cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Espoon keskuspuisto
Historia
Espoo oli vuonna 2012 maailman designpääkaupunki yhdessä Helsingin, Vantaan, Lahden ja Kauniaisen kanssa. Espoon ympäristökeskus juhlisti designpääkaupunkivuotta Rusetti – Espoon keskuspuisto -hankkeella. Rusetin avulla Keskuspuistoa tehtiin tunnetuksi lähiseudun asukkaille erinomaisena liikuntapaikkana ja arvokkaana luontokohteena. Yhdessä Laurea-ammattikorkeakoulun ja Omnia-ammattiopiston kanssa Espoon ympäristökeskus julisti opiskelijoille suunnatun logon ja luontoporttien suunnittelukilpailun, jonka ansiosta Keskuspuisto sai uuden ilmeen viittoihinsa sekä tärkeimmille sisääntuloreiteilleen. Omnian opiskelijat valmistivat ja pystyttivät ensimmäisen portin Sunaan kevään aikana. Kaiken kaikkiaan Keskuspuistoon pystytetään kymmenen luontoporttia, viisi pääporttia ja viisi sivuporttia, puiston sisäänkäynneille toivottamaan vierailijat tervetulleiksi. Designvuoden aikana Keskuspuistoon suunniteltiin lisäksi myös uusi luontopolku sekä puiston historiaa, luontoa ja liikuntamahdollisuuksia esittelevä esite. Keskuspuistossa järjestettiin myös paljon luontotapahtumia, talkoita ja retkiä koko perheelle. Espoon ympäristökeskuksen lisäksi Rusetti - Espoon keskuspuisto -hanketta olivat toteuttamassa Laurean ja Omnian Koulii -hanke, Ihmiset tekevät Suurpellon -hanke, virtavesien hoitoyhdistys Virho ry, kaupungin tekninen keskus sekä liikuntapalvelut.
Luonto ja eläimistö
Keskuspuiston halki virtaamassa Finnoonpurossa elää taimenia. Harmaakallion läheisyydessä on liito-oravien levähdys- ja ruokailupaikkoja. Muuten Keskuspuiston eläimistö on perussuomalaista metsän lajistoa ilman harvinaisuuksia. Metsässä tavataan hirviä, jäniksiä, supikoiria, oravia ja harvemmin kettuja ja mäyriä. Alueella esiintyviä laululintuja ovat muiden muassa peippo, pajulintu, metsäkirvinen, punarinta, rastaat ja tiaiset. Muita alueen lintulajeja ovat muiden muassa pyy, lehtokurppa, palokärki ja pikkusieppo.
Sunan ja Mössenkärrin asuinalueiden välissä sijaitsevassa Ritvan metsässä on jopa 110 vuoden ikäistä puustoa vihreässä lehto-, kangas- ja korpimaisemassa. Ritvan metsä on 27 hehtaarin kokoinen perintömetsä, joka on perustettu Espoon ympäristöpäällikkö Ritva Veijosen muistoksi.
Mössenkärrin lammella on tavattu esimerkiksi mustakurkku-uikkua ja sen pohjoispuolella olevalla Mössenkäriin niityllä kasvaa useita niittylajeja. Mössenkärrin läheisyydessä on myös kaksi hiidenkirnua, jotka ovat syntyneet jääkauden jäätikköjen sulamisvesien pyörittäessä isoa kiveä paikoillaan synnyttäen kallioon symmetrisen ja sileäreunaisen kolon. Rönnängenin perinneniityllä kasvaa mesiangervoja ja ahomansikoita. Majkärrin suoalueella on useita kauniita ja luonnonmukaisia korpisuotyyppejä, joiden reunalla kulkee polku tutustumista varten. Kesällä valkoiset raatteen kukat valloittavat korpisuot ja loppukesällä ne väistyvät lakkojen tieltä.
Majkärrin itäpuolella on Lillträskbergetin luonnonsuojelualue, jossa jäkälät ja sammalet peittävät kallioita ja kelot ja lahopuut ovat valloittaneet metsät. Lillträskbergetin pohjoispuolella sijaitseva Lillträskin sarasuo on muodostunut, kun muinainen merenlahti kuroutui järvialtaaksi noin 3 000 vuotta sitten ja alkoi sitten soistua. Lopullisesti järviallas kasvoi umpeen 1900-luvulla muodostaen Lillträskin sarasuon, toiselta nimeltään Henttaansuo, jolla esiintyy useita eri korpisuotyyppejä sekä saranevaa. Henttaansuolla kasvaa hirssisaraa, nevaimarretta ja korpialvejuurta, jotka ovat pääkaupunkiseudulla harvinaisia. Myös suon sammallajisto on hyvin ainutlaatuinen. Siellä kasvaa peräti 18 eri rahkasammallajia. Yli puolet Lillträskin sarasuosta on edelleen luonnontilassa. Majkärrin, Lillträskbergetin ja Lillträskin neva-alue onkin yksi Keskuspuiston arvokkaimmista luontokohteista luonnonsuojelun näkökulmasta.
Liikuntamahdollisuudet
thumb|Ulkoilureittiä.
Keskuspuistossa on lukuisia luontopolkuja ja ulkoilureittejä sekä 4,3 kilometrin pituinen kuntorata. Suunnistusta varten maastossa on 22 kiintorastia kymmenen kilometrin pituisen lenkin varrella.
Saugos
thumb|oikea|250px|Saugosin luterilainen kirkko.
Saugos on kylä Šilutėn kunnallispiirissä, Klaipėdan läänissä, Lounais-Liettuassa lähellä Itämeren rannikkoa ja Venäjän (Kaliningradin alue) rajaa. Vuonna 2001 kylässä asui 945 asukasta.
Lähteet
55.46389°N, 21.46111°W
Suomen kielen muistomerkkejä
Suomen kielen muistomerkkejä on Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran julkaisema kokoelma, joka sisältää vanhoja suomalaisia käsikirjoituksia. Sen ensimmäisen osan toimittivat E. N. Setälä ja K. B. Wiklund, ja se ilmestyi vuonna 1893. Tekstejä on skannattu Vanhan kirjasuomen korpukseen.
Sonakshi Sinha
Sinha teki näyttelijändebyyttinsä toimintaelokuvassa Dabangg (2010), josta tuli vuoden menestynein hindielokuva. Hän voitti useita palkintoja roolistaan, mukaan lukien parhaan naistulokkaan Filmfare Awards -palkinnon. Tämän jälkeen hän näytteli menestyselokuvissa kuten Rowdy Rathore (2012), Son of Sardaar (2012), Dabangg 2 (2012) ja Holiday (2014). Sinha sai ylistystä kriitikoilta tuberkuloosia sairastavan naisen roolistaan romanttisessa draamassa Lootera (2013). Menestyksekkään alun jälkeen hänen seuraavat elokuvansa olivat pettymyksiä ennen draamaa Mission Mangal (2019).
This Summer’s Gonna Hurt like a MotherFucker
This Summer’s Gonna Hurt like a MotherFucker (singlejulkaisussa lyhyemmin nimellä This Summer) on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, joka julkaistiin neljäntenä singlenä yhtyeen viidenneltä studioalbumilta V toukokuussa 2015.
Kappaleen on kirjoittanut Adam Levine ja Shellback, joka myös vastaa tuotannosta. ”This Summer” ylsi kotimaassaan Billboard Hot 100 -listalla parhaimmillaan sijalle 23. Ruotsalainen DJ Alesso julkaisi kappaleesta remixin ”This Summer (Maroon 5 vs. Alesso)”.
Zabriskie Point
Zabriskie Point on alue Yhdysvalloissa Kaliforniassa Death Valleyn kansallispuistossa Death Valleyn itäpuolella. Sen maaston on kuluttanut eroosio. Se muodostuu sedimenteistä, jotka ovat peräisin Furnace Creek Lakesta, joka kuivui viisi miljoonaa vuotta sitten, kauan ennen kuin Death Valley syntyi. 600px|thumb|right|Näkymä Zabriskie Pointiin.
Ottomoottori
thumb|[[Bugatti Veyronin moottori.]] Bensiinimoottori on bensiinikäyttöinen polttomoottori, joka voi olla kaksi- tai nelitahtinen. Tyypillisesti polttoaineseos muodostetaan sylinterin ulkopuolella ja sytytetään sytytystulpan avulla sähkökipinällä. Seos voidaan muodostaa kaasuttimessa, jolloin se johdetaan putkea pitkin sylinteriin, tai polttoaine voidaan syöttää polttoaineen ruiskutuksella.
Luettelo WBC-liiton mestareista
Tämä on luettelo WBC-liiton mestareista.
Ottomoottori
Ottomoottorilla tarkoitetaan yleensä nelitahtista bensiinimoottoria, joka käyttää Nicolaus Otton mukaan nimettyä ottosykliä.
Zabriskie Point
Nimi
Michelangelo Antonioni on ohjannut elokuvan, jonka nimi on Zabriskie Point (1970). Elokuvan musiikki sisältyy albumille Zabriskie Point, jolla soittavat brittiyhtye Pink Floyd ja Jerry Garcia.
Ottomoottori
Historia
thumb|Ottomoottorille nimen antanut Nicolaus Otto. Kaksitahtista mäntämoottoria ehdotti Philippe LeBon vuonna 1801. Étienne Lenoir kehitti vuosina 1858-60 ilmanpaineessa toimivan kaksitahtisen kaasumoottorin, joka ei käyttänyt puristusta. Nelitahtista puristusta kuvasi Alfonse Beau de Rochas vuonna 1862 ja Lenoir teki tällä myös kokeiluita. Nicolaus Otto näki matkoillaan Lenoirin moottorin 1860-luvulla ja kehitti Eugen Langenin kanssa parannuksia. Vuonna 1876 Otto kehitti nelitahtisen moottorin, jossa käytetty seoksen esipuristus mahdollisti hyötysuhteen parannuksen. Polttoaineen puristukseen käytettävää neljää tahtia kutsutaan nykyään ottosykliksi.
Seoksenmuodostus
Syttymiskelpoisessa seoksessa polttoaine on kaasumaista ja sen pitoisuuden on oltava oikeassa suhteessa ilmassa olevan hapen määrään. Nykyisillä moottoripolttoaineilla teoreettisesti oikea seossuhde on noin 14,5 kilogrammaa ilmaa yhtä polttoainekiloa kohden. Sekä kaasuttimessa että suihkutuslaitteistossa oleellista on saada polttoaine pisaroitumaan imuilmavirtaan. Tämän jälkeen polttoaineen on höyrystyttävä, jotta se voi muodostaa syttymiskelpoisen seoksen. Polttoaineen höyrynpaineen on oltava riittävän suuri, jotta se höyrystyy ennen sylinteriä. Polttoaineen höyrystyminen kuluttaa lämpöenergiaa, mistä syystä imusarjaa joudutaan kylmissä olosuhteissa lämmittämään.
Kuormituksen säätö
Koska ottomoottorissa polttoaineseoksen täytyy olla seossuhteeltaan lähes optimaalinen, kuormituksen säädössä ei voida käyttää yksinkertaista polttoaineen annostelua dieselmoottorin tapaan. Siksi ottomoottorin säätö perustuu moottorin sylintereiden saaman täytöksen hallintaan. Tähän voidaan käyttää eri menetelmiä ja myös niiden yhdistelmiä.
Ottomoottoripalaminen
thumb|Havainnekuva nelitahtimoottorin toimintaperiaatteesta. 1. Imutahti 2. Puristustahti 3. Työtahti 4. Pakotahti
Syttyminen
Ottomoottorissa sylinterin ulkopuolella valmistettu seos sytytetään puristustahdin loppupuolella sytytystulpan kärkiväliin synnytettävällä sähkökipinällä. Ensimmäiset palamisreaktiot tapahtuvat siten sytytystulpan kärkivälissä, josta reaktiot lähtevät etenemään likimain pallomaisena laajenevana liekkirintamana. Tulevaisuudessa on mahdollista, että varsinkin korkean puristussuhteen moottoreissa turvaudutaan lasersytytykseen perinteisen kipinäsytytyksen sijasta.
Liekin eteneminen
Ottomoottorissa liekki etenee sytytystulpasta kohti palotilan reunoja. Palaminen tapahtuu pääasiassa ohuehkossa liekkirintamassa. Palamisessa vapautuva lämpö nostaa kaasun lämpötilaa, ja kaasu laajenee noin nelinkertaiseksi. Tällöin liekkirintaman ulkopuolella oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ja liikkuu poispäin sytytystulpasta. Rintaman sisäpuolella olevat palaneet kaasut puristuvat myös kokoon ja liikkuvat kohti sytytystulppaa.
Liekin etenemisnopeus on kaasujen pyörteilyn ansiosta moninkertainen laminaariseen palamisnopeuteen verrattuna. Itse asiassa moottorin pyörimisnopeus vaikuttaa varsin vähän palamisen kestoon kammenkulmissa mitattuna, sillä pyörimisnopeuden kasvaessa kaasujen pyörteily voimistuu. Yleisesti ottaen palaminen kestää noin 20...30 kammenkulma-astetta pyörimisnopeudesta riippuen.
Lämpötila
Koska liekkirintaman edellä oleva palamaton kaasu puristuu kokoon ennen palamistaan, palaneeseen kaasuun syntyy lämpötilajakautuma. Viimeksi palaneet alueet päätyvät matalimpaan lämpötilaan ja ensimmäisenä palaneessa kaasussa on korkein lämpötila. Yleisesti ottaen lämpötila palaneessa kaasussa on 2 500–3 000 K.
Nakutus
Jos liekkirintaman edellä olevan palamattoman kaasun lämpötila kasvaa kokoonpuristumisen seurauksena riittävästi, kaasu saattaa syttyä itsestään. Tällöin palaminen tapahtuu erittäin nopeasti, räjähdyksenomaisesti, koko kaasutilavuudessa. Seurauksena paineaalto lähtee etenemään palotilassa ja heijastelee edestakaisin sen seinämien välillä. Tästä syntyy nakutusilmiölle ominainen terävä metallinen ääni. Moottorin rakenteille paineenvaihtelut ovat vahingollisia. Nakutuksen yhteydessä palotilan seinämien lämpötilat voivat myös kasvaa liian suuriksi.
Nakutusta voidaan parhaiten estää myöhäistämällä sytytystä. Tällöin suurin sylinteripaine jää alhaisemmaksi ja itsesytytystä ei pääse tapahtumaan. Toinen tärkeä seikka on polttoaineen nakutuskestävyys eli syttymisherkkyys. Parhaimpia ottomoottoripolttoaineita ovat lyhytketjuiset ja haaroittuneet alkaanit. Myös metyyliryhmät ja kaksoissidokset parantavat puristuskestävyyttä. Bentseeni olisi erittäin hyvä polttoaine, mutta se on valitettavasti myrkyllinen.
Nakutus asettaa ehdottoman rajan ottomoottorin puristussuhteelle ja siten myös hyötysuhteelle. Nykyaikaisissa ottomoottoreissa on nakutustunnistimet, joiden avulla moottorinohjausjärjestelmä pystyy säätämään sytytysennakon mahdollisimman suureksi siten, että moottori ei vielä nakuta.
Polttoaineen nakutuskestävyyttä joudutaan käytännössä parantamaan lisäaineilla. Vuosikymmenten ajan lisäaineena käytettiin lyijytetrametyyliä ja -etyyliä, jotka kuitenkin osoittautuivat ympäristölle haitallisiksi lyijyaerosolipäästöjen takia. Lyijypohjaiset aineet korvattiin 1980-luvulta alkaen mm. metyylitertiääributyylieetterillä (MTBE), joka sekin on osoittautunut haitalliseksi. MTBE nimittäin on vesiliukoinen ja pahanmakuinen aine, joka pilaa jo pieninä pitoisuuksina veden juomakelvottomaksi.
Muu epänormaali syttyminen
Polttoaineseos voi ottomoottorissa syttyä myös esimerkiksi liian kuumana käyvän sytytystulpan vuoksi. Toinen mahdollinen sytytyslähde on kuumana hehkuva karsta. Nämä saattavat aiheuttaa sytytyksen aivan liian aikaisin, mikä rasittaa suuresti moottorin osia.
Typen oksidit
Lämpötila palaneessa kaasussa nousee lähes 3 000 K:iin. Näin korkeassa lämpötilassa muodostuu typpimonoksidia (NO). Vaikka suurin osa hapesta sitoutuukin hiilidioksidiin ja veteen, happea sitoutuu myös typpimonoksidiin. Työtahdin aikana kaasut laajenevat ja niiden lämpötila laskee. Typen oksidien tasapainoreaktiot jähmettyvät korkean lämpötilan tasolle työtahdin aikana lämpötilan ja paineen laskiessa. Täten pakokaasussa on paljon enemmän typen oksideja kuin kemiallinen tasapaino edellyttäisi.
Hiilivedyt
Ottomoottorissa osa polttoaineseoksesta joutuu männän ja sylinterin väliseen rakoon, jonne liekkirintama ei pääse ja jonne siten jää palamatonta polttoainetta. Työ- ja poistotahdin aikana nämä kaasut osittain purkautuvat raosta ja joutuvat pakokaasuun. Toinen hiilivetypäästöjen lähde on palotilan seinämissä oleva huokoinen karsta, joka puristustahdin aikana absorboi hiilivetyjä ja työ- ja poistotahdin aikana vapauttaa ne. Kolmas lähde on voiteluöljykalvo, joka niin ikään absorboi ja desorboi hiilivetyjä. Luonnollisesti osa polttoaineesta voi myös jäädä palamatta, mikä näkyy hiilivetypäästöinä.
Hyötysuhde
Polttomoottorin toiminnassa syntyy termistä hyötysuhdetta laskevia häviöitä johtuen muun muassa epätäydellisestä palamisesta ja moottorin sisäisestä rakenteesta. Puristuksen aiheuttama häviö, työsyklin hyötysuhde ja palamisesta saatava teho voidaan laskea ideaaliselle moottorille.
Carnot’n kiertoa sanotaan tehokkaimmaksi mahdolliseksi fysiikan lakien sallimaksi, mutta se on epäkäytännöllinen hitaudesta johtuen.
Leopold Tammi
Leopold Tammi (ent. Porokuokka, 1. huhtikuuta 1893 Kotka – 13. joulukuuta 1983) oli suomalainen taidemaalari.
Tammi opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1920–1921 ja Pietarissa Stefan Slobadjanuk-Podaljan piirustus- ja maalauskoulussa sekä Pietarin kansakorkeakoulujen yhdistyksen piirustuskoulussa. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1920-1940-luvuilla. Tammen teoksia oli esillä myös muun muassa Tukholmassa, Amsterdamissa ja Moskovassa.
Pagryniai
thumb|oikea|250px|Pagryniaita.
Lähteet
55.325°N, 21.48611°W
Aleksander Klumberg
Aleksander Klumberg (17. huhtikuuta 1899 Tallinna – 10. helmikuuta 1958 Tallinna) oli virolainen yleisurheilija, joka kilpaili kymmenottelussa, viisiottelussa ja keihäänheitossa.
Hän saavutti Pariisin kesäolympialaisissa vuonna 1924 pronssia kymmenottelusta. Neljä vuotta aiemmin Antwerpenissa hän sijoittui keihäänheitossa viidenneksi ja viisiottelussa kahdeksanneksi.
Tony Tuominen
Tony Tuominen (4. tammikuuta 1964 Helsinki – 7. joulukuuta 2000 Espoo) oli suomalainen sulkapallon maajoukkuepelaaja ja Suomen-mestari.
Tuominen aloitti sulkapallouransa Badmintonklubben Smashin riveissä vuonna 1975. Ensimmäisen aikuisten Suomen-mestaruutensa hän voitti 17-vuotiaana vuonna 1981. Samana vuonna hän edusti ensimmäisen kerran Suomen miesten maajoukkuetta Helvetia Cupissa Norjassa. Uransa aikana hän pelasi maajoukkueessa 79 kertaa, viimeisen kerran vuonna 1996. Hän voitti 15 Suomen-mestaruutta vuosina 1981–1997, kolme kaksinpelissä, kymmenen nelinpelissä ja kaksi sekanelinpelissä. Maailmanlistalla hän sijoittui parhaimmillaan 22:nneksi syksyllä 1991.
Tuominen kuoli joulukuussa 2000 sairastettuaan kahden vuoden ajan syöpää. Viime vuosinaan hän toimi Suomen Sulkapalloliitossa valmentajana ja maajoukkueen johtajana.
Romeo ja Julia (vuoden 1916 elokuva)
Romeo ja Julia on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut J. Gordon Edwardsin ohjaama yhdysvaltalainen mykkä romanttinen draamaelokuva, jonka nimirooleissa ovat Theda Bara Juliana ja Harry Hilliard Romeona.
Fox Film Corporation toimi elokuvan tuotanto- ja levittäjäyhtiönä, ja se kuvattiin Foxin studioilla New Jerseyn Fort Leessä. Adrian Johnson oli laatinut käsikirjoituksen William Shakespearen tragedian Romeo ja Julia pohjalta. Elokuva sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 22. lokakuuta vuonna 1916. Romeo ja Julia on nykyisin listattu kadonneeksi elokuvaksi.
Kolme päivää ennen Romeo ja Julian ensi-iltaa Metro Pictures Corporation julkaisi samannimisen elokuvan 19. lokakuuta 1916. Tämän Romeo ja Julian pääosissa ovat Francis X. Bushman Romeona ja Beverly Bayne Juliana. Molemmat elokuvat julkaistiin vuonna, jolloin tuli William Shakespearen kuolemasta 300 vuotta. Vuoden 1916 Romeo ja Julia -elokuvat kilpailivat lippuluukuilla yleisöstä. Metron versiossa näytellyt Bushman kertoi eräässä haastattelussa, että William Fox olisi varastanut välitekstejä omaan elokuvaversioonsa.
Juoni
thumb|220px|right|Kohtaus elokuvasta
Romeo menee kuokkimaan Capulet’ien juhliin, missä hän tapaa Julian ensimmäisen kerran ja he rakastuvat toisiinsa ensisilmäyksellä. Juhlien jälkeen Romeo menee tapaamaan salaa Juliaa, ja kaksikko avioituu seuraavana päivänä. Suvut Montague ja Capulet riitautuvat, minkä seurauksena Romeo joutuu maanpakoon. Tällöin Julia laitetaan avioitumaan kreivi Parisin kanssa, mutta Julia kertoo Veli Lorenzolle mieluummin kuolevansa kuin naivansa kreivin. Veli Lorenzo antaa Julialle vahvaa yrttijuomaa, joka vaivuttaa hänet syvään uneen, jolloin muut pitävät häntä kuolleena. Lorenzon mukaan Julia heräisi hautaholvissa, ja Romeo olisi tällöin siellä. Julian herättyä he voisivat karata yhdessä. Suunnitelma kuitenkin epäonnistuu, kun Romeo kuulee Julian kuolemasta palvelijaltaan ja lähtee ostamaan myrkkyä. Veli Lorenzo on lähettänyt Romeolle kirjeen, jossa hän kertoo Julian oikean tilan ja antaa toimintaohjeet. Kirje ei kuitenkaan koskaan pääse perille. Ennen itsemurhaansa Romeo menee hautausmaalle ja tappaa kreivi Parisin. Romeo menee hautakammioon, juo myrkyn ja kuolee. Lorenzo ilmestyy paikalle liian myöhään. Julia herää ja huomaa Romeon kuolleen; tällöin Julia tappaa itsensä Romeon tikarilla. Kun Montaguet ja Capuletit saavat tietää tapahtuneen, he sopivat kauan kestäneen riitansa.
Täydennysrakentaminen
Täydennysrakentamisella tarkoitetaan rakentamista nykyisen yhdyskuntarakenteen osaksi tai sen välittömään läheisyyteen. Siitä voidaan käyttää myös käsitteitä yhdyskuntarakenteen tiivistäminen ja eheyttäminen. Täydennysrakentaminen eroaa uusien alueiden rakentamisesta siten, että täydentäminen kohdistuu olemassa oleville alueille hyödyntäen samalla valmista yhdyskuntarakennetta ja palveluverkkoa. Täydentäminen voi tarkoittaa yhtä lisärakennusta tai laajempaa uudistamista, kuten esimerkiksi kaupunginosan kadunvarsialueiden tehokkaampaa rakentamista. Lisärakentaminen tarkoittaa tonttikohtaista täydennysrakentamista, joko erillistä uudisrakennusta tai vanhan rakennuksen laajentamista. Kaupunkimaisilla alueilla rakentaminen on nykyisin etupäässä olevan kaupunkirakenteen täydentämistä, kun se 1900-luvun loppupuoliskolla oli uusien asuinalueiden toteuttamista ja sitä ennen keskustojen rakentamista.
Feelings (Maroon 5:n kappale)
Feelings on yhdysvaltalaisen popyhtye Maroon 5:n kappale, joka julkaistiin viidentenä ja viimeisenä singlenä yhtyeen viidenneltä studioalbumilta V syyskuussa 2015.
Kappaleen ovat kirjoittaneet Adam Levine, Shellback ja Oscar Görres. Sen tuotannosta vastaavat Shellback ja Görres. ”Feelings” oli yhtyeen ensimmäinen single sitten vuoden 2005 singlen ”Must Get Out”, joka ei yltänyt kotimaassaan Billboard Hot 100 -listalle.
Vauvakirja
Vauvakirja on kirjakaupassa myytävä kirja, johon talletetaan lapsuusajan muistoja. Vauvakirjat maksavat noin 10–30 €.
Kirja alkaa odotusajasta, jatkuu kouluikään, ja tekstin lisäksi sinne laitetaan valokuvia ja muita muistoesineitä.
Arvo Lehtovaaran toimittamasta ja Maija Karman kuvittamasta vauvakirjasta Kulta-aika lapsuuden ilmestyi ensimmäinen painos vuonna 1949, ja siitä on otettu sen jälkeen kymmeniä painoksia.
Best of the ’B’ Sides
Best of the 'B' Sides on Iron Maidenin kokoelma-albumi. Albumi julkaistiin 4. marraskuuta 2002. Albumi sisältää yhtyeen singlejulkaisujen B-puolia ja harvinaisempia kappaleita.
Albumi julkaistiin alun perin CD-levynä, mutta vuonna 2013 siitä ilmestyi epävirallinen neljän LP:n vinyyliversio.
Vom Bordstein bis zur Skyline
Vom Bordstein bis zur Skyline on Bushidon ensimmäinen sooloalbumi, jonka julkaisi Aggro Berlin heinäkuussa 2003. Se sijoittui parhaimmillaan Saksan Media Control Charts albumilistalla sijalle 88.
Gainy
Gainy (, komipermjakiksi Гайна, Gaina) on maaseututaajama, maalaiskunta sekä Permin aluepiirin Permin Komin piirikuntaan kuuluvan Gainyn piirin hallinnollinen keskus. Se sijaitsee Kama-joen rannalla 163 kilometriä Kudymkarista pohjoiseen. Asukkaita on 4 500 henkeä (vuonna 2002).
Gainyn kirkonkylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1579. Sen nimityksen uskotaan perustuvan baškiirilaiseen suvunnimeen. Vuonna 1926 kylästä tuli Gainyn piirin keskus. Vuodesta 1963 lähtien sillä oli kaupunkimaisen taajaman status.
Taajamassa toimii konepaja, metsäteollisuusyritys Gainyles, rakennusyrityksiä, metsätila ja lentokenttä. Palveluihin kuuluu lastentarhoja ja kouluja, lasten taidekoulu, piirin kulttuuritalo, kaksi kirjastoa ja piirisairaala. Taajamassa on vuonna 1959 perustettu kotiseutumuseo. Lähistöllä sijaitsee Gainyn muinaislinna ja kaksi keskiaikaista asuinpaikkaa.
Paula Ruutu
Hertta Paulina (Paula) Ruutu, ent. Ruuth, o.s. Vannila, ent. Gran (23. lokakuuta 1906 Värtsilä – 22. kesäkuuta 1990 Joensuu ) oli suomalainen opettaja ja kansanedustaja.
Henkilöhistoria
Ruutu toimi Maalaisliiton ja sittemmin Keskustapuolueen, kansanedustajana Pohjois-Karjalan läänin vaalipiiristä kahteen otteeseen, 20. helmikuuta 1962 – 4. huhtikuuta 1966 ja 22. syyskuuta 1967 – 22. maaliskuuta 1970. Jälkimmäisellä kerralla hän nousi eduskuntaan varaedustajan paikalta maaherraksi siirtyneen Esa Timosen tilalle. Hän toimi poliittisella urallaan myös presidentin valitsijamiehenä vuonna 1968 ja Joensuun kaupunginvaltuuston jäsenenä.
Ruutu oli varsinaiselta ammatiltaan opettaja. Hän valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1935 ja maisteriksi vuonna 1936. Hän työskenteli vuosina 1953–1970 Itä-Suomen seminaarin äidinkielen lehtorina ja vuosina 1970–1973 Joensuun korkeakoulun suomen kielen lehtorina. Hän sai vuonna 1973 opetusneuvoksen arvonimen. Ruutu toimi myös pitkään, vuodesta 1936 vuoteen 1953, Pohjois-Karjalan maakuntaliiton toiminnanjohtajana.
Ruudun vanhemmat olivat työnjohtaja Johan Alfred Gran ja Ida Katriina Avonius ja puoliso vuodesta 1934 pormestari Onni Uljas Ruutu.
Andres Tarand
Andres Tarand (s. 11. tammikuuta 1940 Tallinna) on virolainen poliitikko. Tarand toimi Viron pääministerinä vuosina 1994–1995 ja myöhemmin Euroopan parlamentin jäsenenä vuosina 2004–2009. Hän edustaa Sosiaalidemokraattista puoluetta.
Ura
Tarand valmistui Tarton valtionyliopistosta vuonna 1963 klimatologian tutkinnolla. Hän jatkoi opintojaan yliopistossa ja suoritti tutkinnon maantieteestä vuonna 1973.
Tarand toimi Korkeimman neuvoston jäsenenä vuosina 1990–1992 ja Viron parlamentin Riigikogun jäsenenä vuosina 1992–2004. Hän toimi Mart Laarin ensimmäisen hallituksen ympäristöministerinä vuosina 1992–1994.
Tarandista tuli maan pääministeri Mart Laarin jälkeen marraskuussa 1994. Hänen johtamansa hallitus istui vain 161 päivää, mikä tekee siitä uudelleenitsenäistyneen Viron toistaiseksi lyhytikäisimmän. Tarand valittiin Euroopan parlamenttiin vuonna 2004 Sosiaalidemokraattisesta puolueesta. Parlamentissa hän edusti Euroopan sosiaalidemokraattista puoluetta.
Perhe
Andres Tarandilla ja hänen vaimollaan Mari Tarandilla on kaksi poikaa. Heidän vanhempi poikansa Indrek Tarand (s. 1964) tunnetaan poliitikkona ja toimittajana, joka valittiin Euroopan parlamenttiin vuoden 2009 vaaleissa. Indrek oli myös ehdolla presidentinvaaleissa vuonna 2011 saaden riigikogussa 26 ääntä. Tarandien nuorempi poika Kaarel Tarand (s. 1966) on tunnettu toimittaja.
International Geodetic Student Organisation
International Geodetic Student Organisation (suom. Kansainvälinen geomatiikan opiskelijoiden järjestö, myös IGSO) on kansainvälinen, riippumaton, epäpoliittinen, voittoa tavoittelematon geomatiikan opiskelijoiden ja nuorten geodeettien yhdistys.
Tavoitteet
IGSO:n tavoitteet ovat:
Järjestön rakenne
IGSO:n jäsenet ovat yliopistojen järjestöt jotka edustavat geomatiikan opiskelijoita.
IGSO muodostuu seuraavista toimielimistä:
IGSO:n rakenne ja IGSM 2004 -tapahtuman toteuttamisen prosessi esitettiin ISPRS:n seminaarissa 2006.
Tapahtumat ja toiminnat
Joka vuosi IGSO järjestää International Geodetic Students Meeting (IGSM) -tapahtuman eri maissa. Nämä tapahtumat antavat opiskelijoille mahdollisuuden jakaa kokemuksia geomatiikan alalta ja tutustua muiden maiden tapoihin ja kulttuuriin.
Historia
Ensimmäinen IGSM tapahtuman järjestivät Alankomaissa Delftin teknillisen yliopiston geodesiaopiskelijat. IGSO yhdistys perustettiin myöhemmin neljännen IGSM-tapahtuman aikana Grazissa, Itävallassa.
Edelliset tapahtumat:
Kumppanit
IGSO on International Federation of Surveyors:in (FIG) kumppanijärjestö.
B-luokka (sukellusvene, Britannia)
B-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston yhdentoista Vickersin vuosina 1904-1906 valmistaman sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset olivat käytössä ensimmäisessä maailmansodassa. Aluksista menetettiin kaksi, joista toinen törmäyksessä 1912 ja toinen sodan aikana. Loput romutettiin sodan päätyttyä.
Kolme aluksista suojasi siirtoarmeijan kuljetusta Ranskaan 1914, mutta ne siirrettiin pian kotimaan puolustukseen ja koulutukseen. Kuusi aluksista oli sodan alkaessa Välimerellä, mistä ne lähetettiin Dardanelleille estämään Saksan keisarikunnan laivaston SMS Goebenin ja SMS Breslaun toimintaa itäisellä Välimerellä. HMS B.11 upotti joulukuussa Turkin laivaston Mesudiyen. Uudempien sukellusveneiden saavuttua alueelle 1915 B-luokan veneet siirrettiin Maltalle, josta ne siirrettiin Italian liityttyä sotaan Venetsiaan. HMS B.10:stä tuli 1916 ensimmäinen ilmahyökkäyksessä upotettu sukellusvene.
Luokan alukset palasivat vuoden 1916 lopulla Maltalle, koska niiden katsottiin olevan soveltumattomia taistelutoimiin. Vuoden 1917 puoleenväliin mennessä alukset oli muutettu partioaluksiksi, ja ne lähetettiin valvomaan Otrantonsalmea. Alukset palautettiin niiden osoittauduttua tehtävään sopimattomiksi Maltalle, missä ne poistettiin palveluksesta. Ainoastaan HMS B.3 oli sodan päättyessä palveluksessa, koska sitä käytettiin koealuksena ja sukellusveneidentorjuntakoulutuksen maalilaivana. Kaikki alukset myytiin romutettavaksi 1919–1921.
The Contender Challenge: UK vs USA
Otteluparit
Ottelun voittaja lihavoitu.
Tulos
Kilpailu päättyi yhdysvaltalaisten voittoon luvuin 4–2. Joukkue palkittiin Sugar Ray Leonard Cup -palkinnolla.
August Backman
Johan August Backman (24. joulukuuta 1891 Liljendal – 4. huhtikuuta 1974) oli suomalainen taidegraafikko ja taidemaalari.
Backman opiskeli Vapaassa Taidekoulussa mutta oli itseoppinut taidegraafikko. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyyn vuonna 1954. Backmanin teoksia oli esillä Moskovassa 1934, Riiassa 1935, Prahassa ja Berliinissä 1936, Kööpenhaminassa 1937, Lontoossa 1938 ja Oslossa 1946. Varsinaiselta ammatiltaan Backman oli maanviljelijä.
Backman teki valtaosan grafiikastaan viivasyövytyksellä täydennetyllä akvatintamenetelmällä. Yksityiskohtaisen realistisen grafiikan aiheina olivat pääasiassa keskiaikaiset kivikirkot ja maaseutu- ja pikkukaupunkiaiheet. Backman teki vuonna 1960 matkaan Italiaan ja tämän matkan tuloksena syntyi joukko impressionistisia maisemamaalauksia.
Francisco Rodríguez (puertoricolainen judoka)
Francisco Rodríguez (s. 20. toukokuuta 1970) on puertoricolainen judoka. Hän kilpaili vuonna 1996 Atlantan olympialaisissa, joissa hän oli jaetulla 21. sijalla. Rodríguez oli voittanut samana vuonna alle 71-kiloisten Karibianmeren-mestaruuden.
Gotthold Eisenstein
Ferdinand Gotthold Max Eisenstein (16. huhtikuuta 1823 Berliini, Saksa – 11. lokakuuta 1852 Berliini, Saksa) oli saksalainen matemaatikko. Hän oli erikoistunut lukuteoriaan ja analyysiin ja todisti joitakin tuloksia, jotka olivat käsittämättömiä jopa Gaussille. Hän on julkaissut todistuksen resiprookkilaille.
Eisensteinin mukaan on nimetty muun muassa potenssisarjojen kertoimia koskeva Eisensteinin lause sekä eräs kompleksitason osajoukko, Eisensteinin kokonaisluvut.
Kuten Galois ja Abel ennen häntä, Eisensteinkin kuoli ennen kuin ehti täyttää 30. Hänen kaikki sisaruksensa kuolivat aivokalvontulehdukseen, johon hän itsekin sairastui mutta toipui. Kuolinsyy oli keuhkotuberkuloosi.
Priimi
Priimi voi tarkoittaa seuraavia:
Natalie (elokuva)
Natalie on Fred Coen ohjaama yhdysvaltalainen elokuva, joka sai ensi-iltansa 13. heinäkuuta 1969. A. Martin Zweibackin kirjoittama elokuvakäsikirjoitus perustui Oscar-palkittuun Stanley Shapiron alkuperäiseen käsikirjoitukseen. Elokuvassa sivuroolissa esiintyi Al Pacino, jolle rooli oli ensimmäinen elokuvauralla.
Septimi
Septimi voi tarkoittaa seuraavia:
Blaise Matuidi
thumb|220px|Matuidi vuonna 2013.
Anna Karolína Schmiedlová
Anna Karolína Schmiedlová (s. 13. syyskuuta 1994) on slovakialainen tennispelaaja. Parhaimmillaan hän on ollut kaksinpelissä WTA-listan sijalla 26 lokakuussa 2015. Hän on voittanut urallaan kolme WTA-turnausta ja 12 ITF-turnausta kaksinpelissä.
Grand Slam -turnauksen pääsarjassa Schmiedlová pelasi ensimmäisen kerran Ranskan avoimissa 2013 voittaen ensimmäisellä kierroksella Yanina Wickmayerin. Toisella kierroksella hän hävisi Jamie Hamptonille. Hän on edennyt kolmannelle kierrokselle Ranskan avoimissa 2014 ja Yhdysvaltain avoimissa 2015.
Blaise Matuidi
Seurajoukkueura
Matuidi aloitti ammattilaisuransa kaudella 2004–2005 Troyesin joukkueessa ja pelasi ensimmäiset Ligue 1 -ottelunsa kaudella 2005–2006, jolloin hän kuului jo joukkueensa vakiokokoonpanoon. Kesällä 2007 hän siirtyi Saint-Étienneen ja kesällä 2011 Paris Saint-Germainiin. Hän pelasi 12 vuoden aikana Ligue 1:ssä kaikkiaan 400 ottelua ja teki niissä 30 maalia. Mestarien liigassa hän pelasi 45 ottelua ja teki niissä kuusi maalia.
Anna Karolína Schmiedlová
Schmiedlová on voittanut kaksinpelissä WTA-turnauksen Bukarestissa ja Katowicessa vuonna 2015 sekä Bogotássa vuonna 2018.
Blaise Matuidi
Seurajoukkueura
Elokuussa 2017 Matuidi siirtyi italialaisseura Juventukseen. Ensimmäisellä kaudella hän pelasi Serie A:ssa 32 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Toisella kaudella hän pelasi 31 liigaottelua ja teki kolme maalia. Kolmannella kaudella hän pelasi 35 liigaottelua eikä tehnyt maaleja. Mestarien liigassa hän pelasi kahdella ensimmäisellä kaudella yhdeksän ja kolmannella viisi ottelua. Hän teki maalin huhtikuussa 2018 puolivälierässä Real Madridia vastaan vieraskentällä ja kaudella 2019–2020 alkulohko-ottelussa Atlético Madridia vastaan myöskin vieraskentällä.
Maajoukkueura
Matuidi valittiin Ranskan joukkueeseen vuoden 2012 jalkapallon EM-kilpailuihin vaikka hän oli pelannut ainoastaan viisi maaottelua ennen valintaa. Maajoukkuedebyyttinsä Matuidi teki syyskuussa 2010 karsintaottelussa Bosnia ja Hertsegovinaa vastaan.
Matuidi pelasi Ranskan joukkueessa keskikentällä yhdessä Paul Pogban kanssa vuoden 2014 MM-kisoissa. Hän oli voittamassa EM-hopeaa 2016 ja maailmanmestaruutta 2018. Hän on pelannut kaikkiaan 84 maaottelua, joista viimeisen lokakuussa 2019, ja tehnyt niissä yhdeksän maalia.
Telenor Arena
Telenor Arena on Norjassa, Bærumin kunnassa sijaitseva monitoimihalli, joka toimii Norjan jalkapallon pääsarjaa pelaavan Stabæk IF:n kotiareenana. Halli toimii myös jalkapallon ohella konserttien pitopaikkana: hallin valmistuttua siellä on esiintynyt AC/DC, Tina Turner ja Britney Spears. Hallissa järjestettiin myös Eurovision laulukilpailu 2010. Norjalainen telealan konserni Telenor on ostanut hallin nimisponsorin oikeudet vuoteen 2018 saakka.
thumb|centre|750px|Panoraamakuva Telenor Areenan sisältä
Sillä siisti (televisiosarja)
Sillä siisti (alkuperäiseltä nimeltä How Clean Is Your House?) on alkujaan brittiläinen viihde/lifestyle-tyylinen televisio-ohjelma. Ohjelmassa seurataan kuinka siivousalan ammattilaiset vierailevat epäsiisteissä kodeissa ja siivoavat ne.
Suomessa sarjaa esitti MTV3.
Iso-Britannia
Sarja on alkujaan brittiläinen televisiosarja, jonka pääosia näyttelivät Kim Woodburn ja Aggie MacKenzie. Ohjelman on tuottanut Talkback Thames (FremantleMedia-konsernin osa), ja sitä esitti Channel 4. Ensimmäinen tuotantokausi esitettiin vuonna 2003 ja kuudes, viimeiseksi jäänyt, vuonna 2009.
Suomi
Suomessa sarjaa on tehty kolmen tuotantokauden verran, kolmatta tuotantokautta alettiin esittää MTV3:lla huhtikuussa 2009. Kahta ensimmäistä kautta luotsasivat Tanja ja Erja, kun taas kolmannella kaudella alkuperäisestä kaksikosta jäljelle jääneen Erjan kanssa toimii Matti. Ensimmäinen tuotantokausi sarjasta esitettiin keväällä 2005 ja toinen tuotantokausi syksyllä 2006.
Interstate 90
Interstate 90 (I-90) on Seattlesta Bostoniin kulkeva Interstate-tie. Tie on 4 861 kilometriä pitkä ja siten Interstate-teistä pisin. Se oli toiseksi kallein Interstate-tie: rakennuttaminen maksoi 7,5 miljardia dollaria. Tie kulkee kolmentoista eri osavaltion läpi: Washingtonin, Idahon, Montanan, Wyomingin, Etelä-Dakotan, Minnesotan, Wisconsinin, Illinois’n, Indianan, Ohion, Pennsylvanian, New Yorkin ja Massachusettsin.
Lähteet
thumb|left|Interstate 90 ylittää [[Washington (järvi)|Washingtonjärven. Kuva on otettu Seattlestä, vastarannalla on Mercer Island.]]
Conan barbaari (täsmennyssivu)
Conan barbaari (Conan the Barbarian) on hahmo, jonka on luonut Robert E. Howard. Nimi voi viitata myös seuraaviin:
Toppilan voimalaitokset
Toppilan voimalaitos on Oulun Energian omistama sähkön ja lämmön yhteistuotantolaitos Toppilan kaupunginosassa. Voimalaitos tuottaa hieman vajaat 70 % energiayhtiön kaukolämmön hankinnasta ja noin 30 % sähkön hankinnasta.
Toppila 1 oli vastapainevoimalaitos, joka valmistui 1977 ja saneerattiin 1996. Sen korvasi vuonna 2020 käyttöön otettu Laanilan biovoimalaitos. Toppila 2 on väliottolauhdutusvoimalaitos, jonka Oulun kaupunki rakensi yhteistyössä Imatran Voiman kanssa ja se valmistui vuonna 1995. Oulun kaupunki lunasti Imatran Voiman osuuden Fortumilta vuoden 2002 alussa.
Polttoaineena Toppilassa käytetään pääasiassa turvetta ja energiapuuta.
Lokakuussa 2013 Oulun Energia ilmoitti Toppilan voimalaitosten yltäneen kokoluokassaan Suomen ennätykseen puun energiakäytössä. Sähkö- ja lämpöenergiaa tuotettiin puulla edellisen 12 kuukauden aikana 1 terawattitunti. Uusiutuvan energian osuus kokonaispolttoaineesta on yli 38%, mikä on kansallinen tavoite vuodelle 2020.
Voimalaitoksessa on kaksi 130 metriä korkeaa piippua, joista uudempi pystytettiin syksyllä 2013.
Vuonna 2016 Toppilan voimalaitoksen eteläseinälle asennettiin aurinkopaneeliseinä, jossa on 827 aurinkopaneelia. Aurinkopaneeliseinän teho on 270 kW. Aurinkopaneelien tuottama sähkö myydään Oulun Energian asiakkaille.
Lentokone kadoksissa
Lentokone kadoksissa on norjalainen Leif Hamren kirjoittama lentäjäkirja, joka on julkaistu Suomessa WSOY:n Nuorten toivekirjastossa vuonna 1959. Kirjoittaja on norjalainen lentäjäeverstiluutnantti.
Juoni
Kirjassa liikutaan Norjan ilmavoimien alueella. Päähenkilöt ovat nuoria kuljetuslentäjiä. Lentäjävänrikki Geir Gran saa keskellä yötä hälytyksen: hänen on lähdettävä Bodøn tukikohdasta mahdollisimman pian kiireelliselle ambulanssilennolle Kirkkoniemeen yksimoottorisella De Havilland Otter -koneella. Lentoparikseen hän saa nuoren kersantti Petter Hovdenin. Lento lähtee normaalisti mutta Finnmarkin ylängön keskimailla koneeseen tulee moottorivika ja miehet joutuvat turvautumaan laskuvarjoihin pilvipeitteen yläpuolella. Ennen hyppyä he saavat radioyhteyden Altan radioasemaan ja hätäviesti siis menee perille. Geir pääsee maahan turvallisesti, mutta Petter katkaisee jalkansa. Geir löytää nopeasti sopivan leiripaikan ja avustaa melko lähelle pudonneen Petterin paikalle käyttäen laskuvarjopakkauksen kumivenettä rekenä. Suksia ei ole mutta pajunoksista, laskuvarjon naruista ja aluksi myös kumivenepakkauksen tukivanerilevystä syntyy nopeasti lumikengät.
Hätäkutsu oli kuultu ja piiripäällikkö Ruste odottaa synkkänä sään paranemista: niin kauan kuin ylängöllä on huono sää ei ole mieltä lähettää ilmaetsijöitä, ja maapartiot ovat tiukoilla. Lopulta sääpalvelu ilmoittaa että tulisi muutaman päivän ajaksi paras mahdollinen sää, ja jo toisena etsintäpäivänä eräs Thunderjet-lentue, Pantterit, havaitsee lentäjien leirin. Nyt paikalle hälytetään ainoa laskeutumaan pystyvä kone, helikopteri joka poimii lentäjät kyytiin ja nämä pääsevät kotiin.
Mosėdis
Mosėdis on kauppala Luoteis-Liettuassa, Klaipėdan läänissä, Skuodasin kunnallispiirissä, lähellä Latvian rajaa. Vuonna 2001 kauppalassa asui 1379 asukasta.
Tero Kankaanpää
Tero Kankaanpää (s. 1980) on Isonkyrön kunnanjohtaja. Hän aloitti tehtävässään vuoden 2018 alusta. Sitä ennen hän toimi Alajärven hallintojohtajana vuosina 2011–2017.
Koulutukseltaan Kankaanpää on oikeustieteen maisteri ja arvonimeltään varatuomari.
Kankaanpää on kansainvälisen koripalloliitto FIBA:n komissaari ja Suomen Koripalloliiton kurinpitopäällikkö.
Ruhtinaspiispa
Ruhtinaspiispan arvonimi on esiintynyt myös joissain muissa maissa. Montenegro oli vuosina 1516–1852 ortodoksisen ruhtinaspiispan (vladika) hallitsema teokratia.
Parker-aurinkoluotain
Parker-aurinkoluotain lähetettiin matkaan 12. elokuuta 2018 Floridasta paikallista aikaa kello 3.31 eli Suomen aikaa kello 10.31. Parker-luotaimen on määrä matkata Auringon luo ja kiertää se 24 kertaa. Parker lähestyy Aurinkoa jokaisella kierroksella. Se on lähimmillään 6,16 miljoonan kilometrin päässä auringon pinnasta. Kaiken kaikkiaan luotain kiertää Aurinkoa seitsemän vuotta. Luotain lähti matkaan Delta IV Heavy -kantoraketilla. pienoiskuva|Taiteilijan näkemys Parker-aurinkoluotaimesta lähestymässä Aurinkoa. upright|pienoiskuva|Parker-aurinkoluotain Astrotechin laitoksessa [[Floridassa vuonna 2018.]] pienoiskuva|{{legend|magenta|Parker-aurinkoluotain}}{{legend|Yellow|Aurinko}}{{legend|Lime|Merkurius}}{{legend|Cyan|Venus}}{{legend|RoyalBlue|Maa}}
Matka Aurinkoon
Matkatessaan Aurinkoon luotain käyttää 55 kertaa enemmän energiaa kuin mitä sillä kuluisi matkaan Marsiin. Energiaa kuluu luotaimen kulkunopeuden jarruttamiseen auringon painovoiman vastustamiseksi. Suurimmillaan Parker-luotaimen nopeus Auringon ympäri on noin 725 000 kilometriä tunnissa. Tutkijoiden mukaan mikään laite ei ole tätä ennen kulkenut niin suurella nopeudella. Aikaisemmin nopeimman laitteen ennätystä piti hallussaan Juno-luotain, jonka nopeus kiihtyy jokaisella Jupiterin ohilennolla 266 000 kilometriin tunnissa.
Auringon paahteelta luotainta suojaa hiilikuitukomposiittisuoja, jonka paksuus on 11,4 senttiä. Auringon puolella sen lämpö nousee 1 370 °C ja siihen kohdistuu 30 miljoonan watin säteilypaine. Kilven pitäisi kuitenkin suojata laitteita toisella puolella niin, että luotaimen lämpötila on alle 29 °C. Kilven alla on suojassa tietokone, joka osaa itsenäisesti korjata rataa, jos lämpötila nousee liian korkeaksi. Luotain kiertää elliptistä rataa ja viipyy lyhyen ajan lähellä Aurinkoa, kunnes lähtee vilvoittelemaan ja kiertää Merkuriuksen ja Venuksen ratojen ohi ja palaa uudestaan lähelle aurinkoa. Luotaimen matka kiertoradalla Auringon ympäri kestää 150 päivää, ja se saapuu joka kierroksella lähemmäksi aurinkoa. Samalla luotaimen kiertoaika lyhenee joka kierroksella, kunnes se on lopuksi vain 88 päivää. Viimeisen kerran se ohittaa Auringon marraskuussa 2024. Sen jälkeen Parker ohjataan päin aurinkoa, ja se palaa Auringon säteilyssä 90 prosenttisesti. Vain hiilikuitukomposiittisuoja jää jäljelle kiertämään Aurinkoa.
Ennen Parker-aurinkoluotainta Auringon lähellä on käynyt vain Helios B, joka kiersi Auringon 42 miljoonan kilometrin etäisyydellä vuonna 1976. Parker-aurinkoluotain kiertää Auringon pinnan vain noin 6,16 miljoonan kilometrin päästä.
Mitä luotaimella tutkitaan
Fyysikoilla on koko joukko kysymyksiä, joihin yritetään löytää vastausta luotaimen avulla. Esimerkiksi he ovat ihmetelleet, että kun Auringon koronan lämpötila on jopa neljä miljoonaa astetta, niin miksi Auringon pinta on vain noin 5 720. Toinen on aurinkotuulen, joka koostuu protoneista ja elektroneista, supersooninen äänen nopeutta suurempi virtausnopeus. Lisäksi sillä yritetään tutkia aurinkomyrskyjä, jotka syntyvät Auringon pinnalla ja häiritsevät muun muassa radio- ja navigointilaitteita. Luotain on varustettu mittalaitteilla, jotka mittaavat Auringon koronaa, plasman lämpötilaa ja tiheyttä. Siinä on ilmaisin, joka mittaa aurinkotuulen lämpötilaa, tiheyttä ja kiihtyvyyttä. Siinä on myös ilmaisin, joka etsii suurienergiaisia elektroneja, protoneja ja raskaita ioneja. Lisäksi siinä on magnetometrejä, jotka mittaavat magneettikenttiä.
Luotaimen nimeäminen
Luotain on saanut nimensä fyysikko Eugene Parkerin mukaan. Hän täytti vuoden 2018 kesäkuussa 91 vuotta. Tämä on ensimmäinen kerta, kun Nasa on nimennyt laitteensa vielä elävän henkilön mukaan. Parker oli ensimmäinen, joka vuonna 1958 näytti toteen, että aurinkotuulen vaikutus ulottuu Maahan asti. Parkeria ei ensin uskottu, ja pian sen jälkeen neuvostoliittolainen Luna-luotain mittasi aurinkotuulen nopeuden. Voyager 1 -luotain on mitannut aurinkotuulta vielä 18 miljardin kilometrin päässä Auringosta. Myös Mariner 2 mittasi aurinkotuulta, kun se vuonna 1962 matkasi Venukseen.
Tragosoma
Tragosoma on sarvijäärien heimoon kuuluva kovakuoriaissuku. Suvun lajimäärä vaihtelee eri lähteissä. Maailmanlaajuisesti sukuun kuuluu seitsemän lajia. Suomessa suvun edustajia on tavattu vain yksi laji. Suomessa esiintyy vakiintuneena, mutta hyvin harvinaisena nahkuri (Tragosoma depsarium). Nahkuri on luokiteltu Suomessa erittäin uhanalaiseksi lajiksi.
Hiihtosuunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut
Hiihtosuunnistuksen Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001.
Euroopan-mestaruuksista kilpaillaan yhdeksässä eri lajissa: miehillä ja naisilla on oma kilpailunsa sprintissä, keskimatkalla, pitkällä matkalla ja viestissä (kolmen hengen joukkueissa), ja uusimpana lajina ohjelmassa on sprinttiviesti, jossa joukkueeseen kuuluu yksi mies ja yksi nainen.
Michael Fossum
Michael Edward Fossum (s. 19. joulukuuta 1957) on yhdysvaltalainen astronautti. Hän on lentänyt avaruussukkulalennoilla STS-121 ja STS-124 tehtäväspesialistina.
Fossum valmistui Yhdysvaltain ilmavoimien koelentokoulusta 1985. Hän jätti aktiivipalveluksen vuonna 1992 työskennelläkseen NASAlle. Hän on kuitenkin edelleen Yhdysvaltain ilmavoimien reservin eversti ja on lentänyt yli 1000 tuntia 34 erilaisella lentokoneella.
Ura NASAssa
Fossum työskenteli 1990-luvun alussa Johnsonin avaruuskeskuksessa ilmavoimille. NASA-uransa hän aloitti vuonna 1993. Järjestelmäinsinöörinä hän arvioi Sojuz-avaruukapselia ISS-avaruusaseman pelastautumiskapselina. Hän työskenteli myös NASAn X-38 pelastautumiskapselin prototyypin parissa laskeutumistestien johdossa.
Fossum valittiin NASAn astronauttikoulutukseen vuonna 1998. Hän osallistui ensimmäiselle avaruuslennolleen 4. heinäkuuta 2006 lennon STS-121 tehtäväspesialistina. Lento suuntautui ISS-avaruusasemalle, missä hän osallistui kolmelle avaruuskävelylle. Hän on osallistunut kuudelle avaruuskävelylle kokonaiskestoltaan 42 tuntia.
7. kesäkuuta 2011 Fossum laukaistiin lennolla Sojuz TMA-02M ISS-avaruusasemalle, missä hän toimii avaruusaseman pitkäkestoisen miehistön jäsenenä Retkikunta 28:n lentoinsinöörinä ja Retkikunta 29:n komentajana.
Fossum on naimisissa Melanie J. Londonin kanssa. Heillä on neljä yhteistä lasta.
Scondia illustrata
Scondia illustrata (alaotsikoltaan Seu Chronologia de Rebus Scondi, Hoc Est, Sueci, Dani, Norvegi, Atque Una Islandi, Gronlandi Que, Tam Ecclesiasticis Quam Politicis) on historioitsija Johannes Messeniuksen 15-osainen Ruotsin historia, jonka hän kirjoitti 1616–1636 ollessaan maanpetturuuden vuoksi vangittuna Kajaanin linnassa. Messenius kuoli marraskuussa 1636, ja teoksen julkaisi yli 60 vuotta myöhemmin vuosina 1700–1705 ruotsalainen antikvaari ja historiantutkija Johan Peringskiöld. Se painettiin Olof Enaeuksen kirjapainossa Tukholmassa.
Kirjoitustyö
Messenius saapui Kajaaniin perheensä kanssa marraskuussa 1616. Hänelle oli annettu lupa ottaa mukaan myös laaja kirjastonsa, jota Messenius käytti lähteenä työskennellessään. Lisäksi hän sai materiaalia ystäviltään; esimerkiksi Tammisaaren kirkkoherra Sigfrid Aronus Forsius, joka oli Messeniuksen entinen professorikollega Upsalan yliopistosta, lähetti hänelle joitakin käsikirjoituksia. Lappia koskevan seurakuntakertomuksen Messeniukselle puolestaan toimitti Paltamon ja Iin kappalaisena toiminut Mansuetus Jacobi.
Messenius oli aloittanut Scondia illustratan suunnittelun jo Tukholmassa, mutta varsinaiseen kirjoitustyöhön hän kävi vasta vankeusaikanaan Kajaanin linnassa. Teoksen alustava käsikirjoitus valmistui 1624, mutta sen saattaminen julkaistavaan kuntoon kesti vielä vuosikausia. Vuonna 1635 Pohjanmaan maaherraksi nimitettiin Messeniuksen entinen oppilas Melcher von Wernstedt, joka vapautti hänet marraskuussa. Wernstedt antoi Messeniukselle luvan muuttaa Ouluun, mutta Ruotsin puolelle häntä ei suostuttu päästämään. Oulussa Messenius jatkoi teoksensa viimeistelyä, saamatta kuitenkaan sitä julkaistua ennen kuolemaansa marraskuussa 1636. Ruotsin holhoojahallitus lähetti tammikuussa 1636 maisteri Ericus Schroderuksen Messeniuksen luo Ouluun tutustumaan teokseen ja raportoimaan sen mahdollisesti arveluttavasta sisällöstä.
Sisältö
Scondia illustratan yhdeksän ensimmäistä osaa muodostavat Chronologia-nimisen kronikan, joka kertoo Skandinavian kansojen historiasta aina Raamatun vedenpaisumuksen ajoista Kustaa II Aadolfin valtakaudelle saakka. Loput kuusi osaa käsittelevät Suomen ja Baltian vendien historiaa sekä sisältävät aikaisempien osien täydennyksiä. Suomalaisten lisäksi siinä kerrotaan liiviläisten ja kuurilaisten menneisyydestä.
Sarjan ensimmäisiä osia ei pidetä kovinkaan objektiivisina, koska ne pyrkivät Johannes Magnuksen tavoin antamaan Ruotsin menneisyydestä liioittelevan mahtipontisen vaikutelman. Magnuksesta poiketen Messenius on kuitenkin asettanut jotakin vaatimuksia lähteille, vaikka varsinaisesta lähdekritiikistä ei voidakaan puhua. Sen sijaan Kustaa Vaasan valtakaudesta lähtien Messeniuksen kriittisiä kuvauksia pidetään arvokkaana, erityisesti Juhana III:n aikaisesta vastauskonpuhdistuksesta löytyy paljon tietoja, joita ei ole muissa lähteissä. Myös teoksen Suomea käsittelevää kymmenettä osaa pidetään ainutlaatuisena, koska Messeniuksen lähteinään käyttämät kirjoitukset ovat pääosin kadonneet.