cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hiihtäjän virsiä
Leino kirjoitti kokoelman runot Berliinin matkallaan vuonna 1898 ja sen ja seuraavan vuoden aikana Suomessa. Kokoelman tunnetuimpia runoja ovat Mirjamin laulu, Hautalaulu, Laulu onnesta, Rauhattoman rukous, Hyvä on hiihtäjän hiihdellä, Tuijotin tulehen kauan ja Yksin hiihtäjä. Laulu onnesta -runon alkusäe ”Kell’ onni on, se onnen kätkeköön” on muodostunut tunnetuksi sanonnaksi.
Paul Geiger
Paul Geiger (s. 28. heinäkuuta 1992 Stouffville, Ontario, Kanada) on kanadalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan ammattilaisena viisi täyttä kautta, joista yhteensä kaksi AHL:ssä ja ECHL:ssä, kaksi monikansallisessa Erste Bank Eishockey Ligassa/Bet-at-home ICE Hockey Leaguessa ja yhden SM-liigassa. Geiger kävi ennen ammattilaisuraansa Clarksonin yliopiston, jossa hän toimi kahtena jälkimmäisenä vuotenaan joukkueensa kapteenina.
Seuraura
Geiger pelasi kaudella 2009–2010 CCHL-juniorisarjaa Markham Waxersissa, josta hän siirtyi kaudeksi 2010–2011 kotikaupunkinsa joukkueeseen, OJHL-junioriliigan Stouffville Spiritiin. Kaudella 2011–2012 Geiger oli tehoilla 13+41=54 joukkueen kolmanneksi paras pistemies ja tehokkain puolustaja. Hän sijoittui koko OJHL:n puolustajien pistepörssissä kolmanneksi. Geiger voitti pelipaikastaan huolimatta myös tehoilla 3+31=34 koko liigan pudotuspelien syöttöpörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Drake Caggiula. Hän voitti kauden päätteeksi liigan mestaruuden, Buckland Cupin. Geiger valittiin OJHL:n parhaaksi puolustajaksi ja ensimmäiseen tähdistökentälliseen.
Vuodet 2012–2016 Geiger kävi Clarksonin yliopistoa. Hän oli Freshman -vuotenaan 2012–2013 joukkueensa tehokkain puolustaja tehoilla 2+10=12. Geiger valittiin kauden päätteeksi ECAC Hockeyn tulokkaiden tähdistökentälliseen. Sophomore -vuotenaan 2013–2014 hän oli Clarksonin tehokkain puolustaja tehoilla 5+12=17. Geiger voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +8. Junior -vuotenaan 2014–2015 hän nousi Clarksonin kapteeniksi. Senior -vuotenaan 2015–2016 Geiger oli viidellä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja James De Haasin kanssa. Viimeisen yliopistokautensa päätyttyä, maaliskuussa 2016 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Albany Devilsiin, jossa Geiger sai tililleen yhdeksän runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2.
Toukokuussa 2016 Geiger teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Rochester Americansin kanssa. NHL-varaamaton Geiger osallistui samana syksynä myös Buffalo Sabresin harjoitusleirille. Hänen AHL:n tulokaskautensa 2016–2017 toi Americansissa 49 runkosarjaottelussa tehot 3+6=9. Geiger pelasi kauden aikana myös kaksi ottelua ECHL-joukkue Elmira Jackalsissa. Heinäkuussa 2017 hän teki vuoden mittaisen AHL-sopimuksen Hershey Bearsin kanssa. Geiger pelasi siellä kauden 2017–2018 aikana viisi ottelua, mutta suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin ECHL-joukkue South Carolina Stingraysin vahvuudessa. Geiger oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 12+23=35.
Geiger siirtyi kaudeksi 2018–2019 vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Erste Bank Eishockey Ligan italialaisjoukkue HC Bolzanoon. Hän voitti joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +9. Kaudeksi 2019–2020 Geiger siirtyi 1+1-vuotisella sopimuksella SM-liigajoukkue Vaasan Sportiin. Hän oli kahdeksalla osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Geiger voitti myös Sportin sisäisen tehotilaston lukemalla +7. Kaudeksi 2020–2021 hän siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella monikansallisen Bet-at-home ICE Hockey Leaguen (ent. Erste Bank Eishockey Liga) unkarilaisjoukkue Fehérvár AV19:n riveihn. Maaliskuussa 2021 Geiger teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Jo heinäkuussa hän päätti kuitenkin lopettaa pelaajauransa ja keskittyvänsä jatkossa siviilielämään.
Maajoukkueura
Geiger edusti Canada Eastin joukkuetta World Junior A Challengessa vuonna 2011, jolloin hän voitti hopeaa.
Muuta
Geigerin isä Ross on entinen Cornellin yliopistohyökkääjä.
Huulet
thumb|250px|Tytön huulet Huulet ovat ihmisen ja monien muiden nisäkkäiden pehmeä suun ympäristö, joka koostuu poikkijuovaisesta lihaskudoksesta.
Huulet jakautuvat ylähuuleen ja alahuuleen, joka on tavallisesti ylähuulta isompi.
Huulten ihossa ei ole melanosyyttiä, minkä johdosta verisuonet näkyvät selkeästi läpi ja huulet näyttävät väriltään punaisilta.
Huulia käytetään ravinnon nauttimisen apuna. Niiden avulla myös tuotetaan useita jokapäiväisessä elämässä tarvittavia äänteitä. Huulilla myös osaltaan ilmaistaan erilaisia tunnetiloja. Ylöspäin osoittavat suupielet kertovat iloisuudesta ja hyvästä mielestä. Huulissa on myös paljon hermopäätteitä, mikä tekee niistä hyvin tuntoherkän alueen. Eräs merkittävä hellyyden ja rakkauden osoittamisen muoto, suudelma, toteutetaan huulilla. Monissa kulttuureissa punaiset, turpeat ja symmetriset huulet ovat naisellisuuden symboli. Huulipunaa käytetään yleisesti korostamaan vaikutelmaa, samoin kuin erilaisia kirurgisia operaatioita. thumbnail|Ylähuulen [[amorinkaari.]]
Erkki Nordberg
Erkki Juhani Nordberg (17. elokuuta 1946 Helsinki – 28. maaliskuuta 2012 Helsinki) oli Suomen puolustusvoimien eversti, joka siirtyi eläkkeelle elokuussa 2006 pääesikunnan koulutusosaston osastopäällikkön tehtävistä. Hänen siviilioppiarvonsa oli filosofian maisteri.
Suuri yleisö tunsi Nordbergin tiedotusvälineistä asiantuntijakommentaattorina muun muassa Persianlahden sodan ja Jugoslavian sotien ajoilta. Nordberg palveli muun muassa Uudenmaan Jääkäripataljoonan komentajana ja kehitti rykmentissä asutuskeskustaistelutapoja pääkaupunkiseudun puolustamiseksi. Nordberg toimi myös Karjalan Prikaatin komentajana vuosina 1999–2002.
Nordberg kirjoitti lukuisia kolumneja lehtiin ja muun muassa esipuheen opetusneuvos, reservin majuri Erkki Hautamäen kirjaan Suomi myrskyn silmässä. Sotilasaikakauslehden päätoimittajana hän toimi vuosina 1993–2000.
Nordberg oli Suomen Sotilassosiologisen Seuran hallituksen jäsen kuolemaansa asti. Seuran seminaarissa 31.3.2011 hän piti vapaamuotoisen esitelmän aiheesta "Kadonneet kakarat". Hän kiinnitti huomiota nuorten miesten syrjäytymiseen ja syrjäytymisen vaikutukseen sotilaskoulutettavien määrään. Tyylilleen uskollisena hän ilmoitti määrän suoraan pataljoonina.
Desimeroitumisaika
Desimeroitumisaika eli D-arvo on se aika, joka tarvitaan alentamaan elävien mikrobien määrää 90 prosentilla, eli kymmenesosaan alkuperäisestä tietyssä lämpötilassa. D-arvon alaindeksinä käytetään sitä lämpötilaa (celsiusasteina), jossa kyseinen D-arvo saavutetaan. Yleensä referenssilämpötilana käytetään 121 °C, jolloin alaindeksiä ei yleensä merkitä.
Esimerkiksi Geobacillus stearothermophilus -bakteerin itiöiden määrä vähenee kymmenesosaan alkuperäisestä autoklaavikäsittelyssä, 121 °C:n lämpötilassa 2 minuutissa, mutta jos lämpötila nostetaan 134 °C:seen lyhenee tuo aika 15 sekuntiin. Bakteerin D-arvot ovat siten D121 = 2 min (tai koska kyseessä on referenssilämpötila, pelkästään D = 2 min) ja D134 = 15 sek. D-arvoa käytetään kun mitoitetaan tarvittavaa sterilointikäsittelyn kestoa. D-arvo on ominainen ja erilainen jokaiselle mikrobille. Erityisen korkea D-arvo on itiöillä.
Ragnar Graeffe
Ernst Ragnar Graeffe (16. syyskuuta 1929 Hanko – 28. elokuuta 2005) oli suomalainen yleisurheilija. Arvokisoissa hän juoksi 400 metriä ja 400 metrin aitoja.
Graeffe voitti EM-pronssia Bernissä 1954 4 × 400 metrin viestijuoksussa. Brysselin EM-kisoissa 1950 hän osallistui 400 metrille, mutta ei selviytynyt finaaliin. Helsingin olympialaisissa 1952 Graeffe karsiutui 400 metrin aitajuoksun alkuerissä ajalla 55,0. Hän oli mukana myös Suomen joukkueessa, joka karsiutui 4 × 400 metrin viestin alkuerissä ajalla 3.16,4.
Seuratasolla Graeffe edusti helsinkiläistä Idrottsklubben-32:sta.
Geir Zahl
Zahl syntyi Brynessä, Norjassa. Hän ystävystyi Ottesenin kanssa jo nuorena ja yhdessä he esiintyivät useissa yhtyeissä. Zahl ja Ottesen kirjoittivat kappaleita itsekseen, nauhoittivat ne toisen kuultavaksi ja sitten työstivät niitä yhdessä. Julkaistuaan kaksi kasettia Blod, snått & juling-yhtyeenä kaverusten inspiraatio haihtui ja heidän kolmas julkaisunsa hylättiin keskeneräisenä. Ottesen lähti armeijaan.
Hänen palattuaan hän ja Zahl muodostivat uuden yhtyeen, gnomin. He julkaisivat vain yhden albumin nimeltään Mys. Sitä myytiin todella heikosti, mutta kun heidän uusi yhtyeensä, Kaizers Orchestra, perustettiin, Geir ja Janove alkoivat tehdä taas musiikkia.
Vuonna 2007 Geir Zahl julkaisi ensimmäisen sooloalbuminsa taiteilijanimellä Zahl. Albumi on nimeltään Nice for a Change. Albumilla ja livenä hän esiintyi Christer Knutsenin, Pål Hauskenin ja Bård Halsnen kanssa.
Vuonna 2008 Zahl kirjoitti kappaleita Mannen som elsket Yngve -nimistä norjalaista elokuvaa varten John Erik Kaadan kanssa.
Vuonna 2009 hän ohjasi ja kuvasi lyhytelokuvan "Die Polizei" -kappaleen tuotantoprosessista. Kappale oli ensimmäinen single Kaizers Orchestran albumilta Våre demoner.
Vuonna 2010 Zahl kertoi uudesta sooloprojektista nimeltä Uncle Deadly. Albumi Monkey Do julkaistiin 2. helmikuuta 2010.
Kaisa Jokinen
Kaisa Jokinen (s. 23. elokuuta 1983 Vammala) on suomalainen lentopalloilija, joka on LP Viestin kapteeni naisten Mestaruusliigassa. Hän kuuluu myös Naisten A-maajoukkueeseen. Jokisen veljistä Timo ja Eero ovat pelanneet Vammalan Lentopallon miesten Mestaruusliigan joukkueessa.
Ura
Jokinen aloitti lentopalloilun Vammalassa vuonna 1992. Pääsarjauransa hän aloitti LiigaEurassa vuonna 2000. Hän pelasi Eurassa aina kauteen 2003 asti, kunnes siirtyi Vanajan Racing Clubiin. Hän voitti Racing Clubissa vuonna 2004 hopeaa sekä vuosina 2005–2007 kolme kertaa peräkkäin SM-kultaa ja kaksi Suomen Cupia (2005, 2006).
Kaudeksi 2007–2008 hän teki ammattilaissopimuksen Ranskan Pro A -liigaseura Hainautin kanssa ja seuraavaksi vuodeksi Istresin. Kahden Ranskan-vuoden jälkeen hän palasi Hämeenlinnaan, HPK:n joukkueeseen, jossa hän saavutti SM-hopeaa keväällä 2010.
Yhden LiigaEurassa vietetyn kauden jälkeen Jokinen siirtyi kaudeksi 2011-2012 LP Viestiin, jossa hän on voittanut SM-kultaa neljä kertaa (2012, 2013, 2014, 2015), SM-hopeaa kerran (2016) ja Suomen Cupin kolme kertaa (2011, 2014, 2015).
Jokinen valittiin vuoden naisjunioriksi 2001 ja Mestaruusliigan naistulokkaaksi vuonna 2002. Mestaruusliigan tähtiseitsikkoon hänet on valittu neljä kertaa (2007, 2012, 2013, 2014). Kauden naislentopalloilijan palkinnon Jokinen sai 2014.
Jokisesta tuli maaliskuussa 2015 ensimmäinen naispelaaja, joka on ottanut 1000 torjuntaa kotimaisella pääsarjatasolla. Keväällä 2016 Jokinen ylitti viidentenä naispelaajana 400 liigaottelun rajan. Kauden 2015-2016 päättyessä Jokinen oli neljänneksi eniten naisten pääsarjapelejä pelannut lentopalloilija.
Hän oli jo lopettanut uransa, mutta teki joulukuussa 2021 loppukauden kattavan sopimuksen LP Viestin kanssa.
A-maajoukkue
Naisten A-maajoukkueessa Jokinen teki ensiesiintymisensä vuonna 2002 Viroa vastaan. Hän on edustanut Suomen A-maajoukkuetta 73 maaottelussa vuosina 2002–2014.
Maaseutu
thumb|Maaseutua Suomessa [[Lappeenranta|Lappeenrannassa.]] thumb|Riisipeltoja Kiinassa. Maaseutu on aluetta, joka ei ole kaupunkia eikä asumatonta erämaata. Maaseudun tyypillinen asutusryhmä on kylä, vaikkakin monet maaseutualueet ovat tasaisesti haja-asuttuja. Maaseudun ja kaupungin rajaa ei ole kattavasti määritelty, vaan puhe maaseudusta viittaa eri maissa, eri aikoina ja eri yhteiskunnallisen keskustelun piireissä erilaisiin asioihin.
Maaseudun määritelmiä
thumb|[[Yorkshire Dalesin maaseutua Englannissa]] Historiallisesti ensimmäiset maaseudun määritelmät laskevat maaseuduksi alueen, joka ei ole kaupunkia. Näin esimerkiksi antiikin Kreikassa polis oli yhtäältä koko valtio ja toisaalta sen kaupunkimainen keskus. Tälle vastakäsitteenä oli khora eli maaseutu, kirjaimellisesti taustalla oleva (vrt. kuoro), takamaa. Tämä "maaseutu = ei-kaupunki" on edelleen yksinkertaisin käytetty määritelmä, mutta yksinkertaisuudessaan jättää monia näkökulmia huomioimatta ja perustuu kaupungin määrittelyyn.
Väestötiheyteen tai -tihentymiin perustuva määritelmä on varsin yleinen maaseutua tilastoitaessa. Esimerkiksi Tilastokeskus määrittelee tilastollisessa kuntaryhmityksessä kuntien maaseutumaisuuden niiden asukasluvun ja taajama-asteen mukaan:
Bagdad (maakunta)
Bagdadin maakunta on yksi Irakin 19 maakunnasta (kuvernoraatista). Sen pinta-ala on 4 555 neliökilometriä (1,5 % Irakin pinta-alasta) ja sen asukaslukuarvio on noin 6,70 miljoonaa (2013, 21,1 % Irakin väestöstä). Väestöstä 87,2 prosenttia asuu kaupungeissa ja 12,8 prosenttia maaseudulla. Irakin vuoden 1997 väestönlaskennan aikaan asukasluku oli 5 423 964.
Maaseutu
Maaseudun määritelmiä
Huomattavaa on, että tällainen määritelmä perustuu kyseisen maan tilanteeseen. Suomalaisen maaseudun asukastiheys on kertaluokaltaan kymmenen asukasta neliökilometrillä, alankomaisen sata ja bangladeshilaisen tuhat.
Bagdad (maakunta)
Maakunta kattaa Irakin pääkaupungin Bagdadin esikaupunkeineen. Bagdadin maakunta on jaettu kymmeneen eri piirikuntaan (2013 tilanne):
Maaseutu
Maaseudun määritelmiä
Suomen maaseutupolitiikassa maaseutua on jaoteltu eri vahvuuksia ja kehitysnäkymiä omaaviin maaseututyyppeihin: kaupunkien läheinen maaseutu (eli maaseutu–kaupunki-vuorovaikutusalue), ydinmaaseutu ja harvaan asuttu maaseutu. Näiden lisäksi osa kunnista on luokiteltu kaupunkimaisiksi. Vuonna 2006 päivitetyssä maaseudun kolmijaon kriteeristössä on kymmenkunta eri muuttujaa, kuten asuttujen neliökilometriruutujen osuus, alkutuotannon osuus elinkeinoista, nettomuutto ja huoltosuhde. Maa- ja metsätalousministeriön valmistelemaan Manner-Suomen maaseutuohjelmaan liittyy ko. aluejaon määrittelevä kartta.
Bagdad (maakunta)
Piirikunnista Bagdadin kaupungin osia ovat (yhteensä 80% kuvernoraatin väkiluvusta, siis yhteensä noin 5,36 milj. as.):
Maaseutu
Maaseudun määritelmiä
Suomessa suppea maaseudun määritelmä tarkoittaa sitä, että maaseutuun luetaan mukaan haja-asutusalueet ja sellaiset taajamat, joissa on 200–499 asukasta. Vähintään 500 asukkaan taajamat luokitellaan taaja-asutukseksi.
Maaseutu yhteiskunnan muutoksissa
Teollistumisen myötä maaseudun ominaispiirteeksi on muodostunut maatalouden suuri osuus elinkeinoista. Maailmalla on maita, joissa yli 80 % maaseudun työpaikoista on maataloudessa, osassa alle 20 %, mutta kumminkin suhteellisesti ottaen maaseudulla on enemmän maataloustyöpaikkoja kuin kaupungeissa.
Kun työpaikkoja on teollistumisen myötä ollut kaupungeissa tarjolla, on tavanomaista ollut, että maaseudulta on muuttanut paljon väkeä työn perässä keskuksiin enemmän kuin muuttanut takaisin maalle. Muuttotappio vaikuttaa maaseutualueiden palveluihin ja elinkeinojen edellytyksiin.
Tietoyhteiskuntakehityksessä maaseudut ovat jääneet kaupungeista jälkeen ajanmukaisten tietoliikenneyhteyksien saatavuudessa. Tämä digitaalinen kuilu vaikuttanee myös maaseudun elinkeinojen kehittymiseen tulevaisuudessa.
Suomalainen maaseutu
thumb|[[Pertunmaalaista maaseutumaisemaa Mansikkamäen kylässä]] Vielä 1950-luvulle asti yli puolet maaseudun väestöstä sai toimeentulonsa maa- ja metsätaloudesta, nykyisin vain alle viidesosa. Suurin osa työikäisestä väestöstä on nykyään teollisuuden ja palveluiden palveluksessa joko kotikunnassaan tai he pendelöivät yleensä seutukunnan tai maakunnan keskuspaikoille päin. On kuitenkin huomattava, että monissa maaseutukunnissa käydään myös kaupungeista töissä, esimerkiksi teollisuudessa ja julkisissa palveluissa. Harvaan asutulla maaseudulla myös eläkkeet ja tulonsiirrot ovat yksi merkittävä tulonlähde.
Elinkeinorakenteen muutos aiheuttanee tulevaisuudessa muutoksia myös kylärakenteeseen. Myös palveluiden keskittyminen yhä suurempiin taajamiin vaikuttaa siihen, kuinka suosittu maaseutu on asuin- ja elinympäristönä. Vastaliikkeenä muuttotappiolle ovat jotkin syrjäseutujen kunnat aktivoineet 2000-luvulla paluumuuttoa ja muuta tulomuuttoa.
Maaseutupolitiikka ja -tutkimus Suomessa
Suomalaista maaseutupolitiikkaa koordinoi ministeriöiden, keskusvirastojen, tutkimuslaitosten ja joidenkin maaseutujärjestöjen välinen Maaseutupolitiikan yhteistyöryhmä (YTR), joka on eurooppalaisesti ainutlaatuinen foorumi sektorirajat ylittävälle maaseutua koskevalle julkishallinnon yhteistyölle.
Maaseutua koskevaa tutkimusta harjoitetaan useassa eri suomalaisessa yliopistossa ja monilla eri tieteenaloilla. Kahdeksassa yliopistossa on erillinen maaseutuprofessori ja yliopistojen välisenä maisteriohjelmana toimii Rural Studies -kokonaisuus. Maaseutututkijoilla on vuosittainen monitieteinen tapaaminen. Maaseutututkimuksen tieteellinen lehti on Maaseudun Uusi Aika, jota julkaisee samanniminen yhdistys.
Aiheesta muualla
Campagne
Wang Qiang
Vuoden 2014 Yhdysvaltain avoimissa Wang eteni toiselle kierrokselle selvitettyään ensin karsinnat ja sen jälkeen voitettuaan Paula Kanian pääsarjan ensimmäisellä kierroksella. Toisella kierroksella hän hävisi Casey Dellacqualle. Kolmannelle kierrokselle Grand Slam -turnauksissa Wang on yltänyt Ranskan ja Yhdysvaltain avoimissa 2018 sekä Australian avoimissa 2019.
Tellervo Koivisto
Taimi Tellervo Koivisto (o.s. Kankaanranta; s. 2. tammikuuta 1929 Punkalaidun) on suomalainen ekonomi, entinen kansanedustaja ja tasavallan presidentti Mauno Koiviston leski.
Nuoruus ja perhe
Kankaanranta kirjoitti ylioppilaaksi Huittisissa toimineesta Lauttakylän yhteiskoulusta vuonna 1949 ja valmistui ekonomiksi Turun kauppakorkeakoulusta 1953. Hän kohtasi tulevan puolisonsa Mauno Koiviston itsenäisyyspäivän aattona 1950 Turussa, kun molemmat olivat menossa ylioppilaskunnan tiloissa järjestettäviin tansseihin, jotka kuitenkin oli peruttu, ja he päättivät mennä viettämään iltaa muualle. Tuohon aikaan Koivisto työskenteli Turun satamatyökonttorin hoitajana ja opiskeli sosiologiaa Turun yliopistossa. Pari kihlautui maaliskuussa 1951. He menivät naimisiin 22. kesäkuuta 1952 Punkalaitumen kirkossa.
Vuonna 1957 syntyi Koivistojen ainoa lapsi, tytär Assi. Samana vuonna perhe muutti Helsinkiin. Sosiologian alalta tohtoriksi väitellyt Mauno Koivisto päätyi Helsingin Työväen Säästöpankin toiseksi johtajaksi ja pari vuotta myöhemmin toimitusjohtajaksi.
Yhteiskunnallinen vaikuttaja ja poliitikko
Mauno Koiviston luodessa uraa ensin pankkimaailmassa ja sitten valtakunnanpolitiikassa Tellervo Koivisto ei tyytynyt edustuspuolison rooliin vaan oli itsekin yhteiskunnallisesti aktiivinen.
1960–1970-luvun taitteessa hän osallistui sukupuolten tasa-arvoa ajaneen Yhdistys 9:n toimintaan. Vuosina 1968–1972 hänellä oli Suomen Kuvalehdessä oma pakinapalsta ”Rouva Koiviston päiväkirja”. Pakinoissaan Koivisto käsitteli humoristisesti elämäänsä pääministerin puolisona sekä esitteli ajatuksiaan naisen asemasta.
Vuoden 1972 eduskuntavaaleissa Tellervo Koivisto valittiin kansanedustajaksi SDP:n listalta. Hän luopui kuitenkin eduskuntatyöstä yhden kauden jälkeen. Vuoden 1976 kunnallisvaaleissa Koivisto pyrki ja pääsi Helsingin kaupunginvaltuustoon, koska piti vaikuttamismahdollisuuksiaan kunnallispolitiikassa suurempina.
Mauno Koiviston osallistuessa presidentinvaaleihin 1982 Tellervo Koivisto oli valitsijamiehenä. Koska useat äänestäjät halusivat varmistaa äänten menevän Mauno Koivistolle, Tellervo oli vaalien ylivoimainen ääniharava. Miehensä noustua tasavallan presidentiksi hän kuitenkin jätti kaikki poliittiset luottamustehtävänsä.
Tasavallan presidentin puolisona
pienoiskuva|Presidenttipari vierailulla [[Saksan demokraattinen tasavalta|Itä-Saksan Dresdenissä vuonna 1987]] Tasavallan presidentin puolisona Tellervo Koivisto esiintyi julkisuudessa vain harvakseltaan eikä omaksunut samanlaista seremoniallista ”maan äidin” roolia kuin edeltäjänsä Alli Paasikivi ja Sylvi Kekkonen. Suurimman tarmonsa hän kohdisti sosiaalialan työhön ja hyväntekeväisyyteen.
1990-luvun lopulla Koivisto oli ensimmäisiä julkisuuden henkilöitä, joka puhui avoimesti masennuksesta ja myöhemmin koulukiusaamisesta. Myöhemmin hän on kertonut joutuneensa kouluvuosinaan uskonnonopettajansa Lauri Jokisen ahdistelemaksi.
Koiviston nuoruusvuosiin keskittyvä Anne Mattsonin kirjoittama ja Siltala-kustantamon julkaisema elämäkerta Tellervo Koivisto – elämäkerta ilmestyi tammikuussa 2017. Mauno Koivisto kuoli 12. toukokuuta samana vuonna. Heinäkuussa 2017 Koivisto ilmoitti vetäytyvänsä julkisuudesta. Hän kuitenkin osallistui Suomen 100-vuotisen itsenäisyyden kunniaksi itsenäisyyspäivän vastaanottoon 6. joulukuuta 2017.
Tou
Tou ( eli Toou, ) eli Theodosiopolis (, myös tai ) oli kaupunki muinaisessa Egyptissä. Se sijaitsi Keski-Egyptissä eli Heptanomiissa ja kuului Hermopoliteen nomokseen.
Tou sijaitsi Niilin länsirannalla suunnilleen Hermopoliin ja Oksyrhynkhoksen puolessa välissä. Se sijoitetaan nykyiseen Taha el-Amidaan. Nimen Theodosiopolis kaupunki sai myöhäisantiikin aikana. Kaupungin nomos oli yleensä Hermopolites, mutta jossakin vaiheessa se mainitaan kuuluneeksi oman Theodosiopoliteen nomokseensa, joka ei kuitenkaan kuulunut Egyptin vakiintuneisiin nomoksiin.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2001
Vuoden 2001 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut olivat järjestyksessään 65 maailmanmestaruuskilpailut, ja ne pelattiin Hannoverissa, Kölnissä ja Nürnbergissä, Saksassa 28. huhtikuuta – 13. toukokuuta 2001. Ottelut pelattiin kolmella areenalla, Kölnarenalla (yleisökapasiteetti 18 500), Preussag Arenalla (yleisökapasiteetti 10 767) ja Nürnberg Arenalla.
Turnauksen voitti jo kolmannen kerran peräkkäin Tšekki, joka voitti finaalissa Suomen jatkoajalla 3–2. Leijonat johti loppuottelua kahden erän jälkeen 2-0 ja Suomessa tuudittauduttiin jo vuoden 1995 maailmanmestaruuden uusiutumiseen, mutta päätöserässä Martin Procházka ja Jiří Dopita toivat Tšekin tasoihin. Jatkoajalla David Moravec iski voittomaalin.
Pronssin voitti Ruotsi.
Lohkot
thumb|right|Kisojen osallistujamaat. Lohkot määräytyivät MM-kisojen 1999 sijoitusten mukaan.
Lopputulokset
Pääsarja
1. divisioona
2. divisioona
Valko-Venäjä ja Norja putosivat suoraan 1. divisioonaan. Japani Kaukoidän karsintaan Etelä-Korean ja Kiinan kanssa.
Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt
Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefelt (21. elokuuta 1865 Porvoo – 10. syyskuuta 1935 Helsinki) oli lääkäri ja valtiopäivämies.
Kuhlefeltin vanhemmat olivat alikapteeni Herman Karl Fridolf Kuhlefelt ja Adolfina Sofia Wetterhoff ja puoliso vuodesta 1888 Katarina Elisabet Estlander. Kuhlefelt tuli ylioppilaaksi Helsingissä 1883 ja valmistui filosofian maisteriksi 1886 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1893. Toimittuaan ensin lääkärinä useilla eri paikkakunnilla ja laitoksissa hän oli piirilääkäri Helsingissä 1895–1923.
Kuhlefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1894, 1897, 1900 ja 1904–1905.
Juristi, pormestari, valtiopäivämies Georg Carl Fridolf Kuhlefelt oli Elis Gustaf Ferdinand Kuhlefeltin veli.
Simpsonit (18. tuotantokausi)
Kauden viimeinen jakso on sarjan 400. jakso.
Kelttimeri
Aikaisemmin merialueella ei ollut nimeä, mutta kun alueelta alettiin etsiä öljyä, tuli tarve nimellekin. Öljynetsijät yrittivät keksiä mahdollisimman neutraalin nimen. Kelttiläinen perintö merta ympäröivillä alueilla kuten Irlannissa vaikutti nimeen ja E. W. L. Holt teki ensimmäisen kerran ehdotuksen nykyisestä nimestä vuonna 1921. Yhteiselle ja yleiselle nimitykselle oli tarve alueen yhteisen geologian ja hydrologian takia. Nimeä käytetään nykyään varsinkin öljyteollisuuden työntekijöiden ja kalastajien parissa.
Eteläinen ja läntinen raja on vaikeampi määritellä kuin muut rajat. Tämän takia on ehdotettu, että raja kartoitettaisiin topografisesti, kansainvälinen merikartoitusjärjestö (IHO) käyttäisi luotausta siirtäessään rajaa edelleen etelämmäksi.
Saint-Méen-le-Grand
Saint-Méen-le-Grand on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. Tunnettuja kuntalaisia ovat pyöräilijäveljekset Louison ja Jean Bobet, joista Louison on kolminkertainen Ranskan ympäriajon voittaja.
Arrows A21
Arrows A21 oli britti Eghbal Hamidyn suunnittelema auto, jolla Formula 1 -talli Arrows kilpaili kaudella 2000. Sitä ajoivat toista kauttaan tallissa ajava espanjalainen Pedro de la Rosa, ja kokenut hollantilainen Jos Verstappen. Kaudeksi 2000 tallin väritys muuttui musta-oranssiseksi uuden sponsorin, Orangen, vuoksi. Renkaat tallille toimitti Bridgestone. Moottorit olivat Supertecin valmistamia.
Auto vaikutti kauden alussa lupaavalta, mutta epäluotettavalta keräämään enemmän kuin kourallisen pisteitä. De la Rosa oli ajamassa palkintopallisijoille Saksan GP:ssä ja Itävallan GP:ssä, mutta moottori- ja vaihdelaatikko-ongelmien takia sijoittumiset kolmen parhaan joukkoon jäivät haaveiksi. Verstappen onnistui kuitenkin sijoittumaan loistavalla ajollaan neljänneksi Italian GP:ssä. Muita kauden kohokohtia olivat pistesijat Euroopan, Kanadan ja Saksan GP:ssä. Kokonaisuutena kausi oli tallille huono.
A21-autolla onnistuttiin saalistamaan seitsemän MM-pistettä. Valmistajien MM-sarjassa talli oli autolla seitsemäs.
Volkswagen Golf VIII
Volkswagen Golf VIII on Volkswagenin Golf-mallin kahdeksas sukupolvi, jota on valmistettu vuodesta 2019 lähtien.
Volkswagen Golf VIII (2019–)
Kahdeksannen sukupolven Golf esiteltiin lokakuussa 2019. Valmistajan mukaan malliuudistus oli suurin Golfin historiassa, ja se vei auton liitettävyyden sekä autonomisen ajamisen uudelle aikakaudelle. Volkswagenin suunnittelujohtaja Klaus Bischoff kuvaa kahdeksannen sukupolven Golfin ohjaamoa täysin digitaaliseksi ympäristöksi. Malli perustuu samalle MQB-pohjalevylle kuin edeltäjänsä, lisäksi myös monet moottorit ovat perua edeltäjästä. Auto on kuitenkin aiempaa taloudellisempi noin 50 kilogrammaa kevyempänä ja aerodynaamisempana. Hybridimalli on saatavilla, mutta sähköversio e-Golf jätettiin pois valikoimasta, sillä Volkswagen keskittää sähköautonsa jatkossa omaksi ID.-mallistokseen. Kahdeksannen sukupolven Golfin kehitykseen Volkswagen investoi 1,8 miljardia euroa. pienoiskuva|vasen|Volkswagen Golf VIII Variant Vuoden 2019 Euro NCAP -kolaritestistä Golf sai tulokseksi täydet viisi tähteä. vasen|pienoiskuva|Volkswagen Golf VIII GTI
Bensiinimoottorivalikoimassa ovat 1,0 TSI (89/109 hv), 1,4 TSI (148 hv) ja 1,5 TSI (128/158 hv). Kaikkien paitsi pienitehoisimman moottorin yhteyteen on saatavana kevythybridijärjestelmä. Dieselmoottori on 2,0 TDI (113/148 hv), jonka yhteyteen tulee myöhemmin saataville kevythybridijärjestelmä. Kuusivaihteinen manuaalivaihteisto on täysin uusi. DSG-kaksoiskytkinvaihteistoa ohjataan aiempaa huomattavasti pienempikokoisella sähkötoimisella vaihteenvalitsimella. vasen|pienoiskuva|Volkswagen Golf VIII R
Urheilullisen GTI-mallin moottorina on turboahdettu 2,0-litrainen bensiinimoottori teholtaan 245 hevosvoimaa. GTI Clubsport -mallissa teho on nostettu 300 hevosvoimaan.
Malliston huipulla on Golf R, jossa 2,0-litrainen bensiinimoottori kehittää 320 hevosvoimaa. R on aina nelivetoinen.
Eino Ripatti
Eino Juhana Ripatti (25. joulukuuta 1920 Sääminki – 18. heinäkuuta 1965 Helsinki) oli kapteeni ja Mannerheim-ristin ritari numero 146. Ripatin vanhemmat olivat mylläri Kalle Juhana Ripatti ja Hilda Maria Väänänen. Ripatti sai Mannerheim-ristin 12. heinäkuuta 1944 ollessaan vänrikkinä JR 7:ssä. Toisen maailmansodan aikana Ripatti toimi kiväärijoukkueen varajohtajana, joukkueen johtajana, vääpelinä ja teki väijytys- sekä tiedustelupartiointia.
Rintamatoverit kuvaavat Ripattia esimerkilliseksi esimieheksi. Hän olikin hyökkäystilanteissa yleensä ensimmäisenä. Sodan loppupuolella hän haavoittui jalkaan panssarivaunujen tulesta.
Humlegården
Humlegården on puisto Ruotsin pääkaupungissa Tukholmassa. Se on suurin Tukholman keskustan alueen puistoista. Sen alueella sijaitsee Ruotsin kansalliskirjasto.
Puisto oli alun perin kuninkaallinen hedelmätarha, jonka perusti Juhana III 1500-luvulla. Hedelmien lisäksi kasvatettiin mausteita kuten humalaa, siitä periytyy puiston nimi (humle = humala). Julkisena puistona se on ollut vuodesta 1869. Puiston keskelle pystytettiin vuonna 1885 Carl von Linnén patsas.
Patsaita Humlegårdenissa
thumb|250px|Carl von Linnén patsas.
59.33917°N, 18.07278°W
Luokkasyrjintä
Luokkasyrjintä perustuu esimerkiksi joko syntyperään tai taloudelliseen asemaan. Luokkapohjaista syrjintää ilmenee kaikissa yhteiskunta- ja varallisuusluokissa.
Pappilan kotikirkko
Pappilan kotikirkko on Helsingin ortodoksisen seurakunnan pappilassa Liisankadulla sijaitseva kotikirkko. Pappila rakennettiin vuosina 1904–1905 lähelle Pyhän Kolminaisuuden kirkkoa, ja sen suunnittelusta vastasi Sebastian Gripenberg. Nelikerroksisessa rakennuksessa on ylimpänä kirkko, josta näkyy ulospäin sipulikupoli ja risti. Pyhän apostoli Jaakobin ja suurmarttyyri Katariinan muistolle pyhitetty kirkko vihittiin käyttöön 1906.
Kirkossa on pietarilaisen taiteilija Aleksander Emeljanovitš Petrovin vuonna 1905 maalaamista 19 ikonista muodostuva ikonostaasi sekä erillinen kenraalikuvernööri Bobrikoffin suojeluspyhimyksenä käyttämä Pyhän Nikolaoksen ikoni.
Valliguières
Valliguières on kunta Ranskan eteläosassa Gardin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Nîmesin kaupungista koilliseen.
Tomi Salmela
Tomi ”Topi” Salmela (myös Tomi Salmela-Nikunen, s. 27. helmikuuta 1957 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Salmela on Tampereella toimivan Teatteri Telakan perustajajäseniä. Hän on tehnyt mittavan uran teatterissa ja tehnyt lukuisia roolitöitä muun muassa Q-teatterissa, Ryhmäteatterissa, Lahden kaupunginteatterissa ja Tampereen Teatterissa. Salmelan ohjaustöitä ovat muun muassa Vapaaherran Testamentti (1997) Teatteri Telakalla sekä Pumpulitaivas (2008) Tampereen Teatterissa.
Salmelan televisiotöihin lukeutuvat rooli palkitussa Uudisraivaaja-sarjassa (Salmenperä-Kähönen-Aaltonen, 2006) sekä Anders Engströmin ohjaamassa NDA-rikossarjassa. Salmela on näytellyt myös ruotsiksi muun muassa palkitussa lyhytelokuvassa Häng dig pojkfan (Claes Olsson, 1985) sekä FST:n tuottamassa televisiosarjassa Isabella (Anders Engström, 2006).
Salmela on esiintynyt myös muun muassa elokuvissa Rikos & Rakkaus, Talvisota, Helmiä ja sikoja ja Täällä Pohjantähden alla sekä televisiosarjoissa Uudisraivaaja ja Harvoin tarjolla. Televisiossa hän on myös esittänyt Kristo Päivistä saippuasarjassa Salatut elämät.
Silbury Hill
pienoiskuva|Ilmakuva Silbury Hillistä, [[Wiltshireissa, takan kulkee A4-tie.]] thumb|250px|Silbury Hill, muinainen maakumpu Englannissa melko lähellä [[Stonehengea.]] Silbury Hill on neoliittisellä kaudella rakennettu maakumpu Englannissa melko lähellä Stonehengea ja Avebury Circleä Wiltshiren piirikunnassa, jossa on myös West Kennetin pitkäkumpu. Kumpu on noin 40 metriä korkea ja perustuksesta 165 metriä leveä. Sen rakentaminen aloitettiin vuoden 2500 eaa. jälkeen, ja nykyisen muotonsa se on saanut useassa rakennusvaiheessa. Kummun alkuperäistä merkitystä ei tiedetä, mutta sen käytöstä on esitetty monia teorioita.
Koko ja rakentaminen
Sillbury Hill on noin 40 metriä korkea ja juurestaan noin 165 metriä leveä maakumpu. Sen huippu on tasainen ja läpimitaltaan noin 30-metrinen. Kumpu on saattanut aiemmin olla 45 metriä korkea, mutta sen huippua on todennäköisesti myöhemmin madallettu puolustustarkoitusta varten. Kummussa on 248 000 kuutiometriä maata, ja sen rakentamisen on arvioitu vieneen 4–6 miljoonaa miestyötuntia.
Silbury Hillin rakentaminen aloitettiin neoliittisella kaudella vuoden 2500 eaa. jälkeen, todennäköisesti lähempänä vuonna 2400 eaa. Sen rakentaminen vei muutamia sukupolvia, ehkäpä muutamia vuosisatoja, kunnes ensimmäisen vaiheen rakennustyöt lopetettiin. Arkeologeilla ei ole nykyään varmuutta siitä, monessako vaiheessa koko kumpu rakennettiin. Richard Atkinson 1960-luvun tekemän tunnetun tulkinnan mukaan kumpu tehtiin kolmessa vaiheessa.
Kummun rakennusaineena käytettiin liitukiveä, savea ja turvetta. Rakentajat käyttivät tukimuureja sen vakauttamiseksi. Aiemmin oletettiin, että kumpu rakennettiin portaittain, mutta 2000-luvun tutkimuksissa on löydetty todisteita myös mahdollisesta spiraalin muotoisesta huipulle nousevasta polusta. Rakennussyytä ei varmuudella tiedetä, mutta rakentaminen sijoittui Britannian esihistorian merkittävällä ajanjaksolle, jolloin historiassa tapahtui suuria muutoksia.
Kaivaushistoria
2000-luvulla alkoi kummun tutkimisessa uusi vaihe, kun vuonna 1776 tehty kuilu romahti yllättäen vuonna 2000. Uusissa tutkimuksissa käytettiin muun muassa seisimisiä menetelmiä kummun rakenteen selvittämiseksi, mutta vain vähän varsinaisia kaivauksia. English Heritagen johtamissa tutkimuksissa löytyi monia todisteita, jotka olivat ristiriidassa Atkinsonin teorioiden kanssa.
Käyttötarkoitus
Silbury Hillin käyttötarkoituksesta on esitetty lukuisia teorioita, mutta mitään varmuutta sen käytöstä ei ole saatu. Sen tasaista huippua on jopa kutsuttu eräänlaiseksi red herringiksi. Huippu ei ole enää muinaisessa muodossaan, ja sitä onkin muutettu useita kertoja historian aikana. Alkuperäiset rakentajat eivät voineet tietää, minkälaiseksi rakennelma lopulta muodostuu.
Alueen varhaiset kaivajat uskoivat, että kumpu on englantilaisen kuninkaan hauta. Paikallisessa kansanperinteessä kumpua onkin pidetty kuningas Silin (tai Zelin) hautana tai uskottu, että kummun sisällä on realistisen kokoinen patsas Silistä kultaisen hevosen selässä. Kummun tasaiselle huipulle on esitetty useita teorioita. On esitetty, että rakennelman huipulla pidettiin druidiuhrauksia tai että se oli jättimäinen aurinkokello, tähtitieteellinen observatorio tai äitimaan symboli.
Ali Benflis
pienoiskuva|Ali Benflis vuonna 2014. Ali Benflis (s. 8. syyskuuta 1944 Batna, Ranskan Algeria) on algerialainen poliitikko ja entinen Algerian pääministeri. Hän edustaa Kansallista vapautusrintamaa.
Ali Benflis oli Algerian oikeusministeri vuosina 1988–1991 ja elokuusta 2000 toukokuuhun 2003 maan pääministeri. Presidentti Abdelaziz Bouteflika erotti Benflisin, kun tämä käytti asemaansa Kansallisen vapautusrintaman johdossa omassa presidentinvaalikampanjassaan. Hänen edeltäjänsä pääministerinä oli Ahmed Benbitour ja seuraajansa Ahmed Ouyahia.
Ali Benflis oli ehdolla Algerian presidentiksi, mutta hävisi Abdelaziz Bouteflikalle 8. huhtikuuta 2004. Bouteflika voitti vaalit 85 % äänienemmistöllä, kun toiseksi sijoittunut Benflis sai äänistä ainoastaan 6,4 %.
Benflis pyrki presidentiksi myös vuoden 2014 vaaleissa, jolloin hän tuli toiseksi Bouteflikan jälkeen. Hän sai äänistä 12,18 prosenttia Bouteflikan saadessa niistä 81,53 prosenttia. Benflis syytti vaaleja petokseksi.
Siiviliammatiltaan Benflis on entinen lakimies ja valtion syyttäjä.
Hämeenkyrön jäähalli
Hämeenkyrön jäähalli on Hämeenkyrön kunnassa, Kyröskosken taajamassa sijaitseva jäähalli. Sen pihassa on järjestetty Hämyvestarit-festivaalit jo vuodesta 2007 lähtien.
Offline (Arttu Lindemanin albumi)
Offline on tubettajana tutuksi tulleen Arttu Lindemanin 29. syyskuuta 2017 julkaistu esikoisalbumi. Albumi nousi ensimmäisellä listaviikollaan Suomen virallisen albumilistan kolmanneksi.
Albumin kymmenestä kappaleesta peräti seitsemän julkaistiin singleinä ennen itse albumin julkaisua. Kappaleiden yhteenlaskettu kuuntelumäärä ylitti ennen albumin julkaisua platinalevyyn oikeuttavan määrän (20 miljoonaa kuuntelua).
Alexander Wilhelm Lagerborg
Alexander Wilhelm Lagerborg (20. elokuuta 1838 Oulu – 7. heinäkuuta 1905 Lohja) oli suomalainen insinööri ja virka- ja moninkertainen valtiopäivämies.
Lagerborgin vanhemmat olivat kuvernööri Robert Wilhelm Lagerborg ja Carolina Sofia Margareta Virgin ja puolisot Amalia Charlotta Tigerhielm (k. 1866) ja vuodesta 1872 Anna Maria Christina Franzén. Kirjailija Nanny Cedercreutz oli Lagerborgin tytär ensimmäisestä avioliitosta. Lagerborg oli Haminan kadettikoulun käynyt insinööri, joka palveli tie- ja vesirakennusalan virkamiestehtävissä vuoteen 1866, jolloin hän erosi niistä alikapteenin arvolla. Lagerborg oli myös vakuutushtiö Kalevan perustajia ja toimi vuoden 1866 jälkeen useiden eri yhtiöiden johtotehtävissä.
Tlemcenin yliopisto
Tlemcenin yliopisto on  Algerian luoteisosan Tlemcenin maakunnan noin 140 000 asukkaan (2008) Tlemcenin kaupungissa toimiva julkinen yliopisto. Se perustettiin vuonna 1974 ja sai vuonna 1989 yliopiston aseman.
Tlemcenin yliopistossa opiskeli vuonna 2017 noin 42 000 opiskelijaa. Pääopetuskieli on ranska.
Tlemcenin yliopisto luetaan Afrikan kärkipään yliopistoihin. Esimerkiksi THE-yliopistoranking luokitteli yliopiston vuoden 2018 listallaan jaetulle 11. sijalle Afrikassa ja jaetulle 801.–1000. sijalle maailmassa. Espanjalaisessa Webometrics-rankingissa Tlemcenin yliopisto ylsi vuonna 2018 Afrikan yliopistojen 59. sijalle ja maailmanlistan sijalle 2 577.
Philippe Christanval
Philippe Charles Lucien Christanval (s. 31. elokuuta 1978, Pariisi, Ranska) on ranskalainen jalkapalloilija, joka edusti Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia, mutta hänen sopimusta ei jatkettu kauden 2007-2008 jälkeen. 190 senttimetriä pitkällä, keskuspuolustajana pelaavalla Christanvalilla on myös Guadeloupen kansalaisuus.
Ammattilaisuransa aikana Christanval on edustanut myös AS Monacoa, FC Barcelonaa ja Marseillea.
Ranskan maajoukkueessa lokakuussa 2000 Etelä-Afrikkaa vastaan pelatussa ottelussa debytoinut Christanval on pelannut kuusi A-maaottelua. Hän oli mukana maajoukkueessa vuoden 2002 MM-kisoissa mutta ei päässyt pelaamaan.
Ronald Melzack
Ronald Melzack O.C., O.Q., Ph.D. (19. heinäkuuta 1929 Montreal, Québec, Kanada – 22. joulukuuta 2019 ) oli kanadalainen psykologi.
Vuoden 1954 tohtoriopintojensa jälkeen, jotka hän suoritti vaikutusvaltaisen neuropsykologi Donald Olding Hebbin kanssa McGillin yliopistossa Montrealissa, hän alkoi työskennellä aavesärystä kärsivien potilaiden parissa – eli ihmisten kanssa, jotka tuntevat kipua poistetussa raajassa. Hän sai selville, että kivulla on usein vain vähän henkiinjäämisarvoa ja jotkut kivut ovat täysin suhteettomia kudosvaurion laajuuteen nähden. Joskus kipu voi jatkua pitkäänkin vammautuneiden kudosten parannuttua. Tohtorin tutkinnon jälkeisenä opiskelijana ollessaan Melzack alkoi kerätä ”kipusanoja” ja luokittelemaan niitä eri ryhmiin, kuten ”kuuma”, ”polttava”, ”tulikuuma” ja ”vihlova”.
Vuonna 1975 tämä tavoittelu ”kipusanojen” luokitteluksi johti McGillin Kivun Kyselylomakkeeseen (engl. McGill Pain Questionnaire), jota käytetään nykyisinkin kipuklinikoilla ja syövän terminaalihoidoissa ympäri maailman. Vuonna 1965 Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa (engl. MIT) Melzack kehitti yhdessä englantilaisen kollegansa Patrick Wallin kanssa kivun porttikontrolliteorian, joka muun muassa toteaa kivun olevan yhteyksissä menneeseen kokemukseen. Porttikontrolliteoria johti elimistön luonnollisten opiaattien, endorfiinien ja enkefaliinien, arvokkaaseen löytämiseen.
Melzackin viimeisimmät tutkimukset McGillissä osoittavat, että on olemassa kahta erilaista kiputyyppiä, jotka välittyvät eri signaalireittejä pitkin keskushermostoon. Äkillinen, lyhytkestoinen kipu, kuten kipu sormen leikkaushaavan yhteydessä, välittyy Melzackin lateraalijärjestelmäksi kutsumaa reittiryhmää pitkin. Lateraalijärjestelmäksi hän kutsuu reittiä siksi, koska se kulkee aivorungon keskusytimen yhdellä puolella. Pitkäkestoinen kipu, kuten krooninen kipu, välittyy mediaalijärjestelmän kautta, jonka neuronit kulkevat aivorungon keskusytimen läpi.
Melzack on useiden kipukirjojen kirjoittaja ja hän on toimittajakumppani Kivun Arvioinnin Käsikirjassa (engl. Handbook of Pain Assessment), 1992. Hän julkaisi myös kirjoja inuittitarinoista ja voitti Kanadan hallituksen taideneuvoston Molson palkinnon (engl. Canada Council Molson Prize) vuonna 1985. Vuonna 1995 hänelle myönnettiin Kanadan korkein kansalaiselle myönnettävissä oleva kunniamerkki Order of Canada officer-tasoisena. Vuonna 2000 hänelle annettiin Québecin hallituksen myöntämä korkea kunnia-arvo (engl. National Order of Québec) officer-tasoisena.
Galateia (mytologia)
Galateia (, "maidon valkea") oli kreikkalaisessa mytologiassa kolmen eri naishahmon nimi.
Galateia, nereidi
Galateia oli Nereuksen ja Doriin tytär, nereidi, johon kyklooppi Polyfemos oli rakastunut. Galateia puolestaan vihasi tätä ja oli itse rakastunut Akiihin, lammaspaimeneen. Mustasukkaisuudessan Polyfemos päätti surmata Akiin, ja heitti tätä valtavalla kivenlohkareella. Galateia kuitenkin auttoi Akiita, jonka äiti oli myös nereidi, vapauttamaan sukunsa voimat, ja niin lohkareen alta pursuava veri muuttui Akis-joeksi ja Akis sen jokijumalaksi.
Galateia, patsas
Pygmalion oli Kyproksen kuningas, joka oli pettynyt naisiin heidän kauneusvirheidensä vuoksi. Niin hän veisti naispatsaan puhtaan valkeasta norsunluusta, joka oli kauneudeltaan ylivertainen. Patsas oli niin kaunis, että Pygmalion rakastui teokseensa. Lopulta hän rukoili Afroditea, joka säälikin häntä ja herätti patsaan eloon. He saivat pojan nimeltä Pafos.
Ovidius itse ei nimeä patsasta, vaan nimen Galateia antoivat myöhäis-klassiset kirjailijat.
Sara Tammela
Sara Tammela (s. 1993) on suomalainen näyttelijä, joka valittiin Kaisa Rastimon ohjaamaan Myrsky-elokuvaan Mintun rooliin koekuvauksien kautta yli tuhannen hakijan joukosta.
Denisa Allertová
Denisa Allertová (s. 7. maaliskuuta 1993) on tšekkiläinen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 55 maaliskuussa 2016. Hän on voittanut urallaan yhdeksän ITF-turnausta kaksinpelissä.
Lokakuussa 2014 Allertová pelasi ensimmäisessä WTA-pääsarjan ottelussaan Luxemburgissa. Hän pääsi turnaukseen karsintojen kautta ja eteni lopulta välieriin. Hän voitti turnauksessa muun muassa maailmanlistan sijalla 25 olleen Sabine Lisickin. Välierässään hän hävisi Annika Beckille.
Hyönteispölytys
Hyönteispölytys on hyönteisten siemenkasville tekemä pölytys, jossa hyönteinen kuljettaa kukan heteeltä siitepölyä toisen kasvin emin luotille. Toisille kasveille hyönteispölytys on välttämätöntä, niille ei ilman pölyttäjiä tule siemeniä ja satoa. Joitakin kasveja voidaan pölyttää myös käsin koneella, hyönteisen sijaan, esimerkiksi tomaattia.
Yleistä hyönteispölytyksestä
Hyönteispölytteisiä kasveja ovat suurin osa ruohokasveista ja useimmat puut. Suomessa suurin osa puista on tuulipölytteisiä ja vain jotkin puut ovat hyönteispölytteisiä, esimerkiksi metsävaahtera, tuomi ja pihlajat. Tropiikissa lähes kaikki lehtipuut ovat hyönteispölytteisiä. Yli 75 prosenttia maapallon tärkeimmistä ruokakasveista on pölyttäjistä riippuvaisia, tai hyötyvät hyönteisten pölytyksestä. Nykyisistä kasvilajeista lähes 90 prosenttia on kukkivia, ja suurin osa on jollain tavalla riippuvaisia eläinpölytyksestä.
Hyönteispölytys on välttämätön muun muassa mustikalle, puolukalle ja lakalle. Kaikilla se ei ole kuitenkaan välttämätöntä mutta se suurentaa satoa tai siementen tuottaminen ei onnistu ilman hyönteisiä. Omena-, herukka- ja vadelma hyötyvät myös hyönteispölytyksestä ja tuottavat suuremman sadon.
Mustikat ovat suureksi osaksi kontukimalaisten pölyttämiä. Metlan tutkimuksessa kontukimalaisten pölyttämiltä koeruuduilta saatu mustikkasato oli kaksitoista kertaa suurempi kuin valtakunnalliseen marjasatotutkimukseen kuuluneilta koeruuduilta saatu sato. Joinakin vuosina saattaa marjasato viivästyä, tai jäädä miltei kokonaan saamatta, kylmän ja sateisen kevään tai alkukesän vuoksi.
Hyönteispölytteisten kukkien rakenne
Hyönteispölytteisten kasvien kukat houkuttelevat pölyttäjiä usein väreillä ja erilaisilla tuoksuilla, jotka lähtevät yleensä erilaisista kukkien eteerisistä öljyistä. Tuoksut eivät aina ole hyviä, esimerkiksi raatokukat, joiden kukat houkuttelevat raatokärpäsiä, sekä väreillään että vastenmielisillä tuoksuilla. Kasveilla joilla on kukissaan mettä, saattaa olla terälehdissä myös mesiviittoja, jotka ovat hyönteisten näkemillä ultraviolettivalon aallonpituuksilla näkyviä kuvioita, joiden avulla hyönteisten on helpompi löytää meden ja siitepölyn luokse. Kukissa saattaa joskus olla elimiä joihin mesi varastoituu, esimerkiksi sarviorvokilla ja akileijalla pussimaiset kannukset jotka ovat muodostuneet terälehdistä. Mesi voi olla esillä kukassa jolloin kaikenlaiset hyönteiset saavat sitä (esimerkiksi sarjakukkaiset) tai se voi olla syvällä piilossa jolloin vain hyönteiset joilla on pitkä imukärsä saavat sitä.
Yleensä hyönteispölytteisten kukkien siitepöly on tahmeaa samoin kun emin luotit, näin siitepöly tarttuu helposti hyönteiseen ja siirtyy hyönteisestä taas luottiin. Heteet ja emi sijaitsevat kukassa niin, että hyönteisen käydessä kukassa se koskee niitä pölyttäen samalla sen. Monet kasvit ovat sopeutuneet niin että kun hyönteinen käy kukassa niin se saa siitepölyä tiettyyn kohtaan ja taas vastaavasti emikukassa käydessään siitepöly siirtyy samasta kohdasta luottiin. Jotkin kasvit ovat niin erikoistuneita etteivät pölyttäjiksi käy kuin tietyntyyppiset hyönteiset, esimerkiksi kämmekät ovat tällaisia. Vaniljan pölytykseen kelpaavat vain yhden Melipona-suvun mehiläiset, ja pölytys on suoritettava 12 tunnin kuluessa kukan aukeamisesta. 1800-luvulla keksittiin kuinka se voidaan tehdä käsin ilman mehiläistä. Kun kukka on pölytetty niin tapahtuu hedelmöitys eli sukusolujen yhdistyminen, jonka jälkeen hedelmöittyneestä munasolusta alkaa kehittyä siemenaihe.
Pölyttäjät
Hyönteiset etsivät kasveista mettä ja siitepölyä. Mesipistiäiset hakevat kukista molempia, mutta perhoset etsivät mettä. Kovakuoriaisista taas osa tyytyy pelkkään siitepölyyn. Mesi ja siitepöly ovat tärkeitä hyönteisille. Mesi sisältää 3—80-prosenttisena liuoksena sokereita. Sitä kukassa erittää mesiäinen, joka sijaitsee yleensä kukkalehtien tyvien ja kukkapohjuksen pinnassa. Siitepölyssä taas on paljon rasva- ja valkuaisaineita sekä tärkkelystä.
Homeen torjunta mehiläisillä
Professori Heikki Hokkanen on kehittänyt harmaahomeen torjuntaan hyönteisvektoroinnin eli harmaahomeen torjunnan mehiläisten avulla. Se toimii mansikan ja vadelman harmaahometta (Botrytis cinerea) vastaan ja omenan tuppilohometta voi torjua myös. Valtio tukee viljelijöitä jotka käyttävät tätä torjuntaa. Torjunnassa kiinnitetään vekottimeksi nimetty laatikko mehiläispesään, siihen laitetaan sienipohjaista biologista torjunta-ainetta. Valmiste sisältää Gliocladium catenulatum J1446 -sientä joka torjuu kasvitauteja. Kun mehiläiset tulevat ulos pesästä, ainetta tarttuu niihin ja ne kuljettavat sen kukkiin samalla kun pölyttävät ne. Menetelmää sanotaan yhtä tehokkaaksi kuin kemiallinen torjunta on, ja halvemmaksi. Torjunta-aineen ei pitäisi vahingoittaa mehiläisiä, sen sijaan se saattaa suojata niitä sienitaudeilta kuten kalkkihomeelta.