvioitavissa.
Kun hypoteesi on selvinnyt kokeista, se voidaan ottaa osaksi tieteellistä teoriaa. Teoriat ovat loogisesti esitettyjä, sisäisesti johdonmukaisia malleja tai kehikkoja jonkin ilmiön käyttäytymisen kuvaamiseksi. Teoria kuvaa tyypillisesti laajemman ilmiöjoukon käyttäytymistä kuin hypoteesi. Teoria siis yleensä sitoo useita hypoteeseja yhteen. Teorioiden muotoilussa voidaan hyödyntää muun muassa sellaisia periaatteita kuin säästäväisyyden periaate. Teorioita testataan toistuvasti selvittämällä, kuinka koottu aineisto (tosiasiat) sopivat teoriaan. Kun teoria selviää suhteellisen suuresta määrästä empiirisiä havaintoja, siitä tulee tieteellinen yleistys, jota voidaan pitää verifioituna.
Tieteelliset teoriat ovat empiirisiä ja näin aina avoinna falsifioinnille, mikäli uutta todistusaineistoa esitetään. Jopa kaikkein perustavimmanlaatuiset teoriat voivat osoittautua epätäydellisiksi, jos uudet havainnot eivät ole yhteensopivia niiden kanssa. Tämän prosessin kannalta on keskeistä se, että kaikki uusi tutkimus on julkisesti saatavilla, mikä mahdollistaa sen, että monet toisistaan riippumatta toimivat tutkijat voivat jatkuvasti arvioida tutkimuksia ja toistaa suoritettuja kokeita. Vain näin voidaan määrittää, kuinka luotettavia koetulokset ovat.
Isaac Newtonin laki vetovoimasta on tunnettu esimerkki luonnonlaista, joka osoittautui myöhemmin ei-yleispäteväksi — se ei päde tilanteissa, joissa liikkeen nopeus on lähellä valonnopeutta tai liike tapahtuu lähellä voimakkaita painovoimakenttiä; näiden olosuhteiden ulkopuolella newtonilainen klassinen mekaniikka on täysin pätevä malli liikkeestä ja painovoimasta, kun taas yleinen suhteellisuusteoria selittää samat ilmiöt kuin Newtonin lait, ja lisäksi paljon muuta. Siksi yleistä suhteellisuusteoriaa pidetään nykyään kattavampana teoriana.
Eräs tieteenfilosofinen näkökulma on, ettei yhtä tieteellistä menetelmää ole olemassa. Sen sijaan on olemassa useita tieteellisiä menetelmiä. Tällaista näkemystä on kannattanut muun muassa Paul Feyerabend. Esimerkiksi fysiikassa, kemiassa, lääketieteessä jne. suoritetaan kontrolloituja kokeita. Sen sijaan klimatologiassa, geologiassa ja astrofysiikassa ne ovat mahdottomia; näissä tieteenaloissa ennusteiden vertailu havaintoihin palvelee hypoteesien vahvistamisen menetelmänä.
Sosiologian isänä pidetty Auguste Comte totesi: "Tieteen metodi on havaintoja ja teoriaa — sopivassa suhteessa".
Tieteenfilosofia
Tieteenfilosofia pyrkii ymmärtämään tieteen ja tieteellisen tiedon luonnetta sekä tieteellisen tiedon oikeutusta. On osoittautunut vaikeaksi esittää tieteellisestä menetelmästä yhtä määritelmää, jolla tiede ja epätiede pystyttäisiin lopullisesti erottamaan toisistaan. Tätä rajanvedon ongelmaa kutsutaan demarkaatio-ongelmaksi. Tieteenfilosofit ja tiedeyhteisö ovat kuitenkin yksimielisiä tietyistä periaatteista, jotka ovat keskeinen osa kaikkea tiedettä.
Tieteenkäsitykset
Tieteenfilosofiassa käsitys tieteen luonteesta ja sen päämääristä voidaan jakaa monella tavalla. Tieteenkäsityksiä ovat veristinen tieteenkäsitys, teknokraattinen tieteenkäsitys, induktivistinen tieteenkäsitys, hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys ja hermeneuttinen tieteenkäsitys.
Veristinen tieteenkäsitys korostaa tieteellisen tiedon itseisarvoa. Eli veristisen käsityksen mukaan todellisuutta koskeva tieto on tärkeää ainoastaan sen tietämisen vuoksi. Veristisessä käsityksessä ei oteta huomioon sitä, että tiedolla on käytännöllisiä ulottuvuuksia, esimerkiksi saavutetulla tiedolla voidaan parantaa sairaita. Historiallisesti ihmisen uteliaisuus ja tieteen synty ei kietoudu ensisijaisesti todellisuuden luonteen selvittämiseen, vaan tietoa hankittiin käytännöllisiin tarpeisiin kuten maanviljelyyn ja kaupankäyntiin.
Teknokraattisessa tieteenkäsityksessä nähdään puolestaan tiedon olevan merkittävää tapahtumien ennustamisen ja kontrolloimisen takia. Käsityksen mukaan tieteellistä tietoa tarvitaan ainoastaan inhimillisen toiminnan suunnittelemiseen ja ohjaamiseen. Tieteen tavoitteena katsotaan siis olevan hyödynnettävissä olevan tiedon tuottaminen. Tähän voidaan esittää vastalauseena, että ihmisellä on selvästi myös aivan puhdas ja pyyteetön halu tietää, minkä osoittaa jo veristisen kannan olemassaolo. Samoin teknokraattinen tieteenkäsitys unohtaa, että merkittävimmät käytännölliset keksinnöt on joskus tehty arkielämän kannalta abstraktin perustutkimuksen pohjalta. Myös sattuma näyttelee omaa sijaansa tieteellisten havaintojen ja keksintöjen tekemisessä: esimerkiksi käy vaikkapa penisilliinin syntytarina.
Tieteellisen menetelmän luonne
Tieteellisen menetelmän luonteesta on erilaisia mielipiteitä. Metodologisen naturalismin mukaan tieteellisen tutkimuksen tulee pitää kiinni empiirisestä tutkimuksesta ja tutkimustulosten riippumattomasta verifioinnista pyrkiessään kehittämään ja arvioimaan luonnollisia selityksiä havaittavissa oleville ilmiöille. Metodologinen naturalismi hylkää näin muun muassa yliluonnolliset selitykset, auktoriteettiin vetoamisen sekä subjektiiviset havainnot.