cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Totinen torvensoittaja
Juoni
Leo Lähteenmäen esittämä insinööri, joka asuu samassa asunnossa kuin vanhempi museonjohtaja-ystävänsä, menee uutenavuotena naamiaisiin. Ystäväkin on lähdössä juhliin aikoen kahdeksanvuotisen seurustelun jälkeen kosia rakastamaansa naista. Pilailuun, muun muassa leikkitorvella töräyttelyyn, taipuvainen insinööri menee mielijohteesta museoon, jonka ovi on sen juopottelevan vahtimestarin ansiosta auki. Hän pukeutuu haarniskaan, joka pelästyttää parikin kertaa toisen juopottelijoista. Haarniska päällään insinööri seikkailee naamiaisissa, on pidätettynä jne. Lisäksi naamiaisten esiintyjien torvensoittajalla on myös haarniska. Nämä kaksi hahmoa tietysti sekoitetaan. Loppupuolella on myös unikohtaus, jossa tarina siirtyy haarniskoiden aikaan ja kohtaus muistuttaa Kolmannen valtakunnan sodanaikaisia elokuvatarinoita menneestä ajasta. Tässä kuitenkin on loppu, jossa insinööri löytää ihastuksensa ja museonjohtaja saa kosittua.
Arviot
Aikalaisarvioijat suhtautuivat elokuvaan nihkeästi, kuten Toini Aaltonen (Suomen Sosialidemokraatti): ”Suomen Filmiteollisuus on lisännyt jälleen uuden numeron kehnojen filmiensä luetteloon”. Valopuolina nähdään eräät näyttelijätyöt ja George de Godzinskyn musiikki.
Vuonna 1991 arviossaan Antti Lindqvist (Katso) ei löydä elokuvasta edes camp-huumoria, ja samalla linjalla ovat 2000-luvun televisioesitysten yhteydessä esitetyt kritiikit. Arto Pajukallio luonnehtii Totista torvensoittajaa sota-ajalle ominaiseksi eskapistiseksi ”hätäapukomeadiaksi”. Sitä on sanottu myös sietämättömäksi komediaräpellykseksi. Eräs kriitikko pitää kuitenkin elokuvan lavastusta kekseliäänä, vuoropuhelua näppäränä ja yleensä näkee siinä visuaalisia oivalluksia, mutta ne hukkuvat pitkitettyihin kohtauksiin ja elokuvan rytmittömyyteen.
Naula (mittayksikkö)
Naula (tunnus lb ), amerikansuomessa myös pauna (engl. pound), on muun muassa brittiläisessä yksikköjärjestelmässä käytetty massan ja painon (normaalivoiman) mittayksikkö. Se ei kuulu kansainväliseen yksikköjärjestelmään eli SI-järjestelmään.
Naula on eri aikoina, eri paikoissa ja eri tarkoituksia varten määritelty vaihtelevasti, mutta nykyään sillä tavallisimmin tarkoitetaan englantilaiseen avoirdupois-naulaan pohjautuvaa kansainvälistä naulaa, joka jakautuu 16 unssiin (oz). Vuonna 1959 Britannia, Australia, Etelä-Afrikka, Kanada, Uusi-Seelanti ja Yhdysvallat vakioivat sen suhteessa kilogrammaan:
Jalometallien, kuten kullan ja hopean, mittayksikkönä voidaan yhä käyttää erityistä troy-unssia (ozt), joka on vanhentuneen troy-naulan kahdestoistaosa:
Etymologiaa ja yleistä historiaa
Yksikön nimi naula juontuu latinan ilmauksesta lībra pondō ’naulan painoinen’. Saman ilmauksen alkuosasta johtuu naulan tunnus lb. Libra (kirjaimellisesti ’vaaka’) oli vanha roomalainen mittayksikkö, joka vastasi noin 327:ää grammaa. Libran kahdestoistaosaa tarkoittanut uncia puolestaan on irtautunut alkuperäisestä merkityksestään ja muuttunut unssiksi (tunnus oz tulee vanhasta italialaisesta sanasta onza).
Rooman valtakunnan peruina useimmissa Euroopan maissa on ollut käytössä jokin naulaa vastaava painoyksikkö, kuten ranskalainen livre, saksalainen Pfund, ruotsalainen skålpund ja venäläinen funt (фунт). Vanhoissa suomalaisissa mittayksiköissä naula oli noin 425 g. Amerikansuomessa käytetty pauna on anglismi ja muunnelma englannin sanasta pound.
Metrijärjestelmään siirryttäessä muun muassa Ranskassa ja Saksassa naulan mitaksi vakioitiin täsmälleen 500 g, ja tässä merkityksessä sitä saatetaan yhä käyttää SI-järjestelmänkin epävirallisena lisäyksikkönä esimerkiksi ruokaostoksia tehtäessä.
Vanhoja brittiläisiä naulamittoja
Pelkästään Englannissa on ollut käytössä useita vaihtelevasti määriteltyjä naulamittoja, joiden perusyksiköksi vakioitiin lopulta yhtenäinen graanimitta (n. 64,8 mg eli 1/16 g). Nykymääritelmän mukaan towerinnaula on 5 400 graania (n. 350 g), troy-naula 5 760 graania (n. 373 g) ja avoirdupois-naula 7 000 graania (n. 454 g).
Skotlannissa oli oma standardoitu naulamittansa, joka säilyi käytössä vuoteen 1748.
Towerinnaula eli rahanlyöjän naula
Towerinnaula jakautui 12 unssiin kuten roomalainen librakin aikoinaan. Nimensä se sai siitä, että sen mallikappaletta säilytettiin Englannin kuninkaallisessa rahapajassa, joka sijaitsi Lontoon Towerissa.
Towerinnaulaa kutsuttiin vanhastaan rahanlyöjän naulaksi, sillä sen avulla määrittyi Englannin rahayksikön punnan arvo. Alkujaan anglosaksisen kuningas Offan (757–796) käyttöön ottamassa rahajärjestelmässä yksi punta oli samanarvoinen kuin naula sterling-hopeaa, mistä yhä johtuu punnan virallinen nimi pound sterling. Tästä hopeamäärästä lyötiin 240 penniä (joiden yhteisarvo vastasi yhtä puntaa), ja koska hopeapennit olivat vakiopainoisia (1/20 unssia), niitä voitiin käyttää paitsi maksuvälineinä myös punnuksina. 1400-luvulle tultaessa alkuperäinen painosuhde ei tosin enää pätenyt, sillä hopean hinta oli noussut ja yhdestä naulasta lyötiin 360 hopeapenniä (eli yksi naula hopeaa oli arvoltaan 1,5 puntaa).
Vuonna 1527 towerinnaulan käytöstä luovuttiin ja punnan arvo kytkettiin troy-naulaan.
Troy-naula eli apteekkarin naula
Troy-naula eli apteekkarin naula jakautui 12 unssiin niin kuin towerinnaulakin, mutta troy-unssin mitta perustui hieman suurempaan graanikokoon. Aikoinaan troy-unssin perusteella määriteltiin myös avoirdupois-naula, mutta nykyään avoirdupois-unssi ja troy-unssi eroavat jonkin verran toisistaan, koska keskiaikaiset mittausvälineet ja -tavat olivat epätarkkoja ja sitä paitsi määritelmät ovat myöhemmin muuttuneet.
Troy-naulan nimen oletetaan juontuvan koillisranskalaisen Troyes’n kaupungin naulamitasta, joka oli tunnettu siitä, ettei sen mallikappaleen massa muuttunut vuosisatoihin. Vaihtoehtoisen selityksen mukaan troy-naula periytyisi suoraan roomalaisesta librasta ja sen nimi tulisi niin ikään vaakaa tarkoittaneesta muinaisenglannin sanasta troi. Virallisissa asiakirjoissa troy-naula tosin mainitaan ensimmäisen kerran vasta vuonna 1414.
Mahdollisesti nimitys troy ei alun perin tarkoittanut niinkään mittayksikköä vaan tapaa, jolla punnittiin arvotavaroita erotukseksi bulkkitavaroista. Henrik VII vakiinnutti troy-naulan erityisesti jalometallien, apteekkituotteiden ja leivän mittayksiköksi vuonna 1497, ja vuonna 1527 Henrik VIII sääti, että punnan arvo määrittyi troy-naulan eikä aiemmin käytetyn towerinnaulan mukaan.
Troy-naulasta luovuttiin virallisesti vuonna 1878, mutta troy-unssin käyttö sallittiin yhä jalometallien ja jalokivien sekä apteekkituotteiden kaupassa. Myöhemmin brittiapteekeissa on siirrytty käyttämään SI-järjestelmän mittayksiköitä.
Avoirdupois-naula
Henrik VII:n hallintokaudella vuonna 1497 avoirdupois-naula virallisesti vakioitiin troy-unssin avulla siten, että yhdestä avoirdupois-naulasta lyötiin 16 unssia kultarahoja, joista 12 unssia (yksi troy-naula) meni kiertoon rahoina, kaksi unssia meni verona kuninkaalle, yksi unssi meni verona kaupungille ja yksi unssi oli rahanlyöjän palkka.
1500-luvun lopulla Elisabet I yhtenäisti englantilaista yksikköjärjestelmää kieltämällä muiden kuin avoirdupois-naulan käytön – poikkeuksena troy-naula, joka säilyi rahojen ja jalometallien sekä apteekkituotteiden mittayksikkönä.
Vuosisatojen kuluessa avoirdupois-naulan määritelmää tarkistettiin monta kertaa, ja brittiläinen naula (imperial pound) ja yhdysvaltalainen naula (U.S. pound avoirdupois) täsmentyivät hieman toisistaan poikkeaviksi, kunnes ne vuonna 1959 vakioitiin nykyiseksi kansainväliseksi naulaksi.
Englantilaisten naulamittojen suhteutusta
Oheinen muuntotaulukko suhteuttaa perinteisiä Englannissa käytettyjä naulamittoja (avoirdupois-naula, troy-naula, towerinnaula, kauppiaidennaula ja lontoonnaula) toisiinsa sekä metriseen naulaan (500 g). Perinteisten naulamittojen suhteutus metrijärjestelmään on likiarvoinen.
Naula voiman yksikkönä
Monien vanhojen yksiköiden tavoin naulaa on käytetty sekä massan että painon ja sen mukaisesti muunkin voiman yksikköinä. Voiman yksikkönä naula on voima, jolla maa vetää puoleensa yhden naulan massaa. Arkielämässä ei yleensä ole merkitystä sillä, käsitetäänkö ne massan vai painon yksiköiksi, mutta tieteessä ero on tärkeä samoin kuin muodostettaessa johdannaisyksiköitä esimerkiksi energialle, teholle ja paineelle. Brittiläisessä absoluuttisessa järjestelmässä (British absolute system) naula on määritelty massayksiköksi, mutta varsinkin insinöörien käyttämässä gravitaatiojärjestelmässä (British gravitational system) sitä vastoin voimayksiköksi. Kun naulaa käytetään voimayksikkönä, siitä käytetään tunnusta lbf.
Gravitaatiojärjestelmään sisältyy myös johdettu, harvoin käytetty massayksikkö slug. Se on massa, joka saa kiihtyvyyden 1 ft/s2, kun siihen vaikuttaa 1 naulan voima. Yksi slug on noin 32,174 lb tai 14,6 kg. Vastaavasti absoluuttisessa järjestelmässä on myös voimayksikkö poundaali (poundal, pdl) eli voima, jolla yhden naulan massa saa kiihtyvyyden 1 ft/s2 (1 pdl = 1/32,174 lbf = 0,031 081 lbf ≈ 0,138 N). Näiden erojen ymmärtäminen on vaikeaa jopa anglosaksisille insinööreille, ja massan (inertian) sekä painon (normaalivoiman) sekoittaminen toisiinsa on johtanut onnettomuuksiinkin.
Kuopion tori
thumb|280px|Kuopion torin [[kirpputoripöytiä kesälauantaina, taustalla kaupungintalo.]] thumb|280px|Kuopion tori on pinta-alaltaan yli [[hehtaarin kokoinen.]] Kuopion tori eli kauppatori tai "mualiman napa" on Kuopion kenties tunnetuin nähtävyys. Tori on sijainnut nykyisellä paikallaan jo vuodesta 1818 lähtien. Kauppatoriksi se muuttui vuonna 1856, kun torikauppa siirtyi tälle paikalle entisen Kustaantorin, nykyisen Snellmaninpuiston paikalta.
Tori sijaitsee noin sadan metrin korkeudella merenpinnasta ja alueen koko on 130×174 metriä. Päällys on noppa- ja nupukiveä. Itä–länsi-suunnassa alueen läpäisee tasainen kävelykuja. Pintana tori on hieman kalteva, mikä asettaa käytölle haasteita. Rakennelma lepää 10–15 metrin syvyisellä hiekkapatjalla, jonka alla on Väinölänniemeltä alkava harjumuodostuma, joka kulkee kirkon ali Puijoa kohti. Torin reunoja pitkin kulkevat pohjoisessa Tulliportinkatu, idässä Puijonkatu, etelässä Kauppakatu ja lännessä Haapaniemenkatu.
Torialueen rakennuksia
Torialueella on kiinteinä rakenteina etelälaidalla Kuopion kauppahalli, jonka itäpäädyssä sijaitsee Veljmies-patsas altaineen ja länsipäädyssä Siskotyttö-patsas. Näiden lisäksi torilla on joitakin kioski- ja huoltorakennuksia. Torin alla olevassa kolmikerroksisessa pysäköintihallissa on 1 350 pysäköintipaikkaa. Hallin yhteydessä on maanalainen kauppakeskus Apaja, joka yhdistää torin laidan liikerakennukset.
Toria reunustavat nykyisin pohjoisessa Kuopion kaupungintalo, idässä Kuopion Osuuspankki, kauppakeskus Sektori ja kauppakeskus Vihtoriksi nimetty liikerakennus, jossa toimi vuoteen 2016 asti Anttilan tavaratalo. Etelässä toria reunustavat Kuopion Lyseon lukio ja kauppakeskus Aapeli sekä lännessä tavaratalot Carlson ja Kuopion Sokos sekä Hallman-yhtiön liiketalo. Torin nurkissa on koillisnurkasta alkaen myötäpäivään Keilatalo, Pankkitalo, H-talo ja liiketalo (Kiinteistö Oy Tulliportinkatu 33), jossa on ollut pitkään Suomalainen kirjakauppa (aiemmin Savolan kirjakauppa) ja muita palvelualan yrityksiä.
Historia
Vuonna 1775 maanmittari Pehr Kjellman sai tehtäväkseen laatia kaupungille asemakaavan, kun kuningas Kustaa III oli määrännyt silloisen Kuopion kirkonkylän samana vuonna perustamansa Savon ja Karjalan läänin pääkaupungiksi. Jo seuraavana vuonna kaava oli valmis, ja kuningas hyväksyi sen heti. Kjellmanin asemakaavan keskus oli Suurtori, nykyinen Snellmaninpuisto, joka nimettiin muutaman vuoden kuluttua kaupungin perustajan mukaan Kustaan toriksi. Tätä aikaisemmin Pietari Brahen perustaman kaupungin tori sijoittui asemakaavassa nykyisen Kuopionlahden rantaan. Siksi alue on nyt nimetty Brahenpuistoksi ja puiston reunaa kulkee Brahenkatu. Nykyisellä paikallaan tori on sijainnut jo vuodesta 1818 lähtien Kauppatoriksi se muuttui vuonna 1856, kun torikauppa siirtyi tälle paikalle entisen Kustaantorin, nykyisen Snellmaninpuiston paikalta.
Torin alla oleva pysäköintihalli avattiin 700-paikkaisena vuonna 1991. Alatoriremontissa vuonna 2013 sinne tuli noin 650 uutta pysäköintipaikkaa. Alatorihankkeessa Anttilan ja Carlsonin tavarataloihin tehtiin mittavat laajennukset ja remontit, joiden yhteydessä osa keskustakaupasta, esimerkiksi elokuvateatterikeskus piti sijoittaa maan alle. Teatteri rakennettiin kuitenkin uuteen kauppa- ja viihdekeskukseen IsoCeehen. Alatorihanke herätti aikanaan paljon keskustelua, joka kulminoitui kysymykseen kauppahallirakennukseen jälkeenpäin tehdyn kalahallisiiven purkamisesta. Purkamisen estämisen puolesta kerättiin muun muassa nimilistoja. Kauppiaat kannattavat kehittämistä, sillä hallista puuttuu muun muassa asiakas-wc:t. Kaupunginhallitus myönsi kalahallin siivelle purkuluvan. Kalahallin tilalle rakennettiin lasipaviljonki, jossa toimii kahvila.
Kuopion tori on suuri, mikä yhdistettynä sen ajoittaiseen hiljaisuuteen talvisaikana sai 1990-luvun lopulla Kuopion kaupunginjohtajana toimineen Kari Häkämiehen vertaamaan sitä venäläiseen lentokenttään. Tästä heitosta huolimatta se on yksi Suomen vilkkaimmista toreista, ja monien kuopiolaisista levinneiden mielikuvien lähde. Torilta löytyvät vielä tänäänkin perinteiset savolaiset kalakukkoineen, joskin kaupunki ympärillä on nykyaikaistunut. Muun muassa vanhoja puutaloja on hävinnyt uusien ja suurempien liikerakennusten tieltä. Liiketilasta on kuitenkin yleisesti ottaen torin ympärillä pulaa.
Tommy Henrich
Henrichin uran keskeytti tilapäisesti palvelu toisessa maailmansodassa vuosina 1943–1945. Hän palasi vuonna 1946. Hän oli sarjan all star -pelaaja vuosina 1942 ja 1947–1950.
Henrich toimi myöhemmin valmentajana New York Yankeesissa, New York Giantsissa ja Detroit Tigersissä.
Herttakaksikko
Herttakaksikko (Neottia cordata, syn. Listera cordata) on pienikokoinen, pohjoisen havumetsävyöhykkeen kämmekkälaji, joka on saanut nimensä herttamaisista lehdistään. Sitä tavataan kosteista ja soistuvista kuusimetsistä.
Ulkonäkö ja koko
200px|thumb|left|Kasviokuva Herttakaksikko kasvattaa hennon, 10–20 cm korkean varren. Sillä on vaakajuurakko, jonka hentojen rönsyjen avulla kasvi leviää kasvullisesti. Nimensä laji on saanut lehtiensä perusteella. Varren alaosassa on yleensä vastakkain asettuneina kaksi leveän herttamaista, 1–2,5 cm pituista lehteä. Kukattomassa varressa lehdet ovat varren päässä. Varren latvassa oleva kukinto on lyhyt, harsu tähkä, jossa on 3–10 kukkaa. Kukat ovat pieniä, noin 5 mm leveitä ja väriltään rusehtavan tai punertavan vihreitä. Kukan huomiota herättävin osa on kapea- ja suippoliuskainen, kannukseton huuli, joka on 2–3 kertaa muiden kehälehtien pituinen ja kärjestään kaksiliuskainen. Kukka tuoksuu epämiellyttävälle, ja haju muistuttaa lähinnä pilaantunutta ruokaa. Herttakaksikko kukkii Suomessa kesä-elokuussa. Näkyvää kukinta-aikaa pidentää se, että teriö pysyy tuoreena vielä siementen kypsyessäkin. Kasvin hedelmä on kellertävä, pystyhkö ja pullea kota.
Vaikka laji tunnettaan yhä paremmin nimellä Listera cordata, on sen osoitettu olevan hyvin läheistä sukua pesäjuurelle (Neottia nidus-avis), jolloin nimistösääntöjen mukaisesti "kaksikot" (ent. Listera) siirretään aikaisemmin kuvattuun pesäjuurten sukuun Neottia.
Levinneisyys
Herttakaksikko on levinneisyydeltään sirkumboreaalinen; toisin sanoen sitä esiintyy pääasiassa pohjoisen pallonpuoliskon havumetsävyöhykkeellä. Euroopassa sitä tavataan Britteinsaarilta, Fennoskandiasta, Pohjois-Saksasta ja -Puolasta, Baltiasta ja Venäjän pohjois- ja keskiosissa Länsi-Siperiaan saakka. Keski- ja Etelä-Euroopassa laji kasvaa vuoristometsissä muun muassa Alpeilla, Balkanilla sekä Kaukasuksen alueella. Herttakaksikon levinneisyysalue jatkuu Venäjän Tyynenmeren rannikolta Alaskaan, Kalliovuorille sekä Kanadaan. Lajia kasvaa myös Grönlannissa ja Islannissa.
Suomessa herttakaksikkoa voi löytää lähes koko maasta. Yleisimmillään se on Kainuussa ja Lapissa. Pienen kokonsa ja vaatimattoman ulkonäkönsä takia laji on kuitenkin vaikeasti havaittavissa. Etelä- ja Keski-Suomessa laji on viime vuosikymmeninä taantunut.
Elinympäristö
Herttakaksikkoa voi löytää metsistä lähes koko Suomesta, useimmiten kosteista ja soistuvista kuusimetsistä sammalen seasta. Kasvi muodostaa yleensä harvahkoja kasvustoja juuren rönsyjen avulla. Lajia ei voida pitää selvänä kalkinkarttajana tai -vaatijana.
Mankato (Minnesota)
thumb|Mankato kartalla. Mankato on kaupunki Minnesotan osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungin pinta-ala on reilut 47 neliökilometriä ja asukasluku noin 41 000.
Mankato oli alkujaan Dakota-intiaanien asuinaluetta. Ensimmäiset eurooppalaiset uudisasukkaat tulivat alueelle 1700-luvulla. Mankaton ensimmäinen kauppa avattiin vuonna 1800-luvun puolivälissä ja vuonna 1868 kaupunki liitettiin osaksi rautateitä. Samana vuonna kaupunkiin perustettiin normaalikoulu, josta kehittyi monien vaiheiden kautta nykyinen Minnesotan osavaltionyliopisto, Mankato.
Lähteet
thumb|right|360px|Mankato
Turun isku 2017
Turun isku tehtiin 18. elokuuta 2017 Turussa. Se oli ensimmäinen jihadistisessa tarkoituksessa tehty islamistinen terroriteko Suomessa. Kahdella keittiöveitsellä tehdyn iskun uhreja oli kymmenen henkilöä, joista kaksi kuoli.
Poliisi tutki iskua alusta alkaen terroristisessa tarkoituksessa tehtyinä murhina ja murhan yrityksinä. Myöhemmin apulaisvaltakunnansyyttäjä nosti syytteen terroristisessa tarkoituksessa tehtyinä murhina ja niiden yrityksinä. Käräjäoikeus tuomitsi Abderrahman Bouananen 15. kesäkuuta 2018 kahdesta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhasta ja kahdeksasta terroristisessa tarkoituksessa tehdystä murhan yrityksestä elinkautiseen vankeusrangaistukseen.
Tapahtumien kulku
thumb|right|Iskun tekijän reitti. Iskupäivän aamuna Abderrahman Bouanane pyöräili tuttavansa asunnolta Kaarinasta, jossa hän väliaikaisesti asui, Turun keskustaan. Asunnolta hän oli ottanut mukaansa kaksi keittiöveistä. Keskustaan päästyään hän vieraili Aurajoen varrella sijaitsevassa moskeijassa rukoilemassa, minkä jälkeen hän siirtyi tuomiokirkon viereiseen puistoon. Sieltä hän matkusti Turun linja-autoaseman kautta Turun kauppatorille. Poliisin mukaan Bouananen alkuperäinen suunnitelma oli puukottaa varusmiestä linja-autoasemalla, mutta paikalle tuli muita ihmisiä, minkä vuoksi puukottaja luopui ajatuksesta ja jatkoi matkaansa kauppatorille.
Hätäkeskus sai ensimmäisen ilmoituksen iskusta kello 16.02 ja epäilty otettiin kiinni kello 16.05 Brahenkadulla, lähellä Maariankadun risteystä. Ensimmäinen poliisipartio oli Kauppatorilla alle minuutissa. Kauppatorilla epäilty puukotti ensin jehovantodistajanaista, joka kuoli myöhemmin vammoihinsa. Tämän jälkeen epäilty puukotti naista auttamaan tullutta tukholmalaista turistia, Hassan Zubieria niskaan. Sieltä hän jatkoi eteenpäin ja puukotti lastenvaunuja työntänyttä naista, jolla oli mukanaan puolivuotias tyttövauva sekä auttamaan tullutta miestä. Kauppatorilta epäilty pakeni Kauppiaskadulle ja puukotti ohi kulkenutta naista. Kauppiaskadulta mies kääntyi Maariankadulle ja puukotti kahta naispuolista ohikulkijaa. Maariankadulta epäilty mies kääntyi Brahenkadulle, jossa häntä vastaan tuli pariskunta lastenvaunujen kanssa, mutta heille hän ei tehnyt mitään. Sen sijaan hän puukotti kolmea naista. Sen jälkeen poliisi tuli paikalle ja pysäytti miehen ampumalla virka-aseellaan tätä reiteen.
Turun kaupunginkirjasto ja Hansakortteli tyhjennettiin varotoimenpiteenä viranomaisten pyynnöstä.
Lounais-Suomen poliisi ilmoitti perjantai-iltana etsivänsä valkoista Fiat Ducato -pakettiautoa. Myöhemmin poliisi kertoi löytäneensä auton. Lisäksi poliisi teki etsinnän auton omistajan taloon Turun Varissuon kaupunginosassa. Poliisi teki operaation myös Pansion vastaanottokeskukseen. Poliisi teki kiinnioton myös Kaarinan Hovirinnassa. Sunnuntaina 20. elokuuta poliisi kertoi tehneensä uusia kotietsintöjä muun muassa Turun Runosmäessä.
Tekijä
Bouanane saapui Suomeen turvapaikanhakijana keväällä 2016. Hän sai kielteisen turvapaikkapäätöksen. Hän oli valittanut kielteisestä päätöksestä. Hänen oikea nimensä ja syntymäaikansa selvisi keskusrikospoliisille Interpolin avulla 27. elokuuta. Myös hänen passinsa ja henkilöllisyystodistuksensa löytyivät Saksasta Dortmundin viranomaisilta.
Tarkkoja tietoja Bouananen vammoista ei ole kerrottu julkisuuteen. Hän oli niiden kolmen henkilön joukossa, jotka saivat Turun yliopistollisessa keskussairaalassa tehohoitoa.
Marraskuun 24. päivänä poliisi ilmoitti, ettei sillä ole syytä olettaa, että isku olisi ollut minkäänlaisen ryhmän suunnittelema. Poliisi pidätti tutkinnan aikana Bouananen lisäksi muitakin ihmisiä, mutta heidät kaikki vapautettiin rikosepäilyistä. Helmikuussa 2018 yhden etsintäkuulutetun miehen kohdalla selvitettiin vielä, onko hän tukenut epäillyn radikaaleja ajatuksia. Hänen ei kuitenkaan epäillä osallistuneen itse iskuun.
Teon motiivi
Abderrahman Bouananen tarkoituksena oli tehdä terrori-isku. Hän näki länsimaat syyllisinä Syyrian tapahtumiin ja teon jälkeisissä poliisikuulusteluissa hän totesi, että jokaista muslimimaassa kuollutta ihmistä kohtaan on kuoltava ihminen länsimaissa, mukaan lukien Suomessa. Bouanane oli kirjannut muistiinpanoihinsa, että hän haluaa perustaa Suomeen islamilaisen valtion. Terrori-iskun tekeminen oli hänelle jihadististen näkemysten toteuttamista.
Saapuessaan Suomeen vuoden 2016 puolivälissä hän ei vielä ollut kovin aktiivinen uskonnollisesti. Ensimmäisen kerran Isistä ja jihadismia hän oli alkanut pohtia vuoden 2017 alussa. Hän oli sittemmin yrittänyt matkustaa Raqqaan liittyäkseen Isisin joukkoihin. Tätä tarkoitusta varten hän oli myös pyrkinyt saamaan passin. Bouananen uzbekistanilainen tuttava oli yrittänyt auttaa häntä tässä suunnitelmassa, mutta ne eivät lopulta toteutuneet.
Kuulusteluissa hän kertoi, ettei hänellä ollut erityistä syytä tehdä iskua juuri Suomessa. Hän kertoi tehneensä iskun Suomessa sen vuoksi, että sattui olemaan maassa. Iskun motiiviksi hän kertoi halunneensa, että "Islamilainen valtakunta", eli Isis-järjestö, olisi vahva. Lopullisen päätöksensä iskun toteuttamisesta hän oli kertomuksensa mukaan tehnyt tekoa edeltävänä iltana. Ratkaiseva tekijä oli video, jossa oli näytetty Isis-järjestöä vastaan kohdistettuja pommituksia Raqqan kaupungissa.
Poliisin tekoa seuranneena yönä haltuunsa saamassa Bouananen manifestissa on viittauksia Koraaniin. Hän oli lukenut alun perin paperille kirjoitetun manifestin videolle Turun tuomiokirkon läheisyydessä ja julkaisi videon juuri ennen tekoaan arabiankielisessä pikaviestipalvelussa. Useita minuutteja kestäneessä videossa mainittiin useasti vääryydet islamia kohtaan. Bouanane oli omaksunut Isisin propagandaa ja hän oli radikalisoitunut viikkoja tai kuukausia ennen iskua, mutta kuitenkin poliisin tammikuussa hänestä saaman vihjeen jälkeen. Vastaanottokeskuksessa Bouanane oli puhunut suomalaisista vääräuskoisina ja hän oli kysellyt neuvoja, miten Isisiin voi liittyä. Hänen oli myös kuultu kuuntelevan kännykästään radikaaleja islamilaisia saarnoja. Tekijä haki teollaan marttyyrikuolemaa. Poliisin näkemyksen mukaan terroristijärjestö Isis tai muu järjestö ei ole halunnut ottaa tekoa nimiinsä, koska tekijä jäi eloon. Tutkinnanjohtaja Olli Töyrään mukaan Bouanane näki itsensä ”Isisin soturina ja taistelijana”. Bouanane kertoi oikeudenkäynnissä, että hänen tarkoituksena oli tehdä terroriteko. Töyrään näkemyksen mukaan kielteinen turvapaikkapäätös ei ollut syynä puukotukselle.
Vangitseminen ja oikeudenkäynti
Bouananea yritettiin puhuttaa lauantaina sairaalassa, mutta hän ei ollut siihen halukas. Kuulustelut aloitettiin sunnuntaina 20. elokuuta. Epäillyn vangitsemisoikeudenkäynti oli 22. elokuuta Varsinais-Suomen käräjäoikeudessa Turussa. Epäilty oli mukana oikeudenkäynnissä videoyhteyden välityksellä sairaalasta. Käräjäoikeus päätti, että Bouanane vangitaan. Hän suostui keskustelemaan videoyhteyden välityksellä jonkin verran. Keskusrikospoliisin mukaan Bouanane on myöntänyt kuolemaan johtaneet teot, mutta kiistää murhat. Hänet siirrettiin Turun yliopistollisesta keskussairaalasta Hämeenlinnan vankisairaalaan 23. elokuuta.
Bouananen lisäksi käräjäoikeus vangitsi kolme muuta marokkolaismiestä, joista yksi vangittiin kovemmalla todennäköisin syin -epäillyllä ja kaksi lievemmällä syytä epäillä -nimikkeellä. Kaksi lievemmällä perusteella vangittua vapautettiin 29. elokuuta, koska heitä ei ollut enää syytä epäillä rikoksesta. 1. syyskuuta poliisi vapautti tutkintavankeudesta vielä toisen yhä vangittuna olleista miehistä, ja vangituksi jäi vain pääepäilty Bouanane.
Bouananen mielentilatutkimuksen tuloksista kerrottiin maaliskuussa 2018. Sen mukaan Bouanane oli puukotukset tehdessään syyntakeinen, eli hän toimi täydessä ymmärryksessä. Mielentilatutkimuksessa Bouananella diagnosoitiin antisosiaalinen persoonallisuushäiriö. Suomessa ei ollut aikaisemmin epäilty turvapaikanhakijaa yhtä vakavasta rikoksesta.
Käräjäoikeudessa arvioitiin erityisesti sitä, olivatko puukotukset terroristisessa tarkoituksessa tehtyjä vai eivät. Syyttäjä vaati Bouananelle elinkautista vankeusrangaistusta terroristisessa tarkoituksessa tehdyistä kahdesta murhasta ja kahdeksasta murhan yrityksestä. Puolustus kiisti terroristisen tarkoituksen ja nimitti tekoja tapoiksi ja tapon yrityksiksi. Syyttäjän mukaan merkittävänä todisteena terroristisesta tarkoituksesta kävi Bouananen kirjoittama ja kuvaama manifesti, jonka sisältö asiantuntijoiden mukaan on jihadisteille tyypillistä retoriikkaa, jossa kehotetaan muslimeja pyhään sotaan vääräuskoisia vastaan ja irtisanoutumaan läntisten demokratioiden arvomaailmasta.
Kuolleiden omaiset ja iskussa loukkaantuneet vaativat Bouananelta vahingonkorvauksia yhteensä lähes 583 000 euroa. Kahden kuolleen naisen läheiset vaativat kukin 20 000 euroa henkisestä kärsimyksestä sekä lisäksi hautaus- ynnä muita kuluja. Loukkaantuneiden korvausvaatimukset liittyvät muun muassa kipuun ja särkyyn, henkiseen kärsimykseen, tilapäiseen tai pysyvään haittaan, sairaanhoitokuluihin ja esinevahinkoihin. Suurimpia, yli 162 000 euron korvauksia Bouananelta vaatii pysyvästi invalidisoitunut 46-vuotias mies.
Aika Marokossa ja muualla Euroopassa
Ollessaan Suomessa vastaanottokeskuksessa Bouanane oli kertonut tappaneensa ihmisen Marokossa ja kierrelleensä Euroopassa ennen Suomeen tuloa ja muun muassa myynyt kokaiinia Italiassa. Bouanane matkusti 23. huhtikuuta 2016 Italiasta Chiasson rajanylityspaikalta Sveitsiin, jossa vietti muutaman päivän ja anoi sieltä turvapaikkaa. Bouananelta ei otettu Saksassa sormenjälkiä, koska valtavan turvapaikanhakijamäärän takia poliisin käytäntönä oli ottaa ne vasta vastaanottokeskuksessa, josta Bouanane kuitenkin poistui nopeasti. Sveitsissä häneltä otettiin sormenjäljet, mutta niitä ei viety Eurodac-tietokantaan, koska Bouanane peruutti turvapaikkahakemuksensa pian sen tekemisen jälkeen. Saksan sisäministeriön ja Deutsche Welle -lehden mukaan hän saapui Suomeen Saksan kautta. Hänet rekisteröitiin siellä ollessaan, vaikka hän ei hakenut turvapaikkaa maassaoloaikanaan. Lehti kirjoitti, että Bouanane tuli Saksaan vuodenvaihteessa 2015–2016. Tuolloin häneltä otettiin DNA-näytteet ja biometriset tunnisteet henkilöllisyyden varmistamiseksi. Lisäksi hänet valokuvattiin. Saksan sisäministeriön mukaan hän oleskeli maassa laittomasti. Hänet päästettiin vapaaksi ja ohjattiin ilmoittautumaan Hampurin ulkomaalaisviranomaisille muutaman päivän sisällä, mitä Bouanane ei kuitenkaan tehnyt. Hän ei siis hakenut Saksasta turvapaikkaa Dublinin asetuksen mukaisesti, vaikka Saksa oli ensimmäinen maa, jonne hän Marokosta tiettävästi saapui. Hampurin poliisin tiedottaja Ulf Wundrack kertoi, että tuolloin saapui joka päivä kaikenlaisia pakolaisia ja muita ihmisiä Hampurin päärautatieasemalle, jotka jatkoivat matkaansa eteenpäin Skandinaviaan. Bouanane ei ilmeisesti asunut Hampurissa, eikä viipynyt siellä pitkään.
Tietotoimisto DPA:n saamien tiedusteluviranomaistietojen mukaan hän käytti Saksassa useaa eri henkilöllisyyttä. Siellä ollessaan hän oleskeli Hampurin lisäksi Ala-Saksissa. Bouanane jatkoi sieltä matkaansa Nordrhein-Westfaleniin, jossa hän oleskeli tammi–huhtikuun 2016 Hän käytti eri nimiä sekä Hampurissa että Nordrhein-Westfalenissa. Siellä ollessaan Bouananea syytettiin pahoinpitelystä Neussin kaupungissa. Pari viikkoa myöhemmin häntä syytettiin jälleen pahoinpitelystä, nyt Kerpenissä lähellä Kölniä. Dortmundin ulkomaalaisviranomaiset kirjasivat hänen olinpaikkansa ”tuntemattomaksi” huhtikuussa 2016.
Aika Suomessa
Yleisradion lähteet ovat kertoneet, että Bouanane valehteli Suomeen tullessaan iäkseen 17 vuotta, ja sai näin luvan viettää ensin puolisen vuotta alaikäisten turvapaikanhakijoiden yksikössä. Kun hän tuli ilmoituksensa mukaan täysi-ikäiseksi marraskuun lopussa 2016, hänet siirrettiin aikuisten yksikköön. Hän lienee siis saapunut Pansioon marras–joulukuun taitteessa vuonna 2016.
Bouanane ei ole ollut suojelupoliisin seuraamien 350:n terrorismikytköksistä epäillyn kohdehenkilön joukossa. Useat turvapaikanhakijat kertoivat Bouananen radikalisoitumisesta vastaanottokeskuksen johdolle, joka toimitti vihjeen Turun ulkomaalaispoliisille. Vihje käsiteltiin, mutta sen sisällön perusteella se sijoitettiin jonon hännille, sillä mikään siinä ei viitannut erityisen akuuttiin uhkaan. Vihjeen mukaan mies puhui ihaillen Isisistä, katsoi järjestön propagandaa, halveksi suomalaisia ja käyttäytyi muutoinkin arvaamattomasti. Hän kyseli miten voisi liittyä terroristijärjestö Isisiin, käyttäytyi uhkaavasti ja käytti huumeita. Bouananen kuultiin kuuntelevan kännykästään radikaaleja saarnoja, toisinaan hip hopia. Bouanane oli todennut, että kristityt pitäisi tappaa ja pitänyt shiiamuslimeja vääräuskoisina. Hän kävi uimahallissa ja suomen kielen kurssilla; käytti proteiinilisää ja kävi kuntosalilla. Lähteiden mukaan hän oli kookas ja hyvässä kunnossa. Bouananen tunteneet eivät pitäneet häntä mielisairaana tai masentuneena – vaan älykkäänä, joskin muista käytökseltään selvästi poikkeavana. Hän kävi lukuvuoden 2016–2017 turkulaista peruskoulua, jossa kävi opiskelemassa maahantulijoille suunnattua perusopetusta. Hän ei tullut kurssille enää sen alun jälkeen, eikä hän menestynyt opinnoissa tai saanut todistusta.
Vihje vastaanottokeskuksen johdolle
Osa vastaanottokeskuksen asukkaista on kertonut antaneensa Bouananesta vihjeen keskuksen johdolle. Vastaanottokeskuksen apulaisjohtaja Heimo Nurmi kertoi Yleisradiolle, että vihje vietiin poliisille. Paikallispoliisi toimitti vihjeen suojelupoliisille tammikuussa 2017, mutta vihje ei johtanut suojelupoliisin toimiin. Nurmen mukaan hän ei ole kuullut, että Bouanane olisi aiottu ottaa keskuksessa erityistarkkailuun. Nurmi totesi myös, että poliisin on tehtävä selvittää, jos on jotain selvittämistä. Vihjeen antajat eivät huomanneet, että Bouananea olisi otettu erityiseen tarkkailuun. Suojelupoliisin operatiivinen apulaispäällikkö Seppo Ruotsalainen kommentoi tapahtumaa, että vihje otettiin vakavasti, mutta se ei poikennut vihjeiden valtavirrasta.
Liikkeet ennen iskua
Alkukesällä Bouanane siirrettiin soluasunnostaan keskuksen päärakennukseen yhdessä toisen vangitun 18-vuotiaan marokkolaisen kanssa.
Helsingin Sanomien haastattelemien turkulaisten mukaan Bouanane liikkui viime aikoina paljon Pernon lähiössä. Haastatellut kertoivat, että epäilty osasi ainakin arabian kieltä, kulki paljon yksin ja vietti paljon vapaa-aikaansa anniskeluravintoloissa. Lännen Median ja Turun Sanomien mukaan epäilty tapasi käydä moskeijassa Turun Kupittaalla, mutta lopetti käynnit yllättäen ramadanin jälkeen, eli noin kaksi kuukautta ennen puukotuksia – vaikka moskeija on Turun moskeijoista juuri marokkolaisten suosima. Osa moskeijan marokkolaisyhteisöstä katsoo, että epäilty tekeytyi turvapaikkaprosessissa palestiinalaiseksi, koska Marokon kansalaiset eivät saa Suomesta turvapaikkaa. Kupittaan moskeijassa Bouanane kertoi olevansa kotoisin Casablancasta ja nimekseen Abuldrahman. Bouanane asui Pansion vastaanottokeskuksessa.
Bouanane kävi toisessa, Turun Yliopistonkadulla sijaitsevassa moskeijassa, perjantaina 18. elokuuta päivärukouksen aikaan. Rukous alkoi noin kello 13.30 ja päättyi noin tuntia myöhemmin puoli kolmelta, noin 1,5 tuntia ennen hyökkäystä.
Poliisin kiinniottamat ja etsintäkuuluttamat henkilöt
Poliisi kuuli tekoon liittyen kymmeniä henkilöitä ja iskun silminnäkijöitä. Esitutkinnan aikana ei ilmennyt seikkoja joiden perusteella hän olisi toiminut virallisesti mihinkään terroristijärjestöön. Poliisin mukaan Bouanane toimi yksin.
Välittömästi teon jälkeen poliisilla oli useita operaatioita Suomen alueella tapaukseen liittyen. Poliisi kertoi teon jälkeen perjantain ja lauantain välisenä yönä ottaneensa kiinni neljä henkilöä; osa Pansion vastaanottokeskuksesta, osa Varissuon kaupunginosasta yksityisasunnosta. Osa heistä oli viettänyt aikaa Bouananen kanssa muun muassa huumeita käyttäen. He olivat miehiä ja myös Marokon kansalaisia. Miehistä kaksi oli iältään 18-vuotiaita, kolmas 24-vuotias ja neljäs 28-vuotias. Heidät pidätettiin ja myöhemmin heitä esitettiin vangittaviksi. Aluksi kaikkia heistä epäiltiin osallisuudesta terroristisessa tarkoituksessa tehtyihin murhiin ja murhan yrityksiin. Kuitenkin maanantaina 22. elokuuta kahta heistä esitettiin vangittaviksi samoista syistä kuin päätekijää. Miehet kiistivät osallisuutensa tekoihin. Syyskuun 2017 alussa viimeinenkin muista vangituista vapautettiin.
Poliisi on tehnyt myös yhden kansainvälisen etsintäkuulutuksen uzbekistanilaisesta 23-vuotiaasta, Zuhriddin Rashidov -nimisestä mieshenkilöstä, jolla on Suomen kansalaisuus ja joka on mahdollisesti vaarallinen. Alkuvaiheen tietojen mukaan hän olisi ollut marokkolainen. Marraskuussa tutkinnanjohtaja Olli Töyräs Keskusrikospoliisista kertoi, että miestä ei ole tavoitettu ja etsintäkuulutus on yhä voimassa.
23. elokuuta kiinniotetut henkilöt
Keskiviikkoaamupäivänä 23. elokuuta poliisi teki kaksi uutta kiinniottoa tapaukseen liittyen. Keskusrikospoliisi ilmoitti, että kahden miehen osalta syytä epäillä -kynnys terroristisen teon valmistelurikoksessa ylittyi. Heidän kansalaisuutensa ei ole tiedossa: miehet ovat ilmoittaneet Suomen viranomaisille olevansa algerialaisia ja Ruotsin viranomaisille marokkolaisia. Poliisi ei ole kertonut, onko toinen se henkilö josta tehtiin etsintäkuulutus. Poliisi kuulusteli seuraavana päivänä kiinniotettuja, pidätti toisen ja vapautti toisen. Pidätetty vapautettiin lauantaina 26. elokuuta, eikä häntä enää epäilty rikoksesta.
Uhrit ja silminnäkijät
Iskussa kuoli kaksi ja kahdeksan loukkaantui. Myös iskun tekijä, Abderrahman Bouanane, loukkaantui poliisin ammuttua häntä jalkaan. Viisi loukkaantuneista oli Suomen kansalaisia. Puukottajan kymmenestä uhrista nuorin oli 15-vuotias ja vanhin 67-vuotias. Uhrit loukkaantuivat pääasiassa kaulan alueelle. Bouanane kertoi oikeuskäsittelyssä lukeneensa Koraanista kehotuksen tappamaan vääräuskoisia iskemällä heitä kaulaan.
Iskun nuorin ja ainoa alaikäinen uhri, 15-vuotias tyttö, oli tullut pakolaisena Syyriasta Suomeen. Hän oli Bouananen tuttava suomen kielen kurssilta. Bouanane kertoi oikeuskäsittelyssä tunnistaneensa tytön myöhemmin valokuvista, mutta ei iskuhetkellä tajunnut, kuka tämä oli. Hän oletti puukotushetkellä tämän olleen suomalainen. Muita uhreja olivat Tukholmassa asuva Ison-Britannian kansalainen, 45-vuotias Hassan Zubier,, Ruotsin kansalainen sekä Suomessa yliopistotutkijana toiminut 34-vuotias italialainen nainen. Hän oli puukotuspaikalla lastenrattaita työntänyt nainen. Hän ja tyttövauva selvisivät hyökkäyksestä hengissä. Viimeinen puukotuksissa loukkaantunut, 32-vuotias nainen, pääsi pois sairaalahoidosta syyskuun alussa 2017. Hänet leikattiin kahdesti.
Molemmat puukotuksessa kuolleet olivat naisia, ja he olivat syntyneet vuosina 1951 ja 1986. Kuolleista nuorempi oli 31-vuotias Jehovan todistajiin kuulunut nainen, joka oli torilla jakamassa esitteitä.
Poliisin mukaan uhrit valikoituivat sattumanvaraisesti. Kuitenkin poliisi epäilee tekijän valikoineen uhreikseen tarkoituksella naisia, koska epäilty puukotti vain sellaisia miehiä, jotka olivat tulleet auttamaan naisuhreja. Bouanane totesi oikeuskäsittelyssä, että hänen tarkoituksenaan oli tappaa nimenomaan naisia.
Useista kauneuskilpailuista tunnettu henkilö, joka ei halunnut tuoda nimeään julkisuuteen, kertoi The Voicen haastattelussa, että veristä puukkoa kantanut Bouanane huusi Jumalaa arabiaksi: ”Hän käveli meitä kohti kädet levällään ja huusi Allahia.” Epäilty on kuulusteluissa vahvistanut huutaneensa ”Allāhu akbar”. Myös todistajat oikeudessa vahvistivat huudot. He kuvasivat Bouananen toimintaa sekavaksi ja raivoisaksi.
Seuraukset
thumb|Kynttilöitä ja kukkia Turun kauppatorilla noin kymmenen tuntia puukotusten jälkeen, 19. elokuuta 2017 klo 02.31. Poliisi piti tiedotustilaisuuden puukotuksista 18. elokuuta 2017 kello 19.00. Poliisi ilmoitti kohottavansa valmiuttaan valtakunnallisesti lisäämällä partioiden määrää ja tehostamalla tiedonhankintaa koko maassa. Myös lentokenttiä alettiin valvoa tarkemmin tekojen seurauksena. Sisäministeri Paula Risikko ilmoitti, että ulkomaalaisvalvontaa tehostetaan. Seuraavana maanantaina 21. elokuuta poliisi palasi tavanomaiseen valmiuteensa. Keskusrikospoliisi alkoi tutkia Turun puukotuksia terroristisessa tarkoituksessa tehtyinä kahtena murhana ja kahdeksana murhan yrityksenä. Sittemmin tekoa alettiin tutkia kahtena terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhana sekä yhdeksänä terroristisessa tarkoituksessa tehtynä murhan yrityksenä.
Poliisi lisäsi Itä-Suomessa muun muassa Kuopion torin valvontaa suurmarkkinoiden ajaksi. Paikalle tuotiin betoniesteitä ajoneuvoiskujen ehkäisemiseksi. Oulussa keskustassa toimittiin samalla tavalla poliisihallituksen antaman määräyksen seurauksena ja paikalle tuotiin raskaita ajoneuvoja Turun iskun takia. Oulussa esteet poistettiin seuraavana maanantaina, mutta paikalle suunnitellaan pysyviä ajoesteitä.
Turun kaupunki järjesti suruliputuksen perjantain tapahtumien johdosta keskustan silloilla lauantaina kello 8–21. Lauantaina sisäministeriö määräsi puolilta päivin suruliputuksen koko maan valtion virastoihin ja laitoksiin. Liputus alkoi heti ja se päättyi klo 21. Sisäministeriö toivoi, että koko maa yhtyisi suruliputukseen.
Suojelupoliisin mukaan teko vastaa sen tekemää uhka-arviota Suomeen kohdistuneista uhkista. Suojelupoliisin näkemyksen mukaan Bouanane sopii tyypilliseen terrori-iskun tekijän profiiliin. Lisäksi sen mukaan suuri Suomeen saapuneiden turvapaikanhakijoiden määrä on osittain nostanut Suomeen kohdistunutta terroriuhkaa.
Surmapaikalle on tehty pieni aidattu alue, jonne on tuotu paljon kukkia ja kynttilöitä. Myös tasavallan presidentti Sauli Niinistö kävi laskemassa paikalle kukkaset.
Valtakunnansyyttäjänvirasto arvioi poliisin aseenkäyttöä Bouananen kiinnioton yhteydessä. Syyttäjän mukaan poliisin voimankäyttö hänen taltuttamisessaan ei anna aihetta rikostutkintaan. Terrorismirikosasiaa koskevan syytteen nostamisesta päättää tavanomaisista rikoksista poiketen valtakunnansyyttäjä. Syyttäjäryhmässä on mukana kaksi terrorismirikoksiin erikoistuvaa syyttäjää.
Sisäministeri Paula Risikko sanoi Ylen A-studiossa 21. elokuuta, että turvapaikanhakijoiden palautuksia, myös pakkopalautuksia, tehostetaan syksyllä. Ohjelmassa keskusteltiin toimista, joilla Turun puukotuksien kaltaiset tapahtumat ehkäistään tulevaisuudessa. Risikon mukaan poliisilla on palautusjonossa jopa 1 400 henkilöä. Hän kommentoi myöhemmin spekulointia palautus­keskuksista, että Bouananea ei olisi voitu sijoittaa sellaiseen, koska hän oli valittanut kielteisestä turvapaikkapäätöksestään – hän olisi saanut odottaa päätöstä valitukseen vastaanottokeskuksessa.
Vuoden kuluttua iskusta, 18. elokuuta 2018, Turun kaupunki ei järjestänyt muistotilaisuutta. Kaupunginjohtaja Minna Arveen mukaan kaupunki oli sitä mieltä, etteivät traaginen rikos ja sen tekijä ansaitse muistopäiviä. Sen sijaan Kansallismielisten liittouma -niminen taho järjesti Turussa samana päivänä 188 Kukkavirta -nimisen marssin, johon poliisin mukaan osallistui noin 300 ihmistä. Marssijat laskivat Aurajokeen kukkia ja seppeleen iskun uhrien muistoksi. Vastarannalla järjestettiin samanaikaisesti äärioikeistoa vastustava mielenosoitus.
Iskun jälkeen hallitus asetti Onnettomuuskeskuksen työryhmän tutkimaan iskun tapahtumien kulkua, viranomaisten toimintaa sekä asiaan johtaneita tekijöitä ja seurauksia. Onnettomuustutkintakeskuksen tarkoitus ei ollut tehdä päällekkäistä työtä poliisin tutkinnan kanssa, vaan selvittää tapahtumakokonaisuutta laajemmin siitä näkökulmasta, mitä turvallisuussuosituksia tapauksesta voi antaa viranomaisille ja muille toimijoille. Kesäkuussa 2018 tutkintaryhmä julkaisi yhdeksän uutta turvallisuussuositusta, jotka oli osoitettu muun muassa Maahanmuuttovirastolle, eri ministeriöille, suojelupoliisille ja poliisihallitukselle. Oikeusministeriön koostamasta raportista toukokuulta 2019 kuitenkin selvisi, että useita suosituksia ei ollut saatu toteutettua.
Suomessa
Tasavallan presidentti Sauli Niinistö antoi lausuntonsa lauantaina 19. elokuuta. Hän muun muassa otti osaa kuolonuhrien omaisten menetykseen sekä toivotti voimia haavoittuneille. Hän myös kiitti poliisia ja pelastushenkilökuntaa vakuuttavasta toiminnasta. Lisäksi hän toivoi kansalaisilta asiallista keskustelua maahanmuuttoon liittyvissä asioissa ja tuomitsi törkeän leimaamisen sekä tahallisen väärinymmärtämisen.
Pääministeri Juha Sipilän mukaan ”on kyse yksittäisestä” tapauksesta, ja välikohtauksella ei ole yhteyttä muihin tapauksiin. Seuraavana päivänä hän kommentoi, että ”vihaan ei vastata vihalla”.
Sisäministeri Paula Risikon mukaan ”isku ei tullut yllätyksenä”. Iskun tapahduttua Risikko kuvaili epäiltyä ”ulkomaalaisen näköiseksi”. Hän joutui myöhemmin selittelemään lausuntoaan.
Perussuomalaisten puheenjohtaja ja europarlamentaarikko Jussi Halla-aho kommentoi iskua 19. elokuuta Facebook-päivityksessään. Halla-ahon mukaan ”surunvalittelut ja latteudet eivät riitä” ja ”päättäjien on kannettava vastuu harjoittamansa politiikan seurauksista”.
Arkkipiispa Kari Mäkinen totesi välikohtauksesta, että ”tekijä on yksi meistä” ja ”mitä enemmän elämä jatkuu arkisena, sitä nopeammin voimme käsitellä asiaa”.
Suomen islamilainen neuvosto tuomitsi jyrkästi Turun puukotukset, koska ne olivat ”vastoin niin islamin kuin kaikkien muidenkin uskontojen perusperiaatteita ja yleisiä inhimillisiä arvoja.”
Omaiset
31-vuotiaan kuolleen naisuhrin pikkuveli kommentoi MTV Uutisille tuntojaan iskua seuraavana päivänä sanomalla: ”Olen aina tuominnut terrori-iskut ja pitänyt niitä kamalina tekoina. Olen kuitenkin ajatellut, että ne tapahtuvat kaukana ja muille ihmisille. Ei sitä pysty sanoin kuvailemaan miltä tuntuu, kun se osuu omalle kohdalle. Ajattelin heti, että nyt terrori-isku tapahtui sitten Suomessa. Se ei tuntunut normaalilta väkivallan teolta. Olin jo aikaisemmin sanonut, että on vain ajan kysymys, kun Suomessa sattuu jotain. Ajattelin jo silloin, kun turvapaikanhakijoita rupesi tulemaan Suomeen paljon, että siitä seuraa jotain pahaa. Joukossa on aina vaarallisia ihmisiä. Ja nyt se sitten tapahtui.”
Pääministeri Juha Sipilän lausuntoja uhrin veli kommentoi sanomalla: ”Hän korostaa koko ajan, että tämä on yksittäistapaus eikä tarvitse pelätä. Miten hän voi sanoa niin? Ei terroristien kohdalla voi puhua yksittäistapauksista, kun iskuja tapahtuu jatkuvasti jossain päin. Minä en ole pitänyt enää hetkeen Suomea turvallisena paikkana. Ei täällä ole turvallista, kun tällaista voi tapahtua keskellä päivää torilla, aivan järjetöntä teurastusta.”
Poliitikot ulkomailla
Suomi on saanut paljon osanottoja maailmalta. Viron presidentti Kersti Kaljulaid otti myös osaa suomalaisten suruun toteamalla muun muassa, että ”Tämä on raskas päivä ja raskas viikonloppu Suomelle ja suomalaisille. Raskas se on myös virolaisille, sillä meillä on aivan erityinen yhteys Suomeen. Me hengitämme samaan tahtiin suomalaisten kanssa, me ymmärrämme toisiamme useimmiten jo puolesta sanasta. Ja kun heillä on vaikeaa, jaamme heidän tuskansa.”
Myös muun muassa Ranskan presidentti Emmanuel Macron sekä Ruotsin ja Tanskan pääministerit ilmaisivat osanottonsa tapahtumien johdosta. Euroopan komission puheenjohtaja Jean-Claude Juncker lähetti pääministeri Sipilälle suomenkielisen kirjeen, jossa hän ilmaisi tukensa suomalaisille ja Suomen turvallisuusviranomaisille.
Tutkijat
Jane's-tutkimuslaitoksen terrorismiin perehtynyt vanhempi tutkija Otso Iho sanoo, että ei ole lainkaan yllättävää, että tekijä tulee Marokosta, koska siellä ja Pohjois-Afrikassa yleensäkin on ollut vahvaa jihadistista liikehdintää.
Sotatieteen tohtori ja terrorismin tutkija Antti Paronen kertoi pitävänsä merkittävänä, että puukotusten taustalta löytyi terroristinen motiivi, koska kyseinen ideologinen vaikutus kytkee tapahtumat osaksi jotain suurempaa, joka uhkaa yhteiskuntaa tavalla, joka ravisuttaa sen rakenteita. Paronen katsoo, että aatteellisuus tekee teosta esimerkiksi tavallista humalaisen tekemää puukotusta tai tappelua huomattavasti vaarallisemman ilmiön. Hän katsoo myös, että nyt on ylitetty se raja, jonka jälkeen Suomessa ei ole paluuta sellaiseen tilaan, jossa pelkästään pystyttäisiin deradikalisointiohjelmilla ja ehkäisevällä poliisityöllä ehkäisemään terrori-iskuja. Hänen mielestään Suomella pitää olla kyky tarvittaessa ratsioiden, voimankäytön ja voimannäytön kautta torjua tällaista uhkaa. Paronen sanoo, että suomalaisten on pystyttävä tunnustamaan, että terroriteot ovat tekijöiden näkökulmasta sotaa Suomea kohtaan.
Geopoliittisiin konflikteihin erikoistuneen tutkijan Alan Salehzadehin mukaan yksi syy terrori-iskujen lisääntymiseen Euroopassa on se, että Isis on häviämässä sotaa Lähi-idässä.
Terrorismin seurantaan erikoistuneen SITE Intelligence Groupin johtajan Rita Katzin mukaan Isis-jihadistijärjestön tukijat ovat juhlineet Turun puukotuksia internetissä. Poikkeuksellisesti Isis ei kuitenkaan ottanut terroriteosta vastuuta. Syyksi epäiltiin muun muassa teon vähäistä propaganda-arvoa ja sitä, että tekijä ei kuollut teossa.