cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luettelo Niskavuori-näytelmien henkilöistä
Simolan isäntä
Niskavuorelaisten vanha ystävä, mahtitilan isäntä ja vanhapoika. Simola havittelee Ilona Ahlgrenia morsiamekseen tuloksetta. Miessivuosa näytelmissä Niskavuoren naiset ja Niskavuoren leipä. Vaalan mustavalkoelokuvassa Niskavuoren naiset Simolaa näyttelee Ossi Elstelä, värielokuvassa puolestaan Heikki Savolainen. Edvin Laineen elokuvassa Niskavuoren Aarne Simolaa näyttelee Aarne Laine. Vuoden 1984 Niskavuori-elokuvassa häntä näyttelee Tuomas Mattila.
Telefuuni-Santra
pienoiskuva|150px|Martta Kinnunen telefuuni-Santran roolissa Puhelinvaihteen hoitaja, "kylälehti". Oikea nimi Sandra Marjanen. Tarinan eteenpäinviejä näytelmissä Niskavuoren naiset, Niskavuoren leipä ja Entäs nyt, Niskavuori?. Vaalan mustavalkoelokuvassa Niskavuoren naiset Sandrana on Aino Lohikoski, vuoden 1958 väriversiossa puolestaan Pia Hattara. Laineen Niskavuori-filmatisoinneissa Sandran roolissa on Martta Kinnunen. Kassilan Niskavuori-elokuvassa Sandraa näyttelee Eila Pehkonen. Kalle Pursiaisen televisionäytelmästä Entäs nyt, Niskavuori? Sandran hahmo on jätetty pois.
Serafiina
Sandran sisko Serafiina työskentelee kansakoulun vahtimestarina. Serafiinaa ovat näytelleet muun muassa Elli Ylimaa, Elvi Saarnio, Anni Rönkkö ja Elina Hoffrén.
Pehtoori
Niskavuoren tilanhoitaja. Vakava ja yksioikoinen. Avioeronsa jälkeen Martta ihastuu pehtooriin, ja alkaa odottaa tämän lasta. Martta ei kuitenkaan halua naimisiin pehtoorin kanssa ja pehtoori joutuu lähtemään Niskavuorelta. Mukana näytelmässä Niskavuoren leipä. Laineen Niskavuoren Aarnessa pehtoorina on Åke Lindman, Kassilan Niskavuoressa puolestaan Aarno Sulkanen. Jälkimmäisessä hahmolle on annettu sukunimeksi Anttila.
Tohtori Varelius
Martan toinen mies. Asiallinen ja sovitteleva. Tohtori alkaa seurustella eronneen Martan kanssa tämän odottaessa lasta pehtoorille. Lopulta tohtori avioituu Martan kanssa ja pariskunta muuttaa Helsinkiin. Mukana näytelmissä Niskavuoren leipä ja Entäs nyt, Niskavuori?. Laineen elokuvissa Niskavuoren Aarne ja Niskavuoren taistelee tohtorina on Joel Rinne, Kassilan Niskavuoressa puolestaan Martin Kurtén. Elokuvassa Niskavuori taistelee tohtorin nimi on muutettu Artturi Santalaksi. Kassilan Niskavuoressa hahmon nimi on Henrik Warelius. Vuoden 1987 televisionäytelmässä Entäs nyt, Niskavuori? tohtorin nimi on niin ikään Henrik Varelius ja häntä näyttelee Elis Sella.
Leppävaaran budoseura
ZNKR jōdō
Kansalliset mudan
Kansalliset Ikkyu - Nidan
Kansalliset yudansha Kansainväliset
ZNKR iaidō
Kansalliset mudan (2012 alkaen ≤ nikkyu uusi sarjajako) ... Kansalliset ikkyu-shodan (uusi sarjajako 2012) 1.kyu- 1.dan -sarjassa 2012 ... Kansalliset yudansha (2012 alkaen ≥ Nidan uusi sarjajako) ... Kansainväliset
Affleck
Affleck viittaa muun muassa seuraaviin:
Savo-Karjalan Kokoomus
Savo-Karjalan Kokoomus ry on yksi Kansallisen Kokoomuksen piirijärjestöistä. Se aloitti toimintansa 2014, kun Pohjois-Karjalan Kokoomus ja Pohjois-Savon Kokoomus päättivät yhdistyä vuonna 2013.
Jäsenjärjestöt
Piirijärjestön muodostaa noin 50 kokoomusyhdistystä, mukaan lukien neljä Kokoomuksen Naisten Liiton jäsenyhdistystä, kolme Kokoomuksen Nuorten Liiton jäsenyhdistystä sekä yksi Kokoomuksen Opiskelijaliitto Tuhatkunnan yhdistystä. Lisäksi Joensuussa toimii Kokoomuksen Joensuun kunnallisjärjestö ja Kuopiossa Kokoomuksen Kuopion kunnallisjärjestö, jotka vastaavat kyseisten kaupunkien kuntapolitiikasta.
Olli Saijonmaa
Vilho Olavi (Olli) Saijonmaa (28. marraskuuta 1908 Mikkeli – 6. heinäkuuta 1999 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hän työskenteli muun muassa rakennushallituksessa ja vuodesta 1951 lähtien vaimonsa arkkitehti Eija Saijonmaan kanssa heidän yhteisessä arkkitehtitoimistossaan.
Olli Saijonmaan harrasti rakennusten valokuvausta, näitä kuvia on muun muassa Suomen arkkitehtuurimuseon kokoelmissa. Museossa on myös Saijonmaiden arkkitehtitoimiston piirustuskokoelma, toimisto osallistui lukuisiin arkkitehtuurikilpailuihin.
Olli Saijonmaa pääsi ylioppilaaksi vuonna 1927 Mikkelin Lyseosta ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta vuonna 1935. Saijonmaan ensimmäinen työpaikka valmistumisen jälkeen oli arkkitehti Väinö Vähäkallion toimisto, jossa hän työskenteli vuosina 1935–1941. Saijonmaa osallistui ansiokkaasti sotaan ja oli sotilasarvoltaan lopulta vuonna 1942 kapteeni. Sodan aikana hän toimi niin sanottuna TK-taiteilijana ja suunnitteli muun muassa komentokorsun ja muita puolustusrakenteita.
thumb|[[Pitäjänmäen kirkko. Arkkitehtuuritoimisto Olli ja Eija Saijonmaa (1959).]] Sodan jälkeen Olli Saijonmaa oli lyhyen aikaa töissä rakennushallituksessa ja perusti oman arkkitehtitoimiston vuonna 1946. Saijonmaa avioitui vuonna 1948 arkkitehtiopiskelija Eija o.s. Äyhön kanssa, joka työskenteli samasta vuodesta lähtien Olli Saijonmaan toimistossa. Vaimon valmistuttua arkkitehdiksi he perustivat yhteisen arkkitehtuuritoimiston vuonna 1951. Toimisto suunnitteli sekä asuinrakennuksia että julkisia rakennuksia, muun muassa vanhusten palvelutaloja ja kirkkoja. Toimiston käsialaa on muun muassa Helsingin ensimmäinen vanhainkoti eli Kustaankartanon vanhainkoti, jonka punatiiliset rakennukset ja puisto valmistuivat vuonna 1953 Oulunkylään. Merkittäviin toteutettuihin töihin kuuluu myös nykyinen Vantaan kaupungintalo, joka perustui vuonna 1954 käytyyn Helsingin maalaiskunnan virastotalon suunnittelukilpailuun. Tikkurilaan rakennettu virastotalo valmistui vuonna 1957.
Muita Arkkitehtuuritoimisto Olli ja Eija Saijonmaan suunnittelemia rakennuksia ovat muun muassa vuonna 1959 valmistunut Pitäjänmäen ja vuonna 1960 valmistunut Puistolan kirkko.
Nykyään Mikkeliin kuuluvaan Haukivuoren kuntaan Saijonmaat suunnittelivat muun muassa kunnantalon ja siihen liittyvän asuinkerrostalon, ne valmistuivat 1957. Haukivuoren Asemankylään he suunnittelivat kansakoulun, joka valmistui 1957 ja keskikoulun, joka valmistui 1961.
Hämeenlinnaan Saijonmaat suunnittelivat Kauppaoppilaitoksen, joka valmistui 1965.
Yvonne Naef
Yvonne Naef (s. 9. marraskuuta 1957) on sveitsiläinen oopperalaulaja, äänialaltaan kontra-altto. Hän opiskeli musiikkitiedettä ja laulamista Zürichissä, Baselissa ja Mannheimissa. Voitettuaan lukuisia opiskelijapalkintoja hän sai ensimmäistä kertaa laajempaa huomiota vuonna 1987 sijoituttuaan toiselle sijalle oratorio- ja yksinlaululuokassa Ateenan Maria Callas -kilpailussa.
Uransa alkupuolella Naef esitti muiden muassa Rosinan (Sevillan parturi, Gioacchino Rossini), Adalgisan (Norma, Vincenzo Bellini) ja Carmenin roolit (Carmen, Georges Bizet) ollessaan oopperatalojen jäsenenä Sankt Gallenissa ja Wiesbadenissa.
Suurta henkilökohtaista suosiota Naef saavutti vuonna 1994 Gaetano Donizettin oopperan Anna Bolena uudessa tuotannossa Monte Carlon oopperassa. Hän tulkitsi teoksessa Giovanna Seymourin roolin. Seuraavana vuonna hän esiintyi ensimmäistä kertaa Giuliettan roolissa Hoffmannin kertomukset -teoksessa Milanon La Scalassa. Hän on esiintynyt festivaaleilla muun muassa Bayreuthissa ja Salzburgissa. Hän on myös kysytty konserttilaulaja, jonka ohjelmisto kattaa teoksia Johann Sebastian Bachista Dmitri Šostakovitšiin.
Robert Zarasto
Robert Alexander Zarasto (Merikanto) (10. elokuuta 1892 Helsinki – 13. elokuuta 1932) oli suomalainen taidemaalari.
Zarasto opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1908–1912. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1910–1914, 1916 ja 1928. Zarasto työskenteli viikkolehden toimittajana, kehyskauppiaana ja tehtailijana.
Fournés
Fournés on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Plataniáksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Fournés muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Φουρνέ, Topikí Koinótita Fourné). Kylän väkiluku on 576 (vuonna 2011).
Fournésin kylä sijaitsee noin 15 kilometriä lounaaseen Chaniásta tiellä, joka johtaa Lefká Órin Omalóksen ylätasangolle. Kylän lähistön nähtävyyksiin lukeutuu Kreetan kasvitieteellinen puutarha. Aiemmin kylä kuului Mousoúroin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Plataniáksen kunnan Mousoúroin kunnallisyksikköön.
Roomalaiset numerot
Roomalaiset numerot on etruskien numeroista muokattu antiikin Roomassa yleistynyt ja pitkään käytetty numerojärjestelmä. Roomalaiset numerot perustuvat kirjaimiin I, V, X, L, C, D ja M, joista jokaista vastaa tietty arvo. Kirjaimia yhdistelemällä voidaan muodostaa lisää lukuja. Roomalaiset numerot ovat edelleen jossain määrin käytössä, tosin niiden merkintätapaa on muunneltu hieman keskiajalla ja sen jälkeen ymmärrettävyyden parantamiseksi. Yleensä roomalaisina numeroina käytetään suuraakkosia, mutta englannin kielessä joskus pienaakkosia varsinkin kirjan sivuja numeroitaessa.
Roomalaisia numeroita käytetään nykyään yleensä vain järjestyslukujen merkitsemiseen. Aikaisemmin Suomessa oli yleistä kirjoittaa päivämäärissä kuukauden järjestysnumero roomalaisilla numeroilla, esim. 1/VII = 1. heinäkuuta. Myös vuosiluvut merkitään joskus roomalaisilla numeroilla esimerkiksi patsaisiin, siltoihin tai muihin rakennelmiin; tällöin esimerkiksi 1997 on MCMXCVII. Hallitsijanimien järjestysnumerot merkitään myös perinteisesti roomalaisin numeroin (esimerkiksi Kaarle XVI Kustaa). Roomalaisia numeroita käytetään myös urheilukilpailuissa (olympialaiset), kellotaulujen tunteina, teossarjojen osissa (esimerkiksi Street Fighter IV, GTA V, Star Wars – Episodi VIII) ja elektroniikassa vaihtoehtojen merkinnöissä (esimerkiksi kytkinasennot 0, I, II). Myös lääkeresepteissä käytetään roomalaisia numeroita.
Historiaa
100 px|pienoiskuva|Luku 12 merkittynä roomalaisin numeroin ja ”[[tukkimiehen kirjanpito|tukkimiehen kirjanpidolla”. Käsin kirjoitettaessa roomalaiset numerot on tapana merkitä vaakaviivojen väliin.]] Roomalaiset numerot ovat saaneet muotonsa sormien avulla näytetyistä lukumääristä. Roomalaisten savelle ja vahalle kirjoittamat numerot muistuttavatkin pystyssä olevia sormia. Pelkillä samansuuntaisilla viivoilla tehtyjen lukumerkintöjen haittana on ihmisen rajallinen hahmotuskyky: jo pienetkin luvut sekaantuvat toisiinsa helposti. Roomalaiset merkitsivät numeroita neljään asti pystyviivoin ja luvun viisi merkinnässä viiva vedettiin muiden neljän viivan yli (tämä on niin sanottu tukkimiehen kirjanpito). Aikojen saatossa numero viisi yksinkertaistui muotoon V, jonka jälkeen voitiin taas lisätä pystyviivoja merkitsemään seuraavia numeroita.
Alun perin numero kymmenen on ollut VV, mutta merkintä on tiivistynyt muotoon X, jossa voidaan katsoa olevan kaksi päällekkäistä V:tä. Näillä merkeillä pystytään laskemaan jo aika pitkälle ennen kuin vastaan tulee ongelmia. Luku viisikymmentä merkittynä XXXXX on jälleen liian pitkä ja vaikea hahmottaa. Suuremmille luvuille otettiin käyttöön lisää merkkejä: L, C, D ja M.
Kokonaisluvut
Roomalaisissa numeroissa käytetään seitsemää perusmerkkiä:
Näiden lisäksi on eri aikoina käytetty myös muita merkkejä, mutta ne eivät ole yleistyneet; esimerkiksi O merkitsi lukua 11, S merkitsi lukua 70 ja P merkitsi lukua 400.
Samoja merkkejä peräkkäin pistettäessä saadaan yksittäisten merkkien välissä olevia lukuja. Esimerkiksi luku kaksi on roomalaisissa numeroissa II ja kolme on III. Yleisen käytännön mukaan samaa merkkiä ei saa panna kolmea enempää peräkkäin, joten neljä on IV, eli yksi pois viidestä. Viisi on V ja kuusi on VI, yksi lisää viiteen. Perussääntönä oli siten, että pienempi merkki isomman merkin vasemmalla puolella vähennetään isommasta, oikealla puolella oleva lisätään siihen. Roomalaiset itse eivät kuitenkaan seuranneet tätä ohjenuoraa tarkasti ja poikkeavia muotoja, kuten IIII (4) ja jopa IIX (8), esiintyy runsaasti. Muoto IIII esiintyy nykyäänkin yleisesti kellotauluissa. Oheinen taulukko kymmenestä ensimmäisestä luvusta helpottaa hahmottamaan perusidean:
Näillä roomalaisten numeroiden perusmerkeillä merkittynä suurin mahdollinen luku on MMMCMXCIX (3999), koska neljätuhatta olisi tuhat pois viidestätuhannesta eikä viidelletuhannelle ole omaa perusmerkkiä. Suuremmat merkit (viisituhatta ja suuremmat) muodostetaan siten, että käytetään perusmerkkiä, jonka päälle on laitettu yläviiva eli makroni. Tämä viiva osoittaa, että kyseinen luku pitää kertoa tuhannella. Merkintätapa ei ollut selkeä, koska makronia käytettiin myös satunnaisesti tekstissä erottamaan numerot tavallisista kirjaimista. Esimerkiksi kymmenen on X, joten 10 000 on X. Lukua tuhat voidaan merkitä joko yleisemmällä merkillä M tai harvinaisemmalla I.
Suuremmille luvuille ei ole yhtenäistä järjestelmää, vaan yleensä käytetään jompaakumpaa kahdesta seuraavasta. Joko järjestelmä lähtee alusta kymmenestä miljoonasta eteenpäin, jolloin asiayhteydestä selviää, onko X kymmenen vai kymmenen miljoonaa, tai perusmerkin päälle asetetaan kaksi yläviivaa, jolloin luku pitää kertoa 1000²:lla eli 1 000 000:lla. Tällöin kymmenen miljoonaa on. Monesti kahden viivan sijasta miljoonalla kertomista merkitään luvun alle asetetulla viivalla, eli miljoona on I ja 10 000 000 on X. Näin miljoona voidaan merkitä joko merkillä M tai I.
Nolla
Roomalaisissa numeroissa ei ole omaa merkkiä nollalle. Suomen ja monien muiden kielien nolla-sana juontaa juurensa latinan nullus-sanasta, joka tarkoittaa "ei yhtään" tai "ei mitään." Antiikin kirjallisuudesta löytyy vain yksi tunnettu tapaus, jossa nollaa on merkitty omalla kirjaimella. Varhaiskeskiajalla Dionysius Exiguus käytti vuonna 525 kirjainta N kuvaamaan nollaa pääsiäisen laskukaavassa. Noin 725 jaa. Beda Venerabilis tai joku hänen virkamiehistään samoin käytti kirjainta N, nulla-sanan alkukirjainta, nollan tunnuksena, laskiessaan pääsiäistä, muiden roomalaisten numeroiden rinnalla.
Murtoluvut
pienoiskuva|vasen|Roomalainen "[[triens"-kolikko. Yksi triens oli arvoltaan 4/12 eli 1/3 as-kolikkoa. Huomaa, että kolikossa on arvoa osoittamassa neljä pistettä ••••.]] pienoiskuva|Roomalainen "[[semis"-kolikko. Yksi semis oli arvoltaan 6/12 eli 1/2 as-kolikkoa. Huomaa, että kolikossa on arvoa osoittamassa S-merkki.]] Roomalaiset käyttivät ihmisen sormien mukaan kymmenjärjestelmää luonnollisille luvuille, mutta murtoluvuille he käyttivät kaksitoistajärjestelmää. Syyn tähän arvellaan olleen kahdentoista hyvä jaollisuus kymmeneen verrattuna (, mutta ). Tällainen jaollisuus on kätevää käsiteltäessä sellaisia yleisesti tarvittuja murtolukuja kuin 1/3 tai 1/4.
Roomassa monet kolikoiden arvoista olivat as-rahan kahdestoistaosia. Näissä laskujärjestelmä oli samantyylinen kuin kokonaisluvuilla, mutta yksiköt olivat yksi kahdestoistaosa ja kuusi kahdestoistaosaa yhden ja viiden sijasta. Roomalaiset käyttivät pistettä (•) merkitsemään yhtä unssia. Toisin kuin kokonaisluvuilla murtoluvuissa ei otettu mistään pois, vaan kaksi unssia oli •• ja viisi •••••. Yksi puolikas, tai kuusi kahdestoistaosaa, merkittiin kirjaimella S (merkki tulee semis-kolikosta, joka oli arvoltaan kuusi kahdestoistaosaa). Tästä eteenpäin S-kirjaimen perään liitettiin •-merkkejä ilmaisemaan puolikasta suurempia kahdestoistaosia, eli 7/12 oli S• ja 11/12 oli S•••••. Jokaiselle kahdestoistaosalle oli oma nimi.
Yleistä
pienoiskuva|Roomalaisia lukuja 1500-luvulta Keskiajalla kirjurit käyttivät numeroiden päälle asetettua viivaa ilmaisemaan tuhannella kertomista, mutta tapana oli myös asettaa pystysuorat viivat numeromerkin molemmille puolille ilmaisemaan sadalla kertomista, eli:
Toisinaan luku 500 (D) saatettiin merkitä I:llä, jota seurasi käänteistä C-kirjainta muistuttava symboli (Ɔ), ja tuhat (M) voitiin merkitä lisäämällä toinen symboli (C) merkinnän eteen CIƆ. Tämän peruslukua kapseloivan (C ja Ɔ voidaan mieltää sulkeiksi) merkintätavan uskotaan periytyvän suoraan etruskeilta. Kapseloinnin laskentatapa ei ole aivan yksinkertainen: ensimmäinen suljepari kertoo perusluvun tuhannella ja seuraavat suljeparit kertovat tämän edelleen kymmenellä, ensimmäinen irrallinen Ɔ lisää peruslukuun 500 ja sitä seuraavat kertovat tämän aina kymmenellä. Oheinen taulukko valaissee asiaa:
Joskus CIƆ tyyliteltiin lemniskaatan muotoiseksi tuhatta tarkoittavaksi symboliksi. John Wallisin sanotaan saaneen tästä idean makaavan kahdeksikon muotoiseen äärettömyys-symboliinsa ∞, koska tämäntyyppistä tuhatmerkintää käytettiin myös edustamaan yleisesti mielivaltaisen suurta lukua.
Roomalaisten numeroiden merkkien kirjainkokoa ei ole erikseen sovittu, mutta yleensä käytetään suuraakkosia eli ”tikkukirjaimia”. Joskus on myös tapana merkitä merkitä luvun kolme (III) viimeistä kirjainta j-kirjaimella, jotta luvun arvon havaitsisi helpommin. Tästä tavasta uskotaan hollannin kielen ij-diftongin olevan peräisin.
XCIX vai IC?
Roomalaisissa numeroissa merkin 10^X jälkeen ei voi olla suurempaa lukua kuin 10^{X+1}. Toisin sanoen luvun edessä voi olla mikä tahansa luku, joka on korkeintaan sen kymmenkerta. Käytännössä tämä tarkoittaa sitä, että ennen C:tä ei voi olla I tai V, vaan vasta X tai suurempi (100:10=10). Toisin sanoen sellaisia ”oikoteitä” luvulle 99, kuten IC, ei hyväksytä, joten sen ainoa oikea merkitsemistapa on XCIX. Tämä ongelma on tullut esille ihmeteltäessä, miksei vuotta 1990 merkitä MXM tai vuotta 1999 MIM.
IV vai IIII?
pienoiskuva|Kaiverrus [[Lontoossa sijaitsevassa Admiralty Archissa.]] pienoiskuva|Roomalaisilla numeroilla varustettu kellotaulu Roomalaisten numeroiden merkitsemistapa on vaihdellut vuosisatojen aikana. Roomalaiset itse suosivat tapaa merkitä nelosen IIII, koska IV tarkoitti Rooman jumalaa Juppiteria (, roomalaiset itse merkitsivät tämän IVPPITER). Niin sanottu "vähennystapa" on yleistynyt vasta nykyaikana. Yhdessä keskiaikaisessa kirjassa saattaa nähdä nelosena merkkiä IIII tai IV ja kahdeksana VIII tai IIX. Keskiajalta on myös löydetty sellaisia roomalaisia numeroita kuin IIIII viitosena, ja VV kymmenenä.
Roomalaisten numeroiden vähennystapa sai alkunsa latinan kielestä. Numero 18 oli latinaksi ”duodeviginti” (kaksi pois kahdestakymmenestä) ja 19 ”undeviginti” (yksi pois kahdestakymmenestä). Tämä vähennystapa vaikeutti roomalaisilla numeroilla laskemista ja omalta osaltaan edisti arabialaisten numeroiden yleistymistä.
Joissain rakennuksissa on merkkejä vanhasta numerointitavasta. Esimerkiksi Lontoossa sijaitsevassa Admiralty Archissa on kaiverrus, jossa lukee MDCCCCX (1910), vaikka oikea numero olisi MCMX, ja Harvardin yliopiston lääketieteelliseen kirjastoon on kaiverrettu MDCCCCIIII (1904, oikea numero olisi MCMIV).
Kun roomalaisia numeroita käytetään kellotauluissa, merkitään 4 säännöllisesti muodossa IIII mutta 9 muodossa IX.
Taulukko roomalaisista numeroista
Nykyaikaiset eli viktoriaanisen aikakauden jälkeen muodostuneet roomalaiset numerot ovat:
Käyttö Suomessa
Kuten monissa muissakin kielissä, mutta toisin kuin esimerkiksi saksan kielessä, suomessa roomalaiset numerot ovat itsessään järjestyslukuja, joten järjestysnumeroina niihin ei tule pistettä toisin kuin arabialaisiin numeroihin (ei siis IV. vaan pelkkä IV).
Roomalaisia numeroita on käytetty koululuokkien numerointiin, mutta tapa on hiljalleen väistymässä. 1900-luvun alussa oli tapana myös merkitä päivämäärän kuukausi roomalaisin numeroin erilaisiin leimoihin ja piirtokirjoituksiin (muun muassa hautakivissä ja sormuksissa); esimerkiksi itsenäisyyspäivä 6. joulukuuta 1917 saa tällöin muodon 6/XII 1917, toisinaan myös .
Suomen puolustusvoimat merkitsi 2000-luvulle saakka sotilasyksiköitä roomalaisen ja arabialaisen numeron yhdistelmin. Armeijakunnat, pataljoonat ja patteristot sekä joukkueet merkittiin roomalaisin numeroin ja ryhmät, komppaniat, rykmentit, prikaatit, divisioonat ja erillisyksiköt merkittiin arabialaisin numeroin. Tällöin esimerkiksi Jalkaväkirykmentti 57:n toisen pataljoonan kolmas komppania merkittiin ”3/II/JR57”. Nykyään kaikki suomalaiset sotilasyksiköt merkitään arabialaisin numeroin. Esimerkiksi 15. jalkaväkiprikaatin toisen pataljoonan kolmas komppania merkitään 3/2/JVPR15.
Zoom (sarjakuvahahmo)
Zoom, oikealta nimeltään Hunter Zolomon on DC Comicsin sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hahmon loivat Geoff Johns ja Scott Kolins. Hahmo teki ensiesiintymisensä Hunter Zolomonina sarjakuvan The Flash: Secret Files & Origins numerossa 3 vuonna 2001 ja Zoomina The Flash Volume 2 numerossa 197 vuonna 2003. Zoom on yksi Salaman vihollisista ja kolmas Negatiivi-Salama ja Wally Westin arkkivihollinen.
Sarjakuvissa
Hunter Zolomon kiinnostui nuorena psykologiasta ja kriminologiasta, jota hän opiskeli collegessa. Kaikki sai alkunsa Zolomonin isästä, joka oli sarjamurhaaja. Valmistumisensa jälkeen Zolomon liittyi FBI:hin yhdessä silloisen tyttöystävänsä Ashleyn kanssa, jonka kanssa hän meni myöhemmin naimisiin. Erään tehtävän aikana Zolomon oli arvioinut väärin rikollisen psykologisen kätöstavan olettaen ettei hän käyttäisi asetta. Tilanne johti lopulta Ashleyn isän kuolemaan ja samalla Zolomonin polvi sai vammoja, jonka vuoksi hän joutui kävelemään kävelykepin avulla. Tämän myötä FBI erotti Zolomonin tehtävästään ja hän muutti Keystone Cityyn. Uudessa kaupungissa Zolomon sai töitä paikalliselta poliisilaitokselta, jossa hän teki profiileja metaihmisrikollisista. Tämän ansiosta Zolomon oli usein yhteyksissä Salamaan ja heistä tuli myöhemmin hyviä ystäviä.
Zolomon koki kuitenkin elämässään lisää tragediaa, kun hän loukkaantui pahasti Gorilla Groddin hyökätessä kimppuun Iron Heightsilla. Onnettomuuden seurauksena Zolomon halvaantui vyötäröstä alaspäin. Hän yritti pyytää apua Salamalta käyttämään aikamatkustamista kosmisella juoksumatolla, estääkseen kyseisen onnettomuuden, mutta Salama kieltäytyi, koska se voisi vahingoittaa aikajanaa. Zolomon lopulta murtautui Salaman museoon käyttääkseen juoksumattoa, joka kuitenkin johti räjähdykseen ja museon tuhoamiseen. Se kuitenkin vaikutti Zolomonin kykyyn muuttaa omaa aikaväliä, jonka avulla hän kykenee hidastamaan aikaa. Tämä mahdollisti Zolomonin kyvyn juosta nopeammin kuin muut, koska ajan hidastuminen ei vaikuttaisi häneen. Zolomon päätti uusien kykyjen ansiosta vaihtaa nimekseen Zoom ja päätti tappaa Wally Westin eli Salaman vaimon Linda Parkin, jotta Westistä tulisi parempi sankari. Koska Zoomin mielestä Wally Westin elämässä ei ole ollut suurta henkilökohtaista onnettomuutta. Yrittäessään tappaa raskaana olevan Linda Parkin Zoom loi sähköiskun, joka aiheutti Lindalle keskenmenon tämän odottaessa kaksosia. Tämän jälkeen Wally pakotti Zoomin ajalliseen poikkeamaan; Hunter joutui koomaan ja joutui kokemaan uudelleen appensa kuoleman toistuvasti.
Zolomonin vieraantunut vaimo Ashley korvasi hänet profiloijana poliisilaitoksella ja yritti kommunikoida hänen kanssaan. Kun Ashley joutui sairaalaan auto-onnettomuuden jälkeen, huolestunut Zoom heräsi koomastaan.
Televisio
Zoom ei varsinaisesti esiintynyt omana itsenään, mutta animaatiosarjassa Justice League Unlimited Ergo, Brainiacin ja Luthorin yhteensulautunut olento luo oman mekaanisen version Salamasta, jonka asu muistuttaa suuresti Zoomia.
Zoom on myös esiintynyt Flash tv sarjassa Jay Garrickina ja vuoden 2014 Flash-televisiosarjassa. Tämä versio on Earth-2:n speedster, joka tuottaa sinistä salamaa juokseessaan ja käyttää täysin mustanahkaista pukua, jossa on kynsikäsineet ja demoninen naamio, joka muistuttaa kasvonrajoitinta. Häntä esittivät sarjassa Teddy Sears ja Ryan Handley, Tony Toddin toimiessa hahmon äänenä.
Campitelli
Campitelli on Rooman kymmenes rione, jota ympäröivät luoteessa Sant’Angelo ja Pigna, koillisessa Monti, kaakossa Celio, etelässä San Saba ja lounaassa Ripa. Sen koko on noin 60 hehtaaria, väkiluku 600 ja väestötiheys 1 000 asukasta neliökilometrillä (2013). Koska Campitellin alasta lähes 70 prosenttia sijaitsee arkeologisilla alueilla, se on Rooman harvimmin asuttu rione. Sen alueella sijaitsee kaksi Rooman seitsemästä kukkulasta – Capitolium ja Palatium.
Rooman rioneista juuri Campitelli houkuttelee eniten turisteja, sillä sen alueella sijaitsivat Rooman valtakunnan keskeisimmät paikat: Capitolium, Palatium ja Forum Romanum. Capitoliumin laella on Michelangelon suunnittelema Piazza del Campidoglion aukio ja Musei Capitoliniin museoryhmä sekä Rooman kaupungintalona toimiva Palazzo Senatorio. Palatiumia pidetään Rooman syntypaikkana, jossa naarassusi imetti Romulusta ja Remusta. Esihistoriallisten löydösten lisäksi sieltä on löydetty jäänteitä useista keisarillisista palatseista.
Toledo, Peoria and Western Railway
Toledo, Peoria and Western on yhdysvaltalainen Class III -rautatieyhtiö jolla on toimintaa Illinoisin ja Indianan osavaltioissa. Yhtiön omistaa rautatiekonserni RailAmerica ja se harjoittaa säännöllisesti vain tavaraliikennettä.
Kalusto
Vetovoima koostuu vanhemmista, käytettynä ostetuista, sekä vuokratuista dieselvetureista:
Campitelli
Rajat
Campitellin rajat suhteessa naapurikaupunginosiin ovat seuraavat:
Toledo, Peoria and Western Railway
Kalusto
IORY = Indiana & Ohio Railway CORP = Central Oregon & Pacific Railway RLK = Rail Link Inc. CEFX = CIT Group/Capital Finance Inc. Locomotive Leasing
Rush (trampoliinipuisto)
pienoiskuva|Trampoliinipuisto Rush Rush on trampoliinipuisto, joka sijaitsee Helsingissä Pitäjänmäessä, Valimon rautatieaseman läheisyydessä. Puisto avattiin keväällä 2016 Pohjoismaiden ensimmäisenä trampoliinipuistona. Myös Vantaalla sijaitsi aiemmin Rush-puisto, mutta puisto suljettiin vähäisen kävijämäärän vuoksi kevään 2019 lopussa. Kesällä 2018 puistot tarjosivat löysin perustein ilmaista sisäänpääsyä, mikä vaikutti kannattavuuteen.
Puistosta löytyy muun muassa yli 50 freestyle-trampoliinia, vaahtokumimonttu Foam pit, Wipe Out, hyppypatja Stunt Jump sekä airwalk-alue.
Maurice Germot
Maurice Germot (15. marraskuuta 1882 Vichy, Aliier, Ranska – 6. elokuuta 1958 Vichy) oli ranskalainen tennispelaaja ja olympiavoittaja.
Germot saavutti Ateenan olympialaisissa 1906 kultaa nelinpelissä Max Décugisin kanssa ja hopeaa kaksinpelissä. Tukholman olympialaisissa 1912 hän voitti kultaa sisänelinpelissä André Gobert'n kanssa. He voittivat loppuottelussa Ruotsin Gunnar Setterwallin ja Carl Kempen erin 6–4, 12–14, 6–2, 6–4.
Kaarinan lukio
Kaarinan lukio on Kaarinassa toimiva lukio. Lukiossa on noin 420 opiskelijaa.
Lukiossa noudatetaan käytäntöä, jonka mukaan joka maanantai lähetetään viikkotiedote sähköpostitse muun muassa opiskelijoille ja huoltajille. Viikkotiedote sisältää kyseisen viikon tärkeimmat tapahtumat.
Evelina (laulaja)
Evelina (oik. Eveliina Maria Tammenlaakso; s. 27. toukokuuta 1995 Turku) on suomalainen laulaja ja lauluntekijä. Hän nousi julkisuuteen The Voice of Finland -laulukilpailun ensimmäisellä tuotantokaudella. Evelina on sittemmin julkaissut kolme albumia, ja hänen kappaleitaan on kuunneltu yli 200 miljoonaa kertaa suoratoistopalveluissa. Hän on myös esiintynyt televisiosarjoissa Tähdet, tähdet, Tanssii Tähtien kanssa ja Vain elämää.
Evelina on Suomen toiseksi kuunnelluin naisartisti Spotify-suoratoistopalvelussa vuodesta 2016 lähtien. Hän on myös ensimmäinen suomalainen naisartisti, jonka kappaletta on kuunneltu Spotifyssa yli 10 miljoonaa kertaa, ja hänen debyyttialbuminsa teki suomalaista äänitehistoriaa myymällä ennakkoon platinaa. Vuonna 2018 Evelina palkittiin Vuoden naissolisti -palkinnolla Emma-gaalassa.
Tausta
Eveliina Maria Tammenlaakso syntyi 27. toukokuuta 1995 Turussa. Hänellä on nuorempi sisko.
Tammenlaakso oli yläkoulussa koulukiusattu. Hän on kertonut joutuneensa myös fyysisen väkivallan kohteeksi. Tammenlaakson musiikinopettaja Puropellon yläkoulussa sai hänet kiinnostumaan musiikista. Vuonna 2011 hän osallistui Turun Nuoren Teatterin 1827 – Infernal Musical -musikaaliin. Lukiossa Tammenlaakso harrasti maalaamista ja työskenteli Turun Sanomien Extra-liitteessä nuorten sivuilla toimittajana. Hän on harrastanut myös tanssia ja cheerleadingia.
24K (2012–2016)
Vuonna 2012 Tammenlaakso nähtiin The Voice of Finland -laulukilpailun ensimmäiselle tuotantokaudelle. Hän pääsi rap-artisti Elastisen joukkueeseen, mutta putosi kilpailusta ennen semifinaalia. The Voice of Finlandin jälkeen Tammenlaakso latasi YouTubeen cover-versioita muiden kappaleista, joiden kautta hänet huomasi tuottaja Henri ”MGI” Lantz. MGI:n mielestä Tammenlaaksossa oli potentiaalia, ja he ryhtyivät työstämään yhdessä musiikkia. Tammenlaakso otti yhteyttä myös rap-artisti Asteeseen, jonka kappaleella ”Himalaja” hän vieraili vuonna 2014. Vuonna 2015 Tammenlaakso solmi levytyssopimuksen Universal Music Groupin alaisen M-Eazy Music -levy-yhtiön kanssa. Hän otti käyttöön myös taiteilijanimen Evelina.
Evelinan debyyttisingle ”Vuoristorataa / Rakkaudesta lajiin” julkaistiin toukokuussa 2015. Syksyllä hän vieraili JVG:n singlellä ”Takajeejee” ja Robinin kappaleella ”Kultakehykset”. Evelinan toinen single ”Honey” julkaistiin joulukuussa 2015. Kappaleella vierailee Mikael Gabriel, ja se nousi muun muassa Suomen singlelistan kärkeen ja striimasi tuplaplatinaa. ”Honey” oli ensimmäinen suomalaisen naisartistin julkaisema kappale, jota on kuunneltu Spotify-suoratoistopalvelussa yli kymmenen miljoonaa kertaa. Kappaleesta tuli myös 2010-luvun neljänneksi kuunnelluin kotimainen kappale Spotifyssa.
Evelina vieraili Brädin kappaleella ”Kombo” helmikuussa 2016, ja maaliskuussa hän julkaisi platinaa striimanneen ”Sireenit”-singlen. Kappale nousi myös single- ja latauslistan kärkeen. Kesäkuussa Evelina julkaisi singlen ”Sushi”, jolla vierailee JVG. Syyskuussa hän julkaisi singlen ”Ei filtterii”. Kappaleet ovat striimanneet kultaa ja platinaa. Evelinan debyyttialbumi 24K julkaistiin 28. lokakuuta 2016, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan toiselle sijalle. Levy teki suomalaista äänitehistoriaa myymällä ennakkoon platinaa. Evelina on ensimmäinen suomalainen artisti, joka on tähän yltänyt. Aamulehti totesi levyarviossaan, että ”Evelina on parhaimmillaan hymyilyttävissä bailubiiseissä. Sen sijaan vakavat ja tunteikkaat kappaleet lipsahtavat helposti kornin puolella, ja siksi kokonainen albumi on vielä tässä vaiheessa Evelinalle hiukan liian iso pala.”
Syksyllä 2016 Evelina nähtiin MTV:n Tähdet, tähdet -viihdeohjelman kolmannelle tuotantokaudelle. Lisäksi hänellä oli äänirooli Trolls-elokuvan suomenkielisessä versiossa. Vuoden Emma-gaalassa Evelina oli ehdolla neljässä eri kategoriassa.
SOS (2017–2019)
Evelina julkaisi toukokuussa 2017 tuplaplatinaa striimanneen singlen ”Kylmii väreitä”. Kappale nousi myös single-, lataus- ja striimauslistan toiseksi. Syyskuussa hän julkaisi singlen ”Tornado”, joka nousi Suomen soitetuimmaksi radiokappaleeksi. Kappale on striimannut tuplaplatinaa. Joulukuussa Evelina julkaisi singlen ”Katri Helena”. Emma-gaalassa hän oli ehdolla kahdessa kategoriassa ja palkittin Vuoden naissolisti -palkinnolla.
Evelinalta julkaistiin ”Sun vika” -single maaliskuussa 2018. Kappale keräsi sosiaalisessa mediassa paljon kritiikkiä, sillä sen väitettiin olevan plagiaatti Camila Cabellon vuonna 2017 julkaistusta ”Havana”-kappaleesta. Evelina vastasi kritiikkiin toteamalla, että ”Sun vika” on tehty ”perinteitä kunnioittaen” ja ”pitkän kaavan mukaan”. Kappale nousi single-, lataus-, ja striimauslistan kärkeen. Heinäkuussa Evelina julkaisi singlen ”Vielä kerran”. Syksyllä hänet nähtiin Nelosen Vain elämää -musiikkiohjelman yhdeksännelle tuotantokaudelle. Evelina julkaisi kuusi singleä ohjelman pohjalta. Joulukuussa hänet nähtiin myös Hartwall Arenalla järjestetyssä Vain elämää -konsertissa muiden kauden artistien kanssa.
Evelinalta ilmestyi joulukuussa 2018 single ”Nostalgiaa”, joka nousi single- ja striimauslistan toiseksi. Helmikuussa 2019 hän julkaisi singlen ”Miks”. Evelinan toinen albumi SOS julkaistiin 22. helmikuuta 2019, ja se nousi albumilistan toiselle sijalle. Levy ehti myydä tuplaplatinaa jo ennen julkaisuaan. Rumbassa kritiikkiä herättivät albumin tuotanto ja ”epätasaisuus”, mutta arviossa todettiin että ”SOS on kuitenkin levynä huomattava edistysaskel raakilemaisesta ja epätasaisesta 24K-esikoisesta”.
III (2020-)
Tammikuussa 2020 Evelina solmi uuden levytyssopimuksen Def Jam Recordings Finlandin kanssa. Hän julkaisi myös singlen ”Hitaasti”, joka nousi single- ja striimauslistan toiseksi. Seuraava single ”Liian vähän liian myöhään” julkaistiin toukokuussa, ja se nousi listoilla seitsemänneksi. Kahta kuukautta myöhemmin, heinäkuussa 2020, Evelina julkaisi singlen ”Mä en haluu tietää”.
Evelinan kolmannen studioalbumin viimeinen single, ”DNA”, julkaistiin syyskuussa 2020. Kahta päivää myöhemmin, 25. syyskuuta 2020, julkaistiin Evelinan kolmas studioalbumi III. Kyseessä on Def Jam Recordings Finlandin ensimmäinen albumijulkaisu. Kaksi tähteä albumikokonaisuudelle antaneen Helsingin Sanomien kriitikon mukaan Evelinan kolmas pitkäsoitto ”käsittelee pelkkiä tunteita, mutta ei tunnu yhtään miltään”.
Musiikkityyli ja sanoitukset
Evelinan esikuviin kuuluvat Rihanna, Nicki Minaj, Beyoncé, Kanye West ja Tinashe. Hänen musiikkityylinsä on sekoitus poppia, R&B:tä, hip hopia ja trap-musiikkia. Evelinan sanoitukset käsittelevät pääasiassa hänen yksityiselämänsä tapahtumia.
Yksityiselämä
Evelinalla diagnosoitiin vuoden 2022 syksyllä autismi.
Losseropallokala
Losseropallokala (Monotrete suvattii, vanh. Tetraodon suvattii) on kaakkoisaasialainen makean veden pallokalalaji.
Ulkonäkö ja koko
Losseropallokala voi kasvaa 12 cm pitkäksi. Se on ruskeansävyinen, täplikäs; silmännurkasta lähtevät tummat juovakuviot kohti poskia kuin liioitellun suuret irtoripset. Silmät ovat punaiset ja yleiskuva kuhmurainen.
Alkuperä
Losseropallokala on kotoisin Mekong-joen vesistöstä Laosin ja Thaimaan alueilta. Se viihtyy mutapohjaisilla joen osilla lähellä pohjaa.
Käyttäytyminen
Losseropallokala on sukunsa aggressiivisimpia lajeja.
Losseropallokalat viettävät ison osan ajastaan piiloutuneena pohjamutaan, mistä ne sitten syöksähtävät ohikulkevan saaliin kimppuun.
Losseropallokalalla on monipuoliset soidinmenot jotka kestävät useita tunteja, jopa päiviä. Koiras puhdistaa pesäpaikan, esimerkiksi laakean kiven pinnalta, puhaltelemalla siihen vesisuihkuja ja hieromalla sitä vatsallaan. Pari pyörii sitten kutupaikan yläpuolella, ja kutuvalmis naaras vaihtaa väriään paljon vaaleammaksi. Lopulta naaras asettelee mätimunat pesäpohjaan uiskennellen sen yläpuolella ylös ja alas. Sitten se poistuu paikalta, ja koiras jää hedelmöittämään munat ja vartioimaan mätiä. Poikaset kuoriutuvat noin viikon kuluttua. Losseropallokalat ovat lisääntyneet akvaariossa, mutta kutuparin löytäminen voi olla vaikeaa, sillä sukupuolet ovat varsin samannäköisiä. Myös pienenpienten poikasten ruokinta on haastavaa.
Vesiolot ja ravinto
Losseropallokalalle sopiva pH on 6,5–7,5 ja lämpötila 22–27 °C. Kala on herkkä ammoniakille ja nitriitille, ja sotkee vettä ruokailutavoillaan, joten akvaariossa tarvitaan useita vedenvaihtoja. Sopivaa ravintoa ovat erilaiset äyriäiset kuten krillit, katkaravut ja taskuravut.
Geordie
Geordie oli brittiläinen glam rock -yhtye, joka oli aktiivinen 1970-luvulla.
Historiaa
Geordie koottiin vielä uudestaan laulajanaan Rob Turnbull, ja se julkaisi No Sweat -albumin vuonna 1983. Albumi ei saanut suurta kaupallista menestystä. Malcolm lähti taas yhtyeestä, joka sen jälkeen vaihtoi nimekseen Powerhouse ja julkaisi vielä yhden albumin.
Viipurin saksalainen seurakunta
thumb|Viipurin saksalaisen seurakunnan rakentama Pietari-Paavalin kirkko. Viipurin saksalainen seurakunta oli Viipurissa toiminut saksalainen luterilainen seurakunta, joka perustettiin vuonna 1743. Se lakkautettiin virallisesti muiden luovutettujen alueiden seurakuntien tavoin vuonna 1950. Seurakunnasta on myös käytetty nimitystä ruotsalais-saksalainen seurakunta. Saksalaisia oli Viipurin väestöstä parhaimmillaan noin 12 % aivan 1800-luvun alkupuolella. Vuonna 1939 heitä oli kaupungin vajaasta 80 000 asukkaasta noin 900.
Ruotsin kuningatar Kristiina antoi luvan saksankielisen seurakunnan perustamiselle Viipuriin jo vuosina 1636 ja 1651. Lopulta se toteutui vasta 1743, kaupungin ollessa osa Venäjän keisarikuntaa, jolloin saksalainen seurakunta erotettiin Viipurin maa- ja kaupunkiseurakunnasta. Oman kirkon seurakunta sai vuonna 1799, kun se rakensi Paraatikentän laidalle Pietari–Paavalin kirkon. Samaa kirkkoa käyttivät myös Viipurin ruotsinkieliset. Saksalaisella seurakunnalla oli kaupungin muiden seurakuntien tavoin oma hautausmaa-alue Sorvalin ja Ristimäen hautausmailla.
Vuonna 1906 maa- ja kaupunkiseurakunta jaettiin kolmeen osaan, joista yksi oli Viipurin kaupungin ruotsalainen seurakunta. Se jatkoi läheistä yhteistyötä saksalaisen seurakunnan kanssa, Pietari-Paavalin kirkon lisäksi myös kirkkoneuvoston ja taloudenhoidon muodossa. Vuonna 1932 ne rakensivat yhteisen seurakuntatalon.
Tulivuorenpurkaus
thumb|Erilaisia purkauksia: – ylhäällä [[Plinius-purkaus|Pilinius-purkauksen aiheuttama purkauspilvi – alavasemmalla Havaiji-purkauksen laavavirtaa – alaoikealla Stromboli-purkaus]] thumb|[[Yasurtulivuoren purkaus.]] Tulivuorenpurkaus on tapahtuma, jossa tulivuoresta purkautuu magmaa, kiviä, pölymäistä ainetta ja kaasua. Purkautuva magma virtaa laavana ennen jähmettymistään. Purkauksia luokitellaan usein niiden räjähdysvoimakkuuden perusteella rauhallisista Havaiji-tyypin purkauksista voimakkaisiin Plinius-tyypin purkauksiin, jotka voivat repäistä koko tulivuoren huipun auki.
Lainhuuto
Lainhuuto tarkoittaa kiinteistön, kiinteistön määräalan tai määräosan, taikka tiettyjen yhteisten alueiden omistusoikeuden kirjaamista lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin. Kaikki tällaisen omaisuuden siirtymiset omistajalta toiselle on lainhuudatettava. Esimerkiksi Suomessa rekisteriä ylläpitää Maanmittauslaitos.
Tulivuorenpurkaus
Laava on tulivuorenpurkauksen yleisin purkaustuote. Se on kuumaa, mutta suhteellisen hitaasti liikkuvaa sulaa kiveä, joka jähmettyessään muodostaa joko köysi- tai lohkarelaavaa. Meressä purkautuva laava puolestaan tunnetaan tyynylaavana. Räjähdyksissä syöksyy ilmaan myös erisuuruista materiaalia vulkaanisesta pölystä suuriin lohkareisiin. Vulkaaninen tuhka voi vaikuttaa tuhansien neliökilometrien alueella ja tuhota muun muassa maanviljelyksiä, vaarantaa lentoliikennettä ja stratosfäärissä heijastaa Auringon säteilyä viilentäen Maan lämpötilaa. Tulivuortenpurkauksen yhteydessä voi syntyä myös niin sanottuja pyroklastisia virtauksia, jotka ovat vauhdilla vuoren rinteitä pitkin syöksyviä 100–700-asteisia tuhkapilviä. Purkaus voi aiheuttaa myös maanvyöryjä, jotka voivat peittää nopeasti laajankin alueen ja aiheuttaa tuhansia kuolonuhreja.
Lainhuuto
Lainhuudon oikeusvaikutukset
Lainhuudatuksella on kiinteistöoikeudessa suuri merkitys. Lainhuutomerkintä luo omistajaolettaman, johon muun muassa kiinteistön ostaja ja velkoja voivat luottaa. Lainhuudolla on siis konstitutiivinen merkitys eli lainhuuto luo oikeuden. Se ei ole monen muun rekisterimerkinnän tapaan vain toteava tai julkistava toimenpide (nämä ovat niin sanottuja deklaratiivisia merkintöjä). Jos esimerkiksi kiinteistö myydään (oikeudettomasti) kahdelle ostajalle, lainhuudolla on merkitystä: kiinteistö voi jäädä myöhemmän luovutuksensaajan omistukseen, mikäli ensimmäinen luovutuksensaaja ei ole hakenut saannolleen lainhuutoa eikä myöhempi luovutuksensaaja ole tiennyt aikaisemmasta luovutuksesta. Lainhuuto on siis saajan omankin edun mukaisesti syytä tehdä mahdollisimman nopeasti saannon jälkeen.
Tulivuorenpurkaus
Koska tulivuorenpurkaukset ovat vaarallisimpia luonnonilmiöitä, niitä yritetään ennustaa ihmishenkien pelastamiseksi. Vuorten rinteillä on tulivuoriobservatorioita, jotka tarkkeilevat muun muassa paikallisia maanjäristyksiä ja muita ennustekijöitä. Tulivuorenpurkauksen voimakkuutta arvioidaan puolestaan useilla mittareilla, ja yksi räjähtävyyttä mittaava asteikko on VEI-indeksi. Sen perusteella voimakkain purkaus vuoden 1500 jälkeen on ollut vuoden 1815 Tamboran purkaus.
Lainhuuto
Lainhuudon oikeusvaikutukset
Merkittävä vaikutus on myös sillä, että saantokirjan eli tavallisesti kauppakirjan tai muun sopimuksen muotovirheeseen ei voi vedota enää sen jälkeen, kun kiinteistölle on myönnetty lainhuuto.
Tulivuorenpurkaus
Purkaustapa
thumb|Rauhallista laavavirtausta Havaijilla. thumb|[[Surtseyn purkausta vuonna 1963]] Tulivuoria voidaan luokitella sekä niiden muodon että myös niiden purkaustyypin mukaan. Nämä myös kytkeytyvät yhteen, sillä purkaustapa vaikuttaa tulivuoren muotoutumiseen. Karkeasti ajateltuna purkaukset voidaan jakaa rauhallisiin laavavirtauksiin ja räjähdysmaisiin purkauksiin. Laavavirtauksessa tulivuoresta syöksyy basalttista magmaa, jonka viskositeetti ja kaasupitoisuus ovat suhteellisen matalia. Räjähdysmäisissä purkauksissa magman viskositeetti ja kaasupitoisuus ovat selvästi suurempia.
Viskositeetin ja kaasupitoisuuden lisäksi purkauksen voimakkuuteen vaikuttaa magman paineen alentuminen sen noustessa pintaan ja nukleaatioydinten määrä. Nukleaatiota tarvitaan, jotta kaasu alkaa muodostaa kuplia. Törmäävien mannerlaattojen reunoilla olevien tulivuorten magma on usein erittäin kaasupitoista ja sitkasta. Tällöin magma on hyvin räjähdysherkkää, koska kaasut eivät kiehu helposti ja ne jäävät vangiksi ja lopulta aiheuttavat räjähdyksen paineen noustua tarpeeksi. Hitaasti liikkuvassa magmassa kaasut pääsevät vapautumaan helpommin.
Doug Messier
Doug Messier (s. 5. syyskuuta 1936 Wainwright, Alberta, Kanada) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija ja valmentaja. Hänen poikansa Mark ja Paul ovat myös entisiä ammattilaisjääkiekkoilijoita.
Tulivuorenpurkaus
Magmaattiset purkaukset
Tulivuoritutkijat luokittelevat räjähdysmäiset magmaattiset purkaukset useisiin ryhmiin, joista tärkeimpiä ovat voimakkuusjärjestyksessä Islanti-, Havaiji-, Stromboli-, Vulcano-, Pélee- ja Plinius-tyypin purkaus. Omia ryhmiään ovat myös laakiobasaltteja synnyttäneet halkeamapurkaukset ja kaasupurkaukset.
Havaiji-purkaukset ovat basalttipurkauksia, joissa laava on kuumaa ja liikkuvaa. Purkaus itsessään on kuitenkin rauhallinen. Stromboli-purkaukset ovat puolestaan kaasupurkauksia, joissa kaasu ryöpyttää punahehkuista laavaa ilmaan ja rinteille. Pélee-purkauksille tyypillistä ovat pyroklastiset virrat, jotka ovat muodostuneet kuumista kokoonpuristuneista kaasuista ja osittain sulasta kiviaineksesta.
Voimakkaimpia purkauksia ovat Plinius-tyypin purkaukset. Niiden nimi liittyy Vesuviuksen vuoden 79 purkaukseen, jossa kirjailija Plinius vanhempi kuoli ja jota Plinius nuorempi kuvasi teksteissään. Tällaisissa tapauksissa kaasu kuohahtaa magmassa ja saattaa repäistä koko magmakanavan rikki. Räjähdysmäisesti nousevat kaasut aiheuttavat valtaisan purkauspilven, joka voi nousta jopa stratosfääriin asti. Tuhkapilvissä voi esiintyä myös salamoita, jotka syntyvät staattisesta sähköstä. Räjähdyspurkausten magma on sitkasta ja myös tukkii helposti purkausaukon. Räjähdykset levittävät suuret määrät magmaa tuhkana ja karkeampana pyroklastisena materiaalina. Laavaa ei niissä kuitenkaan synny paljoakaan. Plinius-purkaus voi loppuvaiheessa jopa tuhota koko vuoren.
Freatomagmaattiset purkaukset
Freatomagmaattiset purkaukset ovat räjähdysmäisiä purkauksia, jotka syntyvät magman ja veden vuorovaikutuksesta. Kuumentunut vesi muuttuu nopeasti vesihöyryksi ja laajentuu räjähtäen, minkä seurauksena magma hajoaa erityisen pienirakeiseksi tuhkaksi. Freatomagmaattinen purkaus voi tapahtua sekä vedenalaisista tulivuorista että tilanteissa, joissa magma joutuu kosketuksiin pohjaveden, hydrotermisten järjestelmien, valuntaveden tai jäätikön kanssa.
Stromboli-purkausta vastaavaa räjähdysmäistä freatomagmaattista purkausta kutsutaan Surtsey-tyypiksi. Islantiin kuuluvan Surtseyn saaren muodostanut purkaus alkoi räjähdysmäisenä merenalaisena freatomagmaattisena purkauksena. Se hiipui hiljalleen, kun tulivuori kasvoi laavakerrosten ansiosta ja purkausaukon yhteys veteen katkesi.
Laava ja laavavirrat
vasen|upright|thumb|Köysilaavaa [[Kīlauean rinteillä.]] Laava on sulaa kiveä, jota valuu tai syöksyy ulos tulivuoren purkausaukosta. Sitä voi tulla maan pinnalle joko rauhallisesti tai räjähdysmäisissä laavasuihkuissa. Laava on tulivuorten yleisin purkaustuote, kun mukaan lasketaan valtamerten keskiselänteiden purkaukset.
Doug Messier
Valmennusura
Kausi ASHL amatööriliigassa toimi Messierille eräänlaisena valmennuskurssina ja vuodesta 1973 alkaen Messier toimi päävalmentajana Alberta Junior Hockey Leaguessa Edmonton Metsin, Spruce Grove Metsin ja St. Albert Saintsin joukkueissa. Kaikkiaan Messier valmensi AJHL:ssa kuusi kautta joskaan ei aivan yhtäjaksoisesti.
Tulivuorenpurkaus
Laava ja laavavirrat
Maanpinnalla laava muodostaa jäähtyessään joko köysi- tai lohkarelaavaa, joille on annettu havaijinkieliset nimet pahoehoe- ja aa-laava. Pahoehoe on nopealiikkeistä, eivätkä kaasut poistu siitä helposti. Pahoehoesta muodostuu jähmettyessään köysinippumainen pinnanmuoto. Aa-laava on puolestaan rosopintaista kiveä, josta kaasut poistuvat räiskähdellen. Kummankin laavatyypin kemiallinen koostumus on sama, ja niiden käyttäytymisen ero vaikuttaa johtuvan purkauslämpötilasta ja laavavirran nopeudesta. Merenpohjalla purkautunut köysilaava tunnetaan tyynylaavana, sillä sen pintaan muodostuu hydrostaattisen paineen ja nopean jäähtymisen takia tyynymäisiä kohoumia.
Store Trolltind
Store Trolltind on Skandien Trolltindene-vuoristoon kuuluva vuorenhuippu Rauman kunnassa, Norjassa. Huipun korkeus merenpinnan tasosta on 1 788 metriä. Huipun itäpuolella on Romsdalenin laakso ja sen lähellä sijaitsee myös tunnettu ”peikonseinä”, Trollveggen, joka on tiettävästi eräs korkeimmista pystysuorista vuorenseinämistä.
Doug Messier
Valmennusura
Messierin poika Mark Messier toimi Kanadan MM-kisajoukkueen General Managerina vuoden 2010 kisoissa ja valitsi isänsä yhdeksi kolmesta apulais-GM:sta. Kaudella 2012—2013 Doug Messier toimi New York junior Rangersin PW AA Elite -joukkueen (13-vuotiaat) päävalmentajana. Seuraava ja uran viimeinen valmennuspesti oli kaudella 2015—2016 New York Americans organisaation 13-vuotiaiden joukkueen päävalmentajana.
Tulivuorenpurkaus
Laava ja laavavirrat
Basalttinen laava on juoksevaa, ja se voi edetä kymmenien kilometrien päähän purkauspaikasta, kun taas viskoosimpi andasiittinen laava yltää harvoin yli kahdeksaan kilometriin. Basalttisen laavan etureuna kulkee jyrkillä rinteillä 10 km/h, mutta ohuissa kanavissa ja laavatunneleissa nopeus voi ylittää jopa 30 km/h. Andasiittisen laavan nopeus puolestaan on vain muutamia kilometrejä tunnissa.
Kuuma laava peittää, ympäröi, kaataa tai sytyttää kaiken, joka sen eteen tulee, mutta laavaan kuolee vain harvoin ihmisiä sen hitauden takia. Laavavirta saa kuitenkin aikaan esimerkiksi räjähdyksiä, kun se päätyy veteen. Ihmisiä loukkaantuu lähinnä silloin, kun he menevät liian lähelle seuraamaan tilannetta tai joutuvat laavan saartamiksi. Laava voi kuitenkin muuttaa radikaalisti purkauksen ympäristöä, sillä asunnot ja maanviljelykset voivat peittyä kymmenien metrien paksuisella mustalla kivikerroksella.
Lainhuuto
Lainhuudon hakeminen
Lainhuudatuksen laiminlyönti on sanktioitu varainsiirtoveron korotuksella. Jos luovutuksensaaja ei hae lainhuutoa saannolleen säädetyssä ajassa, nousee varainsiirtoveron määrä 20 prosentilla kutakin alkavaa kuutta kuukautta kohti, kuitenkin enintään kaksinkertaiseksi. Vastikkeettomissa saannoissa vastaavaa tehostetta ei ole. Kirjaamisviranomainen voi määrätä luovutuksensaajan sakon uhalla hakemaan lainhuutoa. Käytännössä tämä on kuitenkin erittäin harvinaista.