cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Madeirankeiju
Esiintyminen
Madeirankeiju pesii Atlantin ja Tyynenmeren lämpimän vyöhykkeen saarilla, kuten Madeiralla, Azoreilla, Kanariansaarilla, Selvagenssaarilla, Kap Verdellä, Ascensionilla, Saint Helenalla, Galápagossaarilla, Japanin itärannikolla ja Havaijilla. Mahdollisesti se pesii myös São Tomélla. Maailmanpopulaation koko on 20 000–200 000 yksilöä ja lajin kanta on elinvoimainen. Madeirankeiju on tavattu kerran Suomessa, 19. tammikuuta 1993 Suonenjoella.
Elinympäristö
Lajin elinympäristöä ovat louhikkoiset kalliosaaret.
Lisääntyminen
Azoreilla on havaittu madeirankeijujen pesivän kahdesti vuodessa, ensin kesä-heinäkuussa ja myöhemmin marras-joulukuussa. Tarkkojen tutkimusten perusteella on esitetty, että kesä- ja talvipesijät ovat eri lintuja, sillä muna on talvella selvästi suurempi, ja kesäpesijät ovat massaltaan 10 prosenttia kevyempiä ja niillä on keskimäärin pidemmät siivet ja pyrstö kuin talvipesijöillä. Talvipesintä on mahdollisesti sopeutuma siihen, että merivirrat tuovat alueelle talvella runsaasti ravintoa, eikä poikasten ravinnonsaanti ole populaatiota rajoittava tekijä. Toistaiseksi on avoin kysymys, pesivätkö talvipesijät kesällä jossakin muualla.
Ravinto
Madeirankeijut syövät merenpinnalle nousevaa planktonia, kuten äyriäisiä, pieniä mustekaloja ja muita pieniä selkärangattomia sekä kaloja ja myös raatoja.
Maito
thumb|Maitoa lasissa. Maito on nisäkäsnaaraiden maitorauhasista erittyvää valkoista ravintonestettä. Maidon tarkoitus on ruokkia imeväisiä. Nokkaeläimillä, pussieläimillä, ja aidoilla nisäkkäillä, joihin myös ihminen kuuluu, on kyky erittää maitoa. Ihmisen maitoa kutsutaan rinta- eli äidinmaidoksi.
Maidontuotannon osuus on noin neljä prosenttia Suomen kasvihuonekaasupäästöistä ja suomalaisen maidontuotannon synnyttämä keskimääräinen hiilijalanjälki on kilo hiilidioksidiekvivalenttia yhtä maitolitraa kohti.
Eri eläinten maidot
Maailmassa tuotetusta maidosta lehmänmaitoa on 81 prosenttia, puhvelinmaitoa 15 prosenttia, vuohenmaitoa 2 prosenttia, lampaanmaitoa 1 prosentti ja kamelinmaitoa 0,5 prosenttia. Pienempiä määriä tuotetaan myös esimerkiksi hevosen- ja jakinmaitoa.
Erityisen paljon rasvaa on merinisäkkäiden maidossa. Hallin maidosta on rasvaa 53 prosenttia, valaan maidosta keskimäärin 35 prosenttia ja delfiinin maidosta 42 prosenttia.
Rasva
Suomalaisen maidon rasvapitoisuus on keskimäärin 4,4 prosenttia. Raakamaidosta erotetaan separaattorin avulla rasvainen kerma sekä kuorittu (rasvaton) maito. Tämän jälkeen tehdään vakiointi, jolloin rasvattomaan maitoon lisätään kermaa oikeassa suhteessa, jotta saadaan eri rasvapitoisuuden sisältäviä maitotuotteita.
Maidossa rasvakoostumus vaihtelee enemmän kuin sen proteiinikoostumus. Muutokset emon ravinnon rasvoissa vaikuttavat maidon rasvahappokoostumukseen. Lehmänmaidon kolesterolimäärät ovat korkeammat kuin ihmismaidon. Lähes 70 prosenttia suomalaisen maidon rasvahappokoostumuksesta on tyydyttyneitä rasvahappoja, joista eniten esiintyy palmitiinihappoa, myristiinihappoa ja steariinihappoa, joiden lisäksi esiintyy myös esimerkiksi lauriinihappoa. Luomumaidossa on keskimäärin 40 prosenttia enemmän konjugoitua linolihappoa (CLA) kuin tavanomaisessa maidossa.
Maidon rasvasta suurin osa on triglyseridejä (yli 98 %) eli triasyyliglyseroleja (TAG), ja loppuosa koostuu fosfolipideistä, kolesterolista ja vapaista rasvahapoista, mono- ja diglyserideistä. Maidon rasva koostuu pallosista, joita ympäröi useista ainesosista koostuva ohut ja rakenteeltaan monimutkainen pintakalvo. Maidosta on löydetty noin 50 erilaista entsyymiä, jotka ovat joko maidon luontaisia entsyymejä tai bakteeriperäisiä. Käsittelemättömässä raakamaidossa on esimerkiksi laktaasientsyymiä, joka pilkkoo laktoosin ja auttaa sokerien imeytymisessä.
Suomalaiset meijerit ryhtyivät poistamaan rasvaa kaikesta käsittelemästään maidosta 1950-luvulla. Aluksi poistettiin vain noin puoli prosenttia, mutta prosenttiosuutta lisättiin asteittain vuosikymmenten kuluessa siten, että 2020-luvulla myytävän maidon rasvasta on poistettu jo 20–100 %. Kevytmaidon rasvapitoisuutta on laskettu samalla 2,5 prosentista 1,5 prosenttiin. Poikkeuksen muodostaa vain 2010-luvulla markkinoille tullut täysrasvainen luomutäysmaito.
Proteiinit
Litra normaalia lehmän raakamaitoa (käsittelemätöntä) sisältää keskimäärin noin 32–40 g proteiineja, joista kaseiineja (juustoproteiinit) on noin 30 g, alfa-laktalbumiinia 1,4 g, beta-laktoglobuliinia 3,3 g, immunoglobuliineja 0,7 g, glykomakropeptidiä noin 1 g ja laktoferriiniä 0,1 g.
Poikimisen jälkeisten muutaman päivän aikana lypsetyn maidon proteiinipitoisuus on poikkeuksellisen korkea. Tällaista maitoa kutsutaan ternimaidoksi. Maitoproteiineihin sisältyy myös mikrobeja tuhoavia entsyymejä, kuten laktoperoksidaasia ja lysotsyymejä sekä kasvutekijöitä.
Maito on edullinen proteiininlähde. Maidon proteiineista lähes 80 % on kaseiinia, joita on neljää eri tyyppiä. Noin 20 % maidon proteiineista on heraproteiineja: -laktoglobuliinia, -laktalbumiinia, seerumin albumiinia ja immunoglobuliineja. Heraproteiini näyttäisi olevan painonhallinnan kannalta kaseiinia terveellisempää ja suotuisampaa.
Hiilihydraatit
Maidon hiilihydraatit ovat kokonaisuudessaan pienen glykeemisen indeksin omaavaa laktoosia, lukuun ottamatta laktoositonta kevytmaitoa, joka sisältää 1,4 grammaa suuren glykeemisen indeksin omaavaa glukoosia ja 1,4 grammaa galaktoosia.
Kivennäisaineet
Kivennäisaineita maidossa on noin 0,7 %. Osteoporoosiliitto pitää maitoa yhtenä parhaista kalsiumin lähteistä suomalaisessa ruokavaliossa ja suosittelee sitä luuston lujuuteen ja luuston kunnon ylläpitoon.
Maidon määrällisesti merkittävimmät kivennäisaineet ovat kalium, natrium, kalsium, magnesium, kloridi ja fosfaatti. Maidon pääasiallinen hiilihydraatti on laktoosi eli maitosokeri, joka on glukoosista ja galaktoosista koostunut disakkaridi. Maidossa on huomattava määrä kaseiinimisellejä eli kaseiiniyhdistelmien muodostamia kolloidisia suspensiorakenteita. Kaseiinimisellit sisältävät kalsiumia ja liukenematonta kolloidista kalsiumfosfaattia, joka nimestään huolimatta sisältää myös kaliumia, natriumia, magnesiumia ja hieman sitraattia.
Maito on FinRavinto2017 -tutkimuksen mukaan suomalaisväestön tärkein kalsiumin lähde ja riboflaviinin lähde. Lisäksi maito on suomalaisille toiseksi huomattavin jodin lähde heti jodioidun suolan jälkeen. Maito ei sisällä jodia luontaisesti, vaan maidon jodi on peräisin rehuun lisätystä jodista.
Jos kuusikymmentä kiloa painava nainen käyttää ravitsemussuositusten mukaisen määrän maitotuotteita eli 5 dl nestemäisiä maitotuotteita sekä 2,5 juustosiivua, hän saa maidon kautta kalsiumia ja B12-vitamiinia yli päivittäisen tarpeesta, yli 70 % päivittäisestä riboflaviinin (B2-vitamiini) tarpeesta, yli 60 % jodin tarpeesta sekä 25 % proteiinin tarpeesta.
Energia
Sata grammaa (eli noin yksi 1 desilitra) Suomessa valmistettua kevytmaitoa sisältää energiaa 46 kilokaloria, 3 g proteiinia ja 4,8 g hiilihydraattia. Noin kahdeksankymmentä prosenttia maidon proteiineista koostuu alfa, beta ja kappa-kaseiinista. Loput ovat lähinnä betalakto- ja immunoglobuliinia sekä alfalaktalbumiinia, joita kutsutaan myös heraproteiineiksi. Heraproteiinit jäävät juustosta erottuvaan maitoheraan.
Rasvaton maito
Rasvaton eli kuorittu maito eli kurri sisältää kalsiumia 121,0 mg, kaliumia 160,0 mg, jodidia (jodi) 13,8 µg, fosforia 90,0 mg, sinkkiä 0,4 mg, seleeniä 2,8 µg, magnesiumia 12,0 mg ja natriumia 44 mg. Vitamiineista rasvattomassa maidossa on folaattia 4,2 µg, niasiinia 0,1 mg, B6-vitamiinia 0,05 mg, riboflaviinia (B2) 0,19 mg, tiamiinia (B1) 0,03 mg, C-vitamiinia 1.2 mg, A-vitamiinia 1.2 0.8 µg, D-vitamiinia 1,0 µg, E-vitamiinia alle 0,1 mg ja K-vitamiinia 0,16 µg. Suomalaisen maidon suuri jodipitoisuus johtuu siitä, että lehmien rehuun lisätään Suomessa jodia.
Raakamaidon tuotanto
thumb|Lehmää lypsetään käsin. Maailmassa tuotetaan vuosittain 600 miljoonaa tonnia lehmänmaitoa. Tiineys ja poikiminen ovat maidontuotannon jatkuvuuden edellytys. Lehmänmaitoa aletaan ottaa meijeriin viiden päivän jälkeen lehmän poikimisesta. Lehmät lypsävät Suomessa keskimäärin kolme tuotantokautta (Yhden tuotantokauden pituus on keskimäärin noin 400 pv), mutta tavoite olisi pidempi tuotantoikä. Lypsyrotuiset lehmät on jalostettu tuottamaan maitoa moninkertaisesti sen, mitä vasikka tarvitsee. Keskimääräinen suomalainen lypsyslehmä tuottaa noin 27 litraa maitoa päivässä.
Vasikka vieroitetaan hygieniasyistä yleensä muutaman päivän sisällä poikimisesta. Lähes välitön erottaminen vähentää sekä emon että vasikan stressiä, mutta on hoitajalle työläämpää; vierihoito vähentää hoitajan työtä jonkin verran ja voi olla hyväksi vasikan varhaiskehitykselle, mutta voimakkaan leimautumisen mahdollistavana järjestelynä aiheuttaa erotusvaiheessa suurta ja verrattain pitkäkestoista stressiä ja kärsimystä emolle ja vasikalle. Maidontuotannossa on mahdollista käyttää imettäjälehmää tai pitkää vierihoitoa (kesto useita viikkoja).
Emostaan vieroittamisen jälkeen vasikkaa juotetaan maidolla, piimällä tai juomarehulla noin kolmen kuukauden ikään asti, jolloin sen ruoansulatusjärjestelmä on kehittynyt valmiiksi märehtimistä varten. Luonnonoloissa vasikka siirtyy elämään kasviravinnolla vastaavassa iässä, ja sen emon maidontuotanto vähenee asteittain ja lopulta päättyy. Tästä syystä liharotuisilla naudoilla vasikoita ei poisteta emojensa luota. Lypsyrotuiset lehmät käyttäytyvät samoin, mutta niiden maidontuotanto on yleensä liian suuri yhden vasikan käytettäväksi, mistä koituu ongelmia ellei ylijäävää maitoa ime toinen, esimerkiksi orpo tai emonsa hylkimä vasikka.
Maidon prosessointi
Maidon teollinen prosessointi tapahtuu meijereissä. Eri maitotiloilta tuleva maito sekoitetaan keskenään ja kuumennetaan noin 50-asteiseksi, minkä jälkeen siitä poistetaan kerma separaattorissa, jolloin jäljelle jää kurri eli rasvaton maito. Kurriin lisätään tämän jälkeen kermaa, jolloin saadaan rasvavakioituja täys-, kevyt- ja ykkösmaitoa.
Tämän jälkeen maito homogenoidaan, jolloin maidon fysikaalinen koostumus muuttuu sellaiseksi, että siitä tulee täyteläisemmän makuista, eikä rasva kohoa enää maidon pintaan. Homogenointi tapahtuu mekaanisesti mäntien avulla, jotka hakkaavat maitopisarat pienemmäksi. Myös rasvaton maito homogenoidaan, jotta siihen lisätty rypsiöljyyn liuotettu D-vitamiini saadaan jakautumaan tasaisesti koko maitoerään.
Seuraavaksi maito joko pastöroidaan eli lämmitetään 15 sekunnin ajaksi vähintään 72 asteeseen, korkeapastöroidaan eli kuumennetaan +125–135 asteeseen 0,5–2 sekunnin ajaksi tai iskukuumennetaan vähintään +135 asteeseen muutaman sekunnin ajaksi. Pastörointi tuhoaa maidosta terveydelle haitalliset bakteerit, ja iskukuumennus tuhoaa siitä kaikki mikro-organismit. Käsittelytapa vaikuttaa maidon säilyvyyteen, joka vaihtelee viikosta useisiin kuukausiin. Lopuksi maito jäähdytetään pakkauslämpötilaan (noin +2..4 °C) ja pakataan.
Osa kermasta hapatetaan ja kirnutaan voiksi, osaa käytetään juustojen valmistuksessa ja osa palautetaan nestemäisiin maitotuotteisiin. Suomessa kerman rasvapallomembraanit hajotetaan pienemmiksi rasvapallosiksi homogenoinnissa, jossa rasva sekoittuu tasaisesti maitoon. Kaikissa maissa homogenointia ei suoriteta, jolloin kerma kelluu maidon pinnalla. Osa kermasta palautetaan maitoon. Nykyisin maitoon lisätään D-vitamiinia sen saannin parantamiseksi.
Kaupassa myytävä täysmaito sisältää rasvaa melkein yhtä suurena pitoisuutena kuin alkuperäinen lehmänmaito. Kevytmaidossa osa rasvasta ja rasvattomassa maidosta lähes kaikki rasva on poistettu.
Maidon tuotanto, jalostus ja markkinointi
Intia on maailman suurin maidontuottaja, ja puolet Intian maaseudun talouksista harjoittaa lypsykarjataloutta.
Laadunvalvonta
Suomessa tiloilla tuotetun lehmänmaidon ja vuohenmaidon laatua seurataan useilla eri mittareilla. Nykyisin maidon laatuluokat ovat E, 1 ja 2, joista E on paras. Laatuluokka vaikuttaa tuottajien saamaan hintaan, ja kelvotonta maitoa tuottajaosuuskunnat eivät edes ota tiloilta vastaan. Yleensä yli 95 prosenttia tuotetusta maidosta on E-luokkaista eli "priimaa".
Tärkeimpiä säännöllisesti mitattavia arvoja, jotka vaikuttavat tuottajien saamaan hintaan, ovat somaattisten solujen pitoisuus, bakteeripitoisuus ja voihappobakteeri-itiöiden määrä. Lisäksi maidon rasva- ja valkuaispitoisuuden noustessa tuottajahinta nousee.
Tuotannon vastuullisuus
Suomalaisen maitolitran tuotannosta syntyy keskimäärin 1,1 kiloa CO2-ekvivalenteiksi muunnettuja kasvihuonekaasuja, mikä on huomattavasti vähemmän kuin globaali keskiverto 2,5 litraa. Rasvattoman maidon tuotannosta syntyy vain noin 0,9 kiloa kasvihuonekaasuja, koska sen sivutuotteena syntyy lisäksi kermaa tai voita. Nurmivaltainen ruokinta lisää kotimaisen tuotannon ympäristöystävällisyyttä. Nurmen tuotanto voi lisätä kivennäismailla hiilen sitoutumista maahan vahvan ja laajan juuriston kautta ja täten kompensoida maidontuotannon hiilijalanjälkeä Globaalisti karjatalouden vastuullisuusongelmat liittyvät ylilaidunnukseen, liialliseen vedenkäyttöön ympäröivän ekologian kustannuksella sekä antibioottien ja hormonien käyttöön karjan kasvatuksessa. Suomessa ympäristöongelmat koskettavat lähinnä kasvihuonepäästöjä ja rehevöitymistä, mikä puoltaa kotimaisen tuotannon suosimista ulkomaisen sijaan vastuullisuusnäkökulmasta. Runsas veden saatavuus, laidunmaan riittävyys, antibioottien ja hormonien käyttökielto sekä ilmasto, jossa yleisimmät kasviproteiinit (kuten soija, kikherneet ja linssi) eivät menesty, puoltavat kotimaista maidontuotantoa.
Kotimaisen tuotannon hiilijalanjälkeä pyritään kompensoimaan eri hankkeissa. Toimenpiteisiin kuuluu hiiliviljely, jossa hiilen sitoutumista maahan pyritään edistämään, mahdollinen biokaasun tuotanto tulevaisuudessa sekä päästöjen kompensointi. Laidunnuksella voidaan vaikuttaa elinympäristön monimuotoisuuteen. Perinnebiotooppien ylläpidolla voidaan ylläpitää uhanalaista eliöstöä. Uhanalaisen eliöstön osuus perinneympäristössä on lähes 30 %. Kaikki laitumet eivät ole perinnebiotooppeja, vaan perinnemaiseman ylläpidon periaatteena on muun muassa negatiivisen ravinnetaseen ylläpitäminen ja matalien valoa vaativien lajien suosiminen.
Maitotuotteet
Raakamaidosta valmistetaan erilaisia maitotuotteita. Maidot voidaan jakaa muun muassa rasvamäärän mukaan (täysmaito 3,5 %, kevytmaito 1,5 %, ykkösmaito 1,0 %, rasvaton maito 0,0 %). Maito voidaan käsitellä vähälaktoosiseksi (laktoosia alle 1 %) tai laktoosittomaksi (maitojuoma, jossa laktoosia alle 0,01 %). Maito voidaan myös iskukuumentaa hyvin säilyväksi UHT-maidoksi. Erityisiä maitotyyppejä on useita, muun muassa luomumaito, ternimaito, yömaito, kalsiummaito, homogenisoimaton maito sekä äidinmaidonvastike. Kerma on maidosta valmistettu maitoneste, jossa on rasvaa vähintään 10 prosenttia.
Maitohappokäymisen avulla maidosta valmistetaan piimää, viiliä, ranskankermaa, rahkaa, smetanaa ja jogurttia. Lisäksi maidosta valmistetaan juustoja ja jäätelöä. Raakamaito on käsittelemätöntä maitoa. Maitojauhe valmistetaan maidosta kuivaamalla.
Maidon pakkaaminen
pienoiskuva|200x200px|Maitoa purkissa. Suomessa maitoa myytiin 1960-luvulle saakka etupäässä kaatamalla mitalla sitä säiliöstä asiakkaan mukanaan tuomaan astiaan, maitokannuun. Nykyisin maitoa myydään lähinnä nestekartonkipakkauksiin pakattuna. Ajoittain sitä on myyty myös pulloissa ja umpinaisissa muovipusseissa.
”Kasvimaidot”
Kasveista tehtyjä maidon näköisiä juomia kuten kaura- ja soijamaitoa kutsutaan kasvimaidoiksi. EU-maissa kasvimaitojen tuotenimissä on kuitenkin kiellettyä käyttää sanaa maito.
Maidon kulutus
Kehitysmaissa käytettiin vain 1,2 desilitraa maitoa päivässä (voi pois lukien) ravintona ja meijerituotteiden raaka-aineena vuonna 1997, kun teollisuusmaissa sitä kulutettiin yli puoli litraa.
Maidon ja maitotuotteiden käyttö alkoi yleistyä Suomessa jo 1800-luvun lopussa. Meijerituotteiden kulutus on lisääntynyt Suomessa sittemmin maailmanennätystasolle, ja suomalainen kulutti niitä kokonaisen maitolitran edestä päivässä vuonna 2015.
Maidon juonti on kuitenkin vähentynyt Suomessa tasaisesti viime vuosikymmeninä. Sen sijaan maidosta valmistettujen tuotteiden, etenkin jogurttien ja juustojen, kulutus on kasvanut. Lähes 60 prosenttia Suomessa kulutetusta maidosta käytetäänkin nykyisin juuston valmistukseen.
Maitoa nautittiin juoman muodossa eniten 1950-luvulla, jolloin suomalaiset joivat sitä lähes litran päivässä. Suomalaiset joivat maitoa vuonna 2019 keskimäärin enää 2,8 desilitraa henkeä kohden päivässä. Lähes 60 prosenttia suomalaisista aikuisista käyttää maitoa edelleen juomalla sitä sellaisenaan. Yli seitsemänkymmentä prosenttia käyttää maitoa useammin kuin kerran viikossa, ja vain kahdeksan prosenttia ei käytä sitä lainkaan. Yleisimmin maitoa käytetään kahvin seassa, leivonnassa ja ruoanlaitossa. Puolet Suomessa kulutetusta maidosta on kevytmaitoa, 40 prosenttia rasvatonta ja 10 prosenttia täysmaitoa. Lapset ja nuoret juovat erityisen paljon rasvatonta maitoa, joka on koulujen ylivoimaisesti suosituin maito.
Maitoallergia
Maitoallergisille oireita aiheuttavat yleisimmin lehmän maidon beta-laktoglobuliini ja immunoglobuliinit. Osalle lehmänmaitoallergikkoja sopii vuohen, poron tai tamman maito, joissa edellä mainittujen proteiinien rakenne poikkeaa lehmänmaidosta. Ongelmana Suomessa on kuitenkin huono saatavuus. Saatavissa on muun muassa pikkulapsille suunnattuja melko kalliita erikoistuotteita, joissa proteiinit on pilkottu entsymaattisesti peptideiksi. Imeväis- ja leikki-ikäisistä noin 2–3 prosenttia on maidolle allergisia
Laktoosi-intoleranssi
Laktoosi eli maitosokeri pilkkoutuu imeväisikäisen lapsen suolistossa laktoosia hajottavan laktaasientsyymin avulla pienemmiksi sokereiksi, glukoosiksi ja galaktoosiksi, jotka imeytyvät hyvin suolistosta. Osalla aikuisväestöstä laktaasin tuotanto on luonnostaan heikentynyt tai lakannut kokonaan, jolloin pilkkomaton laktoosi jää suolistoon aiheuttaen mahavaivoja. Tilaa kutsutaan laktoosi-intoleranssiksi. Suomessa kaupoissa on saatavissa sekä vähälaktoosisia että laktoosittomia maitotuotteita. Apteekeissa myydään myös laktoosia pilkkovaa entsyymiä sisältäviä kapseleita.
Ympäristövaikutukset
Yhden maitolitran valmistuksen, pakkaamisen ja kuljetusten aiheuttamat ilmastoa lämmittävät päästöt ovat vuonna 2010 julkaistun ruotsalaistutkimuksen mukaan noin yksi kilo hiilidioksidia(ekv) eli yhtä suuret kuin oluella tai virvoitusjuomalla.
Luomumaito
Luomumaidoksi kutsutaan luonnonmukaisen tuotannon vaatimusten mukaan tuotettua maitoa. Luonnonmukaisesti tuotettu maito voi lopputuotteesta riippuen olla jatkokäsitelty esimerkiksi pastöroinnilla, homogenoinnilla, rasvan vähentämisellä tai laktoosin poistamisella.
Luomulaatuiset maitotuotteet sisältävät enemmän CLA:ta ja omega-3-rasvahappoja kuin tavanomaiset maitotuotteet.
Raakamaito
Täysin prosessoimatonta tilamaitoa eli raakamaitoa voi ostaa joiltakin maatiloilta, mutta useimmilla tiloilla ei ole suoramyyntiä lain vaatimien hygieniatoimenpiteiden ja syntyvän lisätyön vuoksi. Raakamaitoa ja siitä jalostettuja tuotteita sekä ternimaitoa voi olla saatavilla muiden suoraan myytävien maataloustuotteiden ohella myös erilaisilla tuottajatoreilla.
Myynti maittain
Raakamaidon myymisen laillisuus vaihtelee maittain. Euroopan unionissa raakamaitoa saa myydä, mutta paikoin se on kiellettyä, kuten Skotlannissa. Kanadassa ja Australiassa raakamaitoa ei saa myydä kuluttajille, mutta Uudessa-Seelannissa saa. Yhdysvalloissa raakamaidon myynti on sallittua 28 osavaltiossa maatilalta ja kuudessa osavaltiossa kaupasta.
Suomessa myynti tilalta on sallittua, mutta myyntimäärän ylittäessä 2 500 litraa vuodessa on myyntipaikan täytettävä elintarvikehuoneiston vaatimukset. Elintarvikehuoneisto on myös aina ilmoitettava viranomaiselle. Raakamaitoa myydään jonkin verran myös tavallisissa marketeissa. Raakamaidon osuus maidon kulutuksesta on noin yksi prosentti eli 20 miljoonaa litraa vuodessa. Suosio oli laskussa 2000-luvun alkuun, mutta on sittemmin noussut. Eviran mukaan käyttäjistä 15 prosenttia on alle viisivuotiaita ja 10 prosenttia yli 65-vuotiaita.
Raakamaidon riskit
Pastöroimaton maito voi sisältää useita lehmän elinympäristössä esiintyviä taudinaiheuttajia, kuten kampylobakteereja, kolibakteereja, listeriaa, salmonellaa, yersiniaa ja brucellaa. Maito toimii kasvualustana mikrobeille, ja bakteerit ja muut patogeenit kasvavat siinä nopeasti. Raakamaito voi saastua esimerkiksi lehmän lannasta, lehmän ihon bakteereista, utaretulehduksesta tai likaisista välineistä. Dosentti Jussi Tammisolan mukaan raakamaidosta saa ruokamyrkytyksen 150 kertaa varmemmin kuin tavallisesta maidosta ja sairaalaan joutuu lähes 2 000 kertaa todennäköisemmin.
Historia
Lehmien pito ja maitotuotteiden käyttö alkoi noin 10 000 vuotta sitten Euroopasta, mutta laktaasientsyymi alkoi yleistymään Euroopan aikuisväestössä vasta 5 000 vuotta sitten. Maitoa käytettiin vielä 1920-luvulla yleensä hapatetussa muodossa. Maitoa on säilötty perinteisesti hapattamalla maitohappobakteerien tai hiivojen aikaansaaman käymisen avulla esimerkiksi piimäksi, viileiksi ja jogurteiksi. Maitoa käytettiin ja säilöttiin jopa ennen vuotta 6500 eaa. Ruukkujen sisältämät orgaaniset jäänteet osoittivat, että lypsäminen oli erityisen suosittua alueilla, missä lehmät olivat yleisempiä kuin lampaat ja vuohet.
Juustonvalmistus tapahtuu saostamalla maidon kaseiini kymosiinientsyymin avulla. Nykyisin entsyymi tuotetaan hiivassa, aiemmin se saatiin vasikan pullomahasta. Kovettunut kaseiini leikataan kokkareiksi, ja saostumaton osa, hera, puristetaan pois. Kaseiinimassa on ns. tuorejuustoa, jota voidaan maustaa tai käsitellä edelleen kypsytetyiksi juustoiksi. Heraa käytetään jonkin verran erilaisten herajuomien raaka-aineena, mutta osa menee eläinten rehuksi.
Ennen hapotetun säilörehun (AIV-rehu) keksimistä talvisen sisäruokinnan ja kesäisen laidunruokinnan vaikutus lypsymääriin ja maidon laatuun oli suuri.
Mongoliassa valmistetaan tammanmaidosta käymisen avulla alkoholipitoista kumassia.
Suomalaiset suositukset ja maidon käytön edistäminen
pienoiskuva|Kissa juo maitoa, jota sen elimistö ei kuitenkaan siedä.
Vuoden 2014 ravitsemussuosituksissa suositellaan, että kuluttajat nauttisivat päivittäin puoli litraa nestemäisiä maitotaloustuotteita. Lisäksi suositellaan, että nautitussa maidossa olisi vain 0–1 prosenttia rasvaa.
Valio aloitti systemaattisen mainonnan 1920-luvulla, ja Suomen Kulutusmaidontuottajain liitto perusti yhdessä Maidontarkastusyhdistyksen kanssa vuonna 1929 Suomen Maitopropagandatoimiston, joka painatti maidonkäyttöä propagoivia julisteita ja toimitti lehdille muun muassa lääkäreiden kirjoittamia maitoa käsitteleviä artikkeleita. Rahoitus tuli Kulutusmaidontuottajain liitolta sekä pienessä määrin myös valtiolta. Vuonna 1958 perustettiin Maito ja Terveys ry jatkamaan Maitopropagandatoimiston työtä.
EU on myöntänyt Suomen kouluille ja päiväkodeille avustusta maitotuotteiden ostamiseen vuodesta 1995 alkaen. Vuonna 2019 tukea myönnettiin rasvattomalle maidolle ja piimälle, vähärasvaisille juustoille sekä jogurtille, viilille ja rahkalle, jotka sisälsivät enintään 10 prosenttia sokeria.
David Albahari
David Albahari (s. 1948 Peć, Jugoslavia) on jugoslavialaissyntyinen serbianjuutalainen kirjailija, joka kuuluu arvostetuimpiin serbiankielisiin nykykirjailijoihin.
Albahari muutti 1994 Kanadan Calgaryyn. Hän osallistui 2007 Lahden kirjailijakokoukseen.
Albaharin teoksia on käännetty monille kielille. Niistä "Syötti" on saanut NIN-palkinnon vuoden 1996 parhaana romaanina. Se on saanut myös Balkanin maiden kustantajien Balkanika-palkinnon ja Brücke Berlin -palkinnon.
Saint-Geniez-d’Olt-et-d’Aubrac
Saint-Geniez-d’Olt-et-d’Aubrac on kunta Ranskan eteläosassa Aveyronin departementissa Occitanien alueella. Se sijaitsee Lot-joen varrella.
Kunta syntyi 1. tammikuuta 2016 voimaan tulleella kuntaliitoksella, jolloin kaksi kuntaa Aurelle-Verlac ja Saint-Geniez-d’Olt yhdistyivät.
Nähtävyyksiä
thumb|left|Statue des marmots Kunnan nähtävyyksiä on vanhalla sillalla oleva patsas Statue des marmots. Se on kuvaus paikallisesta tarinasta, jossa murmeli pelastaa lapset joen tulvalta.
Hilse (lehti)
Hilse oli vuosina 1977–1980 ilmestynyt Kimmo Miettisen päätoimittama aikakauslehti. Alun perin Miettinen suunnitteli lehden painottumista kirjallisuuteen ja rockiin, mutta painotus kohdistui vahvasti musiikin puolelle ja julkaisusta muodostui uuden aallon äänenkannattaja sekä ensimmäinen merkittävä suomalainen punk-lehti. Hilse-lehdellä, kuten muillakin tuon ajan punk-lehdillä oli monia avustajia. Hilsettä avustivat esimerkiksi Jyrki Siukonen, Leena Lehtinen, Zeus Mattila, Kari Nokkonen, Jari Lehessaari, Jukka Antero Mikkola, Se-yhtyeen Yari, Jyrki Lehtola ja Rami Kuusinen. Jari Lehessaaren kanssa Miettinen oli jo ennen Hilsettä tehnyt lehteä nimeltä Ylermi.
Hilseen levikki nousi parhaimmillaan 5 000 kappaleen tietämille ja tilaajamääräkin yli tuhanteen. Painosmäärän nousu näkyi myös lehden yleisilmeessä. Siinä missä ensimmäiset Hilseet oli kopioitu A4-arkeille ja nidottu sivujen reunoista, tuli lehdestä pian vihkosidottu mustavalkojulkaisu ja vuosikymmenen vaihtuessa se sai vielä värikannet. Kansien ohella ammattimaistuminen näkyi myös muun muassa siinä, että lehden levityskanavat laajenivat R-kioskien lehtipisteisiin saakka. Sisäsivujen suhteen muutokset olivat vähäisempiä ja lehden koko historian ajan sille tunnusomaista olikin se, että sisäsivut koostuivat pitkälti käsin kirjoitettujen arkkien kopioista.
Hilseen toiminta laajeni myös levyjulkaisupuolelle ja Miettinen harkitsi jopa lehden myymistä suuremmalle kustantajalle. Aikeet kuitenkin hautautuivat, Hilse-lehden ilmestyminen lopetettiin ja rinnalle syntyneen Hilse-levyt-merkin katalogi myytiin Poko Rekordsille.
Mike Krzyzewski
thumb|right|Mike Krzyzewski vuonna 2006 Michael William "Mike" Krzyzewski (s. 13. helmikuuta 1947 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen koripallovalmentaja.
Krzyzewski on toiminut Duken yliopiston miesten koripallojoukkueen päävalmentajana vuodesta 1980. Vuonna 2001 hänelle myönnettiin paikka Basketball Hall of Famessa.
Krzyzewski valittiin lokakuussa 2005 valmentamaan Yhdysvaltain koripallomaajoukkuetta vuoden 2008 Pekingin kesäolympialaisia varten. Hän jatkoi tehtävässä myös seuraavissa kesäolympialaisissa Lontoossa 2012. Yhdysvallat voitti molemmissa turnauksissa suvereenisti kultaa tähtisikermällään, johon kuuluivat muun muassa LeBron James sekä Kobe Bryant. Yhdysvallat jatkoi kultaputkeaan myös Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016.
Evald Flisar
Evald Flisar (s. 1945 Gerlinci, Slovenia, Jugoslavia) on slovenialainen kirjailija. Hän on kirjallisuuslehti Sodobnostin päätoimittaja ja on ollut Slovenian kirjailijaliiton puheenjohtaja 1995-2002.
Hän opiskeli vertailevaa kirjallisuustiedettä Ljubljanan yliopistossa ja Lontoossa englannin kieltä ja englantilaista kirjallisuutta. Monet teokset ovat matkapäiväkirjoja. Lisäksi hän on kirjoittanut näytelmiä. Hän saanut 1993 Prešeren-palkinnon.
Natasha Gregson Wagner
Natasha Gregson Wagner (s. 29. syyskuuta 1970) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Gregson Wagnerin äiti oli amerikanvenäläinen näyttelijä Natalie Wood, joka hukkui tyttärensä ollessa vasta 11-vuotias. Hänen isänsä on brittiläinen elokuvatuottaja-käsikirjoittaja Richard Gregson. Hänen isäpuolensa on näyttelijä Robert Wagner.
Gregson Wagnerin rooleihin lukeutuvat muun muassa April Skouris televisiosarjassa 4400 ja Beth Greeley televisiosarjassa Pasadena. Hän on esiintynyt myös elokuvissa kuten Buffy, vampyyrintappaja, Urban Legend – kauhutarinoita ja High Fidelity – Uskollinen äänentoisto.
Saint-Léons
thumb|250px|Saint-Léonsin kylä
Saint-Léons on kunta Aveyronin departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnassa oli 301 asukasta vuoden 1999 väestönlaskennassa. Saint-Léonsin pinta-ala on 33 neliökilometriä.
Dave Corzine
David ”Dave” John Corzine (s. 25. huhtikuuta 1956 Arlington Heights, Illinois) on yhdysvaltalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija. Corzine pelasi NBA:ssa vuodet 1978–1991 edustaen pisimpään, seitsemän kauden ajan, Chicago Bullsia. Lisäksi hän pelasi yhden kauden Italiassa.
Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkue
Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkue edusti Tšekkoslovakiaa kansainvälisissä miesten jalkapallon maajoukkuekilpailuissa vuosina 1920–1992, ennen kuin valtio jaettiin Tšekiksi ja Slovakiaksi. Joukkue toimi Tšekkoslovakian jalkapalloliiton alaisuudessa. Viimeisissä otteluissaan vuonna 1993 joukkue esiintyi Tšekkien ja slovakkien edustuksen nimellä.
Dave Corzine
Elämä ja ura
Corzine pelasi yliopistokoripalloa vuodet 1974–1978 DePaulin yliopiston joukkueessa. Washington Bullets varasi hänet NBA:han 18. vuorolla vuoden 1978 varaustilaisuudessa. Corzinen NBA-ura kesti vuodet 1978–1991. Hän edusti NBA:ssa viittä joukkuetta, pisimpään Chicago Bullsia. Lisäksi hän pelasi yhden kauden Italiassa.
Tšekkoslovakian jalkapallomaajoukkue
Tšekkoslovakia osallistui maailmanmestaruuskilpailujen lopputurnaukseen kahdeksan kertaa ja selviytyi finaaliin vuosina 1934 ja 1962. EM-lopputurnauksessa Tšekkoslovakia pelasi kolmasti saavuttaen mestaruuden 1976.
Olympiatasolla Tšekkoslovakia selviytyi Antwerpenin olympialaisten loppuotteluun vuonna 1920, mutta joukkue diskattiin kesken loppuottelun eikä se saanut turnauksesta mitalia.
Rush (vuoden 2013 elokuva)
Rush on vuonna 2013 ensi-iltansa saanut Ron Howardin ohjaama elämäkerrallinen, autourheiluaiheinen draamaelokuva. Se kertoo vuoden 1976 Formula 1 -kaudesta, jossa kilpailivat James Hunt ja Niki Lauda. Elokuvan pääosissa ovat Chris Hemsworth, Daniel Brühl, Olivia Wilde ja Alexandra Maria Lara.
Elokuva sai ensi-iltansa Lontoossa 2. syyskuuta 2013. Sen jälkeen elokuva esitettiin Toronton elokuvajuhlilla ja kansainvälisesti elokuvan teatteriensi-ilta oli 13. syyskuuta 2013.
Rush sai Golden Globe -ehdokkuuden parhaan draamaelokuvan ja miessivuosan (Daniel Brühl) kategorioissa. Elokuva palkittiin Bafta-palkinnolla parhaasta leikkauksesta.
Yrjö Pessi
Yrjö Pessi (30. elokuuta 1926 Kaukola – 2. joulukuuta 2021 Espoo) oli suomalainen professori, vuorineuvos ja Kemiran pääjohtaja (1975–1990).
Pessi oli Leteensuon koeaseman johtaja 1957–1964. Pessi toimi myös lyhyen ajan Maatalouden tutkimuskeskuksen maanviljelyskemian ja -fysiikan professorina 1973–1974, ja Professoriliitto valitsi Pessin vuonna 1985 vuoden professoriksi. Hänet vihittiin tekniikan kunniatohtoriksi vuonna 1988.
Eläkkeelle jäätyään Pessi laati laskelman Karjalan palautuksen taloudellisesta kannattavuudesta. Hän päätyi tulokseen, ettei siitä olisi nettomenoja Suomen valtiontaloudelle. Hän oli myös mukana Pro Karelian työryhmässä, joka valmisti ”Karjalan reformin”, selvityksen palautuksen vaikutuksista.
Pyhän Johanneksen kirkko (Tukholma)
Pyhän Johanneksen kirkko on tiilinen kirkkorakennus Tukholman Norrmalmin kaupunginosassa.
Paikalla on alun perin sijainnut kirkon sijasta pelkkä hautausmaa, mahdollisesti jo 1200-luvun lopusta alkaen. Hautausmaalle rakennettiin kappeli, joka valmistui vuonna 1651. Uutta kirkko alettiin suunnitella ja rakentaa 1700-luvulla, mutta työt keskeytettiin. 1800-luvun lopussa alettiin taas suunnitella uutta kirkkoa ja järjestettiin kilpailu aiheesta.
Arkkitehti Carl Möllerin suunnittelema uusgoottilainen kirkko rakennettiin 1883–1890. Arkkipiispa Anton Niklas Sundberg vihki kirkon käyttöön 25. toukokuuta 1890 kuningas Oskar II:n läsnä ollessa. Kattomaalaukset ovat Agi Lindegrenin käsialaa. Kirkon yhteydessä oleva puinen kellotapuli on jo vuodelta 1692.
thumb|250px|left|Kirkon pääsisäänkäynti.
Lionel Messi
Kaudella 2011–2012 Messi teki maaliennätyksen yhden kauden aikana tehdyissä maaleissa; 73 kappaletta seurajoukkueessa sekä yhteensä 82 seura- ja maajoukkueessa. Vuonna 2012 Messi teki myös kalenterivuoden maaliennätyksen, kun hän onnistui tekemään 91 maalia. 22. marraskuuta 2014, pelatussa ottelussa Sevillaa vastaan Messi teki vielä La Ligan kaikkien aikojen maaliennätyksen. 22. joulukuuta 2020 Messi teki 644. maalinsa Barcelonassa rikkoen Pelén yhdessä seurassa tehdyn maaliennätyksen.
Mestarien liigassa Messi on tehnyt 161 ottelussa yhteensä 129 maalia, ja hän on kaikkien aikojen maalintekijätilastossa toisena Cristiano Ronaldon jälkeen.
Seurajoukkueura
Kaudella 2004–2005 ensimmäisen pääsarjapelinsä 17-vuotiaana pelannut argentiinalainen valittiin toiseksi Fifan vuoden pelaaja -äänestyksessä vuonna 2007. Sama toistui vuonna 2008. France Football -lehden Kultaisen pallon äänestyksessä Messi oli 20. sijalla 2006, kolmas 2007 ja toinen 2008. Messin odotus palkittiin vuonna 2009, kun hänet palkittiin sekä Fifan vuoden pelaajaksi että Kultaisen pallon saajaksi. Palkinnot yhdistettiin vuonna 2010. Messi voitti sen sekä 2010 että 2011 ja tuli näin Michel Platinin jälkeen toiseksi pelaajaksi, joka on voittanut Kultaisen pallon kolmena perättäisenä vuotena. Vuoden 2012 palkinto teki hänet historian ainoaksi neljän Kultaisen pallon pelaajaksi. Messi oli äänestyksen toinen 2013. Messiä on ehdotettu Laureus-palkinnon saajaksi neljä kertaa peräkkäin vuosina 2010–2013. Messi voitti kultaisen pallon viidennen kerran vuonna 2015 ja kuudennen vuonna 2019.
Messi on Cristiano Ronaldon ohella ainoa joukkuelajien edustaja urheiluhistoriassa joka on ansainnut urallaan yli miljardi dollaria. Messi tienaa vuonna 2020 126 miljoona dollaria, josta 92 miljoonaa dollaria palkkana ja 34 miljoonaa dollaria sponsorituloina.
Messin ensimmäinen joukkue Rosariossa oli paikallinen Grandoli, johon hänen isoäitinsä Celia (jolle Messi omistaa jokaisen maalinsa tuuletuksessaan: hän katsoo ylös ja nostaa etusormensa kohti taivasta ) vei hänet pelaamaan 5-vuotiaana. Kahden vuoden päästä hän siirtyi Newell's Old Boysiin. 10-vuotiaana Messillä huomattiin kasvuhormonin vajaus, johon hän tarvitsi hoitoa. Seuralla ei ollut kuitenkaan varaa käyttää noin 500 puntaa kuussa lääkkeeseen, joten Barcelona maksoi hoidot 13-vuotiaalle Messille sillä ehdolla että hän siirtyy seuraan. Kun nuoriso-osaston johtaja Carles Rexach oli nähnyt Messin pelaavan testiottelua syksyllä 2000, hän teki sopimuksen paperinenäliinalle, kun muuta paperia ei ollut heti saatavilla. Messi siirtyi Barcelonaan 6. maaliskuuta 2001.
FC Barcelona 2001–2021
Pääsarjassa Messi pelasi ensimmäisen virallisen ottelun 17-vuotiaana syksyllä 2004. Hänestä tuli FC Barcelonan nuorin Espanjan liigassa esiintynyt ja myöhemmin keväällä nuorin maalin tehnyt pelaaja. Hän alkoi esiintyä säännöllisemmin seuran edustusjoukkueessa seuraavana kautena 2005–2006, jolloin myös otti Espanjan kansalaisuuden. Messi nousi nopeasti Barcelonan avainpelaajien joukkoon.
Kaudella 2004–2005 Messi saavutti seurassa Espanjan liigan mestaruuden. Seuraava kausi 2005–2006 toi liigamestaruuden lisäksi Mestarien liigan voiton. Messi oli loukkaantumisen vuoksi pois loppukauden maaliskuusta toukokuuhun eikä päässyt pelaamaan finaalissa.
thumb|right|Messi (keskellä) juhlimassa [[Jalkapallon seurajoukkueiden maailmanmestaruuskilpailut 2011|seurajoukkueiden maailmanmestaruutta joulukuussa 2011]] Kaudella 2006–2007 joukkue jäi toiseksi niin liigassa kuin seurajoukkueiden MM-kisoissa ja 2007–2008 oli liigan neljäs. Messi kärsi molemmilla kausilla loukkaantumisen: ensimmäisellä hän oli poissa kolme kuukautta ja jälkimmäisellä kaudella kahteen otteeseen kuukauden.
Valmentajaksi kesällä 2008 tuli Pep Guardiola, joka muun muassa käski Messin vaihtaa ruokavaliotaan ja asetti hänelle yksityislääkärin, jonka tuli seurata häntä pelimatkoille.
Karsintakierroksen kautta Mestarien liigaan kaudella 2008–2009 noussut Barcelona voitti lopulta kilpailun ja samana vuonna myös liigan, cupin, Espanjan supercupin, Euroopan supercupin ja lopulta vielä seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Kaudella 2009–2010 Messi voitti Espanjan liigan ja teki kilpailussa 34 maalia, mikä sivusi brasilialaisen Ronaldon nimissä ollutta Barcelonan yhden kauden ennätystä ja toi Messille Kultaisen kengän palkinnon.
Kausi 2011–2012 alkoi viidennellä Espanjan supercupin ja toisella Euroopan supercupin voitolla. Messi voitti myös seurajoukkueiden maailmanmestaruuden 2011 mutta Barcelona jäi liigassa toiseksi ja Mestarien liigassa välieriin. Kauden aikana Messi rikkoi seurajoukkueensa virallisten otteluiden maaliennätyksen 20. maaliskuuta 2012 nostaen maalisaldonsa hattutempulla 234 maaliin 314 ottelussa. Hän teki kaudella myös La Ligan (50 maalia) ja Mestarien liigan (14 maalia) maaliennätykset ja kaikkien aikojen kausiennätykset 73 maalia seurajoukkueessa ja 82 maalia seura- ja maajoukkueessa. Kauden päätteeksi Messi sijoittui toiseksi joukkuetoverinsa Andrés Iniestan jälkeen journalistien äänestämän UEFAn Vuoden pelaaja Euroopassa -palkinnon äänestyksessä ja voitti liigapelaajien äänestämän palkinnon La Ligan parhaalle pelaajalle.
Kausi 2012–2013 alkoi häviöllä vierasmaalilla Espanjan supercupissa Real Madridille. Joulukuun 9. päivänä 2012 Messi ohitti Gerd Müllerin yhden kalenterivuoden maaliennätyksen tekemällä vuoden 86. maalinsa ottelussa Real Betisiä vastaan. Kaiken kaikkiaan hän teki 91 maalia vuoden 2012 aikana. Liigamestaruuden tuonut kausi päättyi ennenaikaisesti loukkaantumiseen 12.5.2013 La Liga -ottelussa Atletico Madridia vastaan. Messi poistui kentältä 67. minuutilla, kun hänen jo aiemmin saamansa jalkavamma uusiutui. Hän oli loukkaantunut PSG:tä vastaan huhtikuun alussa ja joutui olemaan muutaman ottelun pois ja pelaamaan joitakin otteluita puolikuntoisena. Samalla päättyi ennätyksellinen 21 peräkkäisen liigaottelun maaliputki. Edellinen ennätys oli Teodor Peterekin 16 peliä Puolan liigassa kaudella 1937–1938. Messi oli ensimmäinen, joka teki peräkkäin jokaista 19 liigajoukkuetta vastaan maalin. 46 liigamaalia toivat Kultaisen kengän ennätyksellisesti jo kolmannen kerran.
thumb|left|Messi kaksinkamppailussa [[Juventus FC|Juventus-puolustaja Patrice Evran kanssa Mestarien liigan loppuottelussa kesäkuussa 2015]] Kaudella 2014–2015 Barcelona voitti ensimmäisenä eurooppalaisena joukkueena toisen triplan: La Ligan, Copa del Reyn ja Mestarien liigan. Messi oli Espanjan liigan toiseksi paras maalintekijä (43 maalia), Copa del Reyn kolmanneksi paras (5 maalia) ja Mestarien liigan paras yhdessä Neymarin ja Cristiano Ronaldon kanssa (10 maalia).
Kaudella 2016–2017 Barcelona putosi Mestareiden liigassa Juventukselle puolivälierissä, mutta sitä edelsi nousu 4–0-takaa-ajoasemasta PSG:tä vastaan neljännesvälierissä. Messi teki uransa 500. maalin Real Madridia vastaan huhtikuussa lisäajan viimeisellä minuutilla tehden samalla 3–2-voittomaalin. Kauden 2017–2018 alussa Messi teki Eibaria vastaan neljä maalia.
FC Barcelona ilmoitti marraskuussa 2017 jatkaneensa sopimustaan Messin kanssa kauden 2020–2021 loppuun saakka. Vaikka molemmat osapuolet olivat halukkaita jatkamaan sopimusta, tätä ei voitu tehdä Barcelonan heikon taloustilanteen vuoksi. Barcelona voitti kaudella 2017–2018 Espanjan-mestaruuden ja Messi maalikuninkuuden tehtyään 34 maalia. Mestarien liigassa hän teki kuusi maalia, ja Barcelona putosi puolivälierissä. Kaudella 2018–2019 Messi voitti jälleen Primera Divisiónin maalitilaston 36 maalilla ja Barcelona maan mestaruuden. Messi valittiin liigan parhaaksi pelaajaksi kolmannen kerran peräkkäin ja kaikkiaan yhdeksännen kerran. Hän voitti samalla kaudella myös Mestarien liigan maalikuninkuuden 12 maalilla Barcelonan pudotessa välierissä. Messi voitti Espanjan pääsarjan maalitilaston myös kahdella seuraavalla kaudella tehtyään 25 ja 30 maalia.
Messi pelasi Barcelonan ykkösjoukkueessa kausina 2004–2022 kaikkiaan 520 Primera Divisiónin ottelua. Niissä hän teki 474 maalia ja antoi 216 maalisyöttöä. Mestarien liigassa pelaamissaan 149 ottelussa hän viimeisteli 120 ja syötti 41 maalia. Kaikki kilpailut mukaan lukien hän pelasi Barcelonassa 778 ottelua, joissa hän teki 672 ja alusti 303 maalia.
Paris Saint-Germain 2021–2023
Messi solmi sopimuksen PSG:n kanssa 11. elokuuta 2021. Sopimus on kaksivuotinen, minkä lisäksi siinä on optio kolmannesta vuodesta. Messin pelinumeroksi tulee 30. Messin nettopalkka on noin 35–40 miljoonaa euroa kaudessa. Ensimmäisellä kaudellaan pariisilaisseurassa hän voitti Ranskan-mestaruuden ja viimeisteli liigassa kuusi maalia. Messi jätti seuran kauden 2022–2023 jälkeen.
Inter Miami 2023–
Yhdysvaltain Major League Soccer -sarjassa pelaava Inter Miami ilmoitti heinäkuussa 2023 tehneensä sopimuksen Messin kanssa. Messi teki debyyttinsä seurassa Leagues Cup -ottelussa Cruz Azulia vastaan, jossa hän teki ottelun voittomaalin lisäajalla vapaapotkusta.
Maajoukkueura
Messille tarjottiin paikkaa myös Espanjan maajoukkueessa mutta hän valitsi Argentiinan. Messi teki nuorten maajoukkuedebyyttinsä ystävyysotteluissa Paraguayta ja Uruguayta vastaan kesällä 2004 ja valittiin mukaan tammikuussa 2005 pelattuihin nuorten Etelä-Amerikan mestaruuskisoihin. Messi teki viisi maalia. Argentiina sai pronssia ja pääsi näin nuorten MM-kisoihin. Alankomaissa kesällä 2005 järjestetyissä kisoissa Messi johdatti Argentiinan mestaruuteen. Hän voitti kisoissa sekä maalikuninkuuden kuudella maalillaan että parhaan pelaajan palkinnon.
thumb|Messi jättää Brasilian [[Marcelo (jalkapalloilija)|Marcelon taakseen vuoden 2008 kesäolympialaisten välierissä.]] Ensimmäisen miesten maaottelunsa Messi pelasi elokuussa 2005 Unkaria vastaan. Vaihtopelaajana kentälle päässyt Messi sai vain 47 sekuntia myöhemmin suoran punaisen kortin iskettyään vastustajan pelaajaa kyynärpäällä kasvoihin. Hän oli mukana Argentiinan joukkueessa vuoden 2006 MM-kisoissa, jossa joukkue jäi puolivälieriin Saksaa vastaan ja oli loppusijoitukseltaan kuudes. Messi teki yhden maalin. Seuraavana vuonna Copa América 2007 päättyi Argentiinan hopeaan. Messi teki turnauksessa kaksi maalia ja valittiin turnauksen parhaaksi nuoreksi pelaajaksi.
Vuonna 2008 hän saavutti jalkapallon olympiakullan Pekingissä. Finaalissa kaatui Nigeria 1–0, kun Angel di Maria laukoi voittomaalin Messin läpisyötöstä. Messi teki kisoissa kaksi maalia ja antoi kolme maalisyöttöä.
Vuoden 2010 maailmanmestaruuskisoissa Etelä-Afrikassa Messi ei tehnyt yhtään maalia ja syyksi arveltiin kuluttavaa sarjakautta seurajoukkue FC Barcelonan riveissä. Messi kuitenkin kunnostautui pelintekijänä. Kreikka-ottelussa Messi valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Argentiina päätyi loppusijoituksissa viidenneksi hävittyään Saksalle puolivälierässä. Messi oli yksi kymmenestä ehdokkaasta kisojen parhaan pelaajan palkinnon saajaksi.
Copa Américassa 2011 Messi ei taaskaan saanut yhtään maalia lukuun ottamatta Uruguay-puolivärierän rangaistuspotkukilpailua, mutta pelintekijänä kunnostautuen syötti kolme Argentiinan viidestä maalista ja valittiin alkulohkon kahden ottelun parhaaksi pelaajaksi (Bolivia, Costa Rica). Argentiinan sijoitukseksi jäi seitsemäs.
thumb|left|upright|Messi kontrolloi palloa Saksan [[Mats Hummelsin edessä vuoden 2014 MM-kilpailujen loppuottelussa.]] Messistä tuli maajoukkueensa kapteeni syyskuussa 2011. Hän teki maajoukkueuransa ensimmäisen hattutempun 3–1 Argentiinan voittoon päättyneessä ystävyysottelussa Sveitsiä vastaan 29. helmikuuta 2012 ja toisen 4–3-Brasilia-voitossa 9. kesäkuuta 2012. Messi oli viimeistellyt kolmesti kauden 2011–2012 muissa kuudessa maaottelussa, joten hän teki näin kaikkien aikojen yhden kauden ennätyksen seura- ja maajoukkueessa: yhteensä 82 maalia.
Kesällä 2013 Messi ohitti Maradonan maajoukkuemaaleissa hattutempulla Guatemalaa vastaan (35 maalia). Edelle jäi 56 maalillaan Gabriel Batistuta, jonka Messi ohitti vuonna 2016.
Argentiina eteni karsinnan voittajana Brasilian MM-kisoihin 2014. Messi oli loppuotteluun edenneen Argentiinan kantavia voimia. Hänet valittiin neljän ensimmäisen ottelun parhaaksi pelaajaksi (Bosnia, Iran, Nigeria, Sveitsi) ja palkittiin lopulta turnauksen parhaana pelaajana. Loppuottelun Argentiina hävisi jatkoajalla Saksalle 0–1. Messi teki turnauksessa neljä maalia ja antoi yhden syötön.
Copa Américassa 2015 Argentiina voitti hopeaa finaalissa Chileä vastaan. Messi teki 4–1 päättyneessä rangaistuspotkukilpailussa Argentiinan ainoan maalin. Paraguay-välieräottelussa (6–1) hän antoi kolme maalisyöttöä ja oli rakentamassa yhtä vaille kaikkia maaleja ja Kolumbiaa (0–0) vastaan teki rangaistuspotkukilpailussa maalin. Alkulohkon Paraguay-pelissä (2–2) hän teki rangaistuspotkusta maalin. Kaikkiaan hän teki turnauksessa yhden maalin ja antoi kolme syöttöä. Messi valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi alkulohkossa Uruguayta (1–0) ja jatkopeleissä Kolumbiaa ja Paraguayta vastaan. Myös alkulohkon Paraguay-ottelussa Messi valittiin parhaaksi, mutta hän kieltäytyi palkinnosta. Turnauksessa ei lopulta valittu lainkaan parasta pelaajaa, kun Messi kieltäytyi tästäkin kunniasta.
thumb|right|Messi juhlimassa [[Ecuadorin jalkapallomaajoukkue|Ecuadoria vastaan tekemäänsä hattutemppua 10. lokakuuta 2017. 3-1-tulos varmisti Argentiinalle paikan vuoden 2018 MM-kilpailuihin.]] Copa Américassa 2016 Argentiina selvitti jälleen tiensä loppuotteluun ja vastassa oli edellisen vuoden tapaan Chile. Maalittoman varsinaisen peliajan ja jatkoajan jälkeen ottelu ratkottiin rangaistuspotkukilpailussa, jonka Chile voitti lukemin 4–2. Rangaistuspotkukilpailussa Messi epäonnistui omassa rangaistuspotkussaan. Ottelun jälkeen Messi ilmoitti lopettavansa uransa maajoukkueessa. Runsas kuukausi myöhemmin, elokuussa 2016, Messi sanoi pyörtäneensä päätöksensä ja jatkavansa edelleen maajoukkueuraansa.
10. lokakuuta 2017 Argentiina varmisti pääsyn vuoden 2018 maailmanmestaruuskilpailuihin. Messi vastasi Argentiinan kaikista maaleista, kun La Albiceleste voitti Ecuadorin 3-1 Etelä-Amerikan MM-karsintojen päätöskierroksella. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi Argentiinan kaikki neljä ottelua ja teki maalin lohkopelissä Nigeriaa vastaan.
Messi pelasi Copa Américassa 2019 pronssia saaneen Argentiinan kaikki kuusi ottelua ja teki yhden maalin. Kahta vuotta myöhemmin hän oli voittamassa Copa Américaa. Hän pelasi kaikki seitsemän ottelua ja viimeisteli neljä maalia. Vuoden 2022 Finalissima:ssa, kolmannessa CONMEBOL–UEFA Cup of Champions -kilpailussa Wembleyssä 2. kesäkuuta 2022, Messi avusti kahdesti Argentiinan 3–0 voitossa Italiaa vastaan ​​ja hänet valittiin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Qatarin MM-kilpailuissa hän teki maalin alkulohkopeleissä Saudi-Arabiaa ja Meksikoa sekä pudotuspeleissä Australiaa, Alankomaita ja Kroatiaa vastaan. Finaalissa Ranskaa vastaan hän teki kaksi maalia ja onnistui myös rangaistuspotkukilpailussa. Ottelun päätteeksi hän saavutti kauan odotetun maailmanmestaruuden. Hänet valittiin turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Messi ilmoitti ottelun jäävän hänen MM-uransa viimeisekseen.
Yksityiselämä
Messi vihittiin jo hänen lapsuuden rakastettunsa argentiinalaisen Antonella Roccuzzon kanssa Messin kotikaupungissa Rosariossa 30. kesäkuuta 2017. Heillä on kolme poikaa, Thiago, Mateo ja Ciro. Messin kaksi serkkua, Maxi ja Emanuel Biancucchi, pelaavat jalkapalloa Paraguayn sarjoissa.