cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aitosokkokäärmeet
Aitosokkokäärmeet (Typhlopidae) on käärmeiden heimo, johon kuuluu 274 lajia. Niitä tavataan Euraasian eteläosissa, Afrikassa, Madagaskarissa, Amerikan trooppisissa ja subtrooppisissa osissa sekä Australiassa. Lisäksi ainakin yksi laji on levinnyt ihmisen mukana eräille Tyynenmeren saarille.
Suvut
Aitosokkokäärmeisiin kuuluu 18 sukua:
Rugby
thumb|250px|Rugby - peli alkamassa
Kaikille rugbylajeille yhteiset piirteet ovat soikeanmuotoinen pallo ja sääntö, joka kieltää pallon syöttämisen eteenpäin, jolloin palloa täytyy kuljettaa kantamalla, taaksepäin syöttämällä tai potkimalla sitä. Pisteidenteko tapahtuu kuljettamalla pallo vastustajan maaliviivan yli siten, että se koskettaa maata maalialueella (try), ja potkaisemalla pallo maalihaarukan läpi (conversion) maalipotkusta, jonka joukkue saa tryn jälkeen, pudottamalla kesken pelin pallo maahan ja potkaisemalla siitä (pudotusmaali eli dropgoal) tai rangaistuspotkuista. Eri maalintekotavoista annettavat pisteet vaihtelevat lajeittain.
Rugby unionin ja leaguen suurin ero on pelaajien määrä ja taklaustilanteet. Leaguessa pelaajia on 13 joukkuetta kohden, kun unionissa niitä on viisitoista. Kun rugby unionissa pelaajaa taklataan peli jatkuu ruck tai maul -tilanteilla, kun taas league-säännöissä peli katkeaa ja seuraa tavallinen aloitustilanne.
Historia
Ennen virallisten yhtenäisten sääntöjen luomista monissa jalkapallon esimuodoissa oli sallittua kuljettaa palloa käsillä, ja käsien käytön kielto lajissa onkin melko myöhäistä perua. Erilaisia nykyistä rugbya muistuttavia jalkapallopelejä pelattiin eri puolilla Englantia, sekä muun muassa Walesissa nimellä cnapan ja criapan ja Irlannissa nimellä caid, joka poikkesi nykyisestä hurlingin muodosta siinä, ettei pelivälineen käsittelyyn käytetty mailoja. Rugby Schoolissa rugby-nimiselle lajille luotiin kuitenkin ensimmäiset viralliset säännöt.
Vuosina 1750–1823 Rugby Schoolin säännöillä pelatussa jalkapallossa palloon sai koskea käsillä, mutta vastustajan päätyä kohti juokseminen pallo kädessä oli kielletty. Pelaajien määrää ei ollut tarkasti rajattu ja peleihin saattoi ottaa osaa satojakin pelaajia. Pallon kuljettaminen käsillä sallittiin vuosien 1820–1830 välisenä aikana, kun todistamattoman tarinan mukaan vuonna 1823 kesken jalkapallopelin William Webb Ellis -niminen pelaaja otti pallon käteensä ja lähti juoksemaan kohti vastustajan maalia. Ensimmäiset viralliset säännöt laadittiin vuonna 1845.
1800-luvun jälkipuoliskolla jalkapallolle oli useita erilaisia sääntömuotoja eri kouluissa. Merkittävä vaihe nykyään Suomessa jalkapallona tunnetun lajin ja rugbyn eri suuntiin kehittymiseen tapahtui, kun Englannin jalkapalloliitto The Football Association perustettiin ja luotiin yhtenäinen säännöstö. Sääntöjen sopimisesta järjestettiin syksyllä 1863 kaikkiaan kuusi kokousta. Jalkapalloliiton uusi yhtenäinen säännöstö pohjautui pitkälti Cambridgen yliopistossa pelattuun muotoon. Viimeisessä kokouksessa rugbysääntöjä noudattanut edustaja Blacheath Football Club jättäytyi sovittujen sääntöjen ulkopuolelle. Syynä oli erimielisyys pallon kuljettamisesta käsillä ja säärille potkimisesta. Tämän seurauksena myös muut rugbysäännöillä pelanneet seurat jättäytyivät jalkapalloliiton ulkopuolelle ja perustivat vuonna 1871 Rugby Football Unionin, minkä myötä lajit lopullisesti erkanivat toisistaan.
Jakautuminen rugby unioniin ja rugby leagueen
Rugbyn kansainvälinen kattojärjestö International Rugby Football Board perustettiin vuonna 1886, mutta lajin sisällä alkoi syntyä suuria erimielisyyksiä, kun pelaajat alkoivat ryhtyä harjoittamaan lajia ammatikseen. 1890-luvulla Rugby Football Union kielsi ammattilaispelaajien käytön Englannissa, mikä aiheutti suuria erimielisyyksiä Pohjois- ja Etelä-Englannin seurojen välillä. Monet pohjoisenglantilaiset pelaajat olivat työväkeä, joilla ei ollut aikaa eikä rahaa pelimatkoihin, pelaamiseen ja loukkaantumisista toipumiseen, mistä hyvästä seurat maksoivat näille kipukorvauksia. Lopulta kiista ajautui siihen pisteeseen, että vuonna 1895 joukko pohjoisenglantilaisia seuroja perusti Huddersfieldissä Northern Rugby Football Unionin, mikä loi tarkemmat säännöt pelaajien palkkaukselle. Sittemmin pelaajille oli sallittua maksaa pelaamisesta, mutta heillä täytyi myös olla varsinainen työpaikka rugbynpelaamisen ohella.
Forsteriitti
Forsteriitti on silikaattimineraali, jonka kemiallinen kaava on Mg2SiO4. Forsteriitti on oliviiniryhmän magnesiumrikas päätejäsen. Se muodostaa isomorfisen seossarjan rautarikkaan päätejäsenen fayaliitin kanssa.
Forsteriittia esiintyy magmakivissä ja magnesiumpitoisissa kalkkikivessä eli dolomiitissa. Sitä syntyy dolomiitin ja kvartsin metamorfoosista seuraavalla kaavalla:
Forsteriittiä on löydetty myös meteoriiteista. Vuonna 2005 Stardust-luotain löysi mineraalia komeetan pölystä. Kuusi vuotta myöhemmin NASA:n avaruusteleskooppi havaitsi pieniä oliviinikiteitä syntyvän tähden kaasupilvessä.
Forsteriitti on polymorfinen mineraali. Sen kaksi muuta muotoa ovat kovemmassa paineessa syntyneet Wadsleyiitti ja Ringwoodiitti. Molempia on löydetty meteoriiteista.
Artan alue
Maantiede
Artan alue käsittää 8 prosenttia Djiboutin pinta-alasta. Se rajoittuu kaakossa Ali Sabiehin, lännessä Dikhilin ja pohjoisessa Tadjourahin alueisiin sekä koillisessa Djiboutin kaupunkiin ja Somaliaan.
Hallinnollinen jako ja asutus
Alueella asuu 5,2 prosenttia Djiboutin väestöstä. Kaupunkiväestön osuus on 31,3 ja nomadien 41,9 prosenttia.
Liikenne, talous ja palvelut
Alueen kautta kulkevat Djiboutista Etiopiaan, Somaliaan ja maan pohjoisosaan johtavat maantiet. Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, palvelut ja pienimuotoinen kaupankäynti. Damerjogissa on Yhdysvaltojen sotilastukikohta, ja sinne suunnitellaan uutta teollisuusaluetta. Palveluihin kuuluvat alakoulut, keskikoulu, hotelli- ja ravintolakoulu, sairaala ja kaksi terveysasemaa. Artassa on sähkö- ja vesijohtoverkot.
Matkailu
Artan matkailuvaltteja ovat kaupungin miellyttävä ilmasto ja korkeatasoinen rakennuskanta, hiekkaranta ja sukellusmahdollisuudet. Matkailu alueelle on vähäistä.
The Sims 2: Vuodenajat
The Sims 2: Vuodenajat on The Sims 2 -pelin viides lisäosa, joka julkaistiin vuonna.
Vuodenajat -lisäosa tuo Simsiin mukaan neljä vuodenaikaa, joiden järjestyksen pelaaja voi itse valita. Simit voivat paleltua pakkasessa tai uuvahtaa ja pyörtyä helteessä, jos he eivät osaa pukeutua sään mukaisesti.
Pelissä on mukana 125 uutta esinettä, kuten mehulinko ja puutarhanhoitovälineitä.
Simit voivat myös muuttua vihersimeiksi ja liittyä puutarhakerhoon. Lisäosan mukana tulee yksi uusi naapurusto ja muutama uusi perhe. Lisäksi mukana on uusia hiustyylejä ja vaatteita. Voit esimerkiksi valita jokaiselle asulle eri kampauksen.
Peli
Vuodenajat-lisäosan avulla voi nauttia kaikista vuodenajoista. Matkoilla-lisäosan kanssa voi hyödyntää vuodenaikoihin sisältyviä tavaroita ja vaatteita myös matkalla. Pelaaja voi itse päättää jokaisessa naapurustossa vuodenaikojen järjestyksen, esimerkiksi jonkun vuodenajan voi jättää kokonaan välistä, ja valita sen sijaan esimerkiksi kahden vuodenajan pituisen kevään. Jokainen vuodenaika kestää normaalisti 5 päivää, mutta joskus syksy saattaa venähtää talven puoliväliin tai kesän kuumat ilmat jatkua pitkälle syksyyn.
Lisäosassa on mahdollista kasvattaa oma kasvimaa. Pelaaja voi kasvattaa muun muassa tomaatteja, kurkkuja, mansikoita ja salkopapuja joko pihalla tai kasvihuoneessa. Pihamaalle voi myös istuttaa sitruuna-, omena- tai appelsiinipuita. Joitakin näistä voi viljellä vasta, kun on saanut ansiomerkin puutarhanhoidosta. Ansiomerkkejä on mahdollista ansaita ensin pronssinen, sitten hopeinen ja lopuksi kultainen. Sadon voi joko korjata simin reppuun tai myydä sellaisenaan. Jos ötököitä alkaa pörrätä liiaksi puiden ympärillä, sim voi myrkyttää puuta, mutta liiallisesta myrkkysuihkeen käytöstä sim muuttuu vihersimiksi. Rohtoa tähän voi kuitenkin ostaa puutarhakerhon jäseneltä, jonka voi kutsua paikalle puhelimitse.
Simin muuttaessa tontille tulee puutarhakerhon edustaja käymään, ja häneltä voi pyytää pääsyä puutarhakerhoon. Jos onnistuu pääsemään puutarhakerhoon, saa alennusta siemenistä ja lannoiteaineista. Sim saattaa saada harvinaisen lahjan, toivomuskaivon, tontilleen mikäli puutarha on tarpeeksi kaunis ja kukoistava. Vuodenajoissa simit saavat kuusi uutta työuraa: seikkailijan, opettamisen, pelaamisen, musiikin ja lain.
Vuodenaikojen mukana tulee myös toiminto, jonka avulla voi antaa muille simeille lahjoja simin tavaraluettelosta. Simien täytyy Vuodenajoissa pitää huolta myös siitä, että kylmällä ilmalla ulkona on tarpeeksi vaatetta päällä. Talvisin ja syksyisin simit vaihtavat automaattisesti ulkovaatteet päälle ulos mennessään, mutta ostamalla naulakon sim voi muuttaa asuaan. Muita uusia esineitä ovat muun muassa luistelu- ja rullaluisteluradat, leppäkertun koto ja sadettimet. Vuodenajoissa tulee mukana uusi naapurusto, Leutolaakso.
Kiss Me More
Kiss Me More on yhdysvaltalaislaulaja Doja Catin kappale tämän vuonna 2021 julkaistulta kolmannelta albumilta Planet Her. Se julkaistiin albumin ensimmäisenä singlenä 9. huhtikuuta 2021. Kappaleella vierailee yhdysvaltalainen R&B-laulaja SZA.
The Sims 2: Vuodenajat
Peli
Pelissä Simien kasvattamista hedelmistä ja vihanneksista voi tehdä mehulingolla erilaisia juomia, jotka kaikki tekevät jotain erikoista.
Kiss Me More
Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Rogét Chahayed, Amala Dlamini, Lukasz Gottwald, Stephen Kipner, Carter Lang, Gerard A. Powell II, Solana Rowe, Terry Shaddick ja David Sprecher. Sen tuottivat Chahayed, Tizhimself ja Yeti Beats. Kappaleen kertoosäkeessä samplataan Olivia Newton-Johnin kappaletta ”Physical”. Musiikkityyliltään ”Kiss Me More” on pop-räppiä, jossa on diskomaisia piirteitä.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin yhtä aikaa singlen kanssa. Videon ohjasi Warren Fu.
Aasiannahkiainen
Aasiannahkiainen eli australiannahkiainen (Geotria australis) on heimonsa Geotriidae ja sukunsa Geotra ainoa laji.
Elinympäristö ja levinneisyys
Aasiannahkiaista tavataan pohjakalalajina meri-, murto- ja makeassa vedessä. Se on levinnyt eteläiselle Tyynellemerelle.
Elinvaiheet
Neljä ensimmäistä elinvuottaan aasiannahkiaiset elävät pohjamudassa rannikkovirtojen yläjuoksulla. Sitten ne uivat mereen, jossa aikuiset aasiannahkiaiset asuvat merivedessä määrittelemättömän ajan loisien muita kaloja. Ne lähtevät makeisiin vesiin yleensä sateisina öinä kun vedenpinta on nousussa. Saavuttuaan makeaan veteen ne lopettavat syömisen kokonaan, lisääntyvät ja kuolevat heti sen jälkeen.
Aarne Talvitie
Aarne Tuomas Talvitie (s. 11. helmikuuta 1999 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SM-liigajoukkue Turun Palloseurassa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Talvitie osaa pelata myös laidassa.
Seuraura
Talvitie on Espoo Bluesin kasvatti. Hän toimi kaudella 2014–2015 seuran C-nuorten kapteenina ja johdatti joukkueen kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuteen. Kauden 2015–2016 päätteeksi Talvitie voitti B-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2016–2017 hän jakoi tehoilla 13+24=37 Bluesin A-nuorten sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Heikki Huttusen kanssa. Talvitie voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +26. Puolivälierissä hän oli Bluesin paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 3+1=4 sekä voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +6. Talvitie valittiin A-nuorten SM-liigan joulukuun 2016 kuukauden tulokkaaksi. Hän vahvisti kauden aikana myös Bluesin B-nuoria, jossa Talvitie voitti SM-hopeaa.
New Jersey Devils varasi Talvitien kuudennella kierroksella 160. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2017. Kaudella 2017–2018 hän jatkoi Bluesin A-nuorissa, sillä ammattilaiseksi siirtyminen olisi estänyt Talvitietä pelaamasta myöhemmin Yhdysvaltain yliopistosarjoissa. Hän nousi Bluesin kapteeniksi ja teki A-nuorten SM-liigan runkosarjassa tehot 34+24=58, joilla Talvitie oli alkusarja ja runkosarja yhteenlaskettuna koko sarjan paras maalintekijä. Hän voitti myös A-nuorten SM-liigan tehotilaston lukemalla +31. Varsinaisessa loppusarjassa Talvitie teki tehot 15+10=25, joilla hän voitti sarjan piste- (Kari Jalonen -palkinto) ja maalipörssin (Arto Javanainen -palkinto). Talvitie palkittiin myös A-nuorten SM-liigan parhaana hyökkääjänä Saku Koivu -palkinnolla sekä valittiin ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2018–2019 Talvitie siirtyi Pennsylvanian osavaltionyliopistojoukkueeseen. Hänen Freshman-vuotensa päättyi kuitenkin alle 20-vuotiaiden MM-finaalissa tulleeseen, leikkaushoitoa vaatineeseen polvivammaan tammikuussa 2019. Sophomore-vuotenaan 2019–2020 Talvitie voitti B1G:n runkosarjan mestaruuden ja hänet palkittiin sarjan urheiluhenkisimpänä pelaajana. Junior-vuotenaan 2020–2021 Talvitie nousi Penn Staten varakapteeniksi.
Kolmannen yliopistokautensa päätteeksi, maaliskuussa 2021 Talvitie teki kaksivuotisen NHL-tulokassopimuksen New Jersey Devilsin kanssa. Hän siirtyi samalla loppukauden kattavalla AHL-sopimuksella seuran farmijoukkue Binghamton Devilsiin. Talvitie pelasi siellä 18 runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3. Syksyn 2021 harjoitusleirin päätteeksi Devils lähetti hänet uuteen farmijoukkueeseensa, Utica Cometsiin. Talvien ensimmäinen kokonainen kausi 2021–2022 toi siellä 68 runkosarjaottelussa tehot 12+12=24 ja viidessä playoff-ottelussa yhden syöttöpisteen. Myös kauden 2022–2023 hän pelasi kokonaan Cometsissa.
Kaudeksi 2023–2024 Talvitie siirtyi kaksivuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Turun Palloseuraan.
Maajoukkueura
Talvitie pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017, jolloin hän toimi Suomen kapteenina ja voitti hopeaa. Talvitie valittiin Tšekkiä vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2016 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2015. Yhteensä Talvitie on pelannut 32 nuorten ja 38 poikien maaottelua.
Pelityyli
Hockeyprospect.com-sivuston mukaan Talvitie pelaa erinomaista kahden suunnan peliä, on kilpailuhaluinen ja kamppailee joka puolella kaukaloa. Häntä pitkään Espoo Bluesin junioreissa ja myöhemmin Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa valmentaneen Jussi Ahokkaan mukaan hän on voimahyökkääjä, jolla on erinomainen pelikäsitys ja hyvä laukaus. Ahokkaan mukaan Talvitie on fiksu kaveri, jolla on erittäin hyvät johtajan ominaisuudet.
Muuta
Talvitien isoveli Otso pelasi jääkiekkoa hyökkääjänä B2-junioriksi asti. Veljesten jo edesmennyt äiti Tuija Talvitie työskenteli presidentti Martti Ahtisaaren perustaman konfliktinratkaisujärjestön Crisis Management Initiativen (CMI) toiminnanjohtajana.
Ohkolan koulu
pienoiskuva|Ohkolan koulun liikuntasali. Ohkolan koulu on Mäntsälän kunnan eteläosan Ohkolassa, maanteitse noin 14 kilometriä Mäntsälän keskustasta lounaaseen (Tuusulan Kellokosken suuntaan) sijaitseva vajaan sadan oppilaan suomenkielinen alakoulu (luokka-asteet 1–6). Koulun ylätalo on rakennettu 1893, vaikka varsinainen koulutoiminta alkoi Ohkolassa jo 1891. Koululla on kolme rakennusta, joista nuorin eli liikuntasali on rakennettu 1990-luvulla.
Vuonna 2019 koulunsa aloitti 14 ekaluokkalaista. Vuonna 2020 noin 60% koululaisista on alueelle muualta muuttaneista perheistä ja noin 40% sellaisia, joiden vanhempi on itse käynyt Ohkolan koulua. Koulun oppilaista alle 30% on koulukuljetuksessa.
Koululla on liikuntasali, ulkokaukalo ja hiekkakenttä. Liikuntatiloja vuokrataan myös ulkopuolisille.
pienoiskuva|Ohkolan koulun vuonna 1893 rakennettu ylätalo. Ohkolan koulun oppilaat siirtyvät yläkouluun Kellokosken yhtenäiskouluun. Matkaa koululta koululle on noin kuusi kilometriä. Mahdollisuus on hakeutua myös Mäntsälän keskustan yläkouluihin. Toisen asteen opintoihin ohkolasta suunnataan esimerkiksi Mäntsälän keskustaan tai Järvenpäähän.
Darren Smith (jalkapalloilija, 1996)
Darren Smith (s. 26. maaliskuuta 1996 Kapkaupunki, Etelä-Afrikka) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Rupi
thumb|right|200px|Rupi kyynärpäässä Rupi on kovettunut hyytymä, joka on muodostunut iholle haavan päälle. Rupi koostuu pääasiassa fibriinistä, verihiutaleista ja punasoluista, joita haavasta on vuotanut. Hyytymä ja rupi suojaavat haava-aluetta mikrobeilta, varastoivat kasvutekijöitä haavan myöhempiin vaiheisiin sekä toimivat tarttumisalustana valkosoluille ja fibroblasteille, joita vaurioalueelle saapuu.
Ruven väri riippuu sen syntytavasta:
Ruven alle muodostuu suojassa uutta pintakudosta, ja aikanaan rupi irtoaa. Sen irtoamisen yhteydessä esiintyy yleensä kutinaa.
Ateljeetalo Pesula
Ateljeetalo Pesula on Hatanpään pohjoisosassa Pyhäjärven rannassa sijaitseva punatiilinen rakennus. Länsipääty on rakennettu 1800-luvun lopulla, Bertel Strömmerin suunnittelema laajennus 1934. Rakennus on suojeltu asemakaavalla. Vanha osa on Hatanpään vanhimpia rakennuksia. Hatanpään kartanon pesulaksi rakennettu talo toimii nykyisin Tampereen Taiteilijaseuran työhuoneina.
Alun perin rakennuksen alakerrokseen sijoitettiin pesutupa ja kuivaushuone sekä useita sisäänkäyntejä. Ullakkokerroksen molemmissa päädyissä oli viisi kaari-ikkunaa, joista keskimmäinen muita suurempi. Rakennusta pidennettiin 20 metriä Bertel Strömmerin suunnittelemassa laajennuksessa vuonna 1934. Uuden osan yksityiskohdissa, kuten ikkunoissa näkyy funktionalismi, vaikka laajennus myötäileekin vanhan osan henkeä. Nykyisin vanhan osan alakerrassa on lautalattia ja vanha kappaholvikatto. Uuden osan katot ovat betonia, jossa laudoituspinta on näkyvissä. Ovet ovat puupeiliovia, joissa on 5 vaakapeiliä uudessa osassa, vanhan osan peiliovissa taas on neljä pystypeiliä ja keskellä yksi vaakapeili.
Pesularakennus muutettiin vuonna 1986 taidekonservointitiloiksi Jukka Hagmanin suunnittelemana. Vanhimpaan osaan sijoitettiin puutyöhuone, laajennukseen konservointia, pesutiloja sekä toimisto- ja arkistohuoneita.
Gertrude Himmelfarb
Gertrude Himmelfarb (8. elokuuta 1922 New York City, New York – 30. joulukuuta 2019 Washington, D.C.) oli yhdysvaltalainen konservatiivinen historioitsija, joka kirjoitti laajasti aatehistoriasta ja keskittyi tutkimuksissaan Isoon-Britanniaan ja viktoriaaniseen aikakauteen. Hän tutki myös nykyaikaisesta yhteiskuntaa ja kulttuuria.
Elämä
Himmelfarb oli jiddišiä puhuvasta venäjänjuutalaisesta maahanmuuttajaperheestä. Hän kävi New Utrecht High School -lukiota New Yorkissa. High Schoolin jälkeen Himmelfarb opiskeli historiaa, journalismia ja juutalaista kirjallisuutta Brooklyn Collegessa, Chicagon yliopistossa, Jewish Theological Seminaryssa ja Girton Collegessa.
Tohtorintutkinnon jälkeen hänestä tuli professori New Yorkin kaupunginyliopistoon. Vuosina 1982–1988 Himmelfarb oli National Endowment for the Humanitiesin neuvottelukunnan jäsen, vuosina 1995–1996 Woodrow Wilson International Center for Scholars hallintoneuvoston jäsen ja vuosina 1984–2008 Kongressin kirjaston tutkijoiden neuvoston jäsen. Hän oli American Enterprise Instituten konsultti vuodesta 1987. Uransa aikana Himmelfarb kirjoitti myös useita kirjoja.
Himmelfarb oli British Academyn, American Academy of Arts and Sciencesin, American Philosophical Societyn, Royal Historical Societyn ja American Historians Societyn jäsen.
Yksityiselämä
Himmelfarb oli naimisissa uuskonservatiivisen toimittajan ja poliitikon Irving Kristolin kanssa. Pariskunta sai kaksi lasta. Heidän poikansa William on toimittaja ja politiikan analyytikko. Himmelfarbin veli Milton Himmelfarb oli kirjailija.
M41 Walker Bulldog
M41 Walker Bulldog (76mm Gun Tank M41 Walker Bulldog, 76mm Gun Tank M41A1 Walker Bulldog) on kylmän sodan aikainen yhdysvaltalainen kevyt panssarivaunu.
Historia
Vaikka toisen maailmansodan lopulla käyttöön otettu kevyt panssarivaunu M24 Chaffee osoittautuikin muuten onnistuneeksi, sen tykki ei enää ollut riittävän tehokas raskaammin panssaroituja vaunuja vastaan. Päätehtävältään tiedusteluun tarkoitettuihin kevyisiin vaunuihin haluttiin kuitenkin tehokkaampi aseistus ja uuden T37-vaunun suunnittelu alkoi vuonna 1947.
Vaunu suunniteltiin ilmakuljetettavaksi ja haluttua panssarintorjuntakykyä varten se aseistettiin pitkäputkisella 76 mm tykillä ja kehittyneellä etäisyysmittarilla. Vuonna 1949 käyttöön kuitenkin valittiin yksinkertaisempi etäisyysmittari ja vaunun tyyppitunnukseksi vaihdettiin M41. Vaunun valmistus alkoi vuonna 1951 Cadillacin panssarivaunutehtaalla Clevelandissa ja vuonna 1953 uudet vaunut olivat korvanneet M24 -vaunut. Aikaisemman lisänimen "Little Bulldog" tilalle vaihdettiin "Walker Bulldog" Korean sodassa jeep-onnettomuudessa kuolleen kenraali Walton Walkerin kunniaksi.
Sitä ei käytetty Korean sodassa, mutta se pääsi Vietnamin sotaan, missä sen huomattiin olevan tarpeellinen, koska sen etenemiskyky maastossa oli parempi kuin raskaammalla taistelupanssarivaunulla. Ohuen panssarointinsa vuoksi vaunuja ei käytetty eturintamakäytössä. Sodan aikana vaunun M32-tykki osoittautui riittäväksi tuhoamaan taistelussa jopa neuvostoliittolaisen T-54-vaunun. Muu aseistus on yksi 7,62 mm tornin sisältä ammuttava konekivääri ja yksi 12,7 mm ilmatorjuntakonekivääri. Myös versioita vaunusta suunniteltiin, jossa oli 90 mm tai jopa 105 mm tykki, mutta ne eivät tulleet tuotantoon.
M41:tä valmistettiin 5 550 kappaletta. Koska se oli halpa, se maksoi vain puolet niin paljon kun tavallinen taistelupanssarivaunu, se oli suosittu vientituote. Yhdysvaltain maavoimien lisäksi vaunuja toimitettiin Australialle, Brasilialle, Chilelle, Tanskalle, Dominikaaniselle tasavallalle, Guatemalalle, Japanille, Libanonille, Uudelle-Seelannille, Filippiineille, Somalialle, Etelä-Vietnamille, Espanjalle, Kiinan tasavallalle, Taiwanille, Thaimaalle, Tunisialle, Uruguaylle ja Saksan liittotasavallalle.
M41:n alustalle rakennettiin M42 Duster-ilmatorjuntapanssarivaunu M44-telahaupitsi, M52-telahaupitsi ja M75-miehistönkuljetusvaunu.
Lähteet
Chris Chant: Pansar ISBN 91-976100-2-X
Regina Hollmén
Regina Hollmén (s. 23. kesäkuuta 1958 Kaarina) on suomalainen entinen jalkapalloilija, joka edusti Naisten SM-sarjassa Turun Palloseuraa sekä Kaunis Nainen Futista. Naisten A-maajoukkueessa Hollmén pelasi 10 ottelua vuosina 1975–1981.
Kesäkuussa 1973 Hollmén valittiin Suomen naisten maajoukkueen kaikkien aikojen ensimmäiseen harjoitusryhmään, mutta hän pelasi ensimmäisen maaottelunsa vasta kaksi vuotta myöhemmin. Hollmén on myös valmentanut Naisten SM-sarjassa PP-Futista, Turun Tovereita ja Tikkurilan Palloseuraa. Kaudella 1988 hän oli SM-sarjan kaikkien aikojen ensimmäinen naisvalmentaja.
Regina Hollménin isä oli Kaarinan Pojat perustanut liikemies Pauli Hollmén.
Antti Tähtinen (arkkitehti)
Antti Tähtinen (7. toukokuuta 1935 Tampere – 18. helmikuuta 2017 Tampere) oli tamperelainen arkkitehti, joka toimistoineen suunnitteli Tampereelle useita tunnettuja rakennuksia.
Antti Tähtisen isä Jaakko Tähtinen oli myös arkkitehti. Antti Tähtinen ehti työskennellä isänsä kanssa yhteisessä arkkitehtitoimistossa kymmenkunta vuotta. Jaakko Tähtisen kuoltua vuonna 1970 Antti Tähtinen otti vetovastuun Arkkitehtitoimisto Tähti-Set Oy:stä. Hänen tärkeimpiä töitään Tampereella ovat Koskikeskus, Anttilan ja Stockmannin liikerakennukset, Yleisradion Tohlopin televisiokeskus sekä Pirkkahalli. Hän työskenteli arkkitehtitoimistossa vuoteen 1996 saakka.
Louis-Jules Mancini-Mazarini
Louis-Jules Mancini-Mazarini (16. joulukuuta 1716 Pariisi – 25. helmikuuta 1798 Pariisi) oli ranskalainen 46. Neversin herttua, diplomaatti, suurlähettiläs, valtioministeri, runoilija ja näytelmäkirjailija. Hän oli myös Ranskan akatemian jäsen.
Tausta
Louis-Jules Mancini-Mazarini syntyi Neversin 45. herttuan François Mancini ja Marianne Spinolan perheeseen. Hän isoisänsä oli Neversin 44. herttuan Philippe Mancini, joka oli puolestaan kardinaali Mazarinin veljenpoika. Isoisän veljiä olivat Ranskan kuninkaan Ludvig XIV hovissa palvelleet Laure-Victoire, Olympe, Marie, Marie Anne ja Hortense Mancini. Isoisän puoliso oli Diane Thianges, kuninkaan rakastajattaren Françoise Athénaïs de Rochechouart de Mortemart'on eli Montespan markiisittaren sisarentytär.
Hän avioitui Hélène Françoise Angélique Phélypeaux de Pontchartrain (1715−1781) kanssa, joka oli Pontchartrain kreivin Jérôme Phélypeaux'n tytär.
Hänet valittiin jo 27-vuotiaana Ranskan Akatemian jäseneksi Ludvig XV valtakaudella 8. marraskuuta 1742. Tämän valinnan jälkeen hän toimi Ranskan suurlähettiläänä Roomassa 1748, Berliinissä 1756 ja Lontoossa 1763. Valtioministeriksi hänet nimitti Ludvig XVI vuonna 1787.
Ranskan vallankumouksen pyöteissä hänet vangittiin terrorin kaudella 1793–1794. Hän kuoli 82-vuotiaana vuonna 798.
Rakkaus (Waltteri Torikan albumi)
Sydän on oopperalaulaja Waltteri Torikan 16. lokakuuta 2015 julkaistu studioalbumi.
Europoort
thumb|220px|Satelliittikuva Rotterdamin satamasta ympäristöineen. thumb|right|220px|Europoortin sijainti Rotterdamissa.
Europoort on Rotterdamin satamaan kuuluva satama-alue ja teollisuusalue Rotterdamissa, Alankomaissa. Satama rakennettiin vuosina 1958–1981 Reinjokeen kuuluvan Nieuwe Maas -joen suuhaaralle. Satamaan voivat tulla alukset, joiden syväys on enintään 24 metriä.
Hornborgin komitea (1923)
Hornborgin komitea eli ensimmäinen puolustusrevisioni oli vuosina 1923–1926 toiminut suomalainen komitea, joka selvitti Suomen maanpuolustuksen vastaista järjestämistä.
Europoort
Europoortin alueella on paljon raskasta teollisuutta, kemianteollisuutta ja öljynjalostamoita. Alueella käsitellään myös kontteja, uusia moottoriajoneuvoja ja irtolastia, kuten rautamalmia ja kivihiiltä. Satama-alueelta löytyy myös telakka.
Hornborgin komitea (1923)
Komitean asettaminen ja tehtävänanto
Valtioneuvosto asetti komitean 26. marraskuuta 1923 "tutkimaan maan nykyisen puolustusjärjestelyn tarkoituksenmukaisuutta sekä tekemään ehdotuksensa sen uudelleenjärjestelystä, mikäli aihetta siihen katsottaisiin olevan, ollen komitean Valtioneuvoston päätöksen mukaisesti tehtävää suorittaessaan otettava huomioon niin hyvin maan taloudellinen kantokyky kuin sotilaalliset näkökohdat".
Europoort
Aiheesta muualla
51.94333°N, 4.1425°W
Hornborgin komitea (1923)
Komitean kokoonpano
Komitean puheenjohtajana toimi Eirik Hornborg. Hänen lisäkseen komiteaan kuuluivat sotilasjäseninä kenraaliluutnantti Martin Wetzer, eversti Lauri Malmberg, everstiluutnantti Harald Öhquist sekä majuri Armas-Eino Martola ja heidän lisäkseen viisi siviilijäsentä. Malmbergin korvasi kesäkuussa 1924 majuri Leonard Grandell ja Öhquistin saman vuoden lokakuussa Erik Heinrichs. Komitean sihteerinä toimi Lasse Leander, jonka sijaisena oli syksyllä 1924 Into Auer.
Tilannekuva ja keskeiset suositukset
Komitea kiinnitti huomiota kahteen pääongelmaan: yllättäviltä hyökkäyksiltä suojautumiseen ja ylijohdon käytössä sodan syttyessä olevien divisioonien määrään. Komitea edellytti riittävän vahvoja suojajoukkoja varmistamaan liikekannallepanoa ja joukkojen siirtoja ("ylösmarssia") sotatoimialueelle. Kenttäarmeija käsittäisi sen esityksen mukaan mobilisoidut kantajoukot, suojeluskuntien muodostamat joukot sekä kolmantena elementtinä viisi nostoväkidivisioonaa sekä täydennysjoukkoja.
Kun yleisesikunnan suunnitelma suuntasi Kannakselle kuusi divisioonaa ja Laatokan Karjalaan yhden, puolustusrevisionin ehdotus sisälsi Kannakselle kahdeksan ja Laatokan Karjalaan kaksi sekä ylijohdon reserviksi kolme, siis yhteensä yhdeksän divisioonaa.
Newport Beach California Temple
thumb|300px|Newport Beach California Temple Newport Beach California Temple on mormonitemppeli Newport Beachin kaupungissa Orangen piirikunnassa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennuksen korkein kohta ylettyy 27 metriin. Tornin huipulla on kultainen enkeli, joka puhaltaa torveen. Rakennusta alettiin rakentaa vuonna 2001 ja se valmistui vuonna 2005.
Aiheesta muualla
33.62944°N, -117.84889°W
Kristiinankaupunki
Kristiinankaupungissa asuu 0 henkilöä, ja sen pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on sisävesiä ja 0 km² merialueita. Väestötiheys on 0 asukasta/km². Kaupunki on kaksikielinen, ja 0 % sen asukkaista puhuu äidinkielenään suomea ja 0 % ruotsia.
Kristiinankaupunki on Suomen pisin nykyisin käytössä oleva kunnan nimi.
Nimen alkuperä
Kaupungin nimi oli aluksi Koppöstad. Kenraalikuvernööri Pietari Brahe nimesi kaupungin uudelleen 1. maaliskuuta 1651 Kristiinankaupungiksi. Brahe antoi kaupungille nimen senhetkisen kuningattaren Kristiinan mukaan, mutta on hyvin mahdollista, että hän ajatteli myös omaa vaimoaan, kreivitär Kristina Katarina Stenbockia, joka kuoli vuonna 1650.
Esihistoria ja asutuksen syntyminen
Kristiinankaupungin alueella on ollut asutusta jo kivikaudella, jolloin asutus keskittyi merenrannan tuntumaan. Kivikautisia asuinpaikkoja on mm. Riarbäckin, Bergåsenin, Norrvikenin ja Lillsjön alueella. Pronssikautisia hautaröykkiöitä on löydetty mm. Uttermossan ja Ömossan alueelta ja rautakautisia Murmossbergeniltä.
Asutus vakiintui keskiajalla. Kristiinankaupunki ja Tiukka mainitaan ensimmäistä kertaa virallisissa kirjoituksissa vuonna 1303. Kaupungin alue oli alun perin hämäläisten asuttamaa aluetta. Ruotsista tulleet siirtolaiset saivat 1300-luvulla luvan asettua ”hämäläisten maahan”.
Asutus keskittyi 1560-luvulla Lapväärttin- ja Tiukanjoen varsille. Lapväärtti erotettiin 1594 omaksi kappeliksi Närpiöstä, 1607 seurakunnaksi ja seuraavana vuonna pitäjäksi. Alun perin Ulvilaan kuulunut Siipyy liitettiin 1600-luvun alussa Närpiön kappeliksi.
Kaupungin perustaminen ja kaupankäyntiä
Alueen viljelijät hakivat 1500-luvulla lupaa rakentaa kaupungin Tiukanjoen suulle. Tuolloin lähin kaupunki, Vaasa, oli matkojen päässä ja tavaroiden kuljettaminen mutkaisilla ja kuoppaisilla teillä vaati kovaa työtä.
Kristiinankaupunki perustettiin vuonna 1649 Lapväärttin pitäjään Koppön saarelle. Pietari Brahe allekirjoitti Koppöstadin perustamisasiakirjan ja kaksi vuotta myöhemmin maanmittaaja Claes Claesson piirsi kaupungille asemakaavan Pietari Brahen pyynnöstä vuonna 1651 renessanssiajan ruutukaavamallin mukaan. Asemakaava on edelleen suurimmalta osin käytössä. Samana vuonna kaupunki sai maakaupungin oikeudet.
Kristiinankaupunki kasvoi nopeasti perustamisensa jälkeen. Ensimmäisessä henkikirjassa 1654 mainitaan 94 ruokakuntaa. Koulutoimi alkoi vuonna 1653 kun Kristiinankaupungin pedagogio perustettiin. Valtakieli oli ruotsi, mutta suomella oli tärkeä asema, sillä osa porvareista ja palveluskunnasta oli muuttanut kaupunkiin suomenkieliseltä alueelta.
Kaupankäynti oli 1600-luvulla Kristiinankaupungin merkittävin elinkeino ja kauppasuhteet ulottuivat Tukholmaan, Tallinnaan, Narvaan ja Lyypekkiin. Lapväärttiläiset ja närpiöläiset kävivät kauppaa kristiinalaisten kanssa, mutta jatkoivat myös omin venein talonpoikaispurjehdusta.
1700-luvulta on säilynyt Ulrika Eleonoran kirkko, joka rakennettiin kirkkovuorelle vuosina 1698–1700. 1700-luvun puolivälin rakennuskantaa edustavat kantakaupungin laajemmat puutalokokonaisuudet.
Kauppalaivaston pääkaupunki
Kristiinankaupungista muodostui tärkeä laivakaupunki 1800-luvulla, kun Kristiinankaupungille myönnettiin tapulikaupungin oikeudet. Ulkomaanpurjehdus ja -kauppa lisääntyivät voimakkaasti ja Kristiinankaupungissa sijaitsi yksi maan suurimmista kauppalaivastoista. Varsinaiset pitkänmatkanpurjehdukset alkoivat 1840-luvulla, jolloin Hoppet-alus purjehti Länsi-Intiaan kapteeninaan J. V. Snellmanin veli Carl August Snellman. Kristiinalaisalukset kävivät mm. New Yorkissa, Rio de Janeirossa, Sydneyssä ja Yokohamassa. Vuonna 1853 Kristiinankaupungin kaupanvaihdon arvo oli noin 11 % koko maan kauppavaihdosta ja tärkeimmät vientiartikkelit olivat terva ja puutavara.
Varallisuuden kasvu näkyi myös henkisessä elämässä. Kauppiaat ja laivanvarustajat pitivät yllä värikästä seura- ja kulttuurielämää, jonka näkyvintä muotoa edusti Sällskapsteatern. Kristiinankaupunkiin valmistui vuonna 1856 uusi E. B. Lohrmannin suunnittelema kivinen raatihuone ja muutamaa vuotta aiemmin massiivinen tiilikirkko.
1800-luvun lopulla Kristiinankaupungin taloudellinen kehitys taantui ja laivanrakennus menetti merkitystään höyrylaivojen yleistyttyä. Kristiinan satama jäi Porin ja Vaasan satamien varjoon ja myös seudun talonpoikaispurjehdus tyrehtyi.
Siipyyn kappeliseurakunta erotettiin omaksi seurakunnaksi 1860 ja Kristiinankaupungin kappeliseurakunnasta muodostettiin itsenäinen seurakunta 1897. Tiukan ja Puskamarkin kylät pysyivät kaupunkiseurakunnan yhteydessä.
Kehittyminen kaupunkina
Kaupunkia ympäröivä maaseutu kehittyi 1800-luvun lopulla. Tiukassa sijaitsi kruunun tislaamo ja Tiukanjoen rannalla sijaitsi useita myllyjä.
1800-luvulla seudun väkiluku lisääntyi nopeasti, mikä johti myös väestöpaineeseen. Kristiinasta käytiin vilkasta siirtolaisuutta Pohjois-Amerikkaan.
31. tammikuuta 1918 käytiin Kristiinankaupungin taistelu, joka oli Suomen sisällissodan ainoa Etelä-Pohjanmaalla käyty punaisten ja valkoisten välinen taistelu.
Väestön jatkuva väheneminen ja heikko taloudellinen kehitys johtivat vuonna 1972 suureen kuntaliitokseen. Nykyiseen Kristiinankaupunkiin ovat kuuluneet vuodesta 1973 Kristiinankaupungin keskustan lisäksi entiset kunnat Tiukka, Siipyy ja Lapväärtti. Liitoshetkellä Kristiinankaupungista tuli pinta-alaltaan yksi Suomen suurimmista kaupungeista.
Maantiede
Kristiinankaupunki sijaitsee noin sadan kilometrin päässä sekä Vaasasta, Seinäjoelta että Porista. Sen naapurikunnat ovat Isojoki, Karijoki, Merikarvia, Närpiö ja Teuva.
Kristiinankaupungissa entisen Lapväärtin kunnan alueella sijaitsee Pohjanmaan maakunnan korkein maastonkohta, Bötombergen eli Pyhävuori, jonka monesta huipusta korkein ulottuu 130 metrin korkeudelle merenpinnasta.
Arkkitehtuuri
pienoiskuva|oikea|220px|[[Kristiinankaupungin raatihuone.]] Kristiinankaupunki on ainoa Pohjanmaan kuudesta 1500- ja 1600-luvun kaupungista, joka on säästynyt suurilta paloilta. Kaupunkia pidetään yhtenä Pohjoismaiden parhaiten säilyneistä puukaupungeista. Kaupungin ensimmäinen kirkko paloi 1700-luvun lopulla salaman iskun sytytettyä sen. Tämän tilalle rakennettiin Ulrika Eleonoran kirkko vuonna 1700, joka on nykyään entisöity alkuperäiseen tilaansa ja on osittain käytössä. Nykyinen pääkirkko rakennettiin 1890-luvulla.
Teuvanjoen suun ympärillä sijaitsevaa kaupunkia yhdistää yli 300 metrin pituinen kivisilta. Uusklassisen tyylin Raatihuoneelta lähtevä Raatihuoneen puisto johtaa aukiolle ja kivisillalle. Kasbergetin huipulla sijaitseva koulurakennuksen on suunnitellut Lars Sonck.
Monet kaupungin rakennukset ovat peräisin 1700- ja 1800-luvulta. 1700-luvulta peräisin olevassa Lebellin kauppiaantalossa sijaitsee nykyään museo.
Vesistöt
Kristiinankaupungissa on kaikkiaan 35 järveä. Niistä suurimmat ovat Härkmerifjärden, Storträsket ja Blomträsket.
Luonto
Kristiinankaupungin Natura-kohteita ovat keskustan itäpuolella sijaitsevat metsäalueet Pohjoislahden metsä ja Tiilitehtaanmäki, sekä Kristiinankaupungin saaristo, Lapväärtin kosteikot, Lapväärtinjokilaakso ja Pyhävuori, jota pidetään sekä geologisesti että biologisesti yhtenä Länsi-Suomen arvokkaimmista kallioalueista.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Kristiinankaupungissa oli 6 638 asukasta, joista 4 438 asui taajamissa, 2 152 haja-asutusalueilla ja 48:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kristiinankaupungin taajama-aste on 67,3 %. Kristiinankaupungin taajamaväestö jakautuu kolmen eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Talous
Kristiinankaupungin suurimmat toimialat ovat matkailu ja maatalous. Maataloudessa pääpaino on perunan viljelyssä ja Kristiinankaupunki on Suomen suurin ruokaperunantuottajakunta. Kristiinankaupungin suurimpia työnantajia ovat pintamateriaaleja valmistava Puucomp ja tukinkäsittelyyn erikoistunut Nordautomation. Liikevaihdollisesti suurimpia yrityksiä ovat logistiikka-alan yritys RL-Trans sekä peruna-alan yritys Potwell. Kristiinankaupungin suurimpiin yritystuloverojen maksajiin kuului vuonna 2021 myös ruuvituotteiden valmistaja Botnia Bolt.
Perunan viljelyala oli vuonna 2009 noin 2 700 hehtaaria. Suomen Estrellalla oli perunalastutehdas 1988-2004. Sour cream -makuiset perunalastut keksittiin Kristiinankaupungin perunalastutehtaalla.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Muutama vuosi ennen Kristiinankaupungin ja sen lähikuntien liitosta pidettiin vuoden 1970 väestönlaskenta. Sen mukaan Kristiinankaupungin kaupungissa oli suomenkielinen enemmistö (54,2 prosenttia) ja liitoskunnissa ruotsinkielinen enemmistö: Lapväärtissä 70,1 prosenttia, Siipyyssä 58,5 prosenttia ja Tiukassa 92,0 prosenttia. Vielä vuoden 1960 väestönlaskennassa myös kaupungissa oli ruotsinkielinen enemmistö (51,7 prosenttia). Kuntaliitoksen jälkeen Kristiinankaupunki on ollut enemmistöltään ruotsinkielinen.
Kristinusko
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kristiinankaupungissa on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nämä seurakunnat muodostavat Kristiinankaupungin seurakuntayhtymän. Evankelisuuden evankeliumijuhla järjestettiin Kristiinankaupungissa vuonna 2009.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kristiinankaupungin alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kristiinankaupungissa toimii Kristiinan helluntaiseurakunta.
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Kristiinankaupungin nykyisellä alueella.
Perinteet
Kristiinankaupunki on tunnettu perinteisistä markkinoistaan, jotka järjestetään neljästi vuodessa. Vuonna 2021 heinäkuussa järjestetyillä kesämarkkinoilla oli kolmen päivän aikana 360 myyjää ja yli 60 000 kävijää.
Ruoka
Kristiinankaupungin ruokaperinteessä perunalla on iso rooli ja kaupunki on Suomen suurin perunantuottaja. Kaupungissa kasvatetaan perunaa noin 3000 hehtaarilla ja peräti kolmannes Suomen ruokaperunasta viljellään Kristiinankaupungissa. Kristiinankaupungin pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla silakkaperunat.
Nähtävyydet
Nykyään hyvin säilynyt vanhakaupunki toimii seudun kaupan ja huvielämän keskuksena, ja siellä on erilaisia liikkeitä ja palveluita. Turismista ja vapaa-ajan asumisesta on 2000-luvulla tullut kaupungille tärkeä tulonlähde.
Kristiinankaupungin ja Karijoen rajalla sijaitsee Susiluolaksi kutsuttu, kalliononkalossa sijaitseva mahdollisesti 120 000 vuotta vanha ihmisen leiriytymispaikka. Kaupunki ja Museovirasto pyrkivät yhdessä kehittämään luolan kulttuurikäyttöä.
Urheilu
Kristiinankaupungista kotoisin olevia urheiluseuroja ovat muun muassa Kristiinan kärpäset (jääkiekko), Kristiinan Urheilijat (yleisurheilu, hiihto, uinti), IF Länken (voimanosto, sulkapallo, yleisurheilu, hiihto, pyöräily), Sporting Kristina (jalkapallo) ja SC Saragoza (salibandy).
Hallinto
Kristiinankaupungin kaupunginjohtaja oli vuosina 2005–2018 Riitta El-Nemr. Mila Segervall aloitti virassa El-Nemrin jäätyä eläkkeelle.
Politiikka
Kristiinankaupungin valtuustossa on 27 paikkaa, joista 15 on RKP:n hallussa kaudella 2021–2025.
Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.
Tuuliajolla (rock-kiertue)
Tuuliajolla oli joukko rock-konsertteja Saimaan rantakaupungeissa vuosina 1981–1986 ja 2006. Yhtyeet purjehtivat sisävesilaivalla kaupungista toiseen. Kiertueen idean keksi Juice Leskinen.
Ensimmäinen Tuuliajolla-kiertue tehtiin sisävesialus SS Heinävedellä vuonna 1981. Siitä tehtiin Aki ja Mika Kaurismäen ohjaama dokumentti Saimaa-ilmiö, Juho Juntusen kirja Tuuliajolla – suuri rock and roll -risteily sekä live-äänite Tuuliajolla (eli ballaadeja Saimaalta). Tuuliajolla-kiertueita järjestettiin 1980-luvulla yhteensä viisi, mutta kiertue oli taloudellisesti liian raskas, ja vuonna 1986 järjestettiinkin enää konsertti Mikkelissä. Vuonna 2006 kiertue päätettiin elvyttää uuden sukupolven yhtyeiden voimin 25-vuotisjuhlien merkeissä.
Entiteetti
Entiteetti on kirjaimellisesti tulkittuna sama kuin olio (lat. ens, oleva). Entiteettiä on käytetty myös oliota yleisempänä käsitteenä, jonka ajatellaan sisältävän olioiden lisäksi muun muassa oliojoukot ja olioiden ominaisuudet. Tällöin käsite soveltuisi kaikkeen, minkä olemassaolo oletetaan jossain ontologiassa. Entiteetin olemassaolon ei tarvitse olla aineellista. Esimerkiksi lukuja voidaan sanoa aritmeettisiksi entiteeteiksi.
Tuuliajolla (rock-kiertue)
1981
Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Slam ja Hassisen Kone
Entiteetti
Entiteettien jaottelu
Entiteetit voidaan jakaa kategorioihin eli entiteettiluokkiin. Tällaisiksi on ehdotettu esimerkiksi seuraavia: oliot (substanssit), ominaisuudet, suhteet, väittämät, tosiasiat, tapahtumat, luvut, lait, joukot ja lajit.
Tuuliajolla (rock-kiertue)
1981
Risteilylaivana SS Heinävesi.
Entiteetti
Entiteettien jaottelu
Entiteettiluokkia voidaan jaotella edelleen monella eri tavalla:
Tuuliajolla (rock-kiertue)
1982
Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Grand Slam, Hassisen Kone ja M. A. Numminen & Pedro Hietanen
Durant (Oklahoma)
Durant on kaupunki Oklahoman osavaltiossa Yhdysvalloissa. Sen väkiluku oli vuoden väestönlaskennassa 15 856. Durant on Bryanin piirikunnan hallintokeskus.
Tuuliajolla (rock-kiertue)
1982
Risteilylaivana SS Puijo.
1983
Esiintyjät: Eppu Normaali, Juice Leskinen Grand Slam, Popeda, Sleepy Sleepers, Musta Paraati ja Dave Lindholm
Risteilylaivana MS Heino.
1985
Esiintyjät: Juice Leskinen Grand Slam, Eppu Normaali, Popeda, Dave's Blues, J. Karjalainen & Mustat Lasit, Tuuliajolla All Stars
Risteilylaivana MS Heino.
1986
Esiintyjät: Juliet Jonesin Sydän, Yö, Eppu Normaali, Popeda, Juice Leskinen Grand Slam ja Dave's 12 Bar sekä Tuuliajolla All Stars
Tuuliajolla 2006
Vuonna 2006 51koodia, CMX ja Kotiteollisuus tekivät uuden Tuuliajolla-kiertueen. Yhtyeet julkaisivat kiertueen alkaessa yhteisen singlen Vapaus johtaa kansaa, joka nousi Suomen singlelistan kärkeen. Kiertueesta julkaistiin myös DVD Tuuliajolla 2006 – rock-elokuva Saimaalta, jota myytiin kultalevyyn oikeuttavat yli 5 000 kappaletta.
Entiteetti
Entiteettien jaottelu
Jaottelut eivät ole toisensa poissulkevia, joten yksi entiteetti voi olla esimerkiksi materiaalinen konkreettinen partikulaari (kuten atomi) tai episteeminen ei-materiaalinen abstrakti universaali (mikä kuvaa G. W. F. Hegelin absoluuttisen idealismin entiteettejä).
Teoreettiset entiteetit
Teoreettisilla entiteeteillä tarkoitetaan havaitsemattomia entiteettejä, joihin tieteellisissä teorioissa esiintyvät teoreettiset termit viittaavat. Esimerkkejä tällaisista teoreettisista termeistä ovat ”elektroni” ja ”kvantti”. Tieteellisen realismin mukaan teoreettisia entiteettejä on olemassa, instrumentalismin mukaan niitä ei tarvitse ottaa ontologisesti vakavasti.
Poliittiset entiteetit
Bosnia ja Hertsegovinan valtio muodostuu kahdesta poliittisesta entiteetistä, Bosnia ja Hertsegovinan federaatiosta ja Serbitasavallasta, jotka siis eivät ole sanan varsinaisessa merkityksessä osavaltiota, valtioita, jne.
Lähteet
Entita 物
Antti Jalava (suomalainen kirjailija)
Antti (Anton) Fredrik Jalava (vuoteen 1906 Almberg; 18. heinäkuuta 1846 Masku – 3. heinäkuuta 1909 Helsinki) oli suomalainen opettaja, kääntäjä, toimittaja ja kirjailija. Hän kirjoitti nimimerkeillä A.A ja A.F.A sekä Jalava. Jalava käänsi erityisesti unkarinkielistä kirjallisuutta suomeksi.
Henkilöhistoria
Jalavan vanhemmat olivat kirkkoherra Erik Anton Almberg ja Erika Landell. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1863 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1868 ja maisteriksi 1869. Jalava toimi suomen kielen opettajana Helsingin ruotsalaisessa tyttökoulussa 1868–1876, Helsingin yksityisessä ruotsalaisessa lyseossa 1870–1871 sekä Helsingin normaalikoulussa 1871–1878. Hän oli Helsingin yliopiston ylimääräinen unkarin kielen lehtori 1881–1909, senaatin suomenkielen kääntäjä 1876–1909 sekä senaatin kirjapainon hoitaja 1887–1909.
Jalava oli säätyvaltiopäivillä talonpoikaissäädyn tulkkina 1877–1878, 1882, 1885, 1888 ja 1891. Pappissäädyn sihteerinä hän oli valtiopäivillä 1894, 1897, 1899 ja 1900. Jalava toimi Uuden Suomettaren ensimmäisenä päätoimittajana 1869–1870 ja sen jälkeen lehden avustajana nimimerkillä Matti ja julkaisi ”Helsinki-kirjeitä”. Hän toimi myös Suomalaisen teatterin johtokunnassa ja suomensi teatterille näytelmiä. Hän oli Suomalaisen kirjallisuuden seuran kielitieteellisen valiokunnan sihteeri sekä vuodesta 1902 seuran toinen varaesimies. Hän toimi myös Kansanvalistusseuran varaesimiehenä ja Helsingin Suomalaisen Klubin johtokunnan ensimmäisenä puheenjohtajana.
Jalava oli naimisissa vuodesta 1875 Alma Sofia Flomanin (1855–1922) kanssa. Perheessä oli neljä lasta. Viron kulttuurihistoriassa Jalava tunnetaan kirjeenvaihdostaan runoilija Lydia Koidulan kanssa.
Tuuliajolla (rock-kiertue)
Tuuliajolla 2006
Risteilylaivana oli SS Heinävesi.
Lappeenrannan konserttia haittasivat sähkö- ja äänentoisto-ongelmat, jonka takia 51koodia joutui keskeyttämään soiton ja CMX sekä Kotiteollisuus eivät päässeet esiintymään lainkaan. Korvaava konsertti järjestettiin sunnuntaina 27. elokuuta Lappeenrannan vanhalla kentällä.
Kuopion keikalla esiintyi myös Juice Leskinen. Keikka jäi Leskisen viimeiseksi.
Bruce Dickinson
Dickinsonin aloitti musiikillisen uransa 1970-luvulla esiintyen paikallisissa pubeissa eri yhtyeiden riveissä. Vuonna 1979 hänestä tuli Samson-yhtyeen laulaja. Hän erosi Samsonista vuonna 1981 saatuaan kutsun liittyä Iron Maidenin laulajaksi, ja hän debytoi yhtyeen laulajana vuonna 1982 studioalbumilla The Number of the Beast. Dickinsonin ensimmäisen aikakauden aikana Iron Maiden julkaisi monia heavy metalin merkittävimpiin albumeihin luettavia tuotoksia, ja Dickinsonista tuli yksi kaikkien aikojen arvostetuimmista keulahahmoista ja heavy metal -laulajista. Hän erosi yhtyeestä vuonna 1993 panostaakseen uraansa sooloartistina, ja julkaisi neljä sooloalbumia ennen paluutaan Iron Maideniin vuonna 1999.
Queen Maryn yliopisto on myöntänyt Dickinsonille musiikin kunniatohtorin arvonimen hänen musiikkialan mittavan työnsä johdosta vuonna 2011. Helsingin yliopisto nimitti Dickinsonin filosofian tiedekunnan kunniatohtoriksi toukokuussa 2019 ja hänet promovoitiin 13. marraskuuta 2019 Helsingissä.