cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vaasa
Ilmasto
Kesällä Vaasan ilmasto on keskilämpötiloiltaan verrattavissa muihin maan keskiosan paikkakuntiin. Meren läheisyys tosin tasaa vuorokauden sisäisiä lämpötilanvaihteluita. Rannikolla harvoin mitataan yhtä korkeita hellelukemia kuin sisämaassa. Toisaalta yölämpötilat ovat usein sisämaata korkeampia. Meren lämmetessä hallaa ei enää heinä- ja elokuussa tyypillisesti esiinny. Vaasaa sanotaan usein Suomen aurinkoisimmaksi kaupungiksi. Tästä ei ole todisteita, koska Vaasasta ei enää saada mittauksia. Rannikkoalueilla saadaan joka tapauksessa enemmän auringonpaistetunteja kuin sisämaassa. Usein loppukeväällä ja alkukesällä kylmä meri estää pilvien muodostumista, mutta toisaalta viilentää iltapäivän lämpötiloja rannikolla maan ja meren lämpötilaeron synnyttämän merituulen vaikutuksesta. Merituuli ulottuu Pohjanlahden rannikolla jopa 50 kilometriä sisämaahan. Kesällä Vaasassa saadaan toisaalta myös runsaimmat sateet. Vuoden sateisimmat kuukaudet ovat heinä-, elo- ja lokakuu.
Terminen kevät alkaa Vaasassa keskimäärin maaliskuun lopussa ja terminen kesä toukokuun loppupuolella. Terminen kesä kestää keskimäärin syyskuun puoleen väliin saakka, jolloin alkaa terminen syksy. Terminen talvi alkaa keskimäärin marraskuun puolivälissä. Terminen kasvukausi kestää keskimäärin huhtikuun lopulta lokakuun loppupuolelle. Ensilumi saadaan Vaasaan keskimäärin marraskuun alussa ja pysyvä lumipeite joulukuun puolenvälin tietämillä. Yhtenäinen lumipeite katoaa huhtikuun puoleen väliin mennessä.
Vaasan vuotuinen keskilämpötila lentoasemalla mitattuna jaksolla 1981–2010 oli 4,2 °C. Keskimääräinen ylin lämpötila kyseisellä jaksolla oli 7,9 °C ja keskimääräinen alin lämpötila oli 0,2 °C. Vaasan lämpöennätys on Ilmatieteen laitoksen Klemettilän säähavaintoasemalla 18.7.2018 mitattu 33,7 °C. Vaasan pakkasennätys, −38,6 °C, mitattiin 3.2.1966. Vaasan lentoaseman suurin vuosisademäärä 708 mm on vuodelta 1981. Vuodessa sataa keskimäärin 556 mm. 14. maaliskuuta 1981 lumensyvyydeksi mitattiin Vaasassa ennätykselliset 93 cm. Lauhana talvena 1974–1975 lumipeiteaika kesti rannikolla Vaasassa vain 18 päivää (9.–27.2.). Runsaslumisina talvina, kuten 1965–1966 ja 1980–1981, lumipeiteajan pituus on ollut Vaasassakin 165–170 päivää, kestäen marraskuun 10. päivän tienoilta huhtikuun 25.–30. päivään saakka.
Kaupunginosat
Tilastointia varten Vaasa on jaettu 12 suuralueeseen, jotka on jaettu 60 pienalueeseen. Oheisessa luettelossa on suuralueiden asukasluvut vuodelta 2013.
Arkkitehtuuri
Carl Axel Setterberg laati uuden Vaasan asemakaavan, joka on yksi 1800-luvun kaupunkihistorian merkkitöistä. Kaavassaan Setterberg uudisti empiren kaupunki-ihanteen pyrkimällä tiiviimpään kaupunkirakenteeseen, korkeampaan katutilaan, luonnon käyttämiseen kaupunkirakenteen korostettuna elementtinä sekä julkisten rakennusten ryhmittämsieen kahden esplanadin muodostamalle akselille. Vanhassa Vaasassa käytettyä ruutukaavaa sovellettiin uudella tavalla.
Setterbergin vaikutus näkyy myös itse arkkitehtuurissa, julkisissa rakennuksissa ja porvaristaloissa. Monumentaalinen hovioikeuden rakennus on goottilaistyylinen tiililinna.
Puistot
Vaasan puistojen yhteispinta-ala on yli 150 hehtaaria.
Vanhan Vaasan kirkkokujanne on Suomen vanhin säilynyt edelleen käytössä oleva julkinen puisto. Se perustettiin hovioikeuden yhteyteen, jonka kuningas Kustaa III määräsi rakennettavaksi vuonna 1775. Hovioikeuden puistikon suunnittelijan Carl Fredrik Aldercrantzin toiveesta puiston nelirivinen puukuja muodostui haavoista. Ne korvattiin vuosina 1836–1842 lehmuksilla.
Valtakunnallisesti merkittävät rakennetut kulttuuriympäristöt
Museoviraston inventoinnin mukaan Vaasassa on 15 valtakunnallisesti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä:
Päätöksenteko
pienoiskuva|250px|[[Vaasan kaupungintalo vihittiin käyttöön 1883.]] Vaasan kaupunginjohtajana on vuodesta 2011 toiminut Tomas Häyry. Vaasan hallinto muodostuu kaupunginjohtaja Häyryn johtamasta konsernihallinnosta sekä kolmesta toimialasta (sivistys-, sosiaali- ja terveys- ja tekninen toimiala).
Kaupungin hallintoa johtaa 11-jäseninen kaupunginhallitus, joka
Vaasan 55 edustajan kaupunginvaltuusto johtaa kunnan hallintoa hyväksymänsä strategian mukaan.
Kaupunginvaltuuston puolueet ovat vuoden 2021 kuntavaalien jälkeen seuraavat: Ruotsalainen kansanpuolue 16 paikkaa, Suomen Sosialidemokraattinen puolue 11 paikkaa, Kansallinen Kokoomus 10 paikkaa, Perussuomalaiset 9 paikkaa, Vihreät 3 paikkaa, Vasemmistoliitto 2 paikkaa, Keskusta 2 paikkaa ja Kristillisdemokraatit 2 paikkaa. Kaupunginvaltuuston puheenjohtajana toimii Joakim Strand, 1. varapuheenjohtajana Tommi Mäki ja 2. varapuheenjohtajana Päivi Karppi.
Pormestarit ja kaupunginjohtajat
Pormestarit
Kaupunginjohtajat
Kunta- ja alueliitokset
vasen|pienoiskuva|Kartta Vaasan ja Mustasaaren alueliitoksista.
Vuonna 1936 Vaasaan liitettiin Mustasaaren kuntaan kuuluneet, vuonna 1907 taajaväkisiksi yhdyskunniksi muodostetut Huutoniemen ja Vetokannaksen esikaupunkialueet, jotka sijaitsivat kaupungin pohjois- ja koillispuolella.
Osa Mustasaaren Runsorin kylistä liitettiin Vaasaan vuonna 1955 osana Vaasan lentokentän pakkolunastusta.
Vuonna 1973 Vaasaan liitettiin Sulvan luoteisosassa sijainnut Sundomin alue sekä Mustasaaren kunnasta Gerbyn, Mustasaaren, Västervikin ja Runsorin kylät sekä Purolan ja myöhemmin rakennetun Metsäkallion alueet. Samalla Vaasan pieniä eksklaaveja siirrettiin Mustasaareen, johon yhdistettiin myös Björköbyn, Kouvulahden ja Raippaluodon kunnat sekä loput Sulvan kunnasta.
Joulukuussa 2018 Vaasa ja Mustasaari esittivät liitossopimusta. Liitoshanke kuitenkin kaatui Mustasaaren valtuuston äänestäessä sitä vastaan.
Väestö
Vuoden 2020 lopussa Vaasassa asui 4 128 ulkomaan kansalaista ja he muodostivat 6,1 % väestöstä.
Vaasan verrattain suuri määrä vieraskielisiä johtuu siitä, että kaupungissa on myös runsaasti ulkomaalaisia Vaasan ammattikorkeakoulun ja yliopiston opiskelijoita.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty kuntajako on 1.1.2017 tilanteen mukainen eli luvuissa ovat mukana myös Vaasaan vuoden 2013 alussa liitetyn Vähänkyrön asukkaat.
Tilastokeskuksen vuoden 2012 väestöennusteen mukaan Vaasassa olisi (1.1.2013 kuntajaolla) vuonna 2020 asukkaita 69 803, vuonna 2030 asukkaita 73 667 sekä vuonna 2040 asukkaita 76 450. Vaasan seutuun kuuluvan, Vaasaa ympäröivän ja Vaasan ja Vähänkyrön eksklaavin välissä sijaitsevan Mustasaaren kunnan asukasluvun ennustetaan myös kasvavan. Mustasaaren asukasluvun (muutos 2011–2040 28,2 %) ennustetaan kasvavan voimakkaammin kuin Vaasan (muutos 2011–2040 17,3 %). Ennusteista huolimatta Vaasan väestönkehitys kääntyi tappiolliseksi 2010-luvun jälkipuoliskolla. Tammi-kesäkuussa 2020 Vaasan väestötappio vain syveni, jolloin se menetti eniten asukkaita koko Suomessa. Etenkin suomenkielisen väestön on havaittu muuttavan pois ja välttävän Vaasaa, syyksi on arvioitu Vaasan ruotsinkielistä mainetta.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Vaasassa oli 67 392 asukasta, joista 65 906 asui taajamissa, 1 018 haja-asutusalueilla ja 468:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Vaasan taajama-aste on 98,5 %. Vaasan taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kaupunkiin vain osittain. Vaasan keskustaajama sekä Merikaarron ja Sundomin taajamat ulottuvat osittain myös Mustasaaren kunnan alueelle, sekä Vähänkyrön kirkonkylä Isonkyrön kunnan alueelle. Laihian kirkonkylä ulottuu pääosin Laihian kunnan alueelle. Tervajoki on kasvanut yhteen Vähänkyrön kirkonkylän kanssa.
Koulutus
pienoiskuva|250px|[[Vaasan yliopisto.]] pienoiskuva|250px|[[Tiedekirjasto Tritonia.]]
Vuonna 2015 Vaasassa asui 12 000 korkeakouluopiskelijaa ja 4 000 ammattikouluopiskelijaa.
Vaasan yliopiston ja ammattikorkeakoulujen lisäksi Vaasassa on oma yliopisto sekä laitoksia muista yliopistoista.
Terveydenhuolto
Vaasassa toimii viisi terveysasemaa, kaksi lähipalvelupistettä ja ruotsinkielinen vastaanotto. Vaasa kuuluu Pohjanmaan hyvinvointialueeseen ja siellä toimii Vaasa keskussairaala.
Talous
pienoiskuva|250px|Vaasan ydinkeskustaa vesitornista kuvattuna, kuvassa näkyy mm. kauppakeskus [[Rewell Center.]] pienoiskuva|250px|[[Vaasan kauppahalli yöllä.]] pienoiskuva|250px|[[Vaasan vesitorni.]]
Vaasa on teollisuuskaupunki, jossa on useita teollisuusalueita. Vaasa on erikoistunut energiateollisuuteen. Vuonna 2015 Vaasan seudun energia-alan yrityksissä oli 11 000 työntekijää eli noin neljäsosa Suomen koko energia-alan työvoimasta. Alueen energiateknologiayritysten tuotannosta vientiin menee 80 prosenttia. EnergyVaasa-energiateknologiaklusteri, Vaasanseudun Kehitys-elinkeino- ja kehitysyhtiö ja noin 30 muuta organisaatiota järjestävät Vaasassa vuosittain kansainvälisen energia-alan tapahtuman EnergyWeekin. Vaasan energiaklusteri sai vuonna 2022 EU:n alaiselta klustereita auditoivalta valtuustolta Gold label-sertifikaatin.
Vuonna 2020 Vaasan seudun yritysten liikevaihto vuositasolla oli noin 8,4 miljardia euroa.
Teollisuusalueita:
Työpaikoista neljännes on teollisuudessa. Moni työntekijä tulee töihin ympäryskunnista, kuten Mustasaaresta tai Laihialta. Teollisuuden lisäksi merkittäviä työnantajia ovat Vaasan lukuisat oppilaitokset, kuten peruskoulut, ammattikoulut, lukiot, Vaasan ammattikorkeakoulu, Vaasan yliopisto sekä ruotsinkieliset Novia, Hanken ja Åbo Akademi. Vaasan keskussairaala on koko Pohjanmaan maakunnan pääsairaala.
Vaasan suurimmat työnantajat vuonna 2017:
Vaasalaisia yrityksiä ovat myös:
Liikenne
pienoiskuva|Vaasan keskustan katuja. Keskustassa on laaja ruutukaava-alue ja kadut ovat suoria. Niistä viisi on 35,6 metriä leveitä puistokatuja: länsirantaa kohti kulkevat Hovioikeuden-, Vaasan- ja Korsholmanpuistikot, ja rannan suuntaa kulkevat Kirkko- ja Kauppapuistikko. Muut keskustan kadut ovat 17,8–11,9 m leveitä. Vaskiluodolla leveys on 16–14 ja Palosaarella 15 m.
Rockooppera
1960-luvulla eräillä yhtyeillä, kuten The Beatles, The Beach Boys, Procol Harum ja The Moody Blues syntyi idea yhdistää pop- ja rockmusiikkiin klassisen musiikin soittimia. Pian alkoi pop- ja rockyhtyeillä olla enemmän jousi- ja puhallinsektioita. Tämä vaikutti taide- ja progressiivisen rockin kehitykseen. Samalla kyti ajatus kuorojen ja soitinkokoonpanojen yhdistämisestä oopperamaiseksi.
Vaasa
Liikenne
Suomen valtatieverkko yhdistää Vaasan muihin Suomen kaupunkeihin. Vaasaan vievät tai kulkevat läpi valtatiet 3 (E12), 8 (E8) ja 18. Hietalahdesta Mustasaaren Helsingbyhyn kulkee 11 kilometriä pitkä näiden valtateiden yhteinen moottoritie. Pohjoisen suuntaan kulkee myös nelikaistainen Sepänkylän ohikulkutie, joka on osa valtatietä 8. Valtatie 8 viitoitetaan kulkemaan moottoritieltä ohikulkutielle Vaasan yhdystien kautta, jotta Vaasan ohitse kulkeva liikenne ei risteytyisi vakavasti paikallisliikenteen kanssa. Valtatie 3 yhdistää Vaasan Tampereeseen, Hämeenlinnaan ja Helsinkiin. Valtatie 8 yhdistää kaupungin etelään kuljetessa Poriin, Turkuun ja muuhun Lounais-suomeen. Pohjoiseen kuljetessa valtatie 8 yhdistää kaupungin Pietarsaareen, Kokkolaan ja Ouluun sekä muuhun Pohjois-Suomeen. Valtatietä 18 pitkin kuljetaan Seinäjoelle ja Jyväskylään sekä muualle sisämaahan. Vaasan valtatieosuuksilla liikennemäärät ovat pääosin noin 10 000-16 000 ajoneuvoa vuorokaudessa, ja vain valtatien 8 yhdystieosuutta lukuun ottamatta kaikki Vaasan valtatieosuudet ovat kaksiajorataisia. Helsingistä on Vaasaan 419, Turusta 330, Tampereelta 244, Hämeenlinnasta 321, Oulusta 319, Kokkolasta 121, Pietarsaaresta 99, Porista 193, Lapualta 83, Jyväskylästä 267 ja Seinäjoelta 78 kilometriä. Myös Ruotsista on Vaasaan melko lyhyt matka. Vaasan satamasta ja kaupungin läpi kulkee Sininen tie. Vuosina 1962–1964 muut Suomen kaupungit ottivat käyttöön alueelliset 50 km/h -nopeusrajoitukset, mutta Vaasassa rajoitus oli pitkään 60 km/h.
Petteri Orpon hallituksen kauden 2023-2027 hallitusohjelmassa kerrotaan, että selvitys Vaasan ja Ruotsin Uumajan välisen kiinteän yhteyden toteuttamisesta laaditaan alkavan hallituskauden aikana.
Rockooppera
Ensimmäisenä rockoopperana pidetään englantilaisen The Who -yhtyeen Tommya vuodelta 1969.
Green Day kutsuu levyään American Idiot rockoopperaksi. Myös My Chemical Romancen The Black Paradea on kutsuttu rockoopperaksi ja sitä on verrattu Queenin ”Bohemian Rhapsody” -kappaleeseen.
Vaasa
Liikenne
Vaasan lentoasema sijaitsee noin yhdeksän kilometriä keskustasta kaakkoon. Vaasan lentoasemalta liikennöivät Finnair ja Scandinavian Airlines. Norwegian Air Shuttle lopetti Vaasa-Helsinki -reitin 10. tammikuuta 2020. Vaasan lentokentältä on reittiliikennettä Helsinkiin (lentoaika 50 min) ja Tukholmaan (lentoaika noin tunti).
Vaasan rata on vuonna 2011 sähköistetty rautatie, joka yhdistää Vaasan Seinäjokeen ja Seinäjoen kautta Suomen päärataan. Vaasasta voi matkustaa Pendolino- ja Intercity-junilla. Vaasan rautatieasema on kaupungin keskustan vieressä ja sen välittömässä läheisyydessä on liityntäpysäköintipaikkoja. Rata peruskorjattiin 1990-luvulla, joten se on teknisesti soveltuva suurille nopeuksille, mutta lukuisten tasoristeysten ja veturikaluston rajoitusten vuoksi rataosan nopeusrajoitus on 120 km/h. Rataosuuden parantamisesta on laadittu ratasuunnitelma, jonka tarkoituksena on parantaa rataosuutta esimerkiksi poistamalla tasoristeyksiä. Parannustöiden toteutuessa rataosuuden nopeusrajoitus voisi jatkossa olla 140 km/h. Vaasaan pääsee junalla esimerkiksi tunnissa Seinäjoelta, 2,5 tunnissa Tampereelta, 4 tunnissa Helsingistä ja Jyväskylästä ja 5 tunnissa Oulusta.
Merenkurkku on Vaasan kohdalla kapeimmillaan, ja Uumajaan on matkaa vain noin 80 kilometriä, joka on lyhin laivayhteys Pohjanlahden yli. Vaasalla ja Uumajalla on yhteinen satamayhtiö Merenkurkun Satamat Oy (Kvarken Hamnar Ab), joka aloitti toimintansa tammikuussa 2015. Valtioiden rajat ylittävä satamayhtiö on harvinainen ratkaisu – ainoa vastaavanlainen löytyi aikaisemmin Kööpenhaminasta ja Malmöstä. Satamasta pääsee Uumajaan jopa 3,5 tunnissa.
Vaasan satama on pieni pääasiassa öljyä ja kivihiiltä vastaanottava satama Vaskiluodossa.
Vesi-, jäte- ja energiahuolto
pienoiskuva|250px|Näkymä mereltä [[Vaskiluodon voimalaitos|Vaskiluodon voimalaitokselle.]]
Vaasan sataman alueella on useita voimalaitoksia. Vaskiluoto 1 on Etelä-Pohjanmaan Voima Oy:n omistama käytöstä poistettu hiilivoimalaitos. Vaskiluoto 2 on Vaskiluodon Voima Oy:n omistama hiilivoimalaitos, joka tuottaa sähkön ohella myös suurimman osan Vaasan kaupungin kaukolämmöstä. Vaskiluoto 3 on PVO-Huippuvoima Oy:n omistama öljyvoimalaitos. Alueella toimivat lisäksi kantaverkkoyhtiö Fingridin kaasuturbiinilaitos ja Vaasan Sähkön lämpökeskus.
Vaskiluodossa sijaitsee Vaskiluoto 2 -hiilivoimalaitos, jonka nettosähköteho on 230 MW ja kaukolämpöteho 175 MW. Vuonna 2011 Vaasan voimalaitos tuotti sähköä 1 099 GWh ja kaukolämpöä 613 GWh. Vaskiluotoon rakennetaan vuoden 2012 aikana polttoaineteholtaan 140 MW:n biomassan kaasutuslaitos, jolla mahdollistetaan puu- ja peltoenergian sekä energiaturpeen käyttö olemassa olevan kivihiilivoimalaitoksen polttoaineena. Kaasutustekniikkaa ei ole missään päin maailmaa ennen käytetty tässä mittakaavassa tähän tarkoitukseen. Kyse on maailman suurimmasta metsähakkeen kaasua polttavasta voimalaitoksesta. Uuden kaasutuslaitoksen ansiosta 25–40 prosenttia kivihiilestä voidaan korvata kotimaisilla biopolttoaineilla. Samalla hiilidioksidipäästöt vähenevät noin 230 000 tonnilla vuodessa. Vuonna 1993 voimalaitoksen rikkidioksidipäästöjä rajoitettiin rakentamalla rikinpoistolaitos ja typenoksidipäästöjä on vähennetty uusimalla hiilikattilan polttotekniikkaa 1994 ja 2007.
Vaasassa kaukolämpöä tuottavat myös Westenergyn Mustasaaren puolella, Stormossenin kaatopaikan vieressä sijaitseva jätteenpolttolaitos, ja keskusta-alueen lämpövoimalaitos lähellä Palosaaren siltaa, jota käytetään talvipakkasilla tuottamaan lisäkaukolämpöä. Westenergyn jätteenpolttolaitos hyödyntää energiaksi noin 150 000 tonnia lajiteltua kotitalouksien, yritysten ja teollisuuden jätettä sekä rakennusjätettä vuodessa. Kyseisellä vuotuisella jätemäärällä myytävää sähköä syntyy vuodessa noin 87 GWh ja lämpöä 280 GWh. Kaukolämmön osuus polttolaitoksen tuottamasta energiasta tulisi olemaan noin 73 %. Laitos tulee toimimaan oleellisena osana Vaasan Sähkön kaukolämpötuotantoa. Jätteenpolttolaitoksen ansioista nykyisin kesäaikaan käytössä oleva öljykattila poistuu käytöstä. Hiilellä tuotetusta kaukolämmöstä noin kolmannes voidaan korvata jätteenpoltolla. Myös talven kaukolämmönkulutushuippujen aikaan käytössä oleva öljy voidaan korvata jätteenpoltolla. Jätteenpolttolaitos valmistuu vuoden 2012 aikana.
Vaasassa on lisäksi useita pieniä huippuvoimalaitoksia sekä yritysten tuotekehitykseen liittyviä koevoimalaitoksia. Niiden energiantuotto on vähäinen.
Museot
pienoiskuva|250px|[[Pohjanmaan museo.]] Vaasassa on viisi kaupunginmuseota:
Vaasassa sijaitsee myös muun muassa:
Tunnettuja vaasalaisia
Tunnettuja vaasalaisia yhtyeitä ovat muun muassa Klamydia, Rotten Sound ja Sturm und Drang. Myös laulaja Lauri Tähkä on kotoisin Vaasasta.
Tapahtumat
Vaasan kaupunki järjestää vuosittain muun muassa Taiteiden yön, Vaasan Kuorofestivaalit, luontoelokuvafestivaalin Vaasa Wildlifen sekä kirjallisuustapahtuma Vaasa LittFest Vasan.
Kamarimusiikkiin keskittyneet Korsholman musiikkijuhlat järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 1983.
Vaasan kevyen musiikin tapahtumia ovat olleet Rantarock vuosina 1995–2001 ja Rockperry-festivaali vuosina 2001–2010. Muita vaasalaisia musiikkifestivaaleja ovat Pienet festarit preerialla ja vuonna 2013 toista kertaa järjestetty Hippiknik.
Nykyään Vaasassa järjestetään kesällä vuonna 2016 ensimmäisen kerran järjestetty Vaasa Festival. Tapahtuma järjestetään Vaasan sisäsatamassa.
Vaasassa on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Vaasassa 1964 ja seuraavan kerran vuonna 2024. Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Vaasassa vuosina 1920 ja 2015.
Musiikki ja esittävät taiteet
Vaasan kaupunginorkesteri on ammattiorkesteri, joka on perustettu vuonna 1930 ja sen työ- ja konserttipaikka on Vaasan kaupungintalo. Tammikuusta 2016 lähtien orkesterin ylikapellimestarina on toiminut James Lowe. Vaasan kaupunginorkesteri on toiminut kansainvälisen Jorma Panula Kapellimestarikilpailun järjestäjänä yhteistyössä Viljo ja Maire Vuorion säätiön kanssa. Vaasan kaupunginorkesteri on mukana jokakeväisellä kansainvälisellä Jorma Panula -kapellimestarikurssilla. Tämän lisäksi Vaasassa on myös toiminut Vaasan Varuskuntasoittokunta.
Vaasassa toimivia ammattiteattereita ovat Vaasan kaupunginteatteri sekä Wasa Teater. Vaasassa toimii myös Vaasan Ooppera joka Suomen vanhimpia maakuntaoopperoita.
Media ja viestintä
Radio Vaasa toimii sekä suomeksi että ruotsiksi.
Lifestyle-ohjelma Strömsö kuvataan Vaasassa.
Uskonto
pienoiskuva|250px|[[Vaasan kirkko.]] Vuoden 2018 aluejaon mukaan Vaasassa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nämä seurakunnat muodostavat Vaasan seurakuntayhtymän.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Vaasassa toimivat Vaasan helluntaiseurakunta ja Vasa Sionförsamling.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Vaasan alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Urheilu
pienoiskuva|250px|[[Vaasa Arena on muun muassa Vaasan Sport -jääkiekkojoukkueen kotihalli.]]
Vaasan Maila on pelannut useita kausia Suomen pääsarjatasolla pesäpallossa.
Tenniksessä kaupungissa on kaksi toimivaa tennisseuraa: Perinteisellä valtaseuralla Tennis-61:llä on eniten jäseniä ja laajin valmennustoiminta. Toisella seuralla Watc.lla on pääasiassa kilpapelaajia.
Lentopallossa Vaasan Vasama voitti naisten Suomen mestaruuden yhdeksän kertaa 1980- ja 1990-luvuilla ja oli mitaleilla 11 kertaa 12:ta peräkkäisestä kaudesta. Nykyisin Kiisto pelaa miesten toiseksi korkeimmalla tasolla eli 1-sarjassa. Lisäksi futsalissa Ruutupaidat pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla ja on voittanut kertaalleen SM-hopeaa ja SM-pronssia.
Salibandyssä on Vaasa nähty pääsarjatasolla pariinkin otteeseen, kun 1990-luvulla Roller Team pelasi salibandyliigassa. Nykyään SB Vaasa pelaa salibandyn 1-divisioonassa.
Vuonna 2002 perustettu Vaasa Rugby Club (Vaasa Wolves) pelaa Suomen Rugbyliiton alaisessa SM-sarjassa.
Vaasalainen ultimate on 2000-luvun lopulla noussut maan kärkikastiin, aivan mitalijoukkueiden kantaan. Etenkin juniorit ovat kunnostautuneet voittamalla useita SM-kultamitaleita ja miehittämällä U20-maajoukkueen rivit. 2009 EM-kultajoukkueessa oli viisi Vaasa Saintsin pelaajaa, joka on eniten mistään seurajoukkueesta. Vuoden 2012 MM-kisoihin valittiin yhteensä 14 Saintsin pelaajaa, sekä kaksi seuran kasvattia muista seuroista.
West Coast Vikingsin edustusjoukkue Wasa Royals on vuodesta 1996 toiminut vaasalainen amerikkalaisen jalkapallon seura. Vikings on pelannut niin Vaahteraliigassa, miesten I-divisioonassa kuin II-divisioonassa, jossa se pelasi myös vuonna 2012. Kaudelle 2013 edustusjoukkueen ilme ja nimi uusittiin, ja Royals voitti päävalmentaja Seppo Evwarayen johdolla ensimmäisellä kaudellaan puhtaalla pelillä II-divisioonan. Kaudella 2014 Royals voitti Spagettimaljan, mutta kieltäytyi ottamasta paikkaa vastaan pääsarja Vaahteraliigasta. Royals rikkoi kauden aikana yleisöennätyksiä kotimaisessa amerikkalaisessa jalkapallossa saatuaan pelata kaikki ottelunsa Kaarlen kentällä Vaasassa. Kauden 2015 jälkeen Royals nousi Vaahteraliigaan.
Liikuntapaikkoja
Yleisurheilun SM-kilpailut eli Kalevan kisat on järjestetty Vaasassa vuosina 1948, 1986, 2004 ja 2013. Seuraavan kerran kisat järjestetään Vaasassa vuonna 2024.
Vaasan suurin urheilualue on Hietalahti. Siellä sijaitsee muun muassa Vaasa Arena-jäähalli, Hietalahden jalkapallostadion, uimahalli, Hietalahden pesäpallostadion, Kaarlen kenttä, Vaasan ravirata ja Tennis-Center.
Ruokakulttuuri
Vaasan pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla suolasiika, silakkalaatikko, Sundomin savusilakat ja Jaakoon puolukkajuoma.
2000-luvulla Vaasan uudeksi paikalliseksi erikoisuudeksi on tullut tillillä ja aromisuolalla maustettu tillimakaroni.
Miinanraivaaja
pienoiskuva|Yhdysvaltalainen miinanraivaaja [[USS Pivot (AM-276)|USS Pivot.]] Miinanraivaaja on alus, jolla raivataan merimiinoja laivaväyliltä ja satamista. Alukset jaetaan karkeasti kosketus- ja heräteraivaajiin.
Kosketusraivaajat
pienoiskuva|Klassinen kosketusraivaaja museoituna Tallinnan Lennusadamissa. Peräkannella raivauskalustoa vinsseineen ja syvyysleijoineen. Kosketusraivaaja on tyypeistä vanhempi. Alustyyppinä käytettiin aluksia, joiden peräkannella oli runsaasti tilaa raivauskaluston käsittelyä varten sekä raskaat nostopuomit ja vinssit. pienoiskuva|vasen|Kosketusraivaus Raivattaessa raivaaja hinaa perässään erityisillä kohoilla ja syvyysleijoilla varustettua vaijeria, jossa on määrävälein mekaanisia tai räjähdysnalleilla toimivia leikkureita, joiden osuessa merimiinan kiinnitysvaijeriin, vaijeri katkeaa ja miina kohoaa pintaan purettavaksi tai tuhottavaksi.
Heräteraivaaja
pienoiskuva|Magneettiraivain "iso pölkky" museoituna Kotkassa. Heräteraivaaja rakennetaan antimagneettisista materiaaleista ja käytetään herätemiinojen etsintään ja tuhoamiseen. Aluksi herätemiinat raivattiin hinaamalla raivaaja-aluksen perässä ääniherätteisten miinojen tuhoamiseen tarkoitettua, potkuriääniä jäljittelevää ns. melukohoa ja magneettiherätteisten miinojen raivaamiseen käytettiin joko kohoilla varustettua kaapelilenkkiä, isoon tukinmuotoiseen kellukkeeseen tai useampaan rinnakkain hinattuun veneeseen sijoitettua sähkömagneettia. Virta näihin kaikkiin saatiin raivaajaan sijoitetusta erillisestä generaattorista.
Pekka Helin
Pekka Helin on seuraavien henkilöiden nimi:
Com
Com ja COM voivat tarkoittaa:
Pekka Helin (arkkitehti)
Pekka Juhani Helin (s. 1. toukokuuta 1947 Tampere) on suomalainen arkkitehti.
Kenora Thistles
thumb|right|300px|1905 - 06 Kenora Thistlesin joukkue (vasemmalta: Billy McGimsie, Matt Brown, Roxy Beaudro, Tommy Phillips, Eddie Giroux, Tom Hooper, Si Griffis.) Kenora Thistles oli kanadalainen amatöörijääkiekkoseura, jonka kotikaupunki oli Kenora, Ontario. Se oli alun perin seniorijääkiekkoseura, jonka perusti joukko Lake of the Woodsin metsureita. Huomattavaa on, että joukkue voitti Stanley Cupin amatööriseurana. Kenora on asukasmäärältään pienin kaupunki, joka on voittanut Stanley Cupin. Juniorijoukkue alkoi pelata amatööriliigoissa 1890-luvulla ja lopetti pelaamisen 1907 pelatessaan vain Manitoban ja Luoteis-Ontarion joukkueita vastaan.
Joukkueen perustaminen
Kenoran kaupunki tunnettiin alun perin Rat Portagena. 1880-luvun lopulla vanhat ammattilaiset, metsurit ja kullankaivajat perustivat kaupunkiin seniorien amatöörijääkiekkoseuran. 1890-luvun alussa joukko nuoria poikia, useimmat iältään 9-11, muodosti samannimisen juniorijääkiekkojoukkueen, joka löi seniorijoukkueen näytösottelussa. Näiden poikien joukossa olivat tulevat Hockey Hall of Fame -jäsenet Tommy Phillips, Tom Hooper, Billy McGimsie, ja Si Griffis.
Seuraavan viiden vuoden aikana nämä nuoret pelaajat alkoivat siirtyä seniorijoukkueeseen, ja Thistles vakiinnutti nopeasti asemansa yhtenä johtavista jääkiekkoseuroista Länsi-Kanadan provinsseissa. Vuonna 1903 joukkue haastoi Ottawa Silver Sevenin Stanley Cupin mittelöön ja hävisi. Vuonna 1905 Thistles haastoi Ottawan joukkueen uudestaan ja lopputulos oli taas sama. Tuona kesänä Rat Portagen kaupunki vaihtoi nimensä Kenoraksi. thumb|right|300px|Kenora Thistles ennen ottelua.
Stanley Cupin mestarit
Tammikuussa 1907 Thistles otteli jälleen Stanley Cupista voittaen sen maalierolla Montreal Wanderersia vastaan. Ottelut pelattiin 17. ja 21. tammikuuta. Kenora voitti ottelut 4–2 ja 8–6. Kaksi muuta tulevaa Hall of Famen jäsentä Art Ross ja Joe Hall olivat myös pelaajaluettelossa, mutta eivät pelanneet. Kenora, jonka vuoden 1907 asukasluku oli 4000, on kaikkien aikojen pienin kaupunki, joka on voittanut Stanley Cupin.
Vain kaksi kuukautta myöhemmin Wanderers haastoi Thistlesin revanssiin. Huolimatta siitä, että Kenoraan oli tullut kolme uutta tulevaa Hockey Hall of Fame-jäsentä (Alf Smith, Rat Westwick ja Frederick Whitcroft), joukkue hävisi Stanley Cupin ja menetti suurimman osan parhaimpia pelaajiaan toisiin ammattilaisjoukkueisiin, perhe-elämään tai eläkkeelle. Huolimatta rikkaan metsurijohtajan nimeltä Taylor Concord Kraus lupauksista toimittaa rahallista apua ammattilaisjoukkueen jatkamiseen Thistlesit lopettivat kesken Manitoba Professional Hockey Leaguen kauden 1907-1908.
Stanley Cupin pelaajaluettelo
Luettelo tammikuun 1907 Stanley Cupin voittajista:
Myöhempiä samannimisiä joukkueita
Alkuperäisen joukkueen lopetettamisen jälkeen Thistles-lempinimeä on käytetty useasta Kenoran kaupungin jääkiekkoseurasta, ja se on kaupungin amatööri-, juniori- ja senioritason joukkueiden lempinimi nykyäänkin. Keskitason versio Thistlesistä oli Canadian Junior Hockey Team Manitoba Junior Hockey Leaguessa joka alkoi pelata vuonna 1910. Vuosina 1934 ja 1940 se voitti Turnbull Cupin (MJHL) mestaruuden. Thistles voitti Abbott Cupin voitettuaan finaalissa Edmonton Athletic Clubin ja ansaitsi oikeuden edustaa länttä Memorial Cupissa. Se oli ensimmäinen vuosi, jolloin kaksi joukkuetta Ontariosta otteli Memorial Cupista. Paras viidestä -sarja pelattiin Winnipegissä. Kenora hävisi finaalin neljässä ottelussa Oshawa Generalsille.
Vuoden 1940 Kenora Thistles valittiin Manitoba Hockey Hall of Fameen joukkuekategoriaan. Se on myös valittu Luoteis-Ontarion urheilun Hall of Fameen, Midwestern Canadian Professional Men's Winter Sports Hall of Fameen, sekä Kenoran paikalliseen Hall of Fameen.
Vuonna 1968 Kenora Muskies alkoi pelata Manitoba Junior Hockey Leaguessa ja vuonna 1975 se vaihtoi nimensä Thistlesiksi kunnioittaakseen Stanley Cupin voittanutta joukkuetta.
Kickboxer 2
Kickboxer 2 on vuonna 1991 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen urheiluelokuva. Se on jatko-osa vuoden 1989 Kickboxerille. Elokuvan on ohjannut Albert Pyun ja käsikirjoittanut David S. Goyer. Pääosissa näyttelivät muun muassa Sasha Mitchell, Peter Boyle, Dennis Chan ja Michel Qissi.
Juoni
David Sloane on Sloane veljeksistä nuorin, joka pitää yllä veljiensä kuoleman jälkeen Sloanien potkunyrkkeilyn dynastiaa ja heidän perustamaansa harjoitussalia. Rahapula on kuitenkin ajaa salin nurin ja se pakottaa Davidin palaamaan takaisin kehään kahden vuoden tauon jälkeen. Ainut vastus tulee uudesta potkunyrkkeilyn organisaatiosta, jota johtaa Justin Maciah. Raskaansarjan mestariksi julistettu Neil Vargas häviää kuitenkin ottelunsa Davidille, joka herättää vanhan vihollisen Tong Pon huomion. David kuitenkin ehtii ilmoittaa ottelun jälkeen lopettavansa uransa. Tong Pon manageri Sanga palkkaa tämän myötä muutaman roiston polttamaan Sloanen harjoitussalin. Tuhopolton seurauksena he ampuvat Davidia jalkaan ja palon seurauksena pieni poika kuolee tulipalon seurauksena.
Sairaalassa ollessaan Davidin paras oppilas Brian loikkaa Maciahin potkunyrkkeilyn organisaatioon ja ottelee tiensä mestaruusotteluun saakka. David kuntoutuu Kurtin entisen opettajan Xianin avulla, joka on lentänyt Yhdysvaltoihin Thaimaasta. Brian kutsuu Davidin katsomaan otteluaan, joka saa viime hetkellä yllättävän käänteen, kun viime hetkillä Brianin vastustaja vaihdetaan Tong Poksi. Ottelu jää Brianin viimeikseksi, kun Tong Po tappaa hänet kehään. David joutuu hyväksymään Tong Pon haasteen ja ottelee häntä vastaan muinaisen thainyrkkeilyn tapaan, kuten vuosia sitten veljensä Kurt.
Pro Pilkki 2
Pro Pilkki 2 on Mikko Hapon ja Janne Olkkosen kehittämä ilmainen kalastussimulaatiopeli joka julkaistiin vuonna 2013. Vuonna 2015 julkaistiin Pro Pilkki 2 Mobile Windows Phone -puhelimille. Tietokoneversioista poiketen mobiilipeli on maksullinen. Kuitenkin pelin mobiilipelin kokeiluversio on maksuton.
Kickboxer 2
Julkaisut
Elokuva julkaistiin Yhdysvalloissa DVD:lle vuonna 2003.
Pro Pilkki 2
Pro Pilkki 2:ssa vastustajien vakoilu kiikareilla ei enää onnistu toisin kuin ensimmäisessä osassa.
Järvet:
{| class="wikitable"
Cray (joki)
thumb|Orpington Pond, josta Cray saa alkunsa. Cray on noin 14 kilometriä pitkä joki Englannissa. Se saa alkunsa Lontoossa Bromleyn alueella sijaitsevasta Orpington Pondista ja laskee Darentjokeen, joka puolestaan on Thamesin sivujoki.
Kirk Muller
Kirk Christopher Muller (s. 8. helmikuuta 1966 Kingston, Ontario, Kanada) on entinen jääkiekon ammattipelaaja. Hyökkääjä Kirk Muller pelasi NHL:ssä 19 kautta vuosina 1984–2003. Muller toimi Carolina Hurricanesin päävalmentajana kevääseen 2014.
Hänen seurojaan NHL:ssä olivat New Jersey Devils, Montreal Canadiens, New York Islanders, Toronto Maple Leafs, Florida Panthers ja Dallas Stars.
Dor
Dor voi viitata seuraaviin:
Moonwalker: The Storybook
Moonwalker: The Storybook on Moonwalker -elokuvaan perustuva kirja, jonka tarinan kirjoitti Michael Jackson.
Robert Bennett (yleisurheilija)
Robert Bennett (8. syyskuuta 1919 – 13. joulukuuta 1974) oli yhdysvaltalainen moukarinheittäjä ja olympiamitalisti.
Bennett saavutti moukarinheitossa olympiapronssia Lontoossa 1948 tuloksella 53,73. Hän voitti maanmiehensä Samuel Feltonin seitsemällä senttimetrillä.
Green Lantern: First Flight
Elokuvan ohjasi Lauren Montgomery ja pääosassa ääninäyttelevät Christopher Meloni, Victor Garber, Michael Madsen ja Tricia Helfer.
Elokuva on viides peräkkäinen animaatioelokuva Warner Premieren ja Warner Bros. Animationin tuottamista DC universumin alkuperäisistä animaatioelokuvista, jonka aloitti Superman: Doomsday vuonna 2007.
Juoni
Myöhemmin myöhään illalla Jordan on totutellut elämään uusien voimiensa kanssa ja kertoo Carol Ferrisille pitävänsä hetken taukoa lentämisestä. Pian hänen kimppuunsa hyökkää joukko Vihreitä Lyhtyjä, ja tappelun keskeyttää Sinestro. Hän kutsuu Jordanin matkaansa muiden Lyhtyjen kanssa Oa-planeetalle, jossa Jordan joutuu sormuksen voimalähteen ja vihreän lyhtyjen luojien, vartijoiden eteen. He kyseenalaistavat Jordanin sopivuuden voimasormuksen kantajaksi, sillä heidän mielestään ihmiset ovat muun muassa epäluotettavia. Yksi vartijoista kuitenkin huomioi ettei sormus olisi valinnut Jordania uudeksi kantajaksi mikäli hän ei olisi sen arvoinen. Sinestro ehdottaa ottavansa Jordanin oppipojakseen ja päättäisi siten onko hänestä Vihreäksi Lyhdyksi. Sinestro esittelee Jordanille Oa-planeettaa sekä heidän keskusvoimanlähteensä. Samalla hän kertoo ihailevansa ihmisten sisukkuutta ja auktoriteettien kyseenalaistamista.
thumb|220px|Sinestro saarnaa uhkaavasti Hal Jordanille.
Sinestron kuulustelu osoittautuu turhan väkivaltaiseksi, ja Vartijat kutsuvat hänet puhutteluun ryhmän kokouksensa jälkeen. Vartijoiden mielestä oli tarpeetonta tappaa Cuch, joka Sinestron mielestä ei suostunut puhumaan tarpeeksi. Vartijat kertovat myös hoitavansa seuraavan kuulustelun itse, kun Sinestro joukkoineen yrittävät saada Kanjar Ron kiinni. Saavuttuaan Kanjar Ron piilopaikkaan hän huomaa Vihreiden Lyhtyjen saapuneen paikalle ja ottaa telepaattisesti yhteyttä Sinestroon, joka vastaa kutsuun. Hän ihmettelee Sinestron tekemisiä, joka puolestaan kyselee keltaisen elementin olinpaikkaa, jota Kanjar Ro ei suostu kertomaan, mutta kertoo sen olevan Weaponerseilla. Kaksikko sopii tapaamisensa, jonka myötä molemmat saavat haluamansa osan. Kanjar Ro pakenee paikalta käyttäen näkymättömyyslaitettaan. Vartiointi hommiin jätetty Jordan huomaa jotain epäilyttävää ja ryhtyy tutkimaan tilannetta huomatakseen Kanjar Ron kätyreiden lymyilevän piilossa. Hän joutuu kätyreiden kanssa tappeluun samalla, kun Kanjar Ro pakenee aluksellaan apurinsa kanssa. Sinestro on raivoissaan muiden lyhtyjen toimintatavasta auttaa sivullisia, kun heidän päätehtävänsä on pysäyttää Kanjar Ro. Ryhmä lähtee jahtaamaan hänen alustaan, joista Hal Jordan kykenee ensimmäisenä tunkeutumaan aluksen sisälle. Sillä päästyään Jordan joutuu tappelemaan Kanjar Ron kätyriä vastaan, jonka voitettua hän yrittää yllättää Kanjar Ron ohjaamosta. Tilanne kääntyy toisin päin, kun Kanjar Ro iskee Jordanin tajuttomaksi. Hän yrittää tappaa Jordanin, mutta paikalle saapunut Sinestro kieltää häntä tekemästä niin. Kanjar Ro yrittää suostutella olla tappamatta häntä, mutta Sinestro huomaa varasuunnitelmansa toimivan paremmin, kun Tomar Re ja Boodikka saapuvat myös alukseen ja tappaa Kanjar Ron. Sinestro ottaa Kanjar Ron energia valtikkaan ja katoaa paikalta. Tomar Ren ja Boodikkan ilmestyessä paikalle he huomaavat tajuttomana olevan Jordanin ja hänen edessään kuolleena makaavan Kanjar Ron.
Ryhmä palaa takaisin Oa-planeetalle, jossa Vartijat kuulustelevat Jordania, joka kertoo ettei nähnyt eikä myöskään tappanut Kanjar Rota. Sinestro puolustaa Jordania kertomalla että kyseessä olisi ollut selvä itsepuolustus, jossa Jordan viimeisillä tajunnan hetkillään iski kuolettavasti takaisin. Hetken keskustelun päätteeksi Vartijat päättävät ottaa voimasormuksen pois Jordanilta, jota Kilowog pitää hallussaan siihen asti kunnes Vartijat ovat päättäneet uuden seuraajan. Jordan viedään vankilaan, jossa häntä tulevat tapaamaan Boodikka ja Kilowog. Jordan kertoo Boodikkalle epäilevänsä Sinestron aikeita, sillä hän on huomannut tämän vihaavan Vartijoita. Sillä välin Sinestro on ruumishuoneella kuulustelemassa Kanjar Rota, jolta hän saa viimein tietoonsa keltaisen elementin sijaitsevan Qward-planeetalla. Hetkeä myöhemmin paikalle saapuvat Jordan, Kilowog ja Boodikka, jotka kysyvät Sinestron tekemisiä. Tilanne kuitenkin kääntyy kun Boodikka iskee Sinestroa uhkaavan Kilowogin tajuttomaksi. Sinestro haluaa Jordanin liittyvän järjestöönsä saada haltuun keltaisen elementin, mutta kieltäydyttyään Boodikka yrittää tappaa Jordanin. Sinestro häviää paikalta ja matkaa kohti Qward-planeettaa. Tajuihinsa tullut Kilowog pelastaa Jordanin, mutta Boodikka onnistuu uudelleen lyömään Kilowogin tajuttomaksi ja yrittää uudelleen tappaa Jordanin. Jordan kuitenkin onnistuu piileskelemään ja heittää energiavaltikkaan maahan, minkä jälkeen Boodikka ampuu siihen sormuksellaan. Valtikka muuttuu epävakaaksi ja räjähtää, jonka seurauksena Boodikka lentää katossa oleviin piikkeihin ja kuolee. Pian paikalle saapuvat Arisia ja Tamar Ro, jotka huomaavat tajuttomana olevan Kilowogin ja kuolleen Boodikkan, sekä elossa olevan Jordanin, jonka he ottavat kiinni.
thumb|220px|left|Sinestro on saapunut Oa-planeetalle uuden voimanlähteensä kanssa.
Sillä välin Sinestro on saapunut Qwardiin hakemaan Kanjar Rolle tarkoitettua keltaista elementtiä, jonka eräs Weaponereista johdattaa Sinestron maanalle, jossa heidän rakentamansa voimanlähde on juuri valmis. Yksi heistä antaa Sinestrolle keltaisen voimasormuksen, jonka ainut heikkous on käyttäjä itse. Samalla Weaponerit palaavat takaisin kotiplaneetalleen. Pian Qwardille saapuvat Tomar Ren johtama ryhmä hakemaan Sinestroa, joka kuitenkin tappaa kaikki paikalle saapuneet Vihreät Lyhdyt uudella voimanlähteellään. Samaan aikaan Oa-planeetalla Vartijat odottavat Sinestron saapumista ja hänen selitystään toiminnalleen, kunnes kuolleiden Lyhtyjen sormukset putoavat paikalle ja he huomaavat pian Sinestron ja hänen uuden voimanlähteensä saapuneen paikalle. Sinestro uhmaa Vartijoita ja valittaa heidän typeryydestään käyttää vihreää voimanlähdettä väärin ja julistaa uuden aikakauden alkaneen, jossa valitsisi oikeasti järjestys. Pian syntyy tappelu, kun Vihreät Lyhdyt yrittävät pysäyttää Sinestroa. Samaan aikaan ilman voimia oleva Jordan yrittää saada haltuunsa voimasormusta auttaakseen Lyhtyjä ja pienen vaivan jälkeen hän myös saa sormuksen. Hetkeä myöhemmin keltainen voimanlähde on tuhonnut Oa-planeetan keskusvoimanlähteen ja kaikki Vihreät Lyhdyt menettävät voimansa. Jordan matkaa keskusvoimanlähteen luokse yrittäessään ladata sormuksensa, mutta turhautuu kun mitään tapahdu. Lyötyään turhautuneena hajonneeseen voimanlähteeseen Jordan huomaa halkeamasta hohtavan vihreää energiaa, jonka avulla hän saa ladattua sormuksensa täyteen. Sillä välin Sinestro on saanut muut Oan asukkaat antautumaan ja ottaa heidän voimasormukset tuhoten ne palasiksi. thumb|220px|Hal Jordan valmistautumassa lausumaan Vihreiden Lyhtyjen valan. Kilowog ei kuitenkaan suostu antamaan sormustaan vapaaehtoisesti, jolloin Sinestro päättää tappaa hänet, mutta tilanne keskeytyy kun Jordan saapuu paikalle hohtaen täysin vihreänä. Kaksikko ryhtyy tappelemaan ja Jordan onnistuu samalla tuhoamaan Sinestron voimanlähteen ja kykenee hetkellisen vaikeuksien jälkeen kukistamaan Sinestron, joka putoaa maankamaralle, jossa Kilowog tallaa Sinestron kädelle tuhoten hänen keltaisen voimasormuksensa.
Lopuksi Vartijoista Appa Ali Apsa pitää puheen koko Oa-planeetan asukeille juuri tapahtuneesta, jossa hän kertoo taistelun aikana löytäneensä yllättäviä käänteitä. Sankarit eivät aina tule sieltä mistä eniten voi odottaa ja viholliset voivat nousta omien keskuudesta. Hän pyytää lopuksi Ganthetia päättämään seremonian, joka kutsuu Jordanin yleisön eteen johdattamaan seuraavan valan lausumisessa "Oli kirkkain päivä tai pimein yö, näkemättä ei jää pahuuden työ! Varokoon pahuus kun työhöni ryhdyn on suunnaton voima Vihreän Lyhdyn".
Tuotanto
Elokuvan tuottaminen alkoi heti Wonder Woman -elokuvan tultua valmiiksi. Timm kertoi valinneensa Montgomeryn ohjaamaan elokuvaa oltuaan tyytyväinen hänen Wonder Woman elokuvan ohjauksesta. Raskaan aikataulun vuoksi hän ei halunnut rasittaa Montgomerya hahmojen suunnittelulla, eikä myöskään itse ollut halukas suunnittelemaan Vihreän Lyhdyn hahmoja. Timm oli jo aikaisemmin suunnitellut Justice League -sarjassa Vihreitä Lyhtyjä, mutta ei halunnut käyttää samoja piirroksia. Tämän vuoksi hän palkkasi muun muassa The Batmanin parissa työskennelleen José Lópezin, joka suunnitteli lopulta elokuvan kaikki hahmot. Timm kertoi Lópezin piirrostyylin poikkeavan hänen tavastaan suuresti, sillä Lópezin hahmoissa on hivenen animevaikutteisuutta. Elokuvan ohjaajan mukaan he yrittivät myös välttää vihreän värin käyttämistä taustoissa ja sivuhahmoissa, jotta Vihreät Lyhdyt ja niiden voimasormukset erottuisivat selkeämmin. Tämän vuoksi he käyttivät paljon sinistä, punaista ja oranssia taustoissa varjostamaan niitä.
Ääniroolit
Elokuvan roolittamisesta vastasi Andrea Romano, joka on työskennellyt DC Comicsiin perustuvissa animaatioissa 1990-luvulta lähtien. Hän valitsi Christopher Melonin elokuvan päärooliin kartoitettuaan aluksi näyttelijöiden ikärajaa verrattuna hahmon ikään. Lisäksi hänen äänensä on Romanon mukaan sopivan vahva ja rehellinen, jota Hal Jordan edustaa. Puolestaan Sinestron rooliin valittu Victor Garber oli Romanolla jo pitkään mielessä. Hän yritti saada näyttelijää jo aikaisemmin Justice Leaguen pariin, jossa samaan aikaan Aliaksessakin näytellyt Carl Lumbly oli mukana. Garberin aikataulu ei vain koskaan suonut tilaisuutta tehdä äänirooleja animaatioihin. Sinestron rooli vaati eleganttia ja koska yleisö ei saisi heti erottaa sen olevan paha. Tämän vuoksi Romano tarvitsi näyttelijän joka kykenisi esittämään hahmoa omahyväisenä ja vahvana paljastamatta omaavansa maailmanvalloitus motiivejaan.
Elokuvan keskeisempien hahmojen jälkeen Romano valitsi hivenen pienempiin rooleihin muun muassa Michael Madsenin esittämään Kilowogia. Koska hahmo on isokokoinen ja älykäs se vaati näyttelijän joka kykenisi kuulostamaan möreältä, isolta ja vahvalta, mutta samaan aikaan viisaalta. Romano ei halunnut näyttelijää, joka kuulostaisi vain isolta tyhmältä kaverilta. Helfer roolitettiin Boodikkan ääneksi, joka tarvitsi älykkään, seksikkään ja samalla vahvan naisäänen.
Gem
Gem tai GEM voi tarkoittaa seuraavia:
Marija Šestić
Marija Šestić (s. 5. toukokuuta 1987, Banja Luka) on bosniahertsegovinalainen laulaja ja muusikko. Hänen isänsä Dušan Šestić sävelsi Bosnia ja Hertsegovinan kansallislaulun Intermecon.
Hän edusti Bosniaa ja Hertsegovinaa Eurovision laulukilpailussa 2007 Helsingissä. Šestićin kilpailukappale oli "Rijeka bez imena".
Pentatoninen asteikko
Pentatoninen asteikko on sävelasteikko, jossa on vain viisi säveltä oktaavia kohti toisin kuin länsimaisessa musiikissa yleisimmin käytetyissä diatonisissa duuri- ja molliasteikoissa. Tavallisimmat pentatoniset asteikot voidaan myös käsittää duuri- tai molliasteikon muunnelmiksi, joissa puuttuu kaksi asteikon sävelistä.
Pentatoninen asteikko on musiikissa laajalti käytössä eri puolilla maailmaa. Se esiintyy muun muassa kelttiläisessä musiikissa, unkarilaisessa ja kreikkalaisessa kansanmusiikissa, monissa eurooppalaisissa lastenlauluissa, saamelaisten joiuissa, negrospirituaaleissa, eräissä jazz- ja rock-musiikin muodoissa, länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa sekä erityisesti itäaasialaisessa kuten kiinalaisessa, korealaisessa, vietnamilaisessa ja japanilaisessa musiikissa. Klassisista länsimaisista säveltäjistä sitä on käyttänyt muun muassa Claude Debussy ja Antonín Dvořák useissa sävellyksissään.
Hemitoniset ja anhemitoniset asteikot
Erilaiset pentatoniset asteikot voidaan jakaa hemitonisiin ja anhemitonisiin asteikkoihin. Anhemitonisissa asteikoissa eivät asteikon sävelet koskaan ole vain puolisävelaskelen päässä toisistaan, hemitonisissa ovat.
Pentatoninen duuriasteikko (anhemitoninen)
center|550px|C major pentatonic scale
Tunnettuja duuripentatonisia melodioita ovat esimerkiksi:
Pentatoninen molliasteikko (anhemitoninen)
On olemassa useita asteikkoja, joita voidaan sanoa pentatonisiksi molliasteikoiksi. Niistä yleisin on luonnollisen mollin anhemitoninen muunnelma, josta asteikon toinen ja kuudes sävel puuttuvat. Jos perussävelenä on A, muut sävelet ovat C, D, E ja G. (C:stä lähdettäessä Es, F, G ja B) Jos perussävelenä on Dis, muut sävelet ovat Fis, Gis, Ais ja Cis, ja asteikko voidaan soittaa pelkästään mustia koskettimia käyttämällä. Täten asteikko eroaa duuripentatonisesta vain siinä, että eri sävel katsotaan perussäveleksi. center|550px|A minor pentatonic scale
Mollipentatoninen asteikko esiintyy esimerkiksi kanadalaisessa kansanlaulussa Land of the Silver Birch ja George Gershwinin laulussa Summertime.
Hemitoniset pentatoniset molliasteikot
Hemitoninen pentatoninen asteikko esiintyy muun muassa länsi- ja pohjoisafrikkalaisessa musiikissa. Eräs sellainen asteikko voidaan käsittää mollin muunnelmaksi, josta neljäs ja seitsemäs sävel puuttuvat ja toinen sävel on alennettu. Jos asteikko alkaa C:stä, muut sävelet ovat siis Des, Es, G ja As. Jos taas A:sta, muut sävelet ovat B, C, E ja F.
Lähinnä japanilaisessa musiikissa esiintyy myös hemitoninen molliasteikko, josta molliasteikosta on jätetty pois neljäs ja seitsemäs sävel. Jos tällöin perussävelenä on A, asteikon muut sävelet ovat H, C, E ja F. Tämä esiintyy esimerkiksi japanilaisessa laulussa Sakura. C:tä perussävelenä käyttäen muiksi säveliksi tulisivat D, Es, G ja As.
Hiroyuki Shirai
Jalkapallomaajoukkue
Shirai kuului Japanin U-23 joukkueeseen kesäolympialaisissa 1996, joissa Japani putosi ensimmäisellä kierroksella.
Malmö FF
Malmö Fotboll Förening on vuonna 1910 perustettu ruotsalainen jalkapalloseura. Se on yksi maansa suurimmista seuroista AIK:n, IFK Göteborgin ja Djurgårdenin ohella. Malmö FF on voittanut Ruotsin mestaruuden 21 kertaa ja Cupin 14 kertaa. Lisäksi se on ainoa ruotsalaisjoukkue, joka on pelannut Euroopan Cupin (nyk. Mestarien liiga) loppuottelussa. Tuo tapahtui kaudella 1978/79, jolloin Nottingham Forest oli kuitenkin vahvempi.
Joukkueen suurin menestys on 1970-luvulta, jolloin se voitti viisi mestaruutta. Myös 1980-luvulla MFF oli vahva. Roy Hodgsonin valmentama joukkue voitti viisi kertaa Allsvenskanin peräkkäin. Mestaruus ratkaistiin kuitenkin tuohon aikaan pudotuspeleissä, joista MFF saavutti vain kaksi mestaruutta.
Malmö eteni Mestarien liigan kauden 2014–2015 lohkovaiheeseen ensimmäistä kertaa seurahistoriassaan ja ensimmäisenä ruotsalaisseurana neljääntoista vuoteen. Se voitti viimeisen karsintakierroksen toisessa osaottelussa FC Red Bull Salzburgin 3–0 ja meni jatkoon yhteismaalein 4–2.
Dave Poulin
Dave James Poulin (s. 17. joulukuuta 1958 Timmins, Ontario, Kanada) on entinen jääkiekkoilija. Keskushyökkääjä Poulin pelasi National Hockey Leaguessa 13 kautta, kaudesta kauteen, seuroinaan Philadelphia Flyers, Boston Bruins ja Washington Capitals. 724:ssä NHL:n runkosarjaottelussaan hän teki 205 maalia ja antoi 325 maalisyöttöä.
Ennen NHL-uraa hän pelasi vuosina 1978–1982 Notre Damen yliopiston yliopistojoukkueessa ja kaudella 1982–1983 Rögle BK:ssa Ruotsissa.
Pekka Helin (muusikko)
Pekka Helin (s. 1951 Karhula) on suomalainen muusikko, basisti, laulaja ja televisiosarjamusiikkien tuottaja. Hänen uransa alkoi 1969. Helin on soittanut useissa yhtyeissä, esimerkiksi Kirka & Islandersissa (1977-1978), ja Kassu Halonen Bandissä (1981-1982), sekä myös studiomuusikkona vuosina 1979-1987. Vuosina 1983-1987 hän oli Popmuusikot ry:n (myöhemmin Rockmuusikot ry) puheenjohtaja ja vuosina 1984-1987 Rockin Suomen-mestaruus -kilpailun toiminnanjohtaja. Vuosina 1985-1989 Helin oli Suomen Muusikkojen Liitto ry:n varapuheenjohtaja