cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korteniemen perinnetila
Historia
Metsähallitus osti Korteniemen torpan 1878 Turpoon sahalta. Silloin viimeinen torppari Kalle Lönngrén ylennettiin torpparista vartiopiirin metsänvartijaksi. Metsänvartijan tuli olla "hyvämaineinen ja ruumiinsa puolesta terve sekä voimakkaassa iässä oleva". Etuoikeutettuja virkaan olivat luku-, kirjoitus- ja luvunlaskutaitoiset. Hän vannoi metsänvartijavalan käräjillä. Merkiksi ammatistaan hän sai metsänvartijamerkin ja leimakirveen, joista merkkiä tuli pitää virantoimituksissa. Metsänvartijan velvollisuutena oli myös opastaa ja majoittaa alueella liikkuneet metsänhoitajat. Puolisolla tuli aina olla ruokaa mahdollisia vieraita varten. Metsänvartijalla ei ollut oikeutta myydä puutavaraa, mutta luontoisetuuksiin kuului vapaa oikeus kalastukseen ja metsästykseen. Luontoisetuuksista saadut tuotot lisäsivät talouden monipuolisuutta. Lähde
Torpasta taloksi
Kalle Lönngrén rakensi uuden asuinrakennuksen 1880-luvulla vanhan tuhouduttua palossa. Siinä oli tupa, kamari ja porstua. Tuohikattoisella, lähes yhdeksänmetrisellä rakennuksella oli pohjanaan nurkkakivet. Sen edessä oli matalaseinäinen kuisti, jossa oli penkit. Tuvan tiiliuunissa oli suora korsteeni ja puinen raakku lattian ja katon välissä. Uunin pankolle pääsi lämmittelemään portaita kipuamalla.
Kallen jälkeen metsänvartijana toimi hänen poikansa Aukusti Lönngrén vuodesta 1903 alkaen. Syksyllä 1901 Aukusti toi metsänvartijatilalle miniäksi Anna Serafiina Fridin. Aukusti rakensi perheelleen oman tuvan päärakennuksen viereen. Eteisenä ollut läpikäytävä yhdisti rakennuksia. Uusi tupa rakennettiin nurkkakiville kuten viereinenkin rakennus, mutta se katettiin Rautosilla tehdyillä päreillä. Ulko-oven yläpuolella oli pieni katos. Aukustin aikana uusi ohjesääntö vuodelta 1909 muuttui mieltäen metsänvartioinnin pääelinkeinoksi, eikä muut työt saaneet liikaa vaikeuttaa sen hoitamista. Samalla metsänvartijan työhön lisättiin valvonnan ohella kaikki metsätyöt. Metsänvartijatila nähtiin yhä enemmän virka-asuntona. Viereisen Honkolan metsänvartijan kuoltua Aukusti sai hoidettavakseen myös Honkolan vartiopiirin. Aukusti vartioi Korteniemen lohkoa vuoteen 1936. Aukustin eläkkeelle jäämisen jälkeen metsänvartijana – työnjohtajana – jatkoi hänen poikansa Leonard. https://julkaisut.metsa.fi/assets/pdf/lp/Asarja/a5.pdf
Nykyisyys
Talossa on tupa ja kaksi kamaria. Museovirasto vastaa tilan hoidosta ja siellä toimitaan 1910-luvun mukaisesti - eli ajallisesti silloin, jolloin Aukusti toimi metsänvartijana, Leonard oli nuori, ja Aarne vielä lapsi. Talosta on esimerkiksi poistettu sähkö- ja puhelinyhteydet. Kalustuksena on talon käytössä olleita huonekaluja. Tilalla on kesäisin eläimiä, kuten maatiaiskanoja, lampaita, lehmiä ja hevonen. Viljelyssä on vanhaa ruiskantaa, ja viljelyssä käytetään vanhoja työmenetelmiä.
Tilalla on lisäksi runsaasti vanhoja ulkorakennuksia, ja tilalta on löydetty kivikautinen asuinpaikka.
Korteniemi on luokiteltu Museoviraston inventoinneissa 1993 ja 2009 valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi. pienoiskuva|Korteniemen perinnetilan päärakennuksen tupa. pienoiskuva|Riukuaidan rakentamista Korteniemen perinnetilalla.
Lähteet
https://julkaisut.metsa.fi/assets/pdf/lp/Asarja/a5.pdf
Galina Nikolajeva
Galina Jevgenjevna Nikolajeva (, oikealta sukunimeltään Voljanskaja, Воля́нская; 18. helmikuuta (J: 5. helmikuuta) 1911 Tomskin läänin Usmankan kylä – 18. lokakuuta 1963 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Galina Nikolajeva syntyi opettajan perheeseen. Vuosina 1929–1935 hän opiskeli Gorkin lääketieteellisessä instituutissa, työskenteli sen jälkeen korkeakouluopettajana ja toisen maailmansodan aikana sotilaslääkärinä. Nikolajevan ensimmäiset runot ilmestyivät vuonna 1939. Vuodesta 1945 lähtien hän toimi etupäässä kirjailijana ja journalistina. Vuodesta 1954 hän kuului Neuvostoliiton ja Venäjän SFNT:n kirjailijaliittojen hallituksiin.
Nikolajevan ensimmäinen romaani oli sodanjälkeisestä maatalouden jälleenrakentamisesta kertova ”Elonkorjuu” (Žatva, 1950), josta hän sai Stalin-palkinnon. Samaa teemaa jatkaa ”Kertomus KTA:n johtajasta ja yliagronomista” (Povest o direktore MTS i glavnom agronome, 1954). Romaani ”Insinööri Bahirev” (oik. ”Taistelu matkalla”, Bitva v puti, 1957) kuvaa uudistajan ja vanhakantaisen puoluetyötekijän välistä kamppailua. Romaanin rakkausjuoni herätti aikanaan vilkasta keskustelua. Nikolajeva laati Stanislav Radzinskin kanssa proosateoksiinsa perustuvia näytelmiä. Hänen teoksiensa pohjalta on kuvattu myös elokuvia.
San Sebastiánin elokuvajuhlat
Elokuvajuhlat on järjestetty vuodesta 1953 lähtien. Ensimmäisinä vuosina juhlat keskittyivät pelkästään espanjankielisiin elokuviin, mutta vuodesta 1955 alkaen ne ovat olleet avoimia eri kielisille elokuville.
Polyesteri
thumb|300px|Polyesteripaidan pintaa
Polyesterit (lyhenne PES ) ovat kondensaatiopolymeerejä, joissa esteriryhmät ovat keskeisinä rakenteellisina osina makromolekyylien pääketjuissa. Polyesterit ovat eniten valmistettuja synteettisiä polymeerejä (18 miljoonaa tonnia vuodessa, 2000). Polyesterien tuottaminen on petrokemiallisesti yksinkertaista ja halpaa.
Kuluttaja osuu usein polyesteri-termiin tutkiessaan vaatteiden tuoteselostuksia. Kestomuovipolyestereistä valmistettuja kuituja hyödynnetään lukuisiin käyttötarkoituksiin. Polyesterikuidut on yleistä tekstiili- ja verhoilumateriaalia, mutta siitä valmistetaan myös muun muassa suodattimia, turvavöitä ja renkaiden kudoslankoja. Polyesterit ovat kevyitä, kestäviä, helposti värjättäviä ja huonosti ryppyyntyviä. Polyesteri on yleinen autojen istuinten verhoilumateriaali.
Muovipulloissa käytetty poly(etyleenitereftalaatti) (PET) on käytetyin polyesteri, mutta ei ainoa. Poly(butyleenitereftalaatti)a (PBT) ja poly(trimetyleenitereftalaatti)a (PTT) käytetään puristuskimmoisuuden vuoksi muun muassa muovimatoissa.
Kertamuovityyppinen polyesteri on yleisin lujitemuovirakenteissa käytetty muovilaatu.
Maito- ja glykolihaposta sekä joistain muista alifaattisista hydroksi­hapoista voidaan tuottaa biohajoavia polyestereitä. Maitohappo voidaan tuottaa käyttämällä maissitärkkelystä. Näin syntyvä kemiallinen prosessi ei kuormita ympäristöä. Biohajoavilla polyestereillä on myös lääketieteellisiä sovelluksia (liukenevat kapselit ym. lääkevälittäjät).
Polyestereiden historia
Luonnossa esiintyviä polyestereitä on hyödynnetty tuhansia vuosia. Esimerkiksi muinaiset egyptiläiset käyttivät lakkakirvojen erittämää sellakkaa muumioiden balsamointiin. Sellakkaa käytettiin muun muassa äänilevyissä vielä 1900-luvun alussa.
1930-luvulla DuPont-yhtiö aloitti Wallace Carothersin johdolla synteettisten alifaattisten polyestereiden tuotannon Yhdysvalloissa. Hänen tuottamansa polyesterit olivat molekyylimassaltaan korkeita, mutta ne liukenivat pesukemikaaliliuoksiin ja olivat sulamispisteiltään liian alhaisia soveltuakseen tekstiilikäyttöön. Tämä sai Carothersin kiinnostumaan vastaavista alifaattisista polyamideista, mikä pian johti nylonin keksimiseen. Carothers ei o-ftaalihappoa lukuun ottamatta tutkinut lainkaan aromaattisia dihappoja. Hän ei siten koskaan tutkinut tereftaalihappoa ja siitä tuotettavia polyestereitä.
Toisen maailmansodan alussa Calico Printers Association Laboratoriesillä Englannissa työskennelleet J. Rex Whinfield ja J. T. Dickson tuottivat korkeamolekyylimassaista poly(etyleenitereftalaatti)a tereftaalihaposta, sen dimetyyliesteristä sekä etyleeniglykolista. Whinfield ja Dickson havaitsivat myös PET:n suotuisat ja monipuoliset ominaisuudet. Aika ei kuitenkaan ollut sopiva uuden tekstiilimateriaalin kaupallistamiselle, vaan se tapahtui vasta sodan jälkeen 1945. International Chemical Industries (ICI) aloitti PET-kuidun valmistamisen Britanniassa kauppanimellä Terylene®, samalla kun DuPont Yhdysvalloissa alkoi tuottaa sitä nimellä Dacron®. 1950-luvun alussa tuotteistetusta PET:sta tuli suosittua Atlantin molemmin puolin. Suosion myötävaikuttajana saattoi olla tuolloin naisten muodissa olleet haitarilaskoksiset paidat, joiden materiaalina PET säilytti hyvin muotonsa.
Crimplene on teryleenikuidusta valmistettua joustavaa kreppilankaa. Crimplene-kankaista valmistetut puvut olivat hyvin suosittuja 1960-luvun Suomessa, josta niitä vietiin paljon myös Neuvostoliittoon.
Kent Forsberg
Kent Forsberg (s. 1947) on ruotsalainen jääkiekkovalmentaja, joka on valmentanut muun muassa Ruotsin jääkiekon pääsarjassa Elitserienissä pelaavaa MODO:ta sekä Ruotsin jääkiekkomaajoukkuetta. Maajoukkueessa Forsberg on voittanut MM-kultaa (1998) ja MM-hopeaa (1997).
Polyesteri
Polyesteri lujitemuovirakenteissa
Tyydyttämätön polyesteri (Lyhenne UP tai UPE) on käytetyin lujitemuovien sidemateriaali. Se on kertamuovi ja sellaisenaan kovaa ja haurasta. Polyesterihartsia kovetetaan orgaanisen peroksidin avulla. Kiihdytteen tai lämmön avulla peroksidi hajoaa vapaiksi radikaaleiksi silloittaen polymeerit. Kiihdytteenä käytetään kobolttiyhdisteitä tai amiineja.
Kent Forsberg
Kent Forsberg on jääkiekkoilija Peter Forsbergin isä, ja heillä on yhteinen yritys Forspro, joka muun muassa valmistaa kenkiä.
Polyesteri
Polyesteri lujitemuovirakenteissa
Kun lujitemuoviesineelle halutaan värillinen, kova ja sileä pinta, käytetään muotissa ensimmäisenä kerroksena "Gelcoat" eli pintahartsikerrosta, joka on yleensä polyesteriä.
Suomessa polyesterin suurin käyttökohde ovat lujitemuoviveneet, jotka laminoidaan manuaalisesti tai ruiskuttamalla. Lujitemuovirakenteessa polyesteri- ja lasikuitumattokerros vaihtelevat.
Polyestereiden käyttö kuitumateriaalina
Polyetyleenitereftalaatti (PET) on laajasti käytetty polyesteri, joka tunnetaan myös kauppanimillä teryleeni, dacron (tekstiilikuitu, renkaan kudoslangat) ja mylar (nauhatallenteet). Poly(etyleenitereftalaatti)kalvon vetolujuus on lähes yhtä luja kuin teräksellä. Polyesterikuitu valmistetaan yleensä sulakehruumenetelmällä, jossa sulaa lähtöainetta puristetaan suulakkeiden läpi ja jäähdytetään kuiduksi.
Valmistus
Polyesteri valmistetaan teollisesti polykondensaatioreaktiolla (askelpolymeraatio) diolista ja dihaposta.
Askelpolymeraatio perustuu jokaisen polymeerisidoksen itsenäiseen muodostumiseen (vrt. ketjupolymeraatio). none|800px|
Esimerkiksi poly(etyleenitereftalaatti) valmistetaan etyleeniglykolista (dioli) ja dimetyylitereftalaatista (dihappo).
Prahan Kansallisteatteri
thumb|Prahan Kansallisteatteri Prahan Kansallisteatteri (Národní divadlo) on aina ollut tärkeä Tšekin kulttuurillisen heräämisen symboli. Teatteri avattiin vuonna 1881, jolloin siellä esitettiin Bedřich Smetanan ooppera Libuše. Arkkitehti Josef Zitekin suunnittelema uusrenessanssityylinen teatteri paloi kaksi kuukautta myöhemmin, mutta se rakennettiin uudelleen ja kunnostettiin kahden vuoden sisällä. Näyttämön verho on Vojtich Hynaisin käsialaa ja kattomaalaukset František Ženíšekin tekemiä. Nykyään teatterissa esitetään balettia, oopperaa ja draamaa.
Kansallisteatterin Uuden Näyttämön rakensi arkkitehti Karel Prager 1970-luvulla. Se rakennettiin kuubalaisista marmorilaatoista ja lasista. Siellä sijaitsee Laterna Magica, yksi Prahan parhaiten tunnetuista teattereista.
MGM-1 Matador
thumb|right|TM-61C eli MGM-1 Matador Saksan Gatowissa. Martin MGM-1 Matador on yhdysvaltalainen, taktinen ja kaksivaiheinen, maasta-maahan tyyppinen taisteluohjus. Siihen voitiin asentaa joko 20 tai 40 kilotonnin vahvuinen ydinkärki. Matadoria pidetään Yhdysvaltain ensimmäisenä toimivana ja palveluskäyttöön otettuna risteilyohjuksena. Sen lentonopeus oli 0,9 Machia. Ohjustyyppi nimettiin myöhempänä TM-61 Matadoriksi.
Asetyyppi oli käytössä vuosina 1952–1962. Useat tämän tyypin ohjuksista oli sijoitettu Länsi-Saksaan. Muita sijoituspaikkoja olivat Aasian Kauko-Idässä Taiwan ja Etelä-Korea. Tyypin korvasi vuosina 1959–1969 Martin MGM-13 Mace.
VHF-puhelin
VHF-puhelin on lyhyen kantaman VHF-taajuudella toimiva radioyhteysjärjestelmä. VHF-puhelimen avulla voi muodostaa yhteyden toiseen VHF-puhelimen käyttäjään. VHF-puhelimen käyttö ei vaadi Viestintäviraston lupamaksua, vaan se on vapautettu lupamaksusta. VHF-puhelin sopii sekä harrastus- että ammattikäyttöön. VHF-puhelin on luonnossa liikkuvien seuratoimintaa harrastavien kommunikointiväline, jota käytetään muun muassa metsästyksessä, kalastuksessa, partiotoiminnassa, tiepalvelussa ja autourheilussa.
VHF-puhelimen avulla seuran jäsenet tietävät, miten tilanteet etenevät, joutumatta poistumaan omalta passipaikalta. VHF-puhelimet mahdollistavat nopean yhteydenpidon seuratoiminnan aikana, mikä on ensiarvoisen tärkeää täsmällisen ja yhtäaikaisen tiedonkulun vuoksi.
Jiří Hrdina
Jiří Hrdina (s. Tšekkoslovakia) on entinen tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli keskushyökkääjä.
Ura
Hrdina pelasi juniorijääkiekkoa aluksi Autoskoda Mladá Boleslavissa, mutta siirtyi vuonna 1977 pelaamaan Sparta Prahaan, jossa pelasi myös ensimmäiset pääsarjapelinsä syksyllä 1978. Vuonna 1981 hän meni suorittamaan kaksivuotista asepalvelustaan, jonka aikana hän pelasi Dukla Trenčínissä. Keväällä 1982 ja 1983 hän edusti Tšekkoslovakiaa jääkiekon MM-kilpailuissa. Hrdina palasi takaisin Sparta Prahaan vuonna 1983. Sparta Prahassa hän pelasi kevääseen 1988. Hän pelasi tänä aikana vuonna 1984 Sarajevon olympialaisissa, vuosina 1985, 1986 ja 1987 MM-kilpailuissa sekä vuosina 1984 ja 1987 Kanada Cupissa. Hrdina edusti Tšekkoslovakiaa myös Calgaryn olympialaisissa, joiden päätyttä Tšekkoslovakian jääkiekkoliitto antoi hänelle luvan lähteä NHL:ään. Liitto suostui tähän koska Hrdina oli juuri täyttänyt 30 vuotta.
Fridman
Fridman tai Fridmann voi tarkoittaa seuraavia:
Jiří Hrdina
Ura
Hrdina pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa Calgary Flamesissa maaliskuussa 1988. Keväällä 1989 Calgary voitti Stanley Cupin. Joulukuussa 1990 Calgary vaihtoi Hrdinan Pittsburgh Penguinsin Jim Kyteen. Keväällä 1991 ja 1992 Pittsburgh voitti Stanley cupin. Kolmannen stanley cup voittonsa jälkeen Hrdina lopetti jääkiekkouransa vuonna 1992. Hän pelasi NHL:ssä neljä kokonaista kautta, joista kolmena voitti Stanley cupin.
Hrdina auttoi Pittsburghissa pelatessaan nuorta Jaromír Jágria sopeutumaan elämään Pohjois-Amerikassa.
Calgary Flames palkkasi Hrdinan kykyjenetsijäksi jääkiekkouran päätyttyä vuonna 1992. Vuodesta 1999 hän on toiminut Dallas Starsin kykyjenetsijänä.
Hrdina edusti Tšekkoslovakiaa yhteensä kuusissa MM-kilpailuissa, kaksissa olympialaisissa ja kahdesti Kanada cupissa.
Voronoin diagrammi
thumb|20 pistettä ja niiden Voronoin solut Voronoin diagrammi on matematiikassa tason jako osiin annetusta erillisten pisteiden joukosta mitattujen etäisyyksien perusteella. Tämä pistejoukko, johon kuuluvia pisteitä sanotaan siemeniksi, kohteiksi tai generaattoreiksi, oletetaan ennalta annetuksi, ja kutakin tällaista kohdetta vastaava alue käsittää ne alkuperäisen tasoalueen pisteet, jotka ovat lähempänä kyseistä kohdetta kuin mitään muuta. Näin muodostettuja alueita sanotaan Voronoin soluiksi. Pistejoukon määrittämä Voronoin diagrammi on sen Delaunayn kolmioinnin duaali.
Voronoin diagrammi on saanut nimensä Georgi Voronoin mukaan. Siitä käytetään myös nimityksiä Voronoin tessellaatio, Voronoin dekompositio, Voronoin partitio tai Dirichlet’n tessellaatio (Peter Gustav Lejeune Dirichlet’n mukaan). Voronoin diagrammeilla on käytännöllisiä ja teoreettisia sovelluksia monilla aloilla, pääasiassa tieteessä ja teknologiassa mutta myös kuvataiteissa. Alueita, joihin Voronoin diagrammi tason jakaa, sanotaan myös Thiessenin monikulmioiksi.
Yksinkertaisin tapaus
Yksinkertaisimmassa tapauksessa, jota esittää edellä oleva kuva, on annettu äärellinen joukko euklidisen tason pisteitä: {p1, ..., pn}. Tässä tapauksessa jokainen kohde pk on vain yksi piste, ja sitä vastaava Voronoin solu Rk käsittää ne euklidisen tason pisteet, joiden etäisyys pisteestä pk on pienempi tai yhtä suuri kuin mistään muusta annettuun joukkoon kuuluvasta pisteestä. Jokainen sellainen solu voidaan muodostaa puolitasojen leikkauksena, ja näin ollen kaikki nämä solut ovat muodoltaan kuperia ja ovat joko monikulmioita tai ulottuvat äärettömän kauas. Voronoin diagrammin janat käsittävät kaikki ne tason pisteet, jotka ovat yhtä etäällä kahden lähimmästä kohteesta. Voronoin kärjet eli solmut ovat pisteet, jotka ovat yhtä etäällä kolmesta tai useammasta kohteesta.
Muodollinen määritelmä
Olkoon X metrinen avaruus, jonka etäisyysfunktio on d. Olkoon K joukko indeksejä ja järjestetty joukko ei-tyhjiä osajoukkoja (kohteita) avaruudessa X. Kohteeseen P_k liittyvä Voronoin solu eli Voronoin alue, R_k, on niiden X:n pisteiden joukko, joiden etäisyys P_k ei ole suurempi kuin niiden etäisyys muista kohteista P_j, missä j on mikä tahansa k:sta poikkeava indeksin arvo. Toisin sanoen jos merkitsee pisteen x ja osajoukon A välistä etäisyyttä, on
Voronoin diagrammi on yksinkertaisesti solujen järjestetty joukko. Periaatteessa osa kohteista saattaa olla osittain tai jopa kokonaan päällekkäisiä (kuten jäljempänä olevassa sovelluksessa, jossa kohteet tarkoittavat kauppaliikkeitä), mutta tavallisesti niiden edellytetään olevan toisistaan erillisiä. LIsäksi määritelmä sallii, että kohteiden lukumäärä on ääretön, millä tapauksella on sovelluksia lukujen geometriassa ja kristallografiassa, mutta usein rajoitutaan tarkastelemaan tapauksia, joissa niiden lukumäärä on äärellinen.
Siinä erikoistapauksessa, että avaruus on äärellisulotteinen euklidinen avaruus, jokainen kohde pistemäinen, niiden lukumäärä äärellinen ja ne kaikki erillisiä, Voronoin solut ovat kuperia polytooppeja ja ne voidaan esittää kombinatorisella tavalla käyttämällä niiden kärkiä, tahkoja, kaksiulotteisia sivuja jne. Joskus indusoitua kombinatorista rakennetta sanotaan Voronnoin diagrammiksi. Yleisessä tapauksessa Voronoin solut eivät välttämättä ole kuperia tai edes yhtenäisiä.
Euklidisen avaruuden tapauksessa muodollinen määritelmä voidaan muotoilla uudestaan tavanomaisin termein. Jokainen Voronoin monitahokas R_k liittyy generaattoripisteeseen P_k. Olkoon X euklidisen avaruuden kaikkien pisteiden joukko. Olkoon ja niin edelleen. Silloin jokainen Voronoin monikulmion piste on lähempänä tämän monikulmion generaattoripistettä kuin mitään muuta generaattoripistettä.
Esimerkki
Kahden pisteen välinen etäisyys voidaan määritellä eri tavoin. Geometriassa käytetään tavallisesti ''euklidista etäisyyttä:
joka vastaa paikkojen välistä etäisyyttä linnunteitse. Kaupungissa on kuitenkin usein mielekkäämpää käyttää katuja pitkin mitattuja etäisyyksiä. Jos kaupunki on rakennettu säännöllisen ruutukaavan mukaan ja kadut ovat koordinaattiakselien suuntaisia, tällöin saadaan niin sanottu Manhattan-metriikka, jossa kahden pisteen välinen etäisyys on :. Voronoin diagrammit tulevat varsin eri näköisiksi riippuen siitä, kummalla tavalla etäisyydet määritellään eli kumpaa metriikkaa käytetään.
Historia ja tutkimus
Vähemmän muodollisesti Voronoin diagrammeja käsitteli jo Descartes vuonna 1644. . Dirichlet käytti 2- ja 3-ulotteisia Voronoin diagrammeja apuna tutkiessaan neliömuotoja vuonna 1850. Brittiläinen lääkäri John Snow käytti Voronoin diagrammia vuonna 1854 havainnollistamaan sitä, että useimmat koleraepidemian tuona vuonna Lontoossa tappamat ihmiset asuivat lähempänä tartunnan saanutta Broad Steetin pumppukaivoa kuin mitään muuta vesipumppua.
Esimerkkejä
right|thumb|Kolmiulotteisessa avaruudessa olevan pistejoukon Voronoin diagrammin poikkileikkaus. Yleensä kolmiulotteisen avaruuden Voronoin diagrammin kaksiulotteinen poikkileikkaus ei itsessään ole kaksiulotteinen Voronoin diagrammi.
Kahdessa tai kolmessa ulottuvuudessa säännöllisten hilamaisten pistejoukkojen Voronoin tessellaatioita ovat monet tunnetut kuviot.
Pistejoukolle (x, y), missä x kuuluu diskreettiin joukkoon X ja y diskreettiin joukkoon Y, saadaan Voronoin diagrammiksi laatat, joissa nämä pisteet eivät välttämättä ole keskipisteinä.
Korkeamman kertaluvun Voronoin diagrammit
Normaali Voronoin solu määritellään niiden pisteiden joukoksi, jotka ovat lähempänä jotakin joukon S pistettä kuin mitään muuta saman joukon pistettä. Vastaavasti n:nnen kertaluvun Voronoin solu määritellään niiden pisteiden joukoksi, joihin liittyy n kappaletta joukon S pisteitä siten, että nämä pisteet ovat n lähimpänä sijaistevaa tämän joukon pistettä. Myös korkeamman kertaluvun Voronoin solut täyttävät yhdessä koko tason.
Korkeamman kertaluvun Voronoin diagrammit voidaan generoida rekursiivisesti. Jos (n - 1):nnen kertaluvun diagrammi tunnetaan, voidaan n:nnen kertaluvun diagrammi muodostaa korvaamalla jokainen joukon X = {x1, x2, ..., xn-1} generoima solu joukon S - X generoimalla Voronoin diagrammilla.
Kaukaisimpien pisteiden Voronoin diagrammi
Annetun n pisteen joukon (n - 1):nnen kertaluvun Voronoin diagrammia sanotaan kaukaisimpien pisteiden Voronoin diagrammiksi.
Jos on annettu pistejoukko S = {p1, p2, ..., pn}, kaukaisimpien pisteiden Voronoin diagrammi jakaa tason soluihin, joista kunkin muodostaa se tason alue, josta katsottuna jokin piste pi on kauempana kuin mikään muu joukon S piste. Jokaiseen tällaiseen kohteeseen p_i \in S ei välttämättä liity tällaista solua. Kohteeseen pi nimittäin liittyy tällainen solu, jos ja vain jos se on jokin suppeimman sellaisen kuperan monikulmion kärkipisteistä, johon kaikki S:n pisteet kuuluvat.
Olkoot H = {h1, h2, ..., hk} tämän kuperan monikulmion P kärkipisteiden joukko. Silloin kaukaisimpien pisteiden Voronoin diagrammi on tason jako k soluun, jollainen liittyy kuhunkin H:n pisteeseen siten, ett' piste q on kohteeseen hi liittyvässä solussa, jos ja vain jos d(q, hi) > d(q, pj) kaikilla pj ? S, joille hi ? pj, missä d(p, q) on pisteiden p ja q välinen euklidinen etäisyys.
Yleistyksiä ja muunnelmia
Kuten määritelmästäkin voi päätellä, Voronoin solut voidaan vastaavalla tavalla määritellä muissakin kuin euklidisessa metriikassa, esimerkiksi Mahalanobisin ja Manhattan-metriikassa. Näissä tapauksissa Voronoin solujen rajat voivat kuitenkin olla monimutkaisempia kuin euklidisessa tapauksessa.
thumb|Pistejoukon likimääräinen Voronoin diagrammi. Vaaleat värit tarkoittavat Voronoin solujen epätarkkoja, sumeita rajoja. Painotettu Voronoin diagrammi saadaan, kun suoraviivaiset etäisyydet generaattoripisteistä korvataan näiden etäisyyksien funktioilla, jotka saadaan antamalla kullekin generaattoripisteelle painokerroin, jolla etäisyys kerrotaan tai joka lisätään siihen. Kukin piste kuuluu siihen Voronoin soluun, jota vastaava näin määritelty funktio saa siinä pienimmän arvon. Toisin kuin metrisissä avaruuksissa, tässä tapauksessa osa Voronoin soluista saattaa olla tyhjiä joukkoja. Potenssidiagrammi on Voronoin diagrammi, jonka määritellään ympyräjoukon avulla käyttämällä etäisyyden mittana pisteen potenssia ympyröiden suhteen; se voidaan käsittää painotetuksi Voronoin diagrammiksi, jossa kunkin ympyrän sädettä käytetään painokertoimena ja lisätään ympyrän keskipisteestä mitatun etäisyyden neliöön.
Useammassa kuin kahdessa ulottuvuudessa Voronoin diagrammit yleensä sangen monimutkaisia eivätkä ne usein edes ole käytännössä toteutettavissa. Vaihtoehtona on käyttää likimääräisiä Voronoin diagrammeja, joissa Voronoin solujen väliset rajat ovat sumeita ja voidaan toteuttaa likimääräisesti.
Voronoin diagrammit liittyvät läheisesti muihin geometrisiin struktuureihin kuten esimerkiksi mediaaliakseliin, jolla on tietoteknisiä sovelluksia muun muassa kuvien segmentoinnissa, tekstintunnistuksessa, sekä vyöhykediagrammeihin. Ne eroavat Voronoin diagrammista siinä, että lähtökohtana olevat kohteet eli generaattorit eivät välttämättä ole pisteitä vaan voivat olla myös janoja tai monikulmioita. Lisäämällä diagrammiin janat, jotka yhdistävät näiden kohteiden lähimmät pisteet toisiinsa, tasoalue voidaan jakaa osiin. Tätä struktuuria voidaan käyttää navigaatioverkkona kulkureitin löytämiseksi laajan alueen läpi. Navigaatioverkon käsitettä voidaan yleistää niin, että sitä voidaan soveltaa kolmiulotteisiin ympäristöihin kuten lentokenttään tai monikerroksisiin rakennuksiin.
Geometriassa
, niin että niitä voidaan käyttää verkon generointiin, pisteiden sijainnin selvittämiseen,
Paikallishallinnossa
Australian Victoriassa valtion koulut yleensä ottavat oppilaat siihen alkeis- tai ylemmän asteen kouluun, joka on lähimpänä kunkin oppilaan asuinpaikkaa. Oppilaat ja heidän vanhempansa voivat nähdä tarkoitusta varten laaditun verkkosovelluksen avulla, mikä on lähin koulu. Sovelluksessa paikallisen kartan päälle on asetettu Voronoin diagrammi, jonka kohteina ovat koulut.
Algoritmit
Nykyaikainen laskennallinen geometria on tuottanut tehokkaita algoritmeja Voronoin diagrammien muodostamiseksi.
Suoria algoritmeja ovat:
Bowyerin–Watsonin algoritmi, joka suoritusajaltaan vaihtelee O(n log(n)):sta O(n log(n2)):een. Se muodostaa ensin Delaunayn kolmioinnin missä tahansa määrässä ulottuvuuksia, minkä jälkeen sen avulla voidaan muodostaa Voronoin diagrammi.
Omar Jama
Omar Hassan Jama (s. 21. toukokuuta 1998 Helsinki ) on suomalainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Vaasan Palloseuraa. Hän on pelipaikaltaan keskikentän pelaaja. Jamalla on myös Somalian kansalaisuus.
Jama pelasi kaudet 2015 ja 2016 HJK:n reservijoukkueessa Kakkosessa. Hän teki tammikuussa 2017 sopimuksen Veikkausliigajoukkue PS Kemin kanssa.
Hiipinätunturit
thumb|270px|Hiipinätunturit talvella
Hiipinätunturit on Venäjän Murmanskin alueella Kuolan niemimaan keskiosassa sijaitseva tunturijono Imantero- ja Hiipinäjärvien välissä.
Hiipinätuntureiden korkein kohta on 1 201 metriä merenpinnasta. Hiipinätuntureilla ja Luujärventuntureilla on samankaltainen geologia ja ne ovat molemmat noin 350 miljoonaa vuotta vanhoja.
Helmikuussa 2018 uutisoitiin 848,04 neliökilometrin laajuisen Hiipinän kansallispuiston perustamisesta seudulle.
Göran Käck
Stig Göran Karl Käck (s. 5. huhtikuuta 1941 Kirkkonummi) on suomenruotsalainen taidemaalari, näyttelijä ja puuartesaani. Käckin kuva- ja puutaideteoksissa inspiraation lähteenä on toistuvasti ollut suomalainen luonto, erityisesti Pohjois-Karjalan erämaat. .
Uransa keskeisimpään materiaaliin, puuhun, Käck pääsi kosketuksiin jo nuorena. Hänen perheensä perustama puuteollisuuden yritys, Lappböle Hemslöjd AB, jonka toiminnassa Göran oli mukana nuoresta pitäen, valmisti muun muassa Kirkkonummen kirkon penkit sekä ikkunalaudat. Myöhemmin taiteilijan urallaan Käck kehitti suhdettaan puuhun, ja teki useita tilataideteoksia luonnosta löytämäänsä puuta hyödyntäen. Puu on materiaalina ollut tärkeässä osassa myös Käckin maalauksissa, joissa luonnosta löytynyttä puuta on hyödynnetty teosten kehyksissä. .
Göran Käckin teoksia hankittiin vuosina 2011 ja 2014 Kirkkonummen Porkkalassa sijaitsevaan Villa Hummerheimiin.
Tamfelt
Tamfelt Oyj oli suomalainen teknisiä tekstiilejä valmistava yritys, joka perustettiin vuonna 1797. Vuoteen 1982 yhtiön nimi oli Tampereen Verkatehdas Oy. Nimessä Tam- tarkoitti Tamperetta ja -felt paperikoneen, kartonkikoneen tai selluloosankuvaimen puristinhuopaa.
Loppuvuonna 2009 Metso Oyj sai haltuunsa 98 % Tamfeltin osakkeista tekemänsä osakevaihtotarjouksen perusteella. Metso tavoitteli yhdistymisellä massa- ja paperiteollisuuden palveluliiketoiminnan vahvistamista. Entinen Tamfelt nimettiin Metso Fabrics Inc:ksi toukokuussa 2010, nyt sen toiminnot ovat osa Metson Massa-, paperi- ja voimantuotantosegmentin liiketoimintalinjaa.
Yhtiön toiminta jakautui kahteen tulosyksikköön: paperikonekudokset eli paperikonevaatetus (paper machine clothing, PMC) ja suodatinkankaat.
PMC-divisioona (PMC; Paper Machine Clothing) valmisti märkä- ja kuivatusviiroja sekä puristinhuopia kartonki-, paperi- sekä sellukoneille. Viimeisimpänä tuoteryhmänä olivat paperi- ja kartonkikoneiden kenkäpuristinhihnat eli beltit.
Suodatinkankaat-divisioona (Filter Fabrics) valmisti suodatinkankaita, joita käytetään metsä-, kaivos- ja metalliteollisuudessa sekä jätevesien puhdistuksessa. Lisäksi divisioona valmisti suurpesuloiden käyttämiä pesulahuopia.
Wales
Nimi
Walesin nykyinen kymrinkielinen nimi Cymru [] on nykyaikaisen kirjoitustavan mukainen muoto sanasta Cymry, eli kymrit. Cymry tarkoitti puolestaan tietyn tiiviin alueen, eli bron asukkaita. Britannian kelttiläiset asukkaat tunnettiin alun perin yksinkertaisesti britteinä, mutta kun kelttiläisten kielten puhujat menettivät alueensa suurimmasta osasta saarta, myös britti katosi nimenä jäljelle jääneisiin keltteihin viitatessa. Nimi Wales on johdettu puolestaan muinaisenglannin sanasta Wealas, joka tarkoittaa ulkomaalaisia. Germaanit käyttivät termiä roomalais-kelttiläisestä väestöstä.
Lars Palmén
Lars Palmén (22. marraskuuta 1929 Helsinki – 9. marraskuuta 2011) teki työuransa työeläkkeiden parissa ja oli sen ohella aktiivinen vaikuttaja sulkapalloilun edistämisessä Suomessa.
Wales
Maantiede
thumb|vasen|Wales kuvattuna [[Kansainvälinen avaruusasema|Kansainväliseltä avaruusasemalta.]]
Tamfelt
Alan toinen yritys Suomessa on yhdysvaltalaiseen Albany-konserniin kuuluva Fennofelt Oy Järvenpäässä.
Historia
thumb|right|325px|Tampereen verkatehtaan jäljellä olevia rakennuksia: oikealla värjäämö, nykyisin [[käsityöntalo Verkaranta, ja vasemmalla tehtaan pääkonttori, toiminut sittemmin ainakin matkailutoimistona.]] Turun ja Porin läänin maaherra von Willebrand perusti Jokioisten verkatehtaan vuonna 1797 Tammelaan Loimijoen varrelle. 1830-luvulla tehtailija Axel Wilhelm Wahren vuokrasi ja uudisti laitoksen. Vuonna 1858 uusi vuokralainen, tehtaan entinen konttoristi A. I. Frietsch siirsi tehtaan tuotannon Tampereelle, jolloin sen nimeksi tuli Tampereen Verkatehdas. Verkakankaiden ohella tuotteita olivat satiini, flanelli ja huovat. Tehdas ajautui kuitenkin pian suurten nälkävuosien jälkeen vararikkoon, ja sen omistus siirtyi vuonna 1869 huutokaupassa Suomen Pankille. Verkatehdas alkoi menestyä. Vaatetuskankaiden ohella se alkoi vuonna 1882 valmistaa myös paperiteollisuuden tarvitsemaa konehuopaa.
Verkatehdas kärsi pahasti talvisodan pommituksista. Suomalaisen tekstiiliteollisuuden laskusuhdanteen alettua tehdas luopui vaatetuskankaiden valmistuksesta vuonna 1973. Vuonna 1979 tehdas siirtyi uusiin tiloihin keskustan ulkopuolelle. Vanhan tehtaan rakennukset purettiin kahta lukuun ottamatta. Kahden jäljelle jääneen rakennuksen ja museoidun piipunjalan lisäksi tontilla kohoaa nykyisin hotelli Ilves. Yrityksen nimeksi vaihdettiin Oy Tamfelt Ab vuonna 1981. Vuonna 1984 Tamfelt osti juankoskelaisen Viira Oy:n. Viira Oy valmisti paperikoneiden märkäpäähän märkäviiroja, jotka alun perin olivat metallisia, myöhemmin polyamidilla vahvistettuja polyesteristä valmistettuja muoviviiroja.
Wales
Sijainti ja fyysinen maantiede
Wales on Ison-Britannian niemimaa. Englanti on sen rajanaapuri idässä, Irlanninmeri lännessä ja pohjoisessa. Etelässä Bristolin kanaali ja Severnin estuaari erottavat Walesin Englantiin kuuluvasta Cornwallin niemimaasta, ja pohjoisessa Walesia rajoittavat Liverpoolinlahti ja Deen estuaari. Pohjois- ja etelärannikoilla on muutamia saaria, joista Anglesey on suurin.
Lars Palmén
Palmén opiskeli matematiikkaa ja sai valmistuttuaan työpaikan vakuutusmatemaatikkona vakuutusyhtiö Kalevassa. Kun työeläkeyhtiö Kalervo 1962 perustettiin, hänet nimitettiin sen toimitusjohtajaksi. Myöhemmin eläkeyhtiöiden yhdistyessä hänestä tuli Varman varatoimitusjohtaja, joskin viime vaiheissa hänet syrjäytettiin käytännön työstä.
Tamfelt
Historia
Monien paperikonetekstiiliyritysten nimi päättyy -felt. Nimitys tulee siitä, että oleellista osaa tuotannosta on edustanut tai edustaa paperikoneen puristinhuopa, press felt. Samanlainen nimen loppuosa on myös Järvenpäässä sijaitsevalla yhdysvaltalaisen Albanyn omistamalla Fennofelt Oy:llä, joka valmistaa kuivatusviiroja ja neulaa sekä viimeistelee pääasiassa Ruotsista tulevia puristinhuopapohjakankaita puristinhuoviksi. Aikaisemmin paperikoneen puristinhuopia kutsuttiin myös konehuoviksi. Purintinhuovissa hahtuvat eivät olleet tuolloin polyesteriä, vaan ne olivat villaa.
Wales
Sijainti ja fyysinen maantiede
Maan tiheimmin asutut ja teollistuneimmat alueet ovat Etelä-Walesissa, mukaan lukien pääkaupunki Cardiff ja kaksi muuta suurinta kaupunkia, Swansea ja Newport.
Lars Palmén
Palmén toi sulkapallon Suomeen ja oli mukana perustamassa lajiliittoa. Hän voitti kolme ensimmäistä sulkapallon miesten kaksinpelin Suomen-mestaruutta. Lisäksi hän saavutti seitsemän mestaruutta nelin- ja sekanelinpelissä.
Palmén toimi myös yleishyödyllisissä tehtävissä ja politiikan taustavaikuttajana.
Tamfelt
Osake
Yhtiöllä oli ennen kaksi osakesarjaa: kantaosakkeet ja etuoikeutetut osakkeet. Osakesarjat yhdistettiin yhdeksi sarjaksi 2009. Yhtiö haki osakkeen kaupankäynnin lopettamista 2.2.2010 ja noteeraus Helsingin pörssissä päättyi 4.5.2010.
Wales
Sijainti ja fyysinen maantiede
Walesin maasto on melko vaihtelevaa. Eteläosissa on tasaisia rannikkotasankoja, ja maan keski- ja pohjoisosissa on kukkula- ja vuoristoketjuja. Walesin selkärangan muodostaa pohjois–etelä-suuntainen ylätasanko. Siitä työntyy etelään Brecon Beacons, jonka korkein kohta Pen y Fan on 886 metriä korkea, ja luoteeseen Snowdonia, jonka korkein huippu Snowdon (1 085 metriä) on myös koko Walesin korkein kohta.
Rock am Ring
thumb|Kuva vuoden 2003 festivaalilta.
Rock am Ring on Nürburgringin kilparadalla Saksassa kesäisin järjestettävä kolmipäiväinen metalli- ja rockmusiikkifestivaali, joka järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 1985.
Nürnbergin EasyCredit-Stadionilla tai sen lähiseudulla järjestetään samaan aikaan rinnakkainen Rock im Park -festivaali. Vuonna 1993 se järjestettiin Itävallan Wienissä ja vuosina 1994–1996 Münchenissä käytöstä poistetulla München-Riemin lentoasemalla ja siitä vuotta myöhemmin Münchenin olympiastadionilla.
Kolmen päivän tapahtumassa kaikki artistit esiintyvät Nürburgringillä ja Nürnbergissä. Rock am Ring ja Rock im Park ovat yhdessä suurin musiikkifestivaali Saksassa ja yksi suurimmista maailmassa. Yhteiskävijämäärä oli 150 000 vuonna 2007.
Wales
Sijainti ja fyysinen maantiede
pienoiskuva|Llyn Gwynant -järvi [[Snowdoniassa.]] Walesin keskiylänköä pitkin kulkee vedenjakaja, josta myös saa alkunsa maan suurimmat joet. Severn ja Wye ovat Britannian pisimpiä jokia, ja ne virtaavat osittain Walesin keski- ja itäosissa ja laskevat Severnin estuaariin. Pohjoisosien suurin joki on Dee. Walesin luonnonjärvet ovat pieniä ja pääosin jääkaudella muodostuneita.
Ilmasto
Walesin ilmasto on merellinen, ja sää on usein pilvinen, kostea ja tuulinen. Rikkonaisen rannikon ja vuoristojen takia ilmasto vaihtelee paikallisesti. Joillain ylänköalueilla ilmasto voi olla todella ankara, mutta rannikolla miellyttävä. Vuoden keskilämpötila alankoalueilla on 9,5–10,5 astetta. Rannikolla helmikuu on yleensä kylmin kuukausi, mutta sisämaassa tammi- ja helmikuu ovat suurin piirtein yhtä kylmiä. Tammikuun keskimääräinen minimilämpötila vaihtelee hieman nollan alapuolelta kolmeen asteeseen. Heinäkuu on vuoden lämpimin kuukausi. Silloin päivän ylin lämpötila on keskimäärin 17–21 astetta.
Sademäärän suhteen vuosi jakautuu kahteen osaan: lokakuulta tammikuulle on selvästi sateisempaa kuin helmikuulta syyskuulle. Vuotuinen sademäärä vaihtelee alueittain: Snowdonian vuoristossa sataa yli 3 000 millimetriä vuodessa, kun etelärannikolla lähellä Englannin rajaa alle 1 000 millimetriä. Lumi on rannikolla melko harvinaista, ja lounaisrannikolla sataa lunta alle kymmenenä päivänä vuodessa. Snowdoniassa sen sijaan lumisateita tulee yli 40 päivänä vuodessa.
Elävä luonto
Olosuhteiden ja ihmistoiminnan seurauksena erilaiset ruohomaat, vuoristoniityistä alankojen laidunmaihin. Istutusmetsiäkin on jonkun verran. Walesin syrjäisimmillä alueilla on eläimistöä, joka on harvinaista Britannian muissa osissa. Tällaisiin lajeihin kuuluvat muun muassa hilleri, näätä, isohaarahaukka ja alppivaris.
Walesissa on kolme kansallispuistoa, Snowdonia, Pembrokeshiren rannikko ja Brecon Beacons.
Historia
pienoiskuva|700-luvulla rakennetun [[Offa's Dyken maamerkkinä toimiva kivi.]] Rooman valta levittäytyi myös Britannian länsiosaan, jossa kelttiheimoista, combrogii, muotoutui provinssi Cambria. Roomalainen kulttuuri levittäytyi Cambriaan, ja 300-luvulla myös kristinusko. Roomalaiset rakensivat sarjan linnoituksia maan eteläosaan, aina Carmartheniin (Maridunum) asti. Roomalaisten muistoa on myös Caerleonin (Isca) linnoitus, jonka amfiteatteri on Britannian parhaiten säilynyt. Roomalaisten vaikutus ulottui myös maan pohjoisosaan. Tarinan mukaan Magnus Maximus (335–388), yksi Rooman viimeisistä keisareista, nai Helenin (tai Elenin tai Selenin), segontiumilaisen heimopäällikön tyttären.
Saksit eivät koskaan valloittaneet Walesia tiukan vastarinnan ja vuoristoisen maaston vuoksi. Saksikuningas Offa (757–796) rakennutti maansa rajalle vallin (Offa's Dyke) merkitsemään valtakuntansa rajaa. Osa 130 kilometriä pitkästä vallista on edelleen näkyvissä.
Wales säilyi kelttien asuttamana alueena, vaikka kelttikansat hävisivät Englannista ja osittain Skotlannistakin. Wales säilyi myös kristittynä germaaniheimojen valloittaessa Englannin. Englannin normannit valloittivat Walesin 1066, mutta se jäi omien ruhtinaidensa hallitsemaksi vuoteen 1282, jolloin Englannin kuningas Edvard I löi Walesin viimeisen ruhtinaan, Llywelyn viimeisen (1228–1282, Llywelyn ap Gruffydd tai Llywelyn Ein Llyw Olaf). Edvard I pystytti monia linnoja pitääkseen Walesin hallinnassaan. Walesilaiset nousivat kapinaan monia kertoja ja 1400-luvun alussa Englannin parlamentti lakkautti Walesin parlamentin. Wales liitettiin lopullisesti Englantiin 1536 kuningas Henrik VIII:n aikana, englannista tehtiin virallinen kieli ja Englannin lait ulotettiin koskemaan walesilaisia.
Politiikka
Wales on yksi Yhdistyneen kuningaskunnan neljästä maasta. Walesista valitaan 40 edustajaa Britannian parlamentin alahuoneeseen, House of Commonsiin.
Walesissa on perinteisesti ollut korkeampi äänestysprosentti kuin keskimäärin Britanniassa. Työväenpuolueeseen kuuluva Walesin työväenpuolue on Walesin suurin puolue. Muita merkittäviä puolueita ovat muun muassa Plaid Cymru, Walesin liberaalidemokraatit ja Walesin konservatiivipuolue. Plaid Cymru perustettiin vuonna 1925 edistämään Walesin parlamentin perustamista ja maan suoraa kansainvälistä edustusta. Sitä kannatetaan erityisesti alueilla, joilla kymriä puhutaan yleisesti. Walesissa on vielä Plaid Cymrua nationalistisempia ja separatistisempia järjestöjä, kuten Cymdeithas yr Iaith Gymraeg.
Brittimonarkian kruununperilliselle annetaan edelleen Walesin prinssin arvonimi, mutta hänellä ei ole mitään tekemistä alueen hallinnon kanssa, ja arvonimi on ainoastaan symbolinen. Walesin prinssi Charlesin arvoon asettaminen tapahtui vuonna 1969 Caernarfonin linnassa Pohjois-Walesissa.
Hallinnollinen jako
Walesin paikallishallinto on kaksitasoinen. Maa on jaettu 22 hallintoalueeseen, jotka on edelleen jaettu 735 kuntaan. Hallintoalueissa on 14 kreivikuntaa ja 8 county borough -aluetta. Hallintoalueiden vastuulla ovat muun muassa kaupunkisuunnittelu, pelastustoimi, koulut, kirjastot, terveyspalvelut ja ympäristö.
Walesissa on lisäksi 13 historiallista kreivikuntaa, jotka toimivat pitkään paikallishallinnon yksikköinä. Niillä on kuitenkin enää vain historiallista ja kulttuurista arvoa.
Talous
Osa Walesista teollistui jo 1700-luvulla. Walesissa on louhittu hiiltä, kuparia, rautaa, lyijyä, kultaa ja liuskekiveä. Teollisuus houkutteli runsaasti maahanmuuttajia 1800-luvulla etenkin Cardiffin pohjoispuolisiin laaksoihin.
Walesissa on vähän todella suuria, yli tuhannen työntekijän yrityksiä. Suurimmat yksityiset työllistäjät vuoden 2017 alussa olivat vakuutusyhtiö Admiral (yli 7000 työpaikkaa), teräsyhtiö Tata Steel (noin 7000), lentokoneyhtiö Airbus (6000) ja vesiyhtiö Dwr Cymru (3000).
Vuoden 2016 alkupuolella työttömiä oli 4,7 %, eli hiukan vähemmän kuin koko Britanniassa (4,9 %).
Liikenne
Walesin maaliikenneväylät ovat keskittyneet maan etelä- ja pohjoisrannikoille. Sekä tärkeimmät maantiet että rautatiet kulkevat rannikolla. Varsinkin maan vuoristoseutujen ja Keski-Walesin halki kulkevat tiet ovat hitaita. Monet maaseututiet ovat yksikaistaisia, joissa on tietyn väliajoin ohituspaikkoja. Walesin merkittävin junaliikennöitsijä on Arriva Trains Wales. Pääratojen lisäksi Walesissa on paljon vanhoja kapearaiteisia rautateitä, jotka ovat toiminnassa pääosin kesäisin.
Milford Haven on Walesin tärkein satamakaupunki, ja se on yksi Länsi-Euroopan tärkeimpiä öljynjalostuskaupunkeja. Holyheadissa on myös tärkeä satama. Sieltä ja Fishguardista on myös lauttayhteydet Irlantiin. Cardiffin kansainvälinen lentoasema on puolestaan Walesin keskeisin lentoasema.
Väestöjakauma
Walesissa oli vuoden 2016 arvion mukaan 3,113 miljoonaa asukasta. Vuoden 2011 väestönlaskennassa asukkaita oli 3 063 456. Asukkaista noin 66 prosenttia määritteli itsensä walesilaiseksi, 13 prosenttia englantilaiseksi ja 17 prosenttia brittiläiseksi ilman tarkempaa määritelmää. Walesissa syntyneitä väestöstä oli 72,7 prosenttia ja Englannissa syntyneitä 20,8 prosenttia. Muualla Euroopassa syntyneitä oli 2,4 prosenttia ja Aasiassa syntyneitä 1,6 prosenttia väestöstä.
Kieli
Kymrin kieli on virallinen kieli, ja sitä ja englannin kieltä pitää kohdella tasavertaisesti. Viranomaiset tuottavat palveluita myös kymriksi, ja esimerkiksi tienviitat ovat kahdella kielellä. Walesin englanninkielisissä kouluissa kymri on pakollinen aine 16 vuoden ikään asti, kymrinkielisissä kouluissa se on opetuskieli.
Vuonna 2017 arviolta 27,9 % Walesin yli kolmivuotiaasta väestöstä osaa puhua kymriä. Suhteellisesti eniten kymrin osaajia on Gwyneddin (71,1 %), Isle of Angleseyn (60,8 %), Ceredigionin (56,6 %) ja Carmarthenshiren (50,5 %) kreivikuntien asukkaista. Vuosien 2013 ja 2015 välillä toteutetun kyselyn mukaan 47 % kymrin puhujista puhuu sitä sujuvasti ja 53 % kielen puhujista käyttää sitä päivittäin.
Uskonto
Vuoden 2021 väestönlaskennassa uskonnottomien osuus oli kasvanut 46,5 prosenttiin ja kristittyjä oli enää 43,6%.
Walesissa on esiintynyt voimakkaita herätysliikkeitä. Vuonna 1735 oli laaja metodistiherätys, vuonna 1859 satatuhatta henkeä eli lähes kymmenesosa silloisesta väestöstä tuli uskoon. Kuuluisin herätysliike oli aktiivisin vuosina 1904-1905. Silloinkin uskoon tuli yli satatuhatta walesilaista.
Deșteaptă-te, române!
Hymnin tekstin on kirjoittanut Andrei Mureșanu (1816–1863) ja musiikin säveltänyt Anton Pann (1796–1854). Kyseessä on isänmaallinen runo, joka kirjoitettiin vallankumousvuonna 1848, alun perin nimellä ”Un răsunet” (”Kaiku”). Laulu esitettiin ensi kerran julkisesti 29. kesäkuuta Râmnicu Vâlcean kaupungissa. Laulusta tuli välittömästi suosittu vallankumoushymni, joka sai uudeksi nimekseen ”Deșteaptă-te, române!”.
Eero Kolehmainen
Eero Johannes Kolehmainen (24. maaliskuuta 1918 Anttola – 7. joulukuuta 2013 Mikkeli) oli suomalainen maastohiihtäjä ja olympiamitalisti.
Deșteaptă-te, române!
Tästä lähtien laulua laulettiin kaikkien suurten kansallisten konfliktien aikana, kuten Romanian itsenäisyyssodassa (1877–1878) ja maailmansotien aikaan. Kun Romanian kommunistihallinto kukistui joulukuussa 1989, muodostui laulusta mielenosoittajien tunnuslaulu. Huhtikuussa 1990 Romanian parlamentti valitsi laulun Romanian viralliseksi hymniksi Nicolae Ceaușescun aikaisen kansallislaulun ”Trei culori” (”Kolme väriä”) tilalle.
Wales
Ruoka
Walesilainen keittiö tunnetaan erityisesti lampaanlihasta. Perinteiseen cawl-keittoon käytetään purjoa, keräkaalia, lampaanlihaa ja pekonia. Toinen walesilainen kansallisruoka on merileväleipä bara lawr.
Eero Kolehmainen
Kolehmainen voitti olympiahopeaa 50 kilometrin hiihdossa Oslon talvikisoissa 1952. Cortina d’Ampezzossa 1956 hän oli samalla matkalla neljäs. Falunin MM-kilpailuissa 1954 hän oli 50 kilometrillä 11:s ja Lahden MM-kilpailuissa 1958 viides.
Holmenkollenin kisoissa Kolehmainen voitti vuosina 1950 (18 km) ja 1957 (50 km). Niinpä hän saikin tunnustuksena voitoistaan vuonna 1957 Holmenkollen-mitalin. Salpausselällä hän oli nopein vuosina 1956 (50 km) ja 1957 (50 km). Vuonna 1959 hän voitti 50 kilometrin Suomen mestaruuden.
Kolehmainen edusti Anttolan Urheilijoita. Opetusministeriö myönsi Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon Kolehmaiselle vuonna 2003. Anttolan Urheilijat järjestää vuosittain Kolehmaisen nimikkotapahtuman, Eeron hiihdon. Hänen tyttärensä Reetta Vauhkonen (o.s. Kolehmainen) edusti Suomea nuorten EM-hiihdoissa vuosina 1972 ja 1973.
Ammatiltaan Kolehmainen oli maanviljelijä ja lempinimeltään "Hämytsaaren isäntä". Hän työskenteli paitsi karjankasvattajana myös rakennusmiehenä. Hänen terveytensä säilyi viimeisiin vuosiin saakka, ja hän ennätti asua vanhainkodissa vain viikon ennen poismenoaan. 95-vuotias Kolehmainen oli kuollessaan vanhin elossa ollut suomalainen olympiamitalisti.
Hämytsaaren isäntä
Kolehmaisen vanhemmat olivat Kalle ja Malviina Kolehmainen Kilpeelän Kolehmaisessa (alkujaan Kalle Rasa Rasankylästä) Anttolassa (nykyään Mikkeliä). Kolehmaisen sisarukset olivat Eino, Eeva ja Erkki sekä äidin kuoltua Erkin synnytykseen isän seuraavista liitoista Pauli ja Veikko.
Hämytsaari sijaitsee Saimaalla, Anttolan Pitkälahdella. Hämytsaari kuuluu Rasankylään. Sinne johtaa nykyään autotie. Hämytsaarikin oli Kolehmaisen maata. Aiemmin siellä oli vuokralaisia, mutta avioiduttuaan Eero Kolehmainen raivasi Hämytsaaren ja rakensi kodikseen kunnon talon. Hän toimi siellä maanviljelijänä. 1970-luvulla Eero ja Bertta Kolehmainen olivat maatalousnäyttelyssä esittelemässä kolmea lehmäänsä, ja tasavallan presidentti Urho Kekkonen keskusteli siellä heidän kanssaan heidän alkukeväisestä Holmenkollenin-matkastaan. Kolehmaisen karja palkittiin Suomen parhaana vuosina 1973-1974. Myös Kolehmaisen tytär Reetta Vauhkonen on hiihtänyt kansallisella tasolla.
Wales
Musiikki
Walesin perinteiseen kulttuuriin on kuulunut olennaisena osana erilaiset suulliset taiteenmuodot, kuten laulumusiikki. Kansanperinteeseen kuului 1700-luvun alkuun asti olennaisena osana cerdd dant -laulut, joita säestettiin kolmirivisellä harpulla. Sen lisäksi perinteisiä walesilaisia instrumentteja ovat viulu, crwth ja pibgorn (puhallinsoitin). Kuorolaululla, varsinkin kirkkokuoroilla, on pitkät perinteet.
Walesin maailmanlaajuisesti tunnetuin populaarimuusikko on Tom Jones, joka on levyttänyt vain englanniksi. Muita tunnettuja walesilaisia muusikoita ovat Shirley Bassey, The Velvet Undergroundin perustaja John Cale, Dave Edmunds ja Duffy.
Kirjallisuus
Walesilainen kirjallisuusperinne on alkanut jo 500-luvulla eaa. Keskiajalta tunnetaan muun muassa Aneirinin ja Taliesinin runoutta sekä Geoffrey Monmouthilaisen keräämä Historia regum Britanniae. Kymrinkielinen kirjallisuus eli renessanssikauttansa, kun anglikaanipiispa William Morganin kymrinkielinen Raamattu ilmestyi vuonna 1588. Englannista oli kuitenkin tullut 1700-luvun alkuun mennessä walesilaisen kirjallisuuden kieli.