cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Väliohjelmisto
pienoiskuva|oikea|250px|Ohjelmakerrokset [[käyttöjärjestelmän ydin|käyttöjärjestelmän ytimen ja sovelluksien välissä voivat olla väliohjelmia.]] Väliohjelmisto on ohjelmistokomponentti, joka toimii osien tai sovelluksien välisenä rajapintana tai palveluna. Käytännössä termiä käytetään myös laajemmin eri toiminnallisuuksien toteuttavista ohjelmakomponenteista. Termiä sanotaan käytettävän järjestelmäohjelman ja sovellusohjelman tai kahden sovellusohjelman välillä toimivasta ohjelmasta.
Termin varhaisin käyttö on vuodelta 1968 Naton ohjelmistokehityskonferenssista, josta on julkaistu raportti tammikuussa 1969.
Esimerkit
Esimerkkejä väliohjelmistoista ovat JDBC ja ODBC -ajurit, J2EE, .NET ja CORBA -alustat.
Sebastian Faulks
thumb|Sebastian Faulks tammikuussa 2010. Sebastian Faulks (s. 20. huhtikuuta 1953) on brittiläinen toimittaja ja kirjailija. Faulks ryhtyi päätoimiseksi kirjailijaksi 1991 ja on sen jälkeen kirjoittanut kymmenkunta kirjaa. Hänet valittiin vuoden 1993 brittiläiseksi kirjailijaksi teoksesta Mustarastas laulaa (1993).
Faulks on kirjoittanut jatkoa Ian Flemingin luomalle kirjalliselle James Bond -hahmolle. James Bondin syntymän satavuotisjuhlanvuoden kunniaksi Flemingin suku pyysi Faulksia kirjoittamaan uuden Bondin. Teoksen nimi on Piru perii omansa (2008).
Raudanvesi
Raudanvesi on Pohjois-Savossa Kajaanissa ja Sonkajärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 910 hehtaaria eli 9,1 neliökilometriä. Se on 6,2 kilometriä pitkä ja 2,7 kilometriä leveä ja sillä on melko yhtenäinen järvenselkä. Järvi on luoteis-kaakko-suuntainen, mutta kaakossa Sokoniemi jakaa järven kaakkoispään Etelälahteen ja Sokolahteen. Luoteispään erityispiirre on Peijonniemi.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 21 miljoonaa kuutiometriä eli 0,021 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 12,6 metriä. Syvin kohta sijaitsee järvenselän keskellä kulkevassa kolme kilometriä pitkässä pitkittäisessä syvänteessä, jossa on yli kuusi metriä syvää.
Järven rantaviivan pituus on 32 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 4 kilometriä. Järven rannat ovat alavaa metsä- tai suomaata. Etelärannalla huomiota kiinnittää laaja avosoista muodostuva Kilposuon alue, joka on rauhoitettu. Rannoille on rakennettu alle 20 vapaa-ajan asuntoa. Sonkajärven ja Kajaanin välinen kuntaraja jakaa järven lähes puoliksi.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Iisalmen reitin valuma-alueen (04.5) Sonkajärven reitin valuma-alueella (04.58), jonka Raudanjoen valuma-alueeseen (04.585) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 158,9 metriä mpy.
Raudanveden valuma-alue on vesistöalueensa latva-alueita ja järvi saa pääosan vedestään Venejoesta, joka laskee suoraan Venejärvestä (222 ha), ja Leväsenjoesta, joka laskee lyhyenä jokena suoraan Leväsestä (162 ha). Valuma-alueen muut järvet ja lammet laskevat näihin yläpuolisiin vesistöihin paitsi eräät seuraavassa mainitut. Sokolahteen laskee Ruijunpuro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Ruijunlammit, Etelälahteen laskee Kokkopuro, jonka valuma-alueella sijaitsevat Alimmainen- ja Ylimmäinen Kokkolampi. Raudanveden laskujoki on Raudanjoki, joka virtaa Raudanlammen läpi matkallaan Sukevanjärveen Sukevassa.
Teuvo Mankonen
Teuvo Kalervo Mankonen (1931 – 2. joulukuuta 2017) oli suomalainen nyrkkeilijä ja kunnanvaltuutettu.
Mankonen voitti SM-kultaa 71-kiloisten sarjassa vuonna 1951 ja 75-kiloisissa vuosina 1953, 1961 ja 1962 sekä SM-hopeaa 71-kiloisissa 1951 ja 75-kiloisissa 1954. Maajoukkueessa Mankonen nyrkkeili 1950- ja 1960-luvulla yhteensä 11 kertaa. Urheilu-uransa jälkeen hän toimi myös nyrkkeilyvalmentajana. Hän valmensi muun muassa Eva Wahlströmiä.
Mankonen toimi Loviisan kaupunginvaltuustossa vuosina 1969–1988 ja kaupunginhallituksen puheenjohtajana vuosina 1998–2004. Hän edusti SDP:tä. Vuonna 2012 hän sai Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun ansiomitalin kultaisin ristein.
Anna Maiques
Anna Maiques Dern (s. 3. syyskuuta 1967 Barcelona) on espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Espanjan olympiakultaa voittaneessa maajoukkueessa Barcelonassa 1992.
Folk-Fredi ja Kivikasvot
Folk-Fredi ja Kivikasvot on Matti Siitosen eli Fredin debyyttialbumi, joka julkaistiin vuonna 1966.
Fahrenheit 9/11
Fahrenheit 9/11 on vuonna 2004 ensi-iltansa saanut, Michael Mooren ohjaama dokumenttielokuva, joka kertoo kriittisesti George W. Bushin hallinnosta ja terrorisminvastaisesta sodasta.
Juoni
Elokuvassa seurataan Bushin hallintoa vuoden 2000 kiistellyistä presidentinvaaleista Irakin sotaan 2003 asti. Elokuvassa perehdytään etenkin Yhdysvaltain ja Saudi-Arabian suhteisiin ja saudiperheen vaikutusvaltaan, ja erityisesti WTC-terrori-iskujen jälkeiseen aikaan USA:ssa.
Elokuvan nimen alkuperä
Elokuvan nimi on sanaleikki Ray Bradburyn Fahrenheit 451 -romaanin nimestä, joka viittaa paperin syttymispisteeseen Fahrenheit-asteikolla mitattuna. Elokuvan sloganin mukaan Fahrenheit 9/11 on "lämpötila, jossa vapaus palaa". 9/11 on 11. syyskuuta amerikkalaisen tavan mukaan kirjoitettuna. Bradbury oli itse tuohtunut siitä että Moore kopioi nimen elokuvalleen hänen kirjastaan ilman lupaa.
Vastaanotto
Fahrenheit 9/11 voitti parhaan elokuvan palkinnon, Kultaisen palmun, ensiesityksellään vuoden 2004 Cannesin elokuvafestivaaleilla. Elokuva voitti myös huonoimmille elokuville jaettavan Razzie-palkinnon huonoimmasta miespääosasta: palkinto tuli George W. Bushin roolisuorituksesta.
Kivihiiliterva
Kivihiiliterva on musta tai tummanruskea raskas­liikkeinen ja pahan­hajuinen neste, jota syntyy sivutuotteena, kun kivihiiltä kuivatislataan koksin valmistamiseksi. Sitä saadaan noin 3 % kivihiilen määrästä. .
Kivihiiliterva sisältää tuhansia erilaisia kemiallisia yhdisteitä, joista suurin osa on bentseenin johdannaisia. Monet niistä ovat tärkeitä kemian­teollisuuden raaka-aineita, joita käytetään varsinkin väri- ja lääkeaineiden valmistukseen. Kivi­hiili­tervan ensimmäisessä tislauksessa saadaan alle 200 °C:n lämpö­tilassa kiehuvista aineista kevytöljyä, 200–250 °C:ssa kiehuvista keski­öljyä, 250–300 °C:ssa kiehuvista raskas­öljyä ja tätä korkeammassa lämpö­tilassa kiehuvista antraseeni­öljyä, ja jäljelle jäävä tislaus­jäännös on pikeä.
Kivihiilitervasta saatava kevyt­öljy sisältää muun muassa bentseeniä, tolueenia ja ksyleeniä, ja siitä valmistetaan muun muassa lääkkeitä, väri­aineita, hajusteita, räjähdysaineita ja liuottimia. Keskiöljy sisältää karbolihappoa, kresoleja, pyridiiniemäksiä, kinoliinia ja kumaronihartseja, ja siitä valmistetaan muoveja, lääkkeitä ja ruiskutteita. Raskas­öljy on pääasiassa naftaleenia. Antraseeni­öljy on pääasiassa antraseenia, ja siitä valmistetaan puun kyllästeitä ja väriaineita. Se sisältää myös jonkin verran hiiltä. Piestä valmistetaan tien päällysteitä, brikettejä ja elektrodeja.
Raakaa kivihiilitervaa käytetään muun muassa kattohuopien ja tervapahvien valmistukseen. Sitä käytetään myös sellaisenaan poltto- ja voiteluöljynä.
Monet kivihiilitervassa esiintyvät aineet kuten fenolit ja kresolit ovat myrkyllisiä. Siinä oleva bentseeni on myös vahvasti syöpää aiheuttava eli karsinogeeninen aine.
Édessa
Édessa on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Έδεσσας, Dímos Édessas), joka sijaitsee Péllan alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Kaupunki on Péllan hallinnollinen keskus. Koko kunnan pinta-ala on 611,212 neliökilometriä ja väkiluku 28 814. Varsinaisen Édessan kaupungin väkiluku on 18 229 (vuonna 2011).
Édessan nimi tulee fryygian kielestä ja tarkoittaa vedessä seisovaa linnaa tai kaupunkia. Edessan suurin luonnonnähtävyys ovat sen vesiputoukset.
Nykyinen Édessan kunta muodostui, kun Édessa ja Vegorítida yhdistyivät vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman mukaisesti.
Kunnan osat
Vuoden 2011 kuntauudistuksesta lähtien Édessan kunta muodostuu kahdesta kunnallisyksiköstä, jotka vastaavat uudistusta edeltäneitä kuntia. Kunnallisyksiköt sekä niihin kuuluvat kylä- ja kaupunkiyhdyskunnat ja asutukset ovat:
Katri Raik
Katri Raik (26. lokakuuta 1967 Tartto) on virolainen historioitsija, Viron sosiaalidemokraattisen puolueen poliitikko, opettaja ja kansanedustaja. Raik aloitti Viron sisäministerinä Ratasin hallituksessa 26. marraskuuta 2018.
Koulutus
Raik opiskeli Tarton Yliopistossa historiaa ja yhteiskuntaoppia. Vuonna 2004 hän väitteli tohtoriksi.
Politiikka
Raik valittiin Riigikoguun vuoden 2019 vaaleissa sosiaalidemokraattien listoilta. Hän oli ehdolla Euroopan parlamentin vaaleissa 2019.
Piispanvala
Kaava on hyvin samankaltainen kaikissa kristillisissä kirkoissa; piispaehdokas esitellään jumalanpalveluksen yhteydessä, minkä jälkeen hän lausuu uskontunnustuksensa, johon kuuluu myös laajennettu piispallinen osuus ja lukee piispanvalansa, jossa sitoutuu tottelemaan kyselemättä niin kirkollista kuin maallistakin esivaltaa.
Ortodoksisessa, roomalaiskatolisessa ja anglikaanisessa kirkossa nämä toimitetaan kahdessa vaiheessa: toimitus alkaa yleensä juhlapyhän aattona iltajumalanpalveluksen lopuksi, jolloin vihittävä esitellään seurakunnalle. Nyt vanhin läsnä oleva piispa lausuu virkaan asettamissanat, minkä jälkeen vihittävä pitää erillisen saarnan, jossa käsittelee kehityskulkua joka on tuonut hänet tähän paikkaan. Saarnan jälkeen vanhin piispoista siunaa vihittävän pyhällä vedellä vihmoen.
Ortodoksisessa kirkossa varsinainen piispaksi vihkiminen toimitetaan seuraavana aamuna liturgian yhteydessä. Se alkaa kaksiosaisella uskontunnustuksella: yleisen uskontunnustuksen jälkeen vihittävä lausuu laajennetun piispallisen uskontunnustuksen ja piispanvalansa. Kätten päällepaneminen toimitetaan Pyhän Kolminaisuuden virren jälkeen.
Ortodoksiseen piispanvalaan kuuluu myös anateema:
Tämän jälkeen toimitetaan virkaan asettaminen ja lopulta varsinainen piispaksi vihkiminen. Palveluksen lopuksi uusi piispa saa sauvansa opetuspuheen kera.
Roomalaiskatolisessa kirkossa vihkimiseen sisältyvän kaikkien pyhien litanian ajan vihittävä piispa, (samoin kuin pappisvihkimyksessä vihittävät papit tai diakonin vihkimyksessä vihittävät diakonit), makaa kasvot lattiaan päin matolla alttarin edessä kuvaamassa sitä kuinka nöyrästi hän asettaa itsensä kirkon ja Pyhän Kolminaisuuden palvelijaksi. Ortodoksinen piispakandidaatti on polvillaan alttaripöydän edessä otsa pöytään kiinni painettuna.
Piispanvalastaan johtuen Suomen ortodoksisen kirkon viimeinen venäläinen arkkipiispa Serafim joutui niin hankalaan tilanteeseen kuin joutui ja lopulta lakkautuspalkalle.
Ylempään piispanvirkaan asetettaessa luetaan vain uskontunnustus, piispanvalan vahvistus sekä toimitetaan varsinainen virkaan asettaminen, johon viimeisenä osana kuuluu virallisten tunnusten luovuttaminen.
Suomen evankelis-luterilaisessa kirkossa ja Ruotsin kirkossa piispanvalaa ei ole enää. Suomessa se on jäänyt pois vuoden 1869 kirkkolaista. Ruotsin kirkossa se jäi pois vuoden 1886 kirkkolaista.
Pilistvere
Pilistvere on kylä Keski-Virossa Viljandimaalla Põhja-Sakalan kunnassa. Se on 11 kilometriä Võhmasta itään ja 13 kilometriä Põltsamaasta länteen. Se sijaitsee Navestijoen vasemmalla rannalla. Väkiluku oli vuoden 2011 väestölaskennassa 90.
Pyhän Andreaan kirkko on peräisin 1200-luvulta. Kirkon keskiaikaisista sisäosista on jäljellä vain vähän, sillä tuhoja ovat aiheuttaneet niin sodat kuin tulipalotkin. Vuodelta 1686 oleva saarnatuoli on kirkon merkittävin sisustuksen yksityiskohta.
Keski-Euroopan mäkiviikko 2015–2016
Keski-Euroopan mäkiviikko 2015-16 oli järjestyksessään 64. Keski-Euroopan mäkiviikko. Kilpailut käytiin Saksassa ja Itävallassa. Mäkiviikon voitti slovenialainen Peter Prevc, toiseksi sijoittui saksalainen Severin Freund ja kolmas oli itävaltalainen Michael Hayböck.
Kongo
Kongo tai Congo voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Liikunta
thumb|Lapsia pelaamassa jalkapalloa. Liikunta on joko tarkoituksellista fyysistä aktiivisuutta, jonka tarkoituksena on esimerkiksi kunnon kohottaminen, terveyden parantaminen tai liikunnan tuottama ilo ja mielihyvä taikka työnteon ohessa saatua hyötyliikuntaa.
Käsitteistö
Liikunta on kokoava käsite, joka sisältää urheilun lisäksi fyysiseltä rasitukseltaan ja motiiveiltaan moninaisen liikuntaharrastuksen ja arkiliikunnan. Suomen liikuntalaissa liikunta on määritelty niin, että se ei sisällä huippu-urheilua. Terveysliikunnalla tarkoitetaan kaikkea fyysistä aktiivisuutta, jolla on terveyttä edistäviä tai ylläpitäviä vaikutuksia ilman intensiiviseen urheiluun liittyviä riskejä. Terveysliikunta jakautuu arkiliikuntaan ja kuntoliikuntaan. Terveysliikuntaa on sittemmin alettu kutsua terveyttä edistäväksi liikunnaksi, ja tällä hetkellä hallintokielessä on käytössä terveyttä ja hyvinvointia edistävä liikunta, jonka määritellään tarkoittavan elämänkulun eri vaiheissa tapahtuvaa kaikkea fyysistä aktiivisuutta, jonka tavoitteena on terveyden ja toimintakyvyn ylläpitäminen ja parantaminen. Erityisliikunta on erityisryhmien liikuntaa.
Arki- tai hyötyliikuntaa on harrastuksen ulkopuolinen fyysinen aktiivisuus (esimerkiksi työmatkapyöräily, portaiden kulkeminen, lumen luonti). Kuntoliikunta poikkeaa arkiliikunnasta tavoitteellisuutensa perusteella. Sitä harrastetaan fyysisen kunnon ylläpitämiseksi tai parantamiseksi. Kuntoliikunta (esimerkiksi sauvakävely, hölkkä, uinti, voimistelu) kehittää arkiliikuntaa tavoitehakuisemmin hengitys- ja verenkiertoelimistöä ja/tai tuki- ja liikuntaelimistöä. Kuntourheilua on esimerkiksi maratonin juokseminen.
Arki- ja kuntoliikunta yhdessä kunto-, kilpa- ja huippu-urheilun kanssa muodostavat liikuntakulttuurin, johon osallistutaan omakohtaisen liikkumisen, harrastuksen, vapaaehtoistoiminnan, ansiotyön tai urheilun seuraamisen ja kuluttamisen kautta. Kansallisen liikuntatutkimuksen (2006) mukaan yli 500 000 suomalaista tekee vapaaehtoistyötä liikunnan parissa, keskimäärin 10 tuntia kuukaudessa.
Fysiologiset vaikutukset
Elimistön hapenkulutus kasvaa fyysisessä rasituksessa moninkertaiseksi lepotilaan verrattuna. Samalla kasvaa myös reaktiivisten happiradikaalien muodostus ja oksidatiivinen stressi. Happiradikaalien aiheuttamilla kudosvaurioilla on merkittävä osuus liikunnan jälkeisestä lihassärystä ja -vaurioista. Tästä huolimatta liikunnalla on todettu olevan myönteisiä vaikutuksia, joiden uskotaan olevan seurausta elimistön omien antioksidatiivisten mekanismien, kuten glutationijärjestelmän, kohonneesta aktiivisuudesta. Liikunta kiihdyttää myös aineenvaihduntaa, mikä voi johtaa esimerikiksi hormonitasapainon paranemiseen.
Merkitys yksilölle ja yhteiskunnalle
Liikunnan käypä hoito -suositus julkaistiin vuonna 2016. Liikkumattomuuden suorat terveysmenot muodostavat teollisuusmaissa arviolta noin 1,5–4 % terveydenhuollon kokonaiskustannuksista. UKK-instituutissa on arvioitu, että liikkumattomuus maksaa Suomessa 1–2 miljardia vuodessa, kun liikuntavammoista aiheutuvat kulut olisivat vain 0,2 miljardia. Lisäämällä väestön liikunta-aktiivisuutta voidaan keventää hyvinvointipalvelujen tarvetta ja säästää siten julkisia varoja.
Liikunta on yhteydessä oppimiseen. Osa yhteydestä on kyetty selittämään vaikutukseksi, eli sen taustalta löytyy mitattava kausaalinen mekanismi. Oppiminen tehostuu tutkimusten mukaan eniten silloin, kun opettelu tapahtuu välittömästi muutaman minuutin kestävän liikuntatuokion jälkeen.
Liikuntasuositukset
WHO suosittelee 18–64-vuotiaille vähintään 150 minuuttia fyysistä aktiivisuutta tai 75 minuuttia rasittavaa liikuntaa viikossa. Liikunnan voi koota esim. kymmenen minuutin pätkistä. Lihasvoimaa kehittävää toimintaa tulisi olla ainakin kahdesti viikossa. 65-vuotiaille suositukset ovat terveyden salliessa muuten samat, mutta erityisesti huomautetaan tasapainon merkityksestä. Liikunta kannattaa aloittaa maltillisesti.
WHO:n suosituksen mukaan kaikkien 5–17-vuotiaiden tulisi saada ainakin tunti reipasta fyysistä aktiivisuutta joka päivä. Suositusten perusteluina käytetään terveyden lisäksi liikunnan yhteyttä oppimiseen, kasvuun ja kehitykseen.
Aikuisten liikkumisen suositus uudistui Suomessa 2019. Siinä suositellaan WHO:n suosituksen tavoin kohottavaa liikettä eli reipasta liikkumista 150 minuutin ajan viikossa. Jos liikkumisen tehon nostaa rasittavaksi, on suositeltu liikkumisen määrä on 1 tunti 15 minuuttia viikossa. Uudistetusta suosituksesta on poistettu vaade vähintään 10 minuutin kestoisista liikkumishetkistä: jo muutaman minuutin pätkät kerrallaan riittävät. UKK-instituutti julkaisi aikaisemmin terveysliikuntasuositukset liikuntapiirakkana.
Pitkäkestoinen liikunta ei saisi ylittää liikkujan anaerobista kynnystä, jolla tarkoitetaan korkeinta mahdollista kuormitustehoa, jossa keho pystyy saavuttamaan tasapainon maitohappojen kertymisen ja poistumisen välille. Jos anaerobinen kynnys ylittyy, maitohappojen kertyminen lihaksiin aiheuttaa liikkujan uupumisen.
Liikunta Suomessa
Kävelylenkkeily on Suomen suosituin liikuntamuoto. Seuraavalla sijalla tulevat kotivoimistelu, pyöräily ja uinti. Suomalaisista 74 % käy kävelyllä vähintään kerran kuussa, 36 % voimistelee kotonaan, 32 % pyöräilee ja 24 % käy uimassa. Juokseminen on yleisintä lasten ja nuorten keskuudessa.
Miehet harrastavat naisia enemmän vapaa-ajanliikuntaa. Miehistä 26 prosenttia ja naisista 30 prosenttia ei harrasta liikuntaa vapaa-ajallaan. Sukupuolten väliset erot ovat suurimmillaan murrosiässä.
Liikunnan edistäminen Suomessa
Liikuntaedellytysten tarjoaminen on suurelta osin kuntien vastuulla oleva palvelu, jonka toteuttamisesta vastaavat useat eri hallinnonalat (liikuntatoimi, opetus- ja kulttuuritoimi, sosiaali- ja terveystoimi, yhdyskunta- ja ympäristötoimi jne.) Varsinaisista liikuntapaikoista kuntien omistuksessa on noin 70 prosenttia. Kunnat myös tuottavat liikuntapalveluja ja järjestävät toimintaa liikunta- ja urheiluseurojen ohella. Kunnat tukevat seuroja ja muita liikuntatoimintaa järjestäviä yhdistyksiä suorilla yleis- tai erityisavustuksilla sekä subventoimalla liikuntapaikkojen käyttömaksuja tai tilavuokria. Kunnat ohjaavat alueensa päivähoidon, koulujen ja oppilaitosten liikunnanopetusta sekä lasten aamu- ja iltapäivätoimintaa. Liikunta on Suomen koulujen pakollisia oppiaineita.
Kunnat rahoittavat liikuntapalvelunsa pääosin omilla verotuloillaan. Asiakasmaksujen merkitys liikuntapalveluissa on pieni. Kunnat saavat opetus- ja kulttuuriministeriöltä valtionosuutta liikuntatoiminnan käyttökustannuksiin asukasluvun mukaan sekä harkinnan mukaan tukea liikuntapaikkojen rakentamiseen ja peruskorjaukseen. Opetus- ja kulttuuriministeriö tukee liikuntaa veikkausvoittovaroista avustamalla valtakunnallisia ja alueellisia liikuntajärjestöjä, liikunnan tutkimus- ja kehittämishankkeita sekä arvokisojen järjestämistä.
Liikunnan edistäminen yhteiskunnan eri tasoilla on osa hallinnonaloja yhdistävää hyvinvointipolitiikkaa. Valtio tuki opetus- ja kulttuuriministeriön hallinnonalan kautta liikuntaa 162 miljoonalla eurolla vuonna 2017. Tästä 154 miljoonaa euroa oli rahapelitoiminnan tuottoa. Tuesta liikuntapaikkarakentamiseen ja muuhun saavutettavuuteen kohdistui noin 35 miljoonaa euroa, liikunnan kansalaistoimintaan ja urheiluun 63 miljoonaa, väestön liikunnan edistämiseen, joka sisälsi myös kuntien valtionosuuden, 28 miljoonaa sekä osaamiseen ja tietopohjaan mukaan lukien liikunnan koulutuskeskukset 28 miljoonaa.
Liikunnan talous Suomessa
Kotitalouksien liikuntapalveluihin, -välineisiin ja -tarvikkeisiin käyttämien kulutusmenojen suuruus ilman harrastuspaikoille menemiseen liittyviä matkustuskustannuksia tai yhdistysten jäsen- ja muita maksuja oli noin 780 miljoonaa euroa nykyrahassa vuonna 2012. Kasvu kotitaloutta kohti oli kuudessa vuodessa 10 %. Todellisia kokonaiskuluja tilastointitapa ei mahdollista. Erään arvion mukaan suuruusluokka olisi 2 miljardia euroa vuodessa. Kotitalouden käytettävissä olevat menot on liikuntakulutusta eniten selittävä taustatekijä, mutta myös koulutuksella on riippumaton kulutusvalintoja selittävä vaikutus. Urheilijoiden liikuntakulutusmenoja kasvattavat harrastamisen useus ja tavoitteellisuus sekä valmennuksen ammattimaisuus.
On esitetty, että liikuntaharrastamisen kustannukset ovat yksi lasten harrastamiseen vaikuttava tekijä ja että hinta on ongelma, koska asia liittyy terveyseroihin. Toisaalta on muistutettu, että harrastamisen hintakeskustelu koskee lähinnä tavoitteellista kilpaurheilua, ei kaikkea liikuntaa. Liikuntaa harrastaa 88 % 6–29-vuotiaista, mutta urheiluseurassa liikkuu vain puolet hyvätuloisten ja kolmannes huonotuloisten perheiden lapsista.
Kunnat käyttävät Kuntaliiton arvion mukaan vuodessa yli 800 miljoonaa euroa liikuntatoimeen. Menot sisältävät mm. liikuntapaikkojen rakentamisen ja ylläpidon sekä liikunnanohjaamisen ja hallinnon kulut. Liikuntatoimet työllistävät 5000 henkilöä.
Valtion osuus liikunnan menoista on vuositasolla noin 150–160 miljoonaa euroa. Rahat eivät ole verovaroja vaan lähes kokonaisuudessaan veikkausvoittovarojen jakoa edunsaajille eli mm. kunnille ja liikuntajärjestöille. Summasta huippu-urheilun osuus on 11,8–40 miljoonaa euroa. Summa riippuu siitä, mikä kaikki tulkitaan huippu-urheiluksi ja missä määrin yleisiä kustannuksia on mielekästä laskennallisesti jyvittää huippu-urheiluun. Alin luku on huippu-urheilun talousarviorivin loppusumma valtion liikuntabudjetissa. Valtionavustusten lisäksi liikuntaa rahoitetaan valtionosuuksina: vuonna 2020 kunnat saavat valtiolta noin 20 miljoonaa euroa ja liikunnan koulutuskeskukset noin 17 miljoonaa euroa.
Suomen liikuntapolitiikka
Suomessa opetus- ja kulttuuriministeriö vastaa valtionhallinnossa liikunnan ja urheilun edellytysten luomisesta sekä liikuntapolitiikan yhteensovittamisesta. Liikuntapolitiikan strategiset linjaukset sovitaan hallitusohjelmassa sekä erillisissä ohjelmissa. Muita lähtökohtia ovat kansallinen lainsäädäntö, kuten liikuntalaki, sekä kansainväliset Suomea sitovat sopimukset.
Opetus- ja kulttuuriministeriö painottaa liikunnan merkitystä väestön hyvinvoinnille ja terveydelle sekä sen roolia kansalaisyhteiskunnan ja osallisuuden vahvistamisessa. Ministeriö tukee eettisesti kestävää ja kansainväliseen menestykseen tähtäävää huippu-urheilua. Poikkihallinnollisuuden edistämiseksi opetus- ja kulttuuriministeriö ja sosiaali- ja terveysministeriö ovat asettaneet terveyttä ja hyvinvointia edistävän liikunnan ohjausryhmän. Sen linjausten mukaisesti tavoitteena on, että suomalaiset liikkuvat enemmän ja istuvat vähemmän.
Liikuntalain määrittelemien liikunnan ja urheilun eettisten periaatteiden toteutumista ohjataan mm. liikuntaa edistävien järjestöjen valtionapukelpoisuutta ja valtionavustuksen määrää harkittaessa.
Valtioneuvosto nimeää eduskunnan toimikaudeksi liikuntaneuvoston. Se on asiantuntijaelin, joka käsittelee laajakantoisia ja periaatteellisesti tärkeitä asioita ja arvioi valtionhallinnon toimenpiteiden vaikutuksia liikunnan alueella sekä tekee esityksiä ja antaa lausuntoja.
Liikuntapolitiikka otettiin käsitteenä käyttöön Suomessa 1960-luvulla. Sillä oli tarkoitus korvata ryvettynyt urheilupolitiikka ja toisaalta nostaa ala omaksi yhteiskuntapoliittiseksi lohkokseen.
Urheiluseurat Suomessa
Urheiluseurat ovat pääsääntöisesti yhdistyksiä, jotka syntyvät jäsentensä sopimuksesta urheilun harrastamista tai edistämistä varten. Oikeuskelpoisia ovat rekisteröidyt yhdistykset. Urheiluseurat voivat olla monilajisia mutta yhä useammin erikoisseuroja eli niissä harrastetaan yhtä lajia. Monilajisissa seuroissa eri lajit voivat olla järjestäytyneitä jaoksiksi, joilla on oma hallinto ja talous. Patentti- ja rekisterihallitus on luokitellut kaksi kolmasosaa yhdistysrekisterissä olevista yhdistyksistä. Näistä 13 578 luettiin urheilu- tai liikuntayhdistyksiksi vuonna 2018. Kunnallisten järjestelmien kautta operoi noin 6000–7000 urheiluseuraa.
Urheiluseuroiksi kutsutaan toisinaan myös osakeyhtiömuotoisia yrityksiä, joiden tarkoitus lähtökohtaisesti on tuottaa voittoa omistajilleen. Näitä ovat nykyään etenkin useiden palloilulajien pääsarjojen seurat. Muutos kansalaistoiminnasta yritystoiminnaksi tapahtui Suomessa etenkin 1990-luvun aikana.
2000-luvulla tehtyjen tutkimusten perusteella aikuisista 10–20 % osallistui urheiluseurojen toimintaan, eri ikäisistä lapsista enimmillään jopa puolet ikäluokasta.
Vapaaehtoistyötä urheilun parissa on tehnyt 7–17 % suomalaisista.
Liikunta Suomen lainsäädännössä
Liikuntalain (390/2015) tavoitteena on edistää eri väestöryhmien mahdollisuuksia liikkua ja harrastaa liikuntaa, väestön hyvinvointia ja terveyttä, fyysisen toimintakyvyn ylläpitämistä ja parantamista, lasten ja nuorten kasvua ja kehitystä, liikunnan kansalaistoimintaa mukaan lukien seuratoiminta, huippu-urheilua, liikunnan ja huippu-urheilun rehellisyyttä ja eettisiä periaatteita sekä eriarvoisuuden vähentämistä liikunnassa. Tavoitteen toteuttamisessa lähtökohtina ovat tasa-arvo, yhdenvertaisuus, yhteisöllisyys, monikulttuurisuus, terveet elämäntavat sekä ympäristön kunnioittaminen ja kestävä kehitys.
Liikuntalaki on puitelaki. Sillä täsmennetään eri viranomaisten toimivaltaa ja tehtäviä liikunnan suhteen. Laki sisältää lisäksi viittauksia muuhun lainsäädäntöön ja määrittelee mm. että kunnan hoitaessa liikuntalain mukaisia tehtäviä se ei toimi kilpailutilanteessa markkinoilla.
Liikunta sai virallisen aseman myös Euroopan unionissa vuonna 2009, kun Lissabonin sopimus astui voimaan. Urheilulla on unionissa niin sanottu pehmeä toimivalta. Urheilusta päätetään jäsenvaltioissa, mutta urheilun asema on virallinen unionin päätöksenteossa. Unionin tasolla voidaan toteuttaa liikunnan ja urheilun tukitoimia sekä toimintaohjelmia. Urheilu on osa Lissabonin sopimuksen artiklaa 165. Artiklassa mainitaan tapauskohtaisesti tulkittavat urheilun erityispiirteet, vapaaehtoisuuteen perustuvat rakenteet sekä yhteiskunnallinen ja kasvatuksellinen tehtävä. Artiklassa 6 korostetaan EU-jäsenvaltioiden roolia ja unionin tuki- ja täydennystoimia urheilun alalla. EU:ssa urheilun erityispiirteisiin kuuluvat urheilujärjestöjen itsenäisyys, urheilun omien sääntöjen huomiointi ja urheilun pyramidirakenne ruohonjuuritasolta huippu-urheiluun sekä näiden välillä toimiva solidaarisuus.
Maksim Borisov
Maksim Borisov (s. 10. kesäkuuta 1995 ) on venäläinen pöytäjääkiekkoilija, joka edustaa Legion-Niki -nimistä seuraa. Hän on voittanut lajin maailmanmestaruuden 2015 ja 2019 sekä hopeaa 2017 ja pronssia 2013. Pöytäjääkiekon EM-kilpailuissa hän on saavuttanut kolme kultaa, mikä on toistaiseksi ennätys. Borisov on tällä hetkellä ITHF:n maailmanrankingin kärjessä.
Ura
vasen|pienoiskuva|Borisov EM-kilpailuissa 2018. Borisov aloitti pelaajauransa vuonna 2003. Ensimmäisen ison turnauksen, Swedish Mastersin, hän voitti 2012. Samana vuonna Borisov voitti myös ensimmäisen euroopanmestaruutensa, Helsinki Openin sekä Riga Cupin. Vuoden 2013 maailmanmestaruuskilpailuista Borisov voitti pronssia latvialaisen Atis Siliksen napatessa maailmanmestaruuden. Borisov voitti myös samana vuonna Helsinki Openin sekä Riga Cupin. Riiassa 2014 hän voitti euroopanmestaruuden.
Vuoden 2015 maailmanmestaruuskilpailuissa Borisov voitti ensimmäisen maailmanmestaruutensa. Finaalissa hän voitti Atis Siliksen Edgars Caicsin jäädessä pronssille. Kaksi vuotta myöhemmin vuoden 2017 MM-kilpailuissa Borisov hävisi finaalissa Caicsille. Borisov putosi pian kisojen jälkeen maailmanrankingissa toiseksi, mutta nousi uudestaan kärkeen joulukuussa. Helmikuuta 2018 lukuun ottamatta Borisov on ollut sen jälkeen rankingin ensimmäisellä sijalla.
Borisov voitti kolmannen euroopanmestaruutensa Eskilstunassa 2018. Finaalissa hän päihitti Edgars Caicsin. Raubichin MM-kilpailuissa 2019 Borisov saavutti toisen maailmanmestaruutensa voittaen loppuottelussa Anton Umanskin.
Honda FCX
Vuoden 1999 malli
Ensimmäinen prototyyppi FCX:stä esiteltiin vuonna 1999. Tämä malli oli kaksiovinen, neljän istuttava auto. Se mitat olivat pituus 4 165 mm, leveys 1 760 mm ja korkeus 1 645 mm. Polttokennon teho oli 78 kW. Auton moottorin huipputeho oli 60 kilowattia, vääntö 272 newtonmetriä ja sen EPA:n mukainen toimintasäde oli noin 270 kilometriä.
Vuoden 2005 malli
FCX:ää päivitettiin vuonna 2005. Uuden mallin moottorin huipputeho oli 80 kilowattia ja vääntö 282 newtonmetriä. Toimintasäde parani noin 305 kilometriin. Myöhemmin tätä parannettiin edelleen ohjelmistopäivityksillä noin 340 kilometriin.
Hondan tiedottajan Andy Boydin mukaan FCX:n valmituskustannuksiksi arvioitiin tuolloin noin 1-2 miljoonaa dollaria.
Vuoden 2007 malli
Tämä uusin malli on ensimmäinen tuotantomalli FCX:stä ja auton ulkonäköä onkin parannettu merkittävästi. Uuden auton polttokenno on merkittävästi pienempi kuin aiemmissa versioissa, mutta tarjoaa silti enemmän tehoa, 100 kW.
Mallin vetyvarastot voivat varastoida jopa 5 kiloa vetyä tarjoten 570 kilometrin kantaman.
María Ángeles Rodríguez
María de los Ángeles "Masa" Rodríguez Suárez (s. 12. huhtikuuta 1957 Gijón) on espanjalainen maahockeypelaaja ja olympiavoittaja. Hän pelasi Espanjan olympiakultaa voittaneessa maajoukkueessa Barcelonassa 1992.
Kolmiulotteinen mallinnus
Kolmiulotteinen mallinnus tai 3D-mallinnus tarkoittaa tietokoneavusteista kolmiulotteista suunnittelua tietokoneen kuvaruudulla. Tuloksena syntyvää mallia käytetään taideteosten, talojen, laitteiden tai niiden osien valmistamiseen tai esimerkiksi virtuaalisena ympäristönä kolmiulotteista grafiikkaa sisältävissä videopeleissä tai elokuvissa. Mallinnukseen on lukuisia kaupallisia sekä vapaan lähdekoodin ohjelmia useisiin eri tarkoituksiin ja eri menetelmiin. pienoiskuva|oikea|Yksinkertainen mallinnusprosessi.
Tietokonegrafiikassa sanotaan geometriseksi malliksi jotain mitä halutaan esittää näytöllä (kuten auto tai talo) ja matemaattiseksi malliksi fyysistä tai laskennallista prosessia (kuten valon heijastuminen kiiltävältä pinnalta).
Konkreettisen kappaleen mallinnus
Kolmiulotteinen malli toimii tuotteen tai teoksen hahmottamisen apuna tai itse tuotteen valmistuspohjana. Usein kolmiulotteista tietokonemallia käytetään NC-työstökoneiden ohjaamiseen ja siten virtuaalimallista voidaan luoda konkreettinen kappale esimerkiksi prototyyppiä tai tuotantoa varten. Uusin tekniikka kolmiulotteiseen mallintamisessa mahdollistaa kolmiulotteisen tulostuksen (3D-tulostus), jossa malli rakentuu 3D-tulostimen avulla esimerkiksi muovista. 3D-tulostimia, jotka tulostavat myös mm. metalleja, lasia, sokeria, betonia on jo markkinoilla ja suhteellisen edullisia tulostimia voi tehdä myös DIY-konseptilla omaan käyttöön.
Legato
thumb|Legato nuottiviivastolla|alt= Legato on musiikin esitystapa, jossa sävelten välissä ei ole taukoa, vaan ne liittyvät saumattomasti yhteen. Legato merkitään kaariviivalla. Jousisoittimilla legato toteutetaan niin, että jousi liikkuu koko ajan ja jousen suuntaa ei vaihdeta sävelten välillä. Puhaltimilla puhallus jatkuu koko ajan ja äänen alkuun ei tehdä kielellä uutta aluketta.
Kolmiulotteinen mallinnus
Virtuaalimallinnus
Kolmiulotteista mallinnusta hyödynnetään esimerkiksi peleissä ja elokuvissa, joiden kuvamaailma tapahtuu kolmiulotteisessa ympäristössä. Renderöinti tarkoittaa tiettyjen kappaleiden tai kuvien esittämistä näytöllä ja renderöity kuva voi muodostaa osan animaatiosta.
VRML-malleja tehdään muun muassa rakennuksista niiden esittelyä varten interaktiivisesti ja muuhun käyttöön.
Mallinnusmenetelmiä
Mallien luomiseen voidaan käyttää useita eri menetelmiä kuten polygonimallien tekeminen siihen suunnitellulla ohjelmalla, digitaalisella kuvanveistolla tai 3D-skannauksella kuten laserkeilauksella tai koordinaattimittauskoneella, sekä kaksiulotteisen kuvien "siivuina" (magneettikuvaus, tietokonekerroskuvaus). Kolmiulotteisia malleja voidaan tehdä myös valokuvista (fotogrammetria). Polygonimalli voidaan tuottaa algoritmisesti myös muunlaisesta tiedosta.
Cheri (muusikko)
Cheri eli Simo Martin (s. 4. tammikuuta 1966) on suomalainen basisti ja Smack-yhtyeen perustajajäsen. Cheri soitti Smackissä vuosina 1982–1986 ja oli mukana yhtyeen kahdella ensimmäisellä albumilla Smack On You ja Rattlesnake Bite. Cheri oli Smilers-yhtyeen perustajajäsen 1990–1996. Smilers julkaisi samannimisen albumin vuonna 1993. 2009–2011 Cheri soitti helsinkiläisessä Caroline-yhtyeessä. Cheri oli basistina Jessica Wolff-bändissä 2011–2017.
Steinerin sääntö
Steinerin sääntö eli yhdensuuntaisten akselien sääntö on klassisessa mekaniikassa käytetty kaava, jonka avulla voidaan laskea jäykän kappaleen hitausmomentti tietyn akselin suhteen, jos hitausmomentti yhdensuuntaisen, kappaleen massakeskipisteen lävistävän akselin suhteen tunnetaan.
Steinerin säännön avulla hitausmomentti halutun akselin z suhteen on
jossa
Jos kappaleen akseleita vastaan kohtisuoraa pinta-alaa merkitään A:lla, pätee Steinerin sääntö myös jäyhyysmomenteille (neliömomentille):
Steinerin sääntö on nimetty sveitsiläisen matemaatikon Jakob Steinerin mukaan.
Moment d'inertie
Heathrow’n lentoasema
Lontoon Heathrow’n lentoasema on Lontoon, koko Ison-Britannian ja Euroopan suurin kansainvälinen lentoasema. Asema sijaitsee Hillingdonin kaupunkipiirissä, 24 kilometriä Lontoon keskustasta länteen.
Valtatie (J. Karjalaisen albumi)
Valtatie on J. Karjalainen Electric Sauna -yhtyeen viides ja viimeiseksi jäänyt albumi, joka julkaistiin vuonna 2002. Albumi uusintapainos julkaistiin maaliskuussa 2013.
Heathrow’n lentoasema
Historia
Heathrow’n lentoasema rakennettiin jo 1930-luvulla, jolloin se tunnettiin nimellä Great Western Aerodrome, ja siellä sijaitsi Fairey Aviation Companyn lentokonetehdas. Se nimettiin myöhemmin Heath Row’n kylän mukaan, joka sijaitsi nykyisen terminaali 3:n kohdalla. Ennen toista maailmansotaa suurin osa Lontoon liikenteestä kuitenkin käytti Croydonin lentokenttää.
Valtatie (J. Karjalaisen albumi)
Albumi nousi toisella listaviikollaan Suomen virallisen listan neljännelle sijalle, ja se pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa. Albumi myi ilmestyessään kultaa, ja sitä on myyty yli 19 000 kappaletta.
Heathrow’n lentoasema
Historia
Vuonna 1944 Heathrow otettiin ilmailuministeriön alaisuuteen pommittajatukikohdaksi. Ministeri Harold Balfour kirjoitti muistelmissaan, että hän käytti lunastusvaltuuksia välttääkseen siviililunastukseen kuluvan ajan. Fairey Aviation Company siirsi toimintansa Hayesiin, Middlesexiin, ja koska Royal Air Force ei kuitenkaan koskaan käyttänyt Heathrow’n kenttää, se siirrettiin siviilikäyttöön 1. tammikuuta 1946. Päivän ensimmäinen lento lensi Buenos Airesiin Lissabonin kautta. Siitä tuli BOACin kotikenttä.
Ensimmäinen pitkä kiitotie avattiin vuonna 1953 ja ensimmäinen terminaali, Europa Building (nykyinen terminaali 2), 1955. Vuonna 1977 Lontoon metroa jatkettiin kentälle.
Valtatie (J. Karjalaisen albumi)
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut J. Karjalainen sekä sovittanut J. Karjalainen Electric Sauna, ellei toisin mainittu.
Heathrow’n lentoasema
Historia
Viides terminaali avautui liikenteelle 27. maaliskuuta 2008, joskin sen avajaisia vietettiin jo 14. maaliskuuta.
Onnettomuudet
17. tammikuuta 2008 British Airwaysin lento 038 putosi kiitotielle 27L. Lento oli lähtenyt Pekingistä ja oli saanut moottorivian ennen laskeutumista. Kone putosi noin 270 metrin päähän kiitotiestä ja liukui kiitotien alkupäähän. Kukaan koneessa ei kuollut, mutta 47 loukkaantui, yksi vakavasti. Kone oli Boeing 777-200ER.
Terminaali 1
Terminaali 1 avattiin vuonna 1968, ja kuningatar Elisabet II vihki sen virallisesti käyttöön vuonna 1969. Ennen Terminaali 5:n avaamista terminaalin suurin operoija oli British Overseas Airways Corporation, joka operoi terminaalista kotimaan lentoja, ja joitakin pitkän matkan lentoja. Vuonna 2005 avattiin terminaalin itäinen laajennus, joka kaksinkertaisti lähtöaulat, sekä istuma- ja liiketilojen määrän. Terminaalin pinta-ala on 74 601 m2 ja sen suurimpia käyttäjiä ovat Heathrow’n kolmanneksi suurin lentoyhtiö Aer Lingus, ja jotkut Star Alliance-yhtiöt. British Midland Internationalin ostamisen jälkeen British Airways operoi joitakin lyhyen ja keskipitkän matkan lentoja terminaalista. Osa Terminaali 1:n yhtiöiden käyttämistä uudemmista lähtöporteista on numeroitu Terminaalin 2 (eli portin numero on 2xx 1xx:n sijaan). Nuo myöhemmin rakennetut portit ovat osa uutta Terminaali 2:ta, kun se valmistuu BAA on vahvistanut, että terminaali suljettiin vuonna 2014. Se purettiin pian sen sulkemisen jälkeen Terminaali 2:n toisen osan tieltä.
Terminaali 2 (rakenteilla)
thumb|Vanha terminaali 2 vuonna 2007 thumb|Vanha terminaali 2 vuonna 2006 Heathrow’n tällä hetkellä suurin projekti on uusi valtava Terminaali 2. Ennen “Heathrow East Terminal”-nimellä tunnettu hanke tulee olemaan miltei yhtä suuri kuin Terminaali 5. Terminaali 2 valmistui vuonna 2014, ja se on yksinomaan Star Alliance-yhtiöiden käytössä.
Terminaali 2 (vanha)
Rakennus, joka ennen tunnettiin nimellä Terminaali 2, oli Heathrow:n vanhin terminaali, joka avattiin vuonna 1955, ja suljettiin 23. marraskuuta 2009. Viimeinen terminaalista operoitu lento oli Air Francen lento AF1881 Pariisiin. Terminaalin pinta-ala oli 49 654 m2, ja sen käyttöaikana sitä käytti noin 316 miljoonaa matkustajaa. Alun perin terminaali oli suunniteltu 1,2 miljoonan vuosittaisen matkustajan käyttöön, mutta sen viimeisinä vuosina sitä käytti jopa 8 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Laajennuksista ja saneerauksista huolimatta terminaali rapistui, ja se purettiin kesällä 2010. Purkamisen jälkeen Terminaali 2:n paikalle on rakennettu uusi terminaali, joka valmistui vuonna 2014.
Terminaali 3
thumb|left|Terminaali 3 [[ilmakuva]] Terminaali 3 avattiin “Oceanic Terminal”-nimellä 13. marraskuuta 1961 palvelemaan pitkän matkan lentoja. Siihen aikaan lentoasemalta oli suora helikopteriyhteys Keski-Lontooseen terminaalin katolta. Terminaali uudelleennimettiin Terminaali 3:ksi vuonna 1968, ja sitä laajennettiin vuonna 1970. Suuria lisäyksiä oli muun muassa Britannian ensimmäinen liukukäytävä. Vuonna 2006 valmistui uusi 105 miljoonaa puntaa maksanut siipi 6 palvelemaan uusia Airbus A380-koneita; Singapore Airlines, Emirates ja Qantas aloittivat säännölliset lennot Terminaaliin 3 A380-koneilla. BAA:lla on suunnitteilla miljardi puntaa maksava saneeraus terminaaliin, joka tehtäneen seuraavan kymmenen vuoden aikana. Uusi Terminaaliin 5 yhteydessä oleva matkatavarajärjestelmä (British Airwaysin yhteyksille) on rakenteilla. Nykyisin Terminaali 3:n pinta-ala on 98 962 m2, ja vuonna 2011 se käsitteli 19,8 miljoonaa matkustajaa 104 100 lennolla.
Terminaali 4
thumb|Ilmakuva Terminaali 4:stä Terminaali 4 on avattu vuonna 1986. Terminaali sijaitsee eteläisen kiitotien eteläpuolella, rahtiterminaain vieressä, ja on yhdistetty Terminaaleihin 1, 2 ja 3 rahtitunnelin avulla. Terminaalin pinta-ala on 105 930 m2 ja se palvelee pääasiassa SkyTeam-allianssia, sekä joitakin allianssittomia lentoyhtiöitä. Terminaaliin on hiljattain tehty 200 miljoonan punnan saneeraus, jotta se pystyisi palvelemaan 45 lentoyhtiötä, vähentämään liikenneruuhkia ja parantamaan turvallisuutta. Terminaaliin rakennettiin kaksi porttia, joilla voidaan operoida Airbus A380-koneita. Malaysia Airlines operoi lentonsa tähän terminaaliin.
Terminaali 5
thumb|Ilmakuva Terminaalista 5 Terminaali 5 sijaitsee kiitoteiden välissä Heathrow’n länsipuolella, ja sen avasi kuningatar Elisabet II 14. maaliskuuta 2008, noin 19 vuotta projektin aloittamisen jälkeen. Terminaali avattiin yleisölle 27. maaliskuuta 2008. Ensimmäinen matkustaja oli kenialainen mies, joka meni turvatarkastuksen läpi kello 04.30, ja matkusti ensimmäisellä terminaalista operoidulla lennolla BA302 Pariisiin. Seuraavien kahden viikon aikana terminaalin toimintaa häiritsi tietojärjestelmien riittämätön testaaminen, ja henkilöstön huono koulutus, joka johti yli 500:n lennon perumiseen. Terminaali on yksinomaan British Airwaysin ja sen tytäryhtiöiden käytössä. Maaliskuussa 2012 terminaaliin kuitenkin siirrettiin Iberian toiminnot, joten terminaali on nykyisin International Airlines Groupin käytössä. Rakentaminen maksoi 4,3 miljardia puntaa. Terminaali koostuu nelikerroksisesta päärakennuksesta (Concourse A) ja kahdesta satelliittirakennuksesta, jotka on yhteydessä päärakennukseen maanalaisella käytävällä. Toisessa satelliittirakennuksessa (Concourse C) on portteja, joilla voidaan käsitellä Airbus A380-koneita. Päärakennuksen (Concourse A) pinta-ala on 300 000 m2, kun taas Concourse B:n 60 000 m2. Terminaalissa on 60 lähtöporttia, ja terminaalin kapasiteetti on 30 miljoonaa matkustajaa vuodessa. Terminaalissa on yli sata liikettä ja ravintolaa. Lisäksi rakennus, joka on nimetty Concourse D:ksi, voidaan rakentaa nykyisen terminaalin itäpuolelle. Laajennuksen myötä terminaaliin tulisi 16 uutta porttia. BA:n ja Iberian fuusioitumisen jälkeen lisärakennus saattaa tulla tarpeeseen, mutta päätöksiä sen rakentamisesta ei ole tehty.
Laajennuskiista
Britannian tavoite on vähentää ilmastokaasuja 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä. Pääministeri Gordon Brown ennustaa Britannian lentomatkailun kaksinkertaistuvan 25 vuodessa. Kriitikoiden mukaan britit lentävät enemmän kuin mikään muu kansakunta. Eniten lennetään Pariisiin, jonne on junayhteys. Kriitikot esittävät, että lentämistä tuetaan erityisesti. Britanniassa lentäminen saattaa olla junalla matkustamista halvempaa. Britannian hallitus kannattaa Heathrown laajennusta kolmannella kiitotiellä, jotta lentojen määrä voisi kasvaa kentältä 480 000:sta 720 000:een. Lontoon konservatiivinen pormestari Boris Johnson vastusti hanketta. Kentän lähellä on paljon asustusta, joka valittaa nykyisistäkin ilmansaasteista ja melusta. Lentämisen ilmastovaikutusten rajoittamiseksi Greenpeace pyrkii hidastamaan ja estämään kentän laajennusta ostamalla maata alueelta ja myymällä sen ympäri maailmaa. Tällöin myös maan lunastaminen vaikeutuu ja hidastuu. Hallitus hyväksyi hankkeen 15.1.2009. Greenpeacen mukaan suunnitellaan Britannian suurinta hiilidioksidilähdettä. Pormestari Johnson ilmoitti, ettei hanke tule toteutumaan. BBC valitsi aiheen yhdeksi viikon kuvaksi 10.–16.1.2009 Kuva.
Lentoyhtiöt ja kohteet
thumb|right|[[Virgin Atlantic Airwaysin entinen Boeing 747-400 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[Air Canadan Airbus A330-300 laskeutumassa Heathrow’lle.]] thumb|right|[[Iberia (lentoyhtiö)|Iberian Airbus A320 rullaamassa Heathrow’lla. Taustalla Qantasin Airbus A380]] thumb|right|[[Aer Lingusin Airbus A320 laskeutumassa Heathrow’lle.]] thumb|right|[[Kenya Airwaysin Boeing 777-200ER laskeutumassa Heathrow’lle.]] thumb|right|[[Malaysia Airlinesin entinen Boeing 747-400 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[Bulgaria Airin Airbus A320 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[British Airwaysin entinen Boeing 747-400 nousemassa Heathrow’lta.]] thumb|right|[[United Airlinesin Boeing 767-300ER vanhassa värityksessä rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|Entinen [[bmi (lentoyhtiö)|Bmin Airbus A330-200 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[Emiratesin Boeing 777-300 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[British Airwaysin Boeing 777-300ER rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[Singapore Airlinesin Airbus A380 rullaamassa Heathrow’lla.]] thumb|right|[[Turkish Airlinesin Airbus A321 rullaamassa Heathrow’lla.]]Heathrow'lle lentävät lentoyhtiöt tammikuussa 2023:
Yhteydet kentälle
thumb|250px|Heathrow Express Heathrow'sta pääsee Lontoon keskustaan Heathrow Express -junalla, joka kulkee Paddingtonin rautatieaseman ja terminaalin 5 välillä 15 minuutin välein, varttitunnissa. Hitaampi Heathrow Connect pysähtyy lentokentän ja Paddingtonin välillä viidellä asemalla. Sen vuoroväli on puoli tuntia ja matka kestää 25 minuuttia. Molemmat yhteydet ovat käytettävissä ilmaiseksi terminaalien välisessä liikenteessä.
Metron Piccadilly-linjalla on Heathrow'ssa kolme asemaa terminaaleille 1–3, 4 ja 5. Joka toinen linjalla kulkeva vuoro kiertää silmukan keskustasta terminaali 4:n ja terminaalien 1, 2 ja 3 kautta takaisin keskustaan ja loput kulkevat 27. maaliskuuta 2008 avattuun terminaalin 5 asemalle. Molempiin on kuusi vuoroa tunnissa. Matka-aika keskustaan on noin 40–50 minuuttia. Vuonna 2022 avattava Elizabeth Line seuraa samaa reittiä.
Lentoasemalta on myös linja-autoyhteyksiä Lontoon keskustaan, lentoaseman lähialueille sekä muualle maahan.
Heathrow'n lentoaseman läheisyydessä kulkevat moottoritiet M4 ja M25, joilta on yhteydet lähialueen teitä pitkin eri terminaaleihin. Terminaalien läheisyydessä sekä lentoasema-alueen ulkopuolella on useita paikoitusalueita, joista jälkimmäisiltä on bussikuljetus terminaaleille.
Ron Stewart
Ron Stewart (11. heinäkuuta 1932 – 17. maaliskuuta 2012) oli kanadalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi NHL:ssä vuosina 1952–1973 ja toimi valmentajana 1975–1978. Ammattilaisurallaan hän pelasi yli 1300 ottelua. Stewartia ei urallaan arvostettu taitojensa vuoksi vaan taklauksiensa ansiosta
Pelaajaura
Stewart pelasi valtaosan junioriurastaan Toronto Marlborosissa. Viimeisellä juniorikaudellaan hän edusti Marlborosin lisäksi Barrie Flyersia ja Guelph Biltmoresia. Biltmoren kanssa Stewart voitti Memorial Cupin.
Stewart siirtyi ammattilaiseksi Toronto Maple Leafsin joukkueeseen kaudeksi. Stewart edusti Maple Leafsia 13 kautta ja pelasi seuran paidassa 838 runkosarjaottelua ja 82 pudotuspeleissä. Tuona aikana seura voitti Stanley Cupin 1962, 1963 ja 1964. Stewart valittiin NHL:n tähdistöotteluun 1955, 1962, 1963 ja 1964. Kauden aikana Stewart kaupattiin Boston Bruinsiin.
Bostonissa Stewart ehti pelata vain kaksi kautta, kun St. Louis Blues varasi hänet vuoden 1967 laajennusvarauksessa. Blues kauppasi Stewartin jo avauskaudella New York Rangersiin. Vuonna 1970 Stewart tappeli humalassa joukkue- ja asuintoverinsa maalivahti Terry Sawchukin kanssa, mikä johti Sawchukin kuolemaan. Kuolinvuoteellaan Sawchuk otti vastuun tapahtuneesta itselleen ja Stewart vapautettiin kaikista syytteistä. Kaudella Rangers kauppasi Stewartin Vancouver Canucksiin, jossa hän pelasi 42 ottelua ennen kuin hänet myytiin takaisin Rangersiin.
Kausi jäi Stewartin viimeiseksi. Hänet myytiin kauden aikana New York Islandersiin, jossa hän lopetti uransa.
Uran jälkeen
Pelaajauransa jälkeen Stewart ryhtyi valmentajaksi. Vuonna 1975 hän sai vuoden pestin New York Rangersin valmentajana. Hän valmensi vielä pääsarjatasolla Los Angeles Kingsiä 1977–1978. Myöhemmin hän valmensi ja johti useita junioriseuroja läntisessä Kanadassa.
Ron kuoli 79-vuotiaana 17. maaliskuuta 2012.
Rajageminaatio
Rajakahdennus eli rajageminaatio tai alku- tai loppukahdennus (joskus myös jäännöslopuke, aspiraatio tai loppuhenkonen) on suomen kielelle tyypillinen sandhi-ilmiö eli sanarajan yli vaikuttava äänneilmiö.
Rajakahdennus näkyy seuraavan sanan alkukonsonantin geminoitumisena: esimerkiksi mene pois äännetään "meneppois" [menepːois]. Jos seuraava sana alkaa vokaalilla, sanarajalla voi esiintyä pidentynyt glottaaliklusiili: [meneʔ ʔulos]. Rajakahdennus vaikuttaa myös yhdyssanan osien rajalla ja liitepartikkelien edellä, kuten [sɑdekːatos] ja [rikkɑillekːin].
Historiallisesti rajakahdennuksen laukaisevat muodot ovat päättyneet konsonanttiin, joka on kuitenkin kadonnut nykykielestä. Kielitieteellisessä tekstissä rajakahdennuksen laukaisijaksi voidaan olettaa "x-morfeemi", joka merkitään rivinylisellä x-kirjaimella, esimerkiksi sadex.