cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Johannes Linnankoski
Paluu Askolaan
Vuonna 1913 ylirasituksesta ja heikosta terveydestä kärsinyt Peltonen joutui lähtemään hoitoon Helsingin Diakonissalaitokselle. Hän kuoli siellä anemiaan 43-vuotiaana 10. elokuuta 1913.
Luis Bográn
Luis Bográn Barahona (3. kesäkuuta 1849 Santa Bárbara, Honduras – 8. heinäkuuta 1895 Guatemala City, Guatemala) oli hondurasilainen sotilas ja poliitikko, joka oli maansa presidenttinä 1883–1891.
Bográn syntyi Santa Bárbarassa 1849. Hän valmistui lakimieheksi San Carlos de Guatemalan yliopistosta. Tämän jälkeen Bográn siirtyi asevoimien palvelukseen. Hänestä tuli asevoimien komentaja 1872. Sotilasuransa jälkeen hän siirtyi politiikkaan.
Bográn oli Hondurasin sisäministerinä 1883, kun Marco Aurelio Soto joutui jättämään presidentin tehtävät. Bográn valittiin toukokuussa hänen seuraajakseen väliaikaiseksi presidentiksi, kunnes hän sai virallisesti viran marraskuussa 1883. Bográn oli presidenttinä marraskuulle 1891.
Imja Tse
Imja Tse tai Island Peak on Himalajalla Nepalin itäosassa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 189 metriä. 8 393-metrinen Lhotse Shar sijaitsee huipun pohjoispuolella. Sagarmāthān kansallispuistossa, Mount Everestin eteläpuolella sijaitseva Imja Tse on teknisesti helposti kiivettävä huippu, jonka saavuttaminen voi olla mahdollista vähäisemmälläkin kokemuksella.
Per Albin Hansson
Per Albin Hansson (28. lokakuuta 1885 Malmö – 6. lokakuuta 1946 Tukholma) oli ruotsalainen sosiaalidemokraattinen poliitikko, joka pääministerinä johti maansa toipumista 1930-luvun alun lamasta, aloitti hyvinvointiyhteiskunnan keskeisen lainsäädännön valmistelut ja oli mukana pitämässä Ruotsia toisen maailmansodan ulkopuolella.
Hansson toimi Ruotsin sosiaalidemokraattisen puolueen johtajana 1930- ja 1940-luvuilla. Hansson toimi Ruotsin pääministerinä neljän hallituksen aikana vuosina 1932–1936 ja 1936–1946. Ensimmäiset hallitukset olivat sosiaalidemokraattien ja talonpoikaispuolueen punamultahallituksia. Toisen maailmansodan aikana vuosina 1939–1945 Hansson oli kaikki pääpuolueet paitsi kommunistit sisältäneen koalitiohallituksen pääministeri. Sodan jälkeen 1945–1946 hallitus koostui pelkistä sosiaalidemokraateista.
Välttääkseen Saksan hyökkäyksen Hansson antoi Adolf Hitlerin vaatimuksesta Saksan sotavoimille sodan alussa Ruotsin rautateillä kauttakulkuluvan Suomeen ja miehitettyyn Norjaan. Sodan aikana hallitus edisti muun muassa teräksen ja kuulalaakereiden vientiä kolmanteen valtakuntaan. Yhdysvaltain ilmavoimien pommitettua Saksan Schweinfurtin kuulalaakeritehtaat Ruotsin kuulalaakerivienti kolminkertaistui, ja asia nousi länsiliittoutuneiden kritiikin kohteeksi. Ruotsi sai tuotteistaan erinomaisen hinnan. Tästä yhteistoiminnasta tuli pysyvä tahra Hanssonin maineeseen. Toinen tahra syntyi kesällä 1945 2500 balttipakolaisen luovuttamisesta Neuvostoliittoon.
Poliittisesti Hansson suosi ja työskenteli kehittääkseen hyvinvointivaltiota, jota hän kutsui kansankodiksi kuuluisassa puheessaan 1928 :
Hanssonin yhteistyösuhde kuningas Kustaa V:n kanssa läheni henkilökohtaiseksi ystävyydeksi.
Hansson kuoli sydänkohtaukseen raitiovaunupysäkillä 6. lokakuuta 1946. Hänet on haudattu Norra begravningsplatsenille Tukholmaan.
Ohjaskelkkailu
thumb|250px|Kahden miehen ohjaskelkkailua itäsaksalaisessa postimerkissä vuonna 1966, jolloin kelkassa oli vielä [[Ohjakset|ohjakset]] Ohjaskelkkailu on kelkkailu-urheilua, jossa kelkan kyydissä ollaan selällään jalat menosuuntaa kohti. Ohjaskelkkailussa kilpaillaan sekä yksin että pareina. Ohjaskelkkailun kansainvälinen erikoislajiliitto on FIL (Fédération Internationale de Luge de Course).
Historia
Tiettävästi ensimmäinen ohjaskelkkakilpailu laskettiin Klostersissa, Sveitsissä vuonna 1883. Lajin kanta-aluetta onkin saksankielinen Keski-Eurooppa ja Italia. Sveitsissä tosin nykyaikana keskitytään enemmän rattikelkkailuun.
Ensimmäiset lajin Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin vuonna 1914 ja maailmanmestaruuskilpailut keinoradalla vuonna 1955 Oslossa. Vuodesta 1935 ohjaskelkkailu kuului kansainvälisen kelkkailuliiton FIBT:n ohjelmaan, mutta vuonna 1957 perustettiin erikoislajiliitto FIL. Olympialaisten ohjelmassa ohjaskelkkailu oli ensimmäistä kertaa 1964 Innsbruckissa.
Vuoden 1972 talviolympialaisissa Japanin Sapporossa parikilpailussa Itä-Saksan ja Italian kelkoille mitattiin sekunnin sadasosan tarkkuudella sama yhteisaika, ja kultamitali jouduttiin jakamaan. Siitä lähtien ajat on ohjaskelkkailussa mitattu sekunnin tuhannesosan tarkkuudella.
Lajin kuvaus
Toisin kuin skeletonissa ja rattikelkkailussa, joissa lähdössä vauhti kiihdytetään juoksemalla ja hyppäämällä kelkan kyytiin, ohjaskelkkailussa kelkkailijat istuvat jo valmiiksi kelkkansa kyydissä, ja liikkeelle lähdetään riuhtaisemalla käsillä lähtöpaikan sivuilla olevista kahvoista, minkä jälkeen piikkihansikkailla kauhotaan lisää vauhtia jään pinnasta. Kelkassa ei ole jarruja, ja sen ohjaaminen tapahtuu pohkeen ja olkapään liikkeillä. Aikaisemmin käytettiin etuosan jalaksiin kiinnitettyä remmiä, mutta sen hyöty osoittautui kyseenalaiseksi 1976 Innsbruckin olympialaisten jälkeen, Itä-Saksan kelkkailijoiden vietyä voiton ohjaamalla kelkkaa lähes pelkästään vartalonliikkeillä.
Vuoden 1964 olympialaisissa, joissa laji oli ensimmäistä kertaa mukana kisaohjelmassa, vakiintui kilpailulajeiksi miesten ja naisten yksittäis- sekä parikilpailut. Vuodesta 1994 lähtien on parikilpailu ollut avoin kummallekin sukupuolelle, mutta naisosanottajia ei ole ilmaantunut. Lajin maailmanmestaruuskilpailuissa saatetaan järjestää joukkuekilpailuja, joissa on mukana kustakin maasta yksi mies- ja naislaskija sekä parikelkka.
Varusteet
Yksilökelkka saa maksimissaan painaa 23 kilogrammaa ja kaksikkokelkka 27 kilogrammaa. Kelkkailijoiden maksimipainoa ei ole määritelty, mutta alle 180 kilogrammaa painavat parit, alle 90 kilogrammaa painavat miehet ja alle 75 kilogrammaa painavat naiset saavat käyttää lisäpainoliiviä. Parikilpailussa painavampi kilpailija makaa päällimmäisenä. Kelkan jalakset on valmistettu teräksestä. Jalasten lämmittäminen on kielletty. 1968 olympialaisissa Grenoblessa sijoille 1, 2 ja 4 laskeneet Itä-Saksan kelkat hylättiin, koska myöhemmin paljastui, että jalaksia oli lämmitetty.
Ohjaskelkkailijat käyttävät ihonmyötäistä haalaria, jotta ilmanvastus saataisiin mahdollisimman pieneksi. Myös visiirillä ja leukasuojuksella varustettu kypärä on pakollinen varuste, sillä nopeudet saattavat kohota 140 kilometriin tunnissa. Kelkkailijan käsineissä on erityiset piikit, joilla kauhotaan lähdössä vauhtia jään pinnasta.
Radan pituuden tulee olla miehillä 1 000–1 300 metriä ja naisilla 800–1 050 metriä.
Luonnonratakelkkailu
Luonnonratakelkkailu on keinoratoja halvempi vaihtoehto. Luonnonradat muistuttavatkin huippunopeiden keinojäärännien sijaan enemmänkin normaaleja pulkkamäkiä. Luonnonratakelkkailun kilpailusarjat ovat samat kuin keinoratakelkkailussa.
Luonnonradoilla kelkan maksimipaino on 11–14-vuotiailla 12 kg ja 15-vuotiaista ylöspäin 14 kg. Yli 15-vuotiaiden parikelkan maksimipaino on 20 kg.
Virusabortti
Virusabortti on hevosilla esiintyvä tartuntatauti. Sen aiheuttaja on hevosen herpesvirus 1 (Equine herpesvirus 1 eli EHV-1). Sairaus esiintyy kolmena muotona: hengitystieinfektiona (rhinopneumonia), sikiön vaurioitumisena sekä halvauksena. EHV-1 leviää pisaratartuntana. Virus säilyy huonosti hevosen ulkopuolella, ja se on herkkä desinfektioaineille. Virusaborttia vastaan on olemassa rokotteita, mutta ne eivät takaa täyttä suojaa. Ne kuitenkin vähentävät sairastuneen hevosen riskiä tartuttaa muita hevosia. Rokotteen antaman suojan maksimoimiseksi olisi kaikki samassa tallissa asuvat hevoset, myös oriit ja ruunat, rokotettava. Virusabortin (ja muiden tartuntatautien) vuoksi siitostammat ja kilpahevoset tulisi pitää toisistaan erillään, mikäli se on mahdollista. Hevosen herpesvirukset eivät tartu ihmiseen. Virusabortin itämisaika on 2 - 10 päivää.
Oireet
Oireet alkavat tavallisesti 2–10 vuorokauden kuluttua tartunnasta. Kaikki hevoset eivät kuitenkaan saa näkyviä oireita, ja ne voivat toimia huomaamatta taudinkantajina. Lievimpiä seurauksia tartunnasta ovat hengitystieoireet, kuume ja sierainvuoto. Niitä esiintyy varsinkin nuorilla hevosilla. Oireet kestävät yleensä viikon tai kaksi.
Tiineille tammoille EHV-1 aiheuttaa usein luomisen. Jos tamma saa tartunnan viimeisen tiineyskuukauden aikana, varsa saattaa syntyä elävänä, mutta se on heikko ja kuolee muutaman päivän kuluessa. Koska virus voi levitä jälkeisten ja sikiökalvojen välityksellä, ne tulisi hävittää polttamalla tai hautaamalla maahan. Suomessa virusabortti kuuluu ilmoitettaviin eläintauteihin, ja kuollut varsa sekä jälkeiset on toimitettava tutkittavaksi Elintarviketurvallisuusvirasto Eviraan, mikäli luomisen syyksi epäillään virusaborttia.
EHV-1 voi aiheuttaa kaikenikäisille hevosille keskushermosto-oireita. Ne voivat vaihdella lievästä koordinaatiohäiriöstä täydelliseen halvautumiseen.
Diagnosointi
Diagnoosi tehdään veri- tai nenänäytteestä. Jos luomisen syyksi epäilleen virusaborttia, otetaan näytteet myös sikiöstä ja istukasta.
Arthur Leonard Kotsalo
Arthur Leonard (Lenni) Kotsalo, sukunimi aik. Lindberg (17. syyskuuta 1890 Helsinki – 16. huhtikuuta 1958) oli suomalainen insinööri, Suomen armeijan ja Venäjän keisarillisen armeijan upseeri ja muistelmakirjailija.
Leonard Lindberg palveli ensimmäisen maailmansodan aikana rakuunaupseerina Venäjän armeijassa suuriruhtinatar Helenan rakuunarykmentissä Puolan ja Tonavan rintamilla vuosina 1915–1917. Hän julkaisi kokemuksistaan 1931 muistelmateoksen nimellä Suuriruhtinattaren rakuunat. Suomen itsenäistyttyä hän oli kapteenin arvoisena Ilmailupataljoonan päällikkönä joulukuusta 1918 lokakuuhun 1919. Vuonna 1921 Lindberg palveli 3. Rannikkotykistörykmentissä. Lindbergin poika erikoislääkäri Kustaa Kotsalo (1922–2009) palveli lentäjänä jatkosodassa.
Alena Krutšynkina
Alena Krutšynkina (s. 28. maaliskuuta 1995) on valkovenäläinen ampumahiihtäjä.
Krutšynkina kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran Ruhpoldingissa kaudella 2018–2019 sijoittuen pikakilpailussa 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan seitsemäs Hochfilzenin pikakilpailussa kaudella 2020–2021. Hän voitti takaa-ajon Euroopan-mestaruuden Minskissä 2020. MM-kilpailuissa hän on ollut parhaimmillaan normaalimatkalla 26:s ja viestissä neljäs Pokljukassa 2021.
Omanin Sulttaanin hymni
Našid al-salam al-sultani on Omanin sulttaanikunnan kansallislaulu. Se otettiin käyttöön 1970 ja sitä muokattiin 1996.
Arabiankielinen teksti
يا ربنا احفظ لنا جلالة السلطان
والشعب بالأوطان
بالعز والإيمان
وليدم مؤيدا
عاهلا ممجدا
بالنفوس يفتدى
The Kin
The Kin (käytetään myös nimeä Lordi's the Kin) on vuonna 2004 julkaistu suomalainen Mr. Lordin ideoima lyhytelokuva. The Kinin on ohjannut Lauri Haukkamaa. Elokuvassa Lordi-yhtyeen jäsenet esiintyvät sivurooleissa nimettöminä hirviöinä käyttäen omia esiintymisasujaan.
Elokuvan kuvausten piti alun perin alkaa jo elokuussa 2003, mutta kiireiden vuoksi ne alkoivat saman vuoden marraskuussa ja jatkuivat tammikuuhun 2004. Ajoitus sattui sopivasti The Monsterican Dream -levyn julkaisun kanssa, joten elokuva lisättiin albumin rajoitettuun erikoispainokseen keväällä 2004. Elokuva ei tullut elokuvateatterilevitykseen, mutta se esitettiin SubTV:lla kahdesti vuonna 2004. The Kin on myös saatavilla vuonna 2006 julkaistulla Lordin Market Square Massacre -DVD:llä. Elokuvassa on Dynamite Tonite -niminen pornolehti, joka painettiin varta vasten elokuvaa varten. Lehden kuvissa esiintyy Rakel Liekki. Elokuvassa on myös kuvitteellisen Monsterica-merkin tupakka-aski, joka mukailee Marlboro-askia.
Juoni
250px|left|thumb|[[Mr. Lordi Annan huoneen ovella elokuvan lopussa.]] Elokuva kertoo Anna Hendersonista, joka kirjoittaa kirjaa hirviöistä ja yliluonnollisista ilmiöistä. Annan äiti tuki tytärtään kirjan teossa, mutta äiti kuoli vielä kirjan tekoprosessin ollessa kesken. Äidin kuoltua Anna lähtee siskonsa Julien kanssa edesmenneen äitinsä talolle, joka sijaitsee maaseudulla, järven rannalla ja metsän keskellä. Talossa Anna ja Julie tutkivat äitinsä vanhoja tavaroita ja sopivat, mitkä tavarat säilytetään ja mitkä myydään pois.
Omanin Sulttaanin hymni
Arabiankielinen teksti
يا عمان نحن من عهد النبي
The Kin
Juoni
Tutkiessaan vanhoja valokuvia sisarukset huomaavat kuviin kirjoitettujen tietojen (esimerkiksi vuosilukujen) poikkeavan todellisuudesta. Julie arvelee äidin olleen huonomuistinen, eikä hän vanhuusiällä enää muistanut asioita hyvin. Anna ahdistuu tilanteesta ja myöhemmin hän yksin ollessaan löytää vanhan pahvilaatikon, jonka pohjalla on kuolleen vauvan luuranko. Anna kauhistuu ja yrittää soittaa Julielle, mutta huomaa puhuvansa itsensä kanssa. Puhelun päätyttyä Anna huomaa huoneen ovella Mr. Lordin, joka vie Annan helvetilliseen koomaan.
Omanin Sulttaanin hymni
Arabiankielinen teksti
أوفياء من كرام العرب
The Kin
Juoni
Herättyään koomasta Anna huomaa makaavansa rautatieaseman lattialla äitinsä (vaikka tämä olikin kuollut) edessä. Anna nousee ylös ja halaa äitiään. Samalla hän kuulee manalan junan kellojen soivan lähdön merkiksi. Anna huomaa olevansa kuollut ja äitinsä elossa. Tarina on surrealistinen, ja jättää katsojalle avoimia kysymyksiä, joita jokainen voi miettiä omalla tavallaan.
Peak 41
Peak 41 on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 649 metriä.
The Kin
Keskeiset näyttelijät
Hirviöt
Omanin Sulttaanin hymni
Arabiankielinen teksti
أبشري قابوس جاء
The Kin
Julkaisut
The Kin on mukana seuraavilla DVD-julkaisuilla:
Omanin Sulttaanin hymni
Arabiankielinen teksti
فلتباركه السماء
واسعدي والتقيه بالدعاء
The Kin
Aiheesta muualla
The Monsterican Dream
Omanin Sulttaanin hymni
Aiheesta muualla
Kuuntele Omanin kansallislaulu (MIDI-tiedosto)
Nguyễn Minh Triết
Nguyễn Minh Triết (s. 8. lokakuuta 1942, Bến Cátin alue, Bình Dươngin maakunta) on vietnamilainen poliitikko, Vietnamin presidentti vuosina 2006–2011 ja entinen Hồ Chí Minhin kaupungin kommunistipuolueen johtaja. Presidentti on seremoniallinen asema, ja eniten valtaa pitää kommunistisen puolueen pääsihteeri.
Triết on kotoisin eteläisestä Bình Dươngin maakunnasta ja koulutukseltaan matemaatikko. Hän liittyi puolueeseen 1965, Vietnamin sodan aikana hän edisti kommunismin asiaa nuorison keskuudessa. Hän oli yhdeksännen ja kymmenennen kansankokouksen edustaja, vuodesta 1992 Sông Bén maakunnan puolueen johtaja ja vuodesta 2000 Hồ Chí Minhin kaupungin kommunistipuolueen johdossa. Hän oli pääroolissa tunnetun rikollisen Năm Camin pidätyksessä ja teloittamisessa.
Hän sai presidentin valinnassa 94 % äänistä ainoana ehdokkaana. Triếtiä pidetään talousuudistajana. Hän suositteli pääministeriehdokkaaksi politbyroon jäsentä ja varapääministeri Nguyễn Tấn Dũngia.
Klavinetti
thumb|Hohner D6 -klavinetti Klavinetti on kosketinsoitin, jonka suunnitteli saksalainen Ernst Zacharias 1960-luvun puolivälissä. Hän patentoi keksintönsä vuonna 1966. Periaatteessa klavinetti on sähköisesti vahvistettu klavikordi. Ääni tuotetaan pitkälti samalla lailla kuin sähkökitaralla. Klavinetin kirkas staccatomainen soundi on erityisen käytetty funk- ja rockmusiikissa. Tunnetuin klavinettien valmistaja lienee Hohner.
Tunnetuimmat Hohnerin Clavinet-mallit ovat I, II, L, C, D6 ja E7. Useimmat mallit ovat viisioktaavisia (60 kosketinta). Kutakin kosketinta kohden on yksi kieli, ääniala ulottuu F0:sta E5:een.
Hohner Clavinet D6:n soundi tuli suurelle yleisölle tutuksi Stevie Wonderin kappaleen ”Superstition” myötä.
Klavinetin tekniikka
Kuhunkin koskettimeen on kiinnitetty pieni kumivasara. Kosketinta painettaessa kumivasara koskettaa kieltä. Kun kosketin vapautetaan, kielen päässä oleva kangaspala laskeutuu kielen päälle lopettaen kielen värähtelemisen.
Useimmissa malleissa on kaksi äänikelaa kullekin kielelle, toiset kielten yläpuolella ja toiset alapuolella. Soittimessa olevan kytkimen avulla soittaja voi valita, kumpia mikrofoneja haluaa käyttää.
Clavinet I- ja II-malleja vaivanneet äänen kierto-ongelmat poistuivat D6-mallin myötä, joka julkaistiin vuonna 1971. D6-mallissa oli 15 eri filtteriasetusta, neljä mikrofonien asetusta ja demppaustoiminto kielille.
Sähkömagneettinen induktio
Sähkömagneettinen induktio on fysiikan perusilmiö, jossa muuttuva magneettikenttä indusoi sähköiseen johteeseen sähkömotorisen voiman. Kun johdinsilmukka on muuttuvassa magneettikentässä, silmukkaan syntyy sähkömotorinen voima, jonka suuruus on yhtä suuri kuin silmukan lävistävän magneettivuon muutosnopeus:
missä e on indusoituva sähkömotorinen voima ja \Phi on silmukan lävistävä magneettivuo.
Miinusmerkki johtuu Lenzin laista, jonka mukaan indusoituneen jännitteen polariteetti on sellainen, että se pyrkii synnyttämään johdinsilmukkaan sellaisen sähkövirran, jonka synnyttämä magneettivuo silmukan sisällä kumoaa ulkoisen magneettikentän muutoksen.
Mikäli vuontiheys on vakio silmukan sisällä, niin vuo on
Kelaan indusoituva jännite
Monikierroksisen johdinsilmukkaan eli kelaan indusoituva jännite on verrannollinen kelan silmukoiden läpi kulkevan yhteenlasketun kokonaisvuon muutosnopeuteen. Siksi N-kierroksiseen kelaan indusoituva jännite voidaan kirjoittaa muotoon
missä A on kelan poikkipinta-ala ja B on kelan läpi kulkevan magneettivuon tiheys.
Sovelluksia
Sähkömagneettinen induktio on tärkeä ilmiö sähkötekniikassa ja sähkömagneettisissa energiamuuntimissa kuten generaattoreissa ja muuntajissa. Näissä muuttuva magneettikenttä indusoi käämiin jännitteen, joka taas synnyttää suljettuun virtapiiriin virran.
Lähteet
İndüksiyon (Elektromanyetik indüksiyon)
Sergei Tarasov
Sergei Petrovitš Tarasov (, s. 15. helmikuuta 1965) on entinen venäläinen ampumahiihtäjä ja olympiavoittaja.
Tarasov hiihti kolmannen osuuden Neuvostoliiton joukkueessa, joka sijoittui Saksan jälkeen toiseksi Lahden MM-kisojen 1991 viestikilpailussa. Lisäksi hän kuului Neuvostoliiton pronssikvartettiin joukkuekilpailussa. Borovetsin MM-kilpailuissa 1993 hän sijoittui Andreas Zingerlen jälkeen toiseksi normaalimatkalla (20 km), hiihti kolmannen osuuden Venäjän viestijoukkueessa, joka sai Italian jälkeen hopeaa sekä sijoittui pronssille sprintissä (10 km) Mark Kirchnerin ja Jan Åge Tyldumin vietyä kirkkaammat mitalit.
Lillehammerin olympialaisissa 1994 Tarasov voitti kultaa normaalimatkalla 3,4 sekunnin erolla Frank Luckiin – molemmat ampuivat kolme sakkominuuttia. Sprinttikilpailussa Tarasov kiersi yhden sakkokierroksen ja saavutti pronssia 20 sekuntia puhtaasti ampuneelle Sergei Tšepikoville hävinneenä. Viestissä hän hiihti jälleen kolmannen osuuden Venäjän hopeajoukkueessa – kultaa voitti Saksa. Samana vuonna hän kuului lisäksi Venäjän hopeamiehistöön MM-joukkuekilpailussa Canmoressa.
Tarasov voitti Ruhpoldingin MM-kisoissa 1996 kultaa sekä normaalimatkalla että viestissä, jossa hän hiihti jälleen kolmannen osuuden. Brezno-Osrblien MM-kilpailuissa 1997 hän oli takaa-ajokilpailussa toinen Viktor Maigurovin jälkeen. Tarasov saavutti pronssia vielä Naganon olympiaviestissä 1998, jossa hän hiihti Venäjän joukkueessa tutun kolmannen osuuden.
Tarasov voitti maailmancupissa neljä osakilpailua: Lillehammerin kultamitalikilpailun lisäksi 10 km Ruhpoldingssa kaudella 1990–1991 sekä 20 km Bad Gasteinissa kaudella 1993–1994 ja Ruhpoldingissa kaudella 1995–1996. Lisäksi hän sijoittui kolme kertaa toiseksi ja kolmanneksi. Kokonaispisteissä hän oli parhaimmillaan kuudes kaudella 1995–1996.
Tarasov myönsi vuonna 2015 käyttäneensä veridopingia Albervillen talviolympialaisissa 1992. Veritankkaus epäonnistui kuitenkin pahan kerroin, sillä veri oli joko saastunut tai se oli vaihtunut toisen henkilön vereen. Tarasovin pulssi räjähti Albertvillen ensimmäisissä harjoituksissa, hänen sydämensä hakkasi neljän vuorokauden ajan 160 kertaa minuutissa ja hän kävi lähellä kuolemaa.
Kyra
Kyra voi tarkoittaa seuraavia asioita:
W Virginis -tähti
W Virginis -tähti on tavallista kefeidiä himmeämpi sykkivä tähti. W Virginis -tähdet ovat vähämetallisia vanhoja populaatio II:n sykkiviä tähtiä.
Kyashar
Kyashar on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 770 metriä.
Vanhaintialainen puolustus
Jatkossa valkea kehittää normaalisti jommankumman ratsuistaan peliin.
Muunnelmia
Päämuunnelma Janowskin muunnelma
Cyprianus (nimi)
Cyprianus on latinalainen miehen etunimi, jonka merkitys on ’mies Kyprokselta’. Katolisella kirkolla on useita tämännimisiä pyhimyksiä.
Cyprianus-nimi oli mukana Suomen almanakassa vuosina 1708–1928, lukuun ottamatta joitain katkoksia. Almanakassa nimestä on käytetty myös kirjoitusasua Kyprianus (vuosina 1890–1896). Cyprianuksen nimipäivä oli yleensä 26. syyskuuta, mutta vuonna 1742 se oli vasta 27. syyskuuta. Joinain vuosina nimipäivä oli 8. elokuuta.
Beringinmeri
thumb|Beringinmeren (keskellä) sijainti suhteessa muuhun Tyyneenmeren sekä Pohjoiseen jäämereen. Beringinmeri on Tyynenmeren pohjoisimman osan muodostava merialue. Muusta Tyynestämerestä Beringinmeren rajaavat Alaskan niemimaa ja Aleuttien saaristo. Pohjoisessa Beringinmeren erottaa Pohjoisesta jäämerestä 90 kilometriä leveä Beringinsalmi, jonka löysi vuonna 1648 tutkimusmatkailija Semjon Dežnjov. Tanskalaissyntyinen Vitus Bering tutki aluetta sata vuotta myöhemmin, ja meri nimettiin hänen mukaansa.
Eläimistö
Beringinmeri on ravinteikas ja siellä esiintyy paljon merieläimiä ja merilintuja. Valtaosa maailman silmälasihaahkoista elää Beringinmerellä.
Ombigaichan
Ombigaichan on Himalajalla Nepalissa sijaitseva vuorenhuippu. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 6 340 metriä.
Kustaa Adolf Raitanen
Kustaa (Gustaf) Adolf (Aadolf) Raitanen (Raitamäki) (13. huhtikuuta 1837 Multia – 14. kesäkuuta 1892 Multia) oli suomalainen maanviljelijä ja valtiopäivämies.
Raitasen vanhemmat olivat Kustaa Juhonpoika Raitamäki ja Liisa Abrahamintytär Raitamäki ja puoliso Helena Mikontytär Piesala. Raitanen oli maanviljelijä ja kunnallismies, toimien Multian kunnallislautakunnan esimiehenä sen perustamisesta vuodesta 1869 lähtien aina kuolemaansa asti. Hän oli talonpoikaissäädyssä Jyväskylän tuomiokunnan edustaja valtiopäivillä 1885. Raitanen oli valtiopäivillä valitsijamies.
Huutopussi
Huutopussi on kahden, kolmen tai neljän hengen korttipeli.
Pakasta on poistettu pienet, eli kortit 2–5 kaikista maista. Peliä pelataan joukkuepelinä (2+2) tai yksilöinä (2 tai 3 pelaajaa). Pelin perusidea on sama kuin bridgessä.
Peli on saanut nimensä lupauskierroksesta, missä luvataan (= huudetaan) pistemäärä mikä pyritään pitämään. Pelin kulku on lähes identtinen marjapussin kanssa, mutta pistelasku on erilainen. Jos ei onnistu keräämään huutonsa edestä pisteitä, saa huutonsa verran miinuspisteitä. Siksi kannattaa tarkoin miettiä, kuinka paljon huutaa.
Pelin valttimaiden arvojärjestys on seuraava: pata, risti, ruutu, hertta; hertan ollessa korkea-arvoisin. Valtin tekemällä saa pisteitä seuraavasti: hertta 100, ruutu 80, risti 60 ja pata 40. Valtin tehdäkseen tarvitsee ns. vahvan ajon (pyytämällä jotain maata saa tikin) ja lisäksi valtiksi aikomansa maan kuninkaan ja rouvan.
Kortit on pisteytetty seuraavasti: A: 11 pistettä, 10: 10 pistettä, K: 4 pistettä, Q: 3 pistettä J: 2 pistettä. Yleensä sovitaan että viimeisen tikin voittanut saa 20 pistettä. Jos voittaa kaikki tikit, eli saa kaikki kortit, saa pisteitä 140 = 120 kaikista korteista ja 20 viimeisestä tikistä (ei valtteja, kaikki kortit pelissä eli pelaajia 3 tai 4). Yksinkertaisemman pistelaskutavan mukaan kuvakorteista saa 5 pistettä, ässästä 15 ja 10:stä 10 pistettä.
Pelin voittaa se pelaaja tai joukkue joka kerää ensimmäisenä niin monta pistettä kuin on alun perin sovittu. Voittopistemäärä on yleensä 300-1000 pistettä.
Pelin kulku ja säännöt
Jakaessa jaetaan kortit tasan. Kolminpelissä ja kaksinpelissä keskelle jaetaan tyypillisesti kolme korttia huudon potiksi kuvapuoli alaspäin, joskin määrän voi kasvattaa halutessaan kuudeksi, jolloin huudot luonnollisesti suurenevat. Nelinpelissä voidaan jakaa neljä korttia huudon potiksi kuvapuoli alaspäin. Jakajasta seuraava henkilö aloittaa huutamisen. Huuto aloitetaan kaksin- ja kolminpelissä vähintään 40 pisteestä ja nelinpelissä vähintään 50 pisteestä, korottaen viiden pisteen tarkkuudella. Huuto vaihtelee yleisimmin 70-120 pisten välillä, vaikka toisinaan voidaan huutaa jopa yli 200 tai joskus 300 pistettä. Suurin mahdollinen saatava pistemäärä on kolminpelissä 380 (hertta-, ruutu- ja ristivaltti, kaikki pistekortit ja vika tikki) ja nelinpelissä 420 pistettä (edellä mainitut sekä myös patavaltti). Aloituksessa huutajan täytyy lyödä pöytään ässä; jos ei ole ässää lyödään pata; jos ei ole ässää eikä pataa saa lyödä minkä tahansa kortin. Muiden pitää lyödä samaa maata, eli tunnustaa maa. Pelissä sovitaan yleensä yliottopakko/ylimenopakko, eli jos pystyy voittamaan kortin, se on pakko tehdä. On huomattavaa, että ilman ylimenopakkoa pelistä tulee paljon monimutkaisempi, ja se lähenee Bridgeä. Keskelle jaetut kortit saa se joka voittaa ensimmäisen jaon. Kaksin- ja kolminpelissä kortit näytetään kaikille, mutta nelinpelissä (jossa kumpikin parin osapuoli saa kaksi korttia) kortteja ei näytetä. Nelinpelissä voidaan myös pelata ilman keskipakkaa, jolloin ensimmäisen tikin voittajan pari antaa neljä valitsemaansa korttia parillensa, jonka jälkeen ensimmäisen tikin voittaja antaa neljä omistaan takaisin (ns. vaihtopeli). Jos keskipakka on jaettu, laitetaan pois niin monta korttia kuin on saanutkin. Poislaitetut kortit menevät omaan tikkikasaan ja ne lasketaan loppupisteisiin. Pois ei saa laittaa ässää tai kymppiä (mutta parillensa saa antaa). Tämän jälkeen se kenelle huuto on jäänyt saa vielä korottaa huutoansa.
Mahdollisen korotuksen jälkeen pelataan vielä yksi tikki, jonka edellisen tikinvoittanut aloittaa. tämän jälkeen saa vasta tehdä valtin. Muiden pitää lyödä samaa maata ja pelissä on yliottopakko (eli jos pystyy voittamaan kortin, se on pakko tehdä). Paripelissä tikin saanut pelaaja voi kysyä pariltaan, onko tällä jotain tiettyä puolikasta (esim. "onko herttapuolta?") tai kokonaista. Kokonainenhan muodostuu kuninkaasta ja rouvasta jotka ovat samaa maata. Pari voi valehdella eli pimittää puolisonsa vaikka sellainen olisikin, jos kyseinen valtti ei sopisi hyvin muiden korttien kanssa, mutta silloin hän ei enää samassa erässä tehdä maasta valttia eikä kysyttäessä saa vastata eri tavalla. Jos valtti tehdään, se voittaa kaikki muut maat, mutta sitä saa pelata vain, jos eteen lyötyä maata ei ole.
Erän jälkeen lasketaan pisteet ja ne pyöristetään viiden pisteen tarkkuudelle. Huutanut joukkue ei saa kuin huutonsa vaikka saisi enemmän, mutta muut saavat niin paljon kuin korttien, lopetuksen ja valttien pistemäärä on yhteensä. Huutaneen joukkueen on saatava vähintään tasan huutonsa (esim. tasan 120), eli 119 ei riitä huutoon, vaikka se pyöristetäänkin 120:een; tosin tämäkin sääntö on sovittavissa. Jos huutanut henkilö/pari ei saa huutoaan, hän tippuu saman verran kuin on huutanut. Ankara lisäsääntö voidaan ottaa käyttöön: jos huudon voittanut tai hänen parinsa ei edes saa edes yhtä tikkiä, pudotus on kaksinkertainen. Jos hän tai jompi kumpi parista laittaa väärän määrän kortteja pois, tippuvat he myös. Suurin pudotus on, jos ei saa pistemäärää, ei edes yhtä tikkiä, ja on laittanut väärän määrän kortteja pois, koska silloin pudotus on nelinkertainen. Huutaja tippuu korotetun määrän. Muut kuin huutaja/-joukkue tippuvat huudon (siis korotetun) verran, jos jäävät tikeittä. Jos joutuu alle miinusraja, mikä sovitaan pelin alussa, kuten -500 pisteettä, on huutokiellossa eikä saa siten huutaa ennen kuin on päässyt alle 500 miinukseen. Jos pari joutuu huutokieltoon, ei kumpikaan saa huutaa.
KISE
KISE on oululainen jääkiekkoseura. Seura on perustettu vuonna 2018. Kaudella 2020–2021 seuran edustusjoukkue pelaa Suomen neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla eli II-divisioonassa.
Huutopussi
Pelin kulku ja säännöt
Ensin sovitun pistemäärän saanut joukkue voittaa, ellei kumpikin (tai monta henkilöä) pääse sovittuun pistemäärään tai yli yhtä aikaa. Jos kumpikin pari pääsee sovittuun pistemäärään tai yli yhtä aikaa, on olemassa erilaisia konventioita. Yksi konventio on, että silloin se henkilö/joukkue joka menee enemmän yli voittaa. Toinen konventio on, että voittoon vaaditaan nyt sovittu pistemäärä + sata pistettä. Jos kolminpelissä henkilö a huutaa ja henkilöt b ja c pääsevät kummatkin 500 pisteeseen, huudon ottanut on voittaja.
Kamarikollegio
Kamarikollegio on kanslian ohella Ruotsin vanhin keskusvirasto. Se perustettiin vuonna 1539 saksalaisten esikuvien mukaan kamarineuvosto-nimisenä hoitamaan valtion varojen hallintoa. Kamarikollegio jakautui voutien toimintaa johtavaan sekä valvontaa ja tiliasioita hoitavaan laskukamariin sekä verovaroja valvovaan verokamariin.
Vuodesta 1560 lähtien kamarikollegion johdossa oli vaihteleva määrä kamarineuvoksia, joiksi kamarikollegion jäseniä nimitettiin. Kuningas Sigismundin vuonna 1594 antaman ohjesäännön mukaan kamarikollegion tuli hoitaa myös kauppaa, rahalaitosta, tulleja ja kaivosteollisuutta koskevia asioita. Lisäksi se hoiti valtion tiloja ja valtakunnan regalioita koskevia kysymyksiä. Vuodesta 1602 lähtien laitoksen päällikkönä toimi valtakunnan rahavarojen hoitaja. Laitos järjestettiin vuonna 1618 annetulla kamarijärjestyksellä kollegioksi, jossa päätösvaltaa käyttivät valtakunnan veromestari ja kamarineuvokset.
Vuoden 1634 hallitusmuoto teki laitoksesta yhden kuningaskunnan viidestä kollegiosta ja kamarikollegio-nimitys vakiintui lopullisesti 1650-luvulla. Laitoksen päällikkönä toimi Kaarle XI:n ajasta lähtien kamaripresidentti, jota myöhemmin alettiin kutsua presidentiksi. Laitoksen tehtäviä jaettiin 1630-luvulla vuori- ja kauppakollegioille ja myöhemmin myös muille keskusvirastoille. 1800-luvulla perustetut keskusvirastot saivat osan laitoksen tehtävistä muun muassa tulli- ja maanmittausasioiden sekä valtion metsien ja maatilojen hoidon.
Kollegion johtajat
Seuraavat henkilöt ovat toimineet kamarikollegion johtajina:
Presidentit
Pääjohtajat
Jouni Pihlaja
Jouni Pihlaja (s. 10. toukokuuta 1966) on suomalainen futsalvalmentaja. Hän toimi Suomen futsalmaajoukkueen päävalmentajana vuosina 2005–2012.
Pihlaja on valmentanut Futsal-liigassa Ilves FS:ää (1999–2006), Porin Palloilijoita (2006–2007) ja Futsal Mad Maxia (2009-2010). Ilveksessä hän voitti kaksi Suomen-mestaruutta.
Tilastot
Tilastot maajoukkuevalmentajana:
Share International
Share International on Benjamin Cremen perustama uskonnollinen järjestö. Järjestö uskoo, että Maitreya, maailmanopettaja, liikkuu ihmisten keskuudessa ja levittää uskoa häneen. Järjestön mukaan eri uskontojen jumaluudet kuten Jeesus, Buddha, Mahdi ja Krishna ovat Maitreyan henkilöitymiä. Järjestöllä keskustoimipaikat ovat Lontoossa, Amsterdamissa, Tokiossa ja Los Angelesissa. Järjestö tunnetaan myös nimellä Tara Center heidän Los Angelesin toimipaikkansa mukaan.
Delta Scuti -tähti
Delta Scuti -tähti on eräs kääpiökefeidien alalaji. Kirkkaus vaihtelee korkeudella 0,003–0,9 magnitudia V-alueella muutaman tunnin jaksoissa, kirkkaudenvaihtelun jakso ja korkeus voi vaihdella suuresti. Kirkkauden muutokset johtuvat sekä säteittäisistä että ei-säteittäisistä muutoksista tähdessä.
Nämä tähdet ovat A0–F5 -tyypin pääsarjan tähtiä ja jättiläisiä. Delta Scutin kirkkaus vaihtelee +4,60 – +4,79 jaksolla 4,65 päivää. Muita tähän ryhmään kuuluvia tähtiä ovat Denebola ja Beta Cassiopeiae sekä Delta Serpentis.
Superhappo
thumb|right|240px|[[Fluoriantimonihappo on vahvin tunnettu superhappo. Se on moninkertaisesti vahvempaa kuin rikkihappo.]] Superhappo tarkoittaa sellaista happoa, jonka happamuus on suurempi kuin 100-prosenttisella rikkihapolla. On olemassa vain muutamia yksinkertaisia superhappoja, kuten perkloorihappo, joiden konjugaattiemäs on rikkihapon konjugaattiemästä heikompi. Vahvempia happoja saadaan seostamalla joukkoon jotakin sellaista ainetta, joka on konjugaattiemästä sitovaa.
Vahvin tunnettu superhappo, fluoriantimonihappo, on 1016 kertaa voimakkaampaa kuin 100-prosenttinen rikkihappo. Fluoriantimonihappoa saadaan lisäämällä fluorivetyhappoon HF fluoridi-ionin F− sitojaksi antimonipentafluoridia SbF5. Antimoni sitoutuu voimakkaasti fluoridi-ioniin, ja tuloksena saatu heksafluoroantimonaatti-ioni SbF6− ei sido vetyioneja takaisin. Siksi liuoksessa olevien vetyionien tehollinen konsentraatio pääsee nousemaan paljon suuremmaksi kuin missään tavallisessa happoliuoksessa. Tämä sitoo liuoksesta kaiken emäksisen, minkä takia superhappoja käytetään sellaisissa orgaanisissa reaktioissa, joissa on tarpeen saada estetyksi äärimmäisen emäsherkkiä karbokationeja reagoimasta.
Vahvimmat superhapot kykenevät protonoimaan jopa tyydyttyneitä alkaaneja, minkä vuoksi ne syövyttävät esimerkiksi kynttilänvahaa. Fluoriantimonihappo kykenee syövyttämään lähes kaikkea, ja sitä voidaankin käsitellä vain teflonilla päällystetyillä välineillä.
Gwen Stacy
Gwendolyn "Gwen" Stacy on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo. Hän toimi sivuhahmona Hämähäkkimiehen sarjakuvaseikkailuissa ja oli Peter Parkerin ensimmäinen todellinen tyttöystävä. Hänen ensiesiintymisensä tapahtui Amazing Spider-Man lehden numerossa 31. Hahmon loivat Stan Lee ja Steve Ditko.
Historia
Gwen Stacy oli Peter Parkerin eli Hämähäkkimiehen ensirakkaus. He tapasivat Empire Staten yliopistossa – Peter oli tiedenörtti Midtownin lukiosta ja Gwen oli muodikas pintaliitäjä Standard-lukiosta. Heidän ensitapaamisensa ei sujunut hyvin. Yhteinen ystävä Flash Thompson esitteli Peterin Gwenille ja hänen ystävälleen Harry Osbornille, mutta Parker ohitti heidät kaikki ollessaan huolestunut May-tätinsä sairaudesta ja erostaan tyttöystävästään Betty Brantista. Ajan myötä Peter sopi välinsä Gwenin, Harryn ja Flashin kanssa – jatkaen mainettaan ylpeänä stipendiopiskelijana. Huolimatta ystäviensä ennakkoluuloista Peteriä kohtaan Gwen aisti, että Peterissä oli muutakin kuin pinnalta katsoen saattoi luulla. Pian voitettuaan Vihreän Menninkäisen Hämähäkkimiehen osassa, Parker ilmaantui kouluun moottoripyörällä varmistaen Gwenin arvailut ja aloittaen heidän romanssinsa.
Heidän nupullaan olevaan suhdettaan koeteltiin heti Mary Jane Watsonille – May-tädin ystävän Anna Watsonin loisteliaalla sisarentyttärellä. Aloitteleva näyttelijätär Mary Jane sopeutui pian Peterin ystäväjoukkoon aiheuttaen kitkaa itsensä ja Gwenin välille. Gwen luuli Mary Janen kilpailevan Peteristä mutta hänen suhteensa Peteriin vahvistui ja epäily jäi siihen. Mary Jane oli aivan liian villi asettumaan yhden miehen luokse, eikä tosissaan haastanut Gweniä paikasta Peterin sydämessä. Mutta Peterin salattu elämä Hämähäkkimiehenä oli suurin uhka heidän suhteelleen. Unohdettuja tapaamisia, selittämättömiä poissaoloja, kertomattomia salaisuuksia – kaikki haastoivat heidän rakkautensa. Mutta Gwenin viisas isä, poliisikomisario George Stacy, hyväksyi Peterin lämpimästi ja teki mitä pystyi heidän pitämisekseen yhdessä. Epäonneksi George Stacy kuoli suojellessaan viatonta lasta Hämähäkkimiehen taistellessa Tohtori Mustekalaa vastaan, ja Gwen piti sankaria vastuussa täyttäen Peterin salaisella kärsimyksellä.
Gwen vieraili Norman Osbornin luona ja tuntien vetoa miehen sisäiseen tuskaan (joka aiheutui hänen kahdesta henkilöllisyydestään) ja myös valtaan, antautui hetkelliseen intohimoon, jolla olisi valtavat seuraamukset. Gwen tuli raskaaksi ja matkusti Eurooppaan synnyttämään lapset salassa; keskosina syntyneet kaksoset olivat kuitenkin fyysisesti täysikasvuisia. Palattuaan Gwen suunnitteli kertovansa Peterille, mutta hän ei koskaan saanut mahdollisuutta. Saatuaan muistonsa Peterin henkilöllisyydestä takaisin Norman, Vihreä Menninkäinen, paloi halusta kostaa Hämähäkkimiehelle ja Gwenille perillistensä salailuista. Menninkäinen sieppasi Gwenin eikä Hämähäkkimies pystynyt estämään häntä työntämästä tyttöä alas Brooklynin sillalta. Yrittäen epätoivoissaan pelastaa rakkaansa, Hämähäkkimies ampui seitin joka tarttui Gweniä nilkasta – vain havaitakseen tytön olevan jo kuollut, putouksensa šokin tappamana, tai ehkä (kuten Peterin painajaisissa tulevina vuosina) niska murtuneena äkillisen pysäyksen takia. Peterin rakkaus ja kaipaus Gwen Stacya kohtaan elää ikuisesti hänen muistoissaan. Peter omisti Gwen Stacyn kirjaston hänen muistolleen.
Hämähäkki-Gwen
Vaihtoehtoisessa todellisuudessa nimeltä Maa-65, Gwen Stacy sai pureman radioaktiiviselta hämähäkiltä Peterin sijasta ja ryhtyy supersankariksi alun perin nimellä Hämähäkkinainen, mutta tunnettu myöhemmin myös nimillä Hämähäkki-Gwen tai Aavehämähäkki. Hän kuului myös Mary Jane Watsonin muodostamaan bändiin nimeltä Mary Janes. Pian sen jälkeen, kun Gwen alkaa taistella rikollisuutta vastaan, Peter Parker alkaa suunnitella kostoa kiusaajiaan vastaan. Peteristä tulee kyseisen todellisuuden versio Liskosta. Gwen onnistuu pysäyttämään Peterin, joka kuolee käyttämänsä kemikaalin takia. Pormestari J. Jonah Jameson syyttää Hämähäkkinaista tästä ja käskee poliisien jahdata häntä. Gwenin isä, joka on tässäkin todellisuudessa poliisikomisario, johtaa etsintöjä.
Televisio
Gwen Stacy esiintyi Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa 1990-luvulla. Gwen nähtiin vain sarjan päätösjaksossa toisen maailman Hämähäkkimiehen vaimona. Hänen äänenään oli Mary Kay Bergnan.
Sam Raimin elokuvat
Gwen Stacy nähdään elokuvassa Spider-Man 3 – Hämähäkkimies 3, jossa häntä näyttelee Bryce Dallas Howard. Hän oli Peter Parkerin opiskelutoveri yliopistossa. Peterin kuitenkin Hämähäkkimiehenä pelastettua Gwenin ja Gwenin suudeltua häntä samalla tavalla kuin Peter aikoinaan suuteli Mary Jane Watsonia, Mary Jane alkoi olla mustasukkainen Peteriä kohtaan. Eddie Brock, joka oli Gwenistä kuvia tämän mallin uraa varten, oli itse kiinnostunut Gwenistä, joka ei kuitenkaan ajatellut hänestä samalla tavalla. Myöhemmin, Peter vie symbiootin vallassa ollessaan Gwenin mukanaan jazz-klubille, jossa Mary Jane työskenteli. Gwen tajuaa Peterin vain yrittävän tehdä Mary Janen entistä mustasukkaisemmaksi ja poistuu paikalta pyytäen Mary Janelta anteeksi. Hänet nähdään elokuvan lopussa Harry Osbornin hautajaisissa.
Lähteet
Spider-Man
Hitti
Hitti (englannin sanasta hit ’osuma’), suomeksi myös iskelmä, on äänilevy, elokuva tai muu kulutushyödyke, joka on suosittu laajalla alueella tai jonkin tietyn sosiaalisen ryhmän keskuudessa.
Erään määritelmän mukaan musiikkiteollisuudessa hitti tarkoittaa kappaletta, joka on päässyt 40 myydyimmän singlen listalle. Yhden hitin ihme on artisti tai yhtye, joka tunnetaan ensisijaisesti yhden musiikkikappaleen ansiosta.
Suomenkielinen termi iskelmä tai iskusävelmä (johdos saksan sanasta Schlager) on alkujaan tarkoittanut nimenomaan suuren suosion saavuttanutta sävelmää tai tallennetta, mutta on sittemmin laajentunut tarkoittamaan myös tietynlaista musiikkityyliä (iskelmämusiikki).
Håkan Nordman
Bengt Håkan Nordman (s. 8. heinäkuuta 1944 Petolahti) on suomalainen RKP:n poliitikko. Hän oli kansanedustaja Vaasan vaalipiiristä vuosina 1983–1995, 1999–2003 ja 2007–2011.
Nordman putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Hän palasi eduskuntaan vuoden 1999 vaaleissa 10 000 äänellä, mutta putosi jälleen vuoden 2003 vaaleissa. Hän ei ollut enää ehdolla vuoden 2011 eduskuntavaaleissa.
Nordman on vaikuttanut myös kunnallispolitiikassa. Hän oli Maalahden kunnanjohtaja vuosina 1970–1982 ja Vaasan kaupunginvaltuuston puheenjohtaja 1997–2012. Nordmanille myönnettiin kaupunkineuvoksen arvo vuonna 2006.
Duke Nukem: Time to Kill
Duke Nukem: Time To Kill on PlayStationille vuonna 1998 julkaistu kolmannen persoonan ammuntapeli. Peli ei sisällä radikaaleja muutoksia, vaan on hyvinkin samanlainen juonikuvioltaan kuin edelliset Duke Nukem -pelisarjan julkaisut. Tavoitteena on pelastaa kaikki maailman elossa olevat naiset, sekä tappaa kaikki maapallon vallaneet alienit. Duken ääninäyttelijänä pelissä toimii edelleen Jon St. John. Pelille julkaistiin vuonna 2000 jatko-osa, Duke Nukem: Land of The Babes.
Pelaaminen
Pelissä on yksin- ja moninpeli. Moninpelissä pystyy ottelemaan 1vs1 -deathmatch modissa laittamalla tietyn aikarajan päälle. Ajan loppuessa eniten tappanut voittaa. Moninpeliin on myös mahdollisuus laittaa yksinpelissä esiintyneitä "salapaikkoja", joista saa erilaisia peliä helpottavia tavaroita tai aseita.
Piilopilat
Time to Kill sisältää lukuisia "pääsiäismunia". Pilat parodioivat kuuluisia elokuvia, mm. Evil Dead ja Monty Pythonin hullu maailma, sekä Paluu tulevaisuuteen -trilogiaa. Hyvänä esimerkkinä, Duken löytäessä vanhasta kaivoksesta rappeutuneen auton, joka on Paluu tulevaisuuteen -trilogiassa aikakoneena käytetty DeLorean DMC-12 -urheilumalli. Samassa kohdassa Duke kommentoi näkemäänsä sanomalla: "McFly, anybody home?", viitaten selkeästi trilogiassa päähahmona seikkailleeseen Marty McFlyhyn.
Martha Christensen
Martha Christensen (12. kesäkuuta 1926 Holsted, Tanska – 3. tammikuuta 1995 ) oli tanskalainen kirjailija. Hänen arkirealismia edustavat teoksensa kertovat yhteiskunnan pienimpiä, ja hän puolustaa niissä oikeutta erilaisuuteen. Hän on kirjoittanut novelleja ja romaaneja.
Duke Nukem: Time to Kill
Juoni
Peli alkaa introlla, jossa Duke Nukem ajaa moottoripyörällä pitkin Los Angelesin tyhjiä katuja. Hän ajaa "Bootylicious Strip Club" -nimiselle yökerholle. Kesken hauskanpidon, edellisistä Duke Nukem -peleistä tuttu Pig Cop -joukkio piirittää yökerhon, jolloin Duke aloittaa tulitaistelun. Videon aikana introkappaleena soi Stabbing Westwardin kappale "The Thing I Hate".
Alienit ovat tehneet vihamielisen invaasion maapallolle. Duke Nukem aloittaa maailmanpelastusoperation yksin, tavoitteenaan tuhota kaikki alienit ja kansoittaa maa uudelleen pelastamalla maailman kaikki naiset. Pelin ensimmäinen taso on suoraan jatkoa alussa nähtävälle introlle; Duke on strippi-klubin edessä ja alieneita alkaa ilmestyä joka puolelle kaupunkia. Pelissä on mukana myös loppuvastukset.
Leipzigin konservatorio
Konservatorion suomalaisia oppilaita ovat olleet mm. Filip von Schantz, Ernst Fabritius, Ilmari Krohn, Martin Wegelius, Robert Kajanus, Toivo Kuula ja Aarre Merikanto.
Jumala (kristinusko)
Jumala on kristittyjen uskoma ja kunnioittama korkein olento, jonka muita nimityksiä ovat muun muassa (Taivaan) Isä, Luoja, Herra ja Kaikkivaltias. Jumala esiintyy myös nimillä Ehje (”Minä olen”) ja Jahve (”Hän on”). Kristinusko korostaa Jumalaa maailman luojana ja luomakunnan persoonallisena ylläpitäjänä, eikä kristinuskossa ole muita jumalia, joskin Vanhassa testamentissa puhutaan jumalien kokouksesta (Psalmit 82:1).
Kristinuskon mukaan Jumalasta voidaan saada tietoa yleisen ilmoituksen kautta (Jumalan toiminta luonnossa ja kulttuurissa) sekä erityisen ilmoituksen kautta (Jumalan lihaksi tullut Sana, Jeesus Kristus). Erityisen ilmoituksen tärkein lähde on Raamattu, kristityille ohjeellisiksi tulkittujen kirjoitusten kokoelma.
Taiteessa kristinuskon Jumala on perinteisesti kuvattu iäkkäänä pitkäpartaisena miehenä.
Kristinuskon Jumala
pienois|pysty|Isä Jumala sekä [[Magdalan Maria ja Katariina Sienalainen (Fra Bartolomeo, 1509)]]
Kristinuskon opetuksen mukaan Jumala on tuonut ilmi kirkkautensa, nimensä ja kasvonsa. Kukaan ei ole kuitenkaan nähnyt Jumalaa, eikä voi häntä nähdä. Tässä mielessä kristinuskon Jumala on perimmältään aina salattu. Eri aikoina ihminen on kuitenkin kristinuskon mukaan pyrkinyt muodostamaan itselleen Jumalasta käsityksen, joka pohjautuu tulkintoihin erityisestä ja yleisestä ilmoituksesta, vallitsevasta todellisuuskäsityksestä sekä ihmisen omista mielikuvista. Kristinuskon alkuajoista lähtien kristityt ovat kuvanneet Jumalaa erilaisin sanallisin ja kuvallisin vertauskuvin.
Merkittävin kristillisen jumalakäsityksen ero juutalaiseen on oppi Jumalan kolminaisuudesta. Jumalan kolminaisuuden avulla selitetään Jumalan toimintaa kolmessa ilmenemismuodossa tai roolissa Isänä, Poikana ja Pyhänä Henkenä. Vaikka jokainen persoona on erillinen, kristinuskossa korostetaan, että Jumala on olemukseltaan yksi.
Toisena kristinuskon jumalakäsityksen erona juutalaiseen voidaan pitää suurempaa rakastavan Jumalan painottamista. Kristinuskon opin mukaan keskeisin Jumalaa luonnehtiva ominaisuus on hänen rakkautensa luotujaan kohtaan. Tämä ilmenee erityisesti siinä, että hän antoi poikansa, Jeesuksen, tulla ihmiseksi, jottei kukaan joutuisi kadotukseen, vaan saisi iankaikkisen elämän hänen luonaan taivaassa. Kun itse kolmiyhteinen Jumala Jeesuksen persoonassa oli tullut ihmiseksi ja sovittanut ihmiset itsensä kanssa, ei opillisesti enää ollut sijaa kuvalle rankaisutoimia, polttouhreja ja tiukkaa lain noudattamista vaativasta Jumalasta.
Jumaluusoppineet ovat kuitenkin keskustelleet siitä, voidaanko vanhatestamentillista Jahvea ja Jumalaa pitää täysin samana jumalana. Perusteluja ovat olleet muun muassa seuraavat
On olemassa myös tulkinta, jonka mukaan Jahve oli vain luojajumala, demiurgi, joka oli todellisen Jumalan luoma, mutta luuli olevansa ainoa jumala. Jahven ajateltiin pilanneen sooloilullaan luomistyön. Tällainen käsitys eli muun muassa varhaiskristillisessä gnostilaisuudessa. Gnostilaisuus tuomittiin myöhemmin harhaopiksi. Tällainen käsitys teki Jahvesta kuitenkin pelkästään juutalaisten heimojumalan, joka ei ole maailman luonut yksijumalisuuden Jumala.
Jumalan nimi
pienois|Isä Jumala sekä [[Profeetta|profeettoja ja sibylloja (Pietro Perugino, 1497–1500)]] Kristinuskon Jumalasta käytetään useaa nimeä, joilla on eri painotuksia. Erityisesti Jeesuksen henkilöön liittyviä nimiä on monta.
Tunnuskuvat
pienois|[[Kaikkinäkevä silmä.]] Jumalaan yhdistetään erinäisiä tunnuskuvia.
Jumala ja pahuus
Sekä kristillisessä teologiassa että uskontokritiikissä kristinuskon Jumalan käskyt ja teot ovat olleet tärkeitä keskustelun aiheita. Monien tutkijoiden näkemyksen mukaan Jumala oli juutalaisessa uskonnossa aluksi sekä hyvän että pahan lähde ennen kuin Saatana omaksuttiin juutalaisuuteen persialaisten uskontojen kautta. Vanhan testamentin vanhimmissa kirjoituksissa Saatanaa ei mainita. Saatanan tultua mukaan Jumalalle jäivät hyvät teot ja Saatana sai jonkinlaisen syyttäjän ja myöhemmin ”paholaisen”, roolin.
Beta Cephei -tähti
Beta Cephei -tähti on sykkivien muuttujien tyyppi, joiden kirkkaus vaihtelee 0,01–0,3 magnitudin verran 0,1–0,6 vuorokauden jaksolla. Spektriluokka on B1-B3 III. Näiden tähtien sykkimisen syytä ei tunneta. Prototyyppitähden Beta Cephein kirkkauden vaihtelu on +3,16 – +3,27 jaksolla 4,57 tuntia. Tähän ryhmään kuuluvat myös Merope ja Sigma Scorpii.
Jumala (kristinusko)
Vanha Testamentti
Vanhassa testamentissa Jumala kuvataan sekä rakkaudellisena ja anteeksiantavaisena Luojana. Kaikkeuden tekijänä hänellä on kuitenkin oikeus sanoa, mikä on oikein ja mikä väärin ja määrätä rangaistukset niille, jotka eivät tottele häntä. .
Beta Cephei -tähti
Beta Cephei -tähtiä ei pidä sotkea Delta Cephei -tähtiin eli kefeideihin.