cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Joonan kirja
Miksi Joona pakeni?
Raamatussa profeetta Nahum kuvaili Assyrian pääkaupunkia Niniveä verentahrimaksi murhakaupungiksi. Arkeologia on osoittanut tämän Nahumin toteamuksen oikeaksi. Assyrialaiset olivat tunnettuja sotavankiensa säälimättömästä kohtelusta. He myös tallensivat nämä asiat huolellisesti muistiin. Reliefeissä kuvataan, miten vankeja kuljetetaan köysillä, jotka on kiinnitetty nenän tai huulien läpi työnnettyyn koukkuun, ja vankien silmien puhkaisua keihäänkärjellä. Monia vankeja nyljettiin tai muurattiin rakennusten sisään. Heitä myös poltettiin tulella tai annettiin menehtyä janoon aavikolla. Joiltakuilta leikattiin raajoja pois. Joonan tehtävänä oli kertoa näille ihmisille että Ninive tuhottaisiin neljänkymmenen päivän kuluttua. Tehtävä oli vaativa ja tämä voi osaltaan selittää sitä, miksi Joona ei ollut kovin innokas varoittamaan niniveläisiä tulevasta tuhosta.
Crazy Days
Crazy Days on suomalaisen Hurriganes-yhtyeen 3. marraskuuta 1975 julkaistu kolmas albumi. Sitä myytiin Suomessa timanttilevyyn oikeuttava määrä, ja lisäksi siitä tuli listaykkönen kolmen kuukauden ajaksi. Albumi on yleisesti yhtyeen aiempia levyjä kevyempi ja popmaisempi, ja sillä on yksi yhtyeen suosituimmista kappaleista, basisti Cisse Häkkisen tulkitsema ”My Only One”. Levy äänitettiin edellisen Roadrunner-albumin tavoin Marcus Music -studioilla Tukholmassa. Levytykseen kului kolme päivää.
Kitaristi Albert Järvinen oli eronnut yhtyeestä aiemmin vuonna 1975, ja hänen tilalleen tuli Hurriganesin alkuperäiskitaristi Ile Kallio. Useiden kriitikoiden mielestä Kallio ei täysin kyennyt korvaamaan Järvistä, ja monet katsoivat itse albumin olevan Roadrunneriin verrattuna vaisu. Arvostelua aiheutti myös Suomen arvostetuimman kitaristin vaihtaminen teinityttöjen suosiossa olleeseen ”idolipoikaan”. Kallio itse on kertonut, että äänityksiä olisi pitänyt siirtää muutamalla kuukaudella itseluottamuksen kasvattamiseksi.
Taustaa
Vuodenvaihteessa 1974–1975 Hurriganesin kitaristi Albert Järvinen alkoi uupua tiiviiseen työtahtiin ja raskaaseen elämään. Omien sanojensa mukaan hän halusi soittaa muuta kuin suoraa rock and rollia. Järvinen erosi yhtyeestä kesällä 1975. Tämä loi yhtyeelle haasteen, sillä Järvistä pidettiin yleisesti sen tärkeänä jäsenenä.
Järvisen tilalle otettiin kesäkuussa 1975 alkuperäisjäsen Ile Kallio, joka oli kuulunut yhtyeeseen ennen sen levytysuran alkamista vuosina 1971–1972. Kallion naapurinpoikamainen olemus pehmensi yhtyeen ennestään jopa hieman pelottavana pidettyä imagoa. Siinä missä Järvinen oli ollut itse musiikkia harrastavien miesfanien suosikki, aiheutti Kallio hysteriaa yhtyeen naisihailijoissa. Järvinen soitti viimeisen keikkansa Hurriganesissa 7. kesäkuuta, ja Kallion ensimmäinen esiintyminen tapahtui Riihimäen Riutalla 13. kesäkuuta. Yhtye pyrki tekemään uuden kokoonpanonsa mahdollisimman tunnetuksi, joten se esiintyi muun muassa isoilla festivaaleilla, kuten Tulivuorirockissa ja Kuusrockissa sekä ainoana suomalaisena esiintyjänä maan merkittävimmällä festivaalilla Ruisrockissa.
Valmistautuminen
thumb|left|upright|Hurriganesin basisti-laulaja [[Cisse Häkkinen.]] Hurriganesin oli tarkoitus aloittaa uuden albumin äänitykset jo keväällä 1975, mutta Albert Järvisen lähtö yhtyeestä muutti suunnitelmat. Tosin uutta materiaalia ei muutenkaan juuri ollut.
Syyskuussa alkoi tiivis harjoittelukausi, sillä albumin äänitysten studioaika oli varattu lokakuun alkuun Tukholman Marcus Music -studioille. Koska yhtyeellä ei ollut varsinaisia harjoitustiloja, vuokrattiin tähän tarkoitukseen Espoon Haukilahdesta Stella Maris -niminen talo. Ile Kalliolla oli valmiina kitarariffejä, ja jo kesän keikkojen soundcheckeissä niistä oli alkanut muodostua valmiimpia sävellyksiä. Keikoillaan yhtye yllätti yleisönsä esittämällä uusia kappaleita, kuten ”Chinatown”, ”11th Street Boogie”, ”Bad to Me” ja ”Polly Anna”.
Harjoittelu Stella Marisissa tuotti materiaalia kokonaisen albumin verran. Kappaleet syntyivät siten, että yhtye äänitti ”jammailua” pienellä kasettisoittimella, ja jos jokin kuulosti hyvältä, ryhdyttiin siitä työstämään kappaletta. Sanoituksia ryhtyi kirjoittamaan tuottaja Richard Stanley, jolloin yhtyeen tekstit tulivat ensimmäistä kertaa olemaan kokonaisuudessaan harkittuja, vaikkakin rock and rollin tyyliin pelkistettyjä. Ne käsittelivät yhtyeen arkea, kuten nuoria naispuolisia ihailijoita. Lisäksi joissakin sanoituksissa oli viittauksia kannabishuumeisiin. Stanley oli sitä mieltä, ettei olisi järkevää tehdä tyylillisesti uutta Roadrunneria. Se olisi hänen mukaansa merkinnyt mahdollisesti enemmän rahaa, mutta myös yhtyeen uran lyhenemistä.
Äänitys
Crazy Days levytettiin kolmessa päivässä, 25.–27. elokuuta 1975. Albumin äänitti Marcus Music -studion johtaja Marcus Österdahl, sillä Roadrunnerin äänittänyt Leif Måses oli siirtynyt muihin tehtäviin. Konservatiivinen Österdahl erosi toimintatavoiltaan kokeilunhaluisesta Måsesista, mitä on pidetty syynä Crazy Daysin äänimaailman erilaisuuteen, sillä niin kitara-, basso- ja rumpusounditkin ovat huomattavasti edellislevyä vaimeammat. Österdahl paneutui työskentelyssään soittimien selkeään erottelevuuteen eikä niinkään siihen, miltä ne kuulostaisivat yhdessä. Remu Aaltonen on kritisoinut Österdahlin toimintaa, sillä hänen mukaansa tätä kiinnosti itse musiikin sijaan raha. Aaltonen on toisaalta kuitenkin todennut, ettei yhtye yrityksistä huolimatta saanut kappaleita kuulostamaan sellaisilta kuin olisi halunnut. Ile Kallio on sanonut, ettei Österdahl ymmärtänyt mitään Hurriganesin tyylistä ja että tämä oli vääränlainen äänittäjä projektiin. Kallion mielestä yhtyeen olisi lisäksi pitänyt ensin äänittää Suomessa studiodemot ja mennä vasta sen jälkeen varsinaiseen studioon. Kallio olisi halunnut saada äänittämisestä kokemusta ennen varsinaista levytystä, sillä ennen Crazy Daysiä hän oli soittanut studiossa vain yhden kerran.
Remu Aaltonen kertoi Crazy Daysin ilmestyttyä Suosikin haastattelussa, että kaikkiin albumin kappaleisiin pyrittiin luomaan samanlainen äänimaailma ja siltä osin yhtenäinen kokonaisuus. Aaltosen mukaan levyllä ei käytetty ”mitään ihmeellisiä äänityskikkoja”, vaan äänimaailman haluttiin kuulostavan mahdollisimman paljon siltä, miltä se kuulosti Hurriganesin keikoilla.
Albumin masternauha valmistui 25. elokuuta 1975.
Tyyli
Hurriganesin musiikillinen ilmaisu muuttui Crazy Days -levyllä. Edellisen albumin tyypilliset rock and roll -coverit puuttuvat yhtä lukuun ottamatta – niiden sijaan mukana on popmaisia kappaleita, joissa on tunkkainen äänimaailma. Tätä on myöhemmin kuvattu ”muutokseksi, joka Hurriganesin piti ottaa”. Yhtye myös palasi lähemmäs alkuaikojensa bluesrock-riffittelyä. Ile Kallio olisi halunnut albumin jatkavan musiikillisesti Roadrunnerin viitoittamalla tiellä, mutta hänen mukaansa Remu Aaltonen halusi levystä äänimaailmaltaan edeltäjäänsä pehmeämmän. Radiotoimittaja Klaus Flamingin mukaan Crazy Daysiltä puuttuu Roadrunnerin särmikkyys ja sen soundit ovat säyseämmät. Kappalemateriaali on silti hänen mukaansa vähintäänkin Hurriganesin kuuloista. Toimittaja Pekka Laineen mielestä kappaleet ”Crazy Days” ja ”Talkin’ ’Bout You” osoittavat, että Hurriganesin soitossa oli tuolloin hieman samanlaista rhythm and blues -vimmaa kuin Dr. Feelgoodin kaltaisten uuden polven brittiyhtyeiden soitossa.
Albumilla on vain yksi niin sanottu ”vanhan ajan rock”, Chuck Berry -cover ”Talkin ’Bout You”, joka on nimiraidan ohella esimerkki yhtyeen rhythm and blues -vaikutteista. Kappaleita ”Jailbait Stalemate” ja ”11th St. Boogie” on puolestaan kuvattu esipunkiksi. Lisäksi Roadrunnerin kappale, Cisse Häkkisen laulama cover ”I Will Stay”, oli keikoilla niin suosittu, että Crazy Daysille levytettiin kaksi samankaltaista Häkkisen laulamaa 1960-luvun kappaletta, ”My Only One” ja ”Bad to Me”.
Hurriganesin aiempiin albumeihin verrattuna Crazy Daysillä on enemmän yhtyeen itse kirjoittamia kappaleita, sillä lainakappaleita on vain kolme. Tuottaja Richard Stanleyn mukaan tähän on syynä se, että hän vihjasi Remu Aaltoselle, että omilla kappaleilla saisi enemmän rahaa. Hurriganesin itse kirjoittama materiaali edustaa yhtyeen nostalgiapohjaisiin varhaishitteihin verrattuna selvemmin oman aikansa rockmusiikkia. Toimittaja Pekka Laine onkin katsonut yhtyeen ottaneen ”terhakoiden riffien ja karun melodisuuden” ansiosta laulunteon näkökulmasta selvän harppauksen eteenpäin. Yhtyeen omat kappaleet sanoitti Richard Stanley. Kaikkien kappaleiden sovituksista vastasi yhtye itse.
Kappalemateriaali
Avausraita ”Crazy Days” osoitti yhtyeen tyylin hieman muuttuneen 1950-luvun rock and rollista. Kappale on musiikillisesti keskitempoinen ja selkeärakenteinen. Se syntyi, kun Ile Kallio soitti kitarariffiä ja Remu Aaltonen tuli mukaan rumpukompillaan. Kappaletta ”Mary Jane” esitettiin keikoilla jo ennen levytystä, tosin tuolloin vielä ”Polly Anna” -nimisenä. Mary Jane on marihuanan slangitermi. Basisti Cisse Häkkisen tulkitsema ”My Only One” on alkujaan suomalaisen Jim & The Beatmakers -yhtyeen levyttämä kappale. Se oli ollut pitkään yhtyeen keikkasuosikki, ja Häkkinen oli ehdottanut sen levyttämistä jo Roadrunner-albumille. Laulun valitsemiseen Crazy Daysille vaikuttivat myös yhtyeen fanien vaatimukset. Hurriganesin versio on huomattavasti alkuperäistä hidastempoisempi, ja Remu Aaltosen mukaan se ei onnistunut toivotulla tavalla. ”Jailbait Stalemate” on luokiteltu niin bluesrockiksi kuin esipunkiksikin. Kappaleen sanoitus kertoo kauniiksi kuvatusta teinitytöstä, joka istui kuuntelemassa yhtyeen harjoituksia Stella Marisin ulkopuolella. Progressiivisvaikutteisen ”I Can’t Get the Feelingin” sanoitus sisältää viittauksia kannabikseen. Laulu myös hämmensi tyylinsä vuoksi yhtyeen nuoria faneja. Kappaletta ei koskaan esitetty keikoilla.
B-puolen aloittaa ”Chinatown”, joka sai innoituksensa Jack Nicholsonin tähdittämästä samannimisestä elokuvasta. Kappaleen alussa kuultavat itämainen gongi ja kiinalaisella korostuksella puhuttu osuus olivat tuottaja Richard Stanleyn ideoita, jotka hän myös itse toteutti. Niitä tehostettiin itämaiseen musiikkiin mielletyllä sävelkuviolla. Itse kappale on kuitenkin Klaus Flamingin sanoin ”tyylipuhdasta ränttätänttää”, johon on luotu hieman jämerämpi äänimaailma esimerkiksi käyttämällä kitarasoolossa säröpedaalia. ”Reptile Woman” edustaa albumin bluesrock-vaikutteisia kappaleita. Sitä seuraa Cisse Häkkisen laulama ”Bad to Me”, joka on John Lennonin ja Paul McCartneyn kirjoittama ja Billy J. Kramer & The Dakotas -yhtyeen levyttämä kappale. Hurriganesin versiossa Ile Kallio soittaa 12-kielistä akustista kitaraa sekä laulaa taustoja yhdessä Häkkisen kanssa. Kappaletta ”Bye Bye Birdie” Honey Aaltonen kuvaa Hurriganes-kirjassaan ”perinteiseksi ränttäshufleksi”. ”11th St. Boogiessa” yhdistyvät menneiden vuosikymmenten musiikin melodisuus ja Hurriganesin raskas soitto. Kappaleen riffin Remu Aaltonen kopioi New York Dolls -yhtyeen Too Much Too Soon -levyltä kappaleesta ”There’s Gonna Be a Showdown”, joka on alun perin Archie Bell & the Drellsin soulhitti vuodelta 1969. Ile Kallio vastusti riffin käyttämistä Hurriganes-kappaleessa, mutta Aaltonen totesi: ”Niin ne kaikki muutkin tekee (kopioi) ja niin tehdään mekin”. Albumin päättävää Chuck Berry -coveria ”Talkin ’Bout You” oli soitettu keikoilla jo ennen sen levyttämistä. Kyseessä on myös albumin ainoa ”vanhan ajan rock”, joita edellislevy Roadrunnerilla oli useita.
Kansikuva
Levyn kannen kuvan otti Risto Vuorimies, joka oli vastannut myös Roadrunner-albumin kansikuvasta. Varsinaista ideaa ei ollut, mutta kuvassa haettiin jonkinlaista ”hullujen päivien hillittömän keikkatahdin lepohetken tunnelmaa”. Kuva otettiin yhtyeen vanhan tutun Jamlo Sarisalmen asunnossa. Vuorimies ei käyttänyt tyylinsä mukaisesti lainkaan salamavaloa, vaan kuvan valaistus syntyi huoneen omista valoista. Myöhemmin sävyjen suhteen tehtiin radikaali päätös, kun Vuorimies päätti, että kuva painetaan kartongin nurjalle puolelle, sillä hän ei ollut tyytyväinen alkuperäiseen, kiiltävään lopputulokseen. Lopullinen kuva oli sävyiltään huomattavasti alkuperäistä hämärämpi.
Unssi
Unssi (, kahdestoistaosa; lyhenne oz. ), on vanha painomitta, joka on edelleen käytössä brittiläisiä yksiköitä käyttävissä maissa. Kansainvälisesti käytetty Avoirdupois-unssi on noin 28,35 grammaa. 16 unssia (oz) = 1 pauna (lb) eli avoirdupois-naula.
Crazy Days
Kansikuva
Takakannen kuvaan Vuorimies yritti ensin pimeässä kirjoittaa taskulampulla ilmaan sanan ”Crazy Days”, mikä ei kuitenkaan täysin onnistunut. Sen sijaan hän asetteli pianon päälle neilikoita, joiden väriä hän tehosti valaisemalla niitä taskulampulla. Vuorimies käytti erittäin pitkää valotusaikaa. Hän valotti filmin laittamalla katkaisijasta hetkeksi kattokruunun päälle. Valotustilanteessa Vuorimiehen käsi jäi vahingossa näkyviin verhon takana olevaan katkaisimeen. Kuva päätyi silti takakanteen.
Unssi
Useimmissa Euroopan maissa on ollut Rooman valtakunnan perua käytössä naulaa ja unssia vastaavat painon yksiköt. Roomalainen naula (libra) oli massaltaan noin 327 g ja roomalainen unssi (uncia) 27,75 g. Viimeinen Suomessa standardoitu naula oli massaltaan n. 425 g ja sitä vastaava unssi 35,4 g.
Crazy Days
Myynti ja julkaisut
thumb|right|Crazy Days -vinyylilevyn etiketti. Sekä Hurriganes että levy-yhtiö Love Records halusivat joulumarkkinoille menestyslevyn, joten Crazy Days ilmestyi 3. marraskuuta 1975. Sen merkiksi Hurriganes esiintyi samana päivänä Leppävaaran Maxissa soittaen useita viidentoista minuutin settejä pitkin iltapäivää. Seuraavana päivänä Love Records varasi käyttöönsä ravintola Adlonin, missä yhtyeen jäsenille luovutettiin timanttilevyt albumista Roadrunner sekä lisäksi kultalevyt Crazy Daysista, sillä uusi albumi oli ylittänyt siihen oikeuttavan myyntimäärän yhdessä päivässä, mikä oli virallinen Suomen ennätys. Timanttilevyyn (yli 50 000 kappaletta) se ylsi viikossa. Albumilistan kärjessä Crazy Days pysyi marraskuusta 1975 tammikuuhun 1976, kunnes Queen-yhtyeen A Night at the Opera pudotti sen ykköstilalta. Kärkikymmenikössä Crazy Days säilyi vielä kaksi seuraavaa kuukautta. Albumia myytiin ilmestyessään vieläkin enemmän kuin edellislevy Roadrunneria, vaikka edeltäjä olikin pysynyt myyntilistoilla vuoden ja noussut vielä puoli vuotta ilmestymisensä jälkeen listaykköseksi. Roadrunner oli merkinnyt Hurriganesille vähittäin kasvavaa suosiota, mutta Crazy Days oli ilmestyessään faneille pakollinen hankinta.
Unssi
Apteekkimittana naula eli libra oli 12 unssia eli 356,247 g. Yksi unssi (29,687 g ) jakaantui 8 drakmaan (tunnus ʒ).
Crazy Days
Myynti ja julkaisut
Ruotsissa albumin julkaisi Sonet-yhtiö. Roadrunnerin ilmestymisestä lähtien Hurriganes oli kerännyt suosiota paikallisten raggarien keskuudessa, ja ensimmäisen esiintymisensä Ruotsissa se teki Tukholman Club Malmenilla 28. kesäkuuta 1975. Listalle Crazy Days ylsi vuoden 1976 elokuussa: sijoitus oli 38 ja listaviikkoja yksi ainoa.
Albumi ilmestyi alun perin vinyylilevynä ja C-kasettina. Alkuperäisestä suomalaisesta vinyylipainoksesta on olemassa kaksi hieman erilaista versiota. Myöhemmissä uusintapainoksissa kuva ja valkoinen fontti ovat vaaleammat. Ensimmäinen CD-versio ilmestyi vuonna 1989. Vuonna 2001 ilmestyi Mika Jussilan remasteroima uusi CD-versio.
Unssi
Troy-unssi
Troy-unssi oli alun perin ranskalaisen Troyesin kaupungin naulan prototyypin kahdestoistaosa. Troy-mittayksiköitä käytettiin jalometallien, jalokivien, kemikaalien, apteekkitavaroiden ja muiden arvotavaroiden punnitsemisessa. Jalometalleja, kuten kultaa ja hopeaa, mitataan vieläkin yleisesti troy-unsseissa, joka on nykyään määritelty 31,103 476 8 grammaksi. Kultaunssi ja hopeaunssi tarkoittavat troy-unssia. Troy-unssi on hyväksytty jalo­metallien massan yksiköksi Suomessakin voimassa olevassa mitta­yksikkö­asetuksessa, joka määrittelee sen suuruudeksi 31,10 grammaa.
Crazy Days
Arvioita
Kriitikoiden suhtautuminen Crazy Daysiin oli kaksijakoista. Suuri osa oli sitä mieltä, ettei Ile Kallio onnistunut täysin korvaamaan Albert Järvisen jättämää aukkoa Hurriganesin kitaristina, ja myös itse albumin katsottiin olevan Roadrunneriin verrattuna ”lähinnä ikävystyttävä”. Kuitenkin esimerkiksi Musa-lehden positiivinen arvio painotti Kallion tuoretta panosta sekä albumin musiikillisesti monipuolisempaa ilmettä ja uskallusta vaihdella suoraviivaista rockia dynamiikalla, nyansseilla ja kevyemmillä kappaleilla:
Vaikka uutta albumia ei varsinaisesti tuomittu, yhtyeen menestyksen myötä kriitikoiden suhtautuminen yhtyeeseen alkoi viilentyä. Roadrunneriin verrattuna Crazy Daysin todettiin olevan vain varjo edeltäjästään. Arvostelua herätti muun muassa se, että Suomen arvostetuin kitaristi Albert Järvinen oli vaihdettu teinityttöjen suosiossa olleeseen ”idolipoikaan”. Väitettiin jopa perättömästi, ettei Cisse Häkkinen soittaisi bassoa kaikilla yhtyeen kappaleilla. Kuitenkin esimerkiksi Suosikki-nuortenlehti kirjoitti yhtyeestä ja uuden albumin menestyksestä hehkuttavaan sävyyn. Helsingin Sanomien Helena Ylänen totesi, että omien sävellysten määrä on lisääntynyt ja tullut oleelliseksi. Levyn sointi on hänen mielestään aiempaa modernimpaa ja monisäikeisempää. Unski Torniainen arvioi Musassa, että yhtyeen musiikilliset ainekset on motivoitu tarkkaan ja ”koko hommasta kuultaa läpi jonkinlainen rakkaus rockmusiikkiin”. Torniaisen mielestä Hurriganes soittaa musiikkiaan sopivan leppoisasti ”eikä tee siitä mitään väkinäistä kallonporausta”. Radiotoimittaja Klaus Flaming totesi vuonna 2014, että albumin latteahkoon soundimaailmaan olisi voinut lisätä rosoisuutta. Honey Aaltonen katsoo, ettei tuoreen kokoonpanon yhteissoitto ollut vielä kehittynyt tarpeeksi ja harjoitustiloissa harjoiteltuja ja sovitettuja kappaleita olisi vielä pitänyt päästä hiomaan keikoilla.
Unssi
Unssit kuitujen ja kankaiden tiheyden määrittelyssä
Unssia käytetään mittayksikkönä myös tekstiiliteollisuudessa määriteltäessä kuitujen ja kankaiden tiheyttä. Yleisesti käytetty yksikkö on unssia neliöjaardia kohti, joka lyhennettynä ilmaistaan vain luvulla sekä sanalla unssi tai lyhenteellä oz. Esimerkiksi "kahdeksan unssin" materiaali on siis materiaalia, josta leikatun neliöjaardin kokoisen kappaleen massa on 8 unssia.
Crazy Days
Arvioita
Kitaristi Ile Kallion mukaan hänen kokemattomuutensa kuuluu levyllä ”jäykkänä ja huonona” soittona. Hänen mielestään äänityksiä olisi pitänyt siirtää muutamalla kuukaudella, jotta hän olisi saanut enemmän itseluottamusta. Kallio on todennut levyn olevan kaikesta huolimatta hyvä, mutta hänen mielestään siitä olisi pitänyt tulla vieläkin parempi. Musiikillisesti Crazy Days on Kallion makuun liian siistiä. Solisti-rumpali Remu Aaltosen mielestä kappaleet ovat hyviä, mutta huonosti soitettuja, mihin hän epäili syyksi yhtyeen tottumattomuutta studiotyöskentelyyn. Sen sijaan tuottaja Richard Stanley on kertonut olevansa tyytyväinen albumiin. Hänen mielestään Crazy Days on luovana työnä yhtä hyvä kuin Roadrunner. Stanleyn mukaan myös aikaa studiossa oli nyt enemmän, ja yhtye oli aiempaa rutinoituneempi. Hänen ystävyytensä Cisse Häkkisen kanssa oli syventynyt, ja lisäksi hän tuli paremmin toimeen Remu Aaltosen kanssa. Stanley on kuitenkin myös sanonut, että olisi ollut hyvä, jos levyllä olisi ollut neljäkin klassikkokappaletta.
Unssi
Unssit kuitujen ja kankaiden tiheyden määrittelyssä
Tällä tavoin unssit ovat käytössä esimerkiksi nyrkkeilyhansikkaiden mitoituksessa. Mitä pienempi on unssiluku, sitä kevyempi on käytetty materiaali ja sitä vähemmän suojaava hansikas. Yleiset harjoitteluhansikkaat voivat vaihdella 14 ja 20 unssin välillä, mutta säkki-, amatööri- ja ammattitaisteluhansikkaat vaihtelevat 8 ja 10 unssin paikkeilla.
Crazy Days
Kokoonpano
Muusikot
Muut tiedot
Habakukin kirja
Habakukin kirja on yksi Raamatun Vanhan testamentin pienistä profeetallisista kirjoista. Se on Raamatun 35. ja juutalaisen Raamatun Tanakin toisen pääosion Nevi'imin eli profeettojen seitsemästoista kirja.
Historia
Profeetta Habakukista ei ole juurikaan elämäkerrallisia tietoja. Hänestä tiedetään itse asiassa vähemmän kuin kenestäkään muusta Vanhan testamentin profeetasta. Kirjan luonne on hyvin liturginen, ja siitä jotkut tutkijat ovat päätelleet, että Habakuk olisi ollut temppeliprofeetta. Temppeliprofeettoja kuvataan Ensimmäisessä aikakirjassa henkilöinä, jotka ylistivät Jumalaa pyhässä hurmoksessa lyyrilla, harpuilla ja symbaaleilla. Jotkut ovat ajatelleet, että Habakukin jakeen 3:19 loppuosa viittaisi tähän.
Nykyään ei tiedetä, mihin aikaan Habakuk eli ja saarnasi. Yksi vihje Habakukin mahdolliseen ajoitukseen on viittaus kaldealaisten nousuun ja menestykseen jakeissa 1:6–11. Tämä ajoittaisi kirjan 600-luvun eaa. viimeiselle neljännekselle. Yksi mahdollisuus olisi kuningas Jojakimin hallintokaudella vuosina 609-598 eaa. Syynä tähän ajoitukseen on se, että tuolloin babylonialaiset kasvattivat valtaansa. He marssivat Jerusalemia vastaan vuonna 598 eaa., jolloin Jojakim surmattiin. Jakeet 1:12–17 vihjaavat läheiseen tietoon babylonialaisten julmuuksista.
Sisältö
Habakukin kirja koostuu kolmesta luvusta, ja se voidaan jakaa seuraaviin osaan:
Kirjan keskeisenä teemana on kasvaminen eksyneestä ja epäilevästä uskosta täydelliseen luottamukseen Jumalaa kohtaan. Habakuk valittaa Juudan kansan rappiota ja syntejä ja sitä, että kuritus oli tuleva kaldealaisilta, kansalta, joka oli Jumalan silmissä syntinen kansa.
Suomettumisen uusin aalto
'''Suomettumisen uusin aalto. Suomen haastavat naapurisuhteet 1990–2010''' on historioitsija Esko Salmisen vuonna 2011 ilmestynyt kirja Suomen ulkopolitiikasta ja Venäjä-suhteesta. Teoksen julkaisi Minerva.
Gott erhalte Franz den Kaiser
Gott, erhalte Franz den Kaiser (myös Österreichische Kaiserhymnen tai Volkshymnen) oli vuosina 1826–1867 Itävallan keisarikunnan ja 1867–1918 Itävalta-Unkarin virallinen hymni. Habsburgien kaudella ei kuitenkaan ollut kansallishymniä sen nykyisessä merkityksessä, enemmänkin se oli omistettu aina kulloinkin vallassa olleelle keisarille, jolloin sanoitus muuttui aina kruunun siirtyessä seuraavalle. Sävelmä pysyi tosin samana Joseph Haydnin sävellyksenä.
Alkujaan hymni sävellettiin vuonna 1797 silloisen Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan viimeiseksi jääneen keisarin Frans II:n, josta myöhemmin tuli Itävallan keisari Frans I, kunniaksi ja se valmistui keisarin syntymäpäiväksi. Sävellys on sama, joka myöhemmin tuli tunnetuksi myös Saksan kansallislauluna, Deutschlandliedinä.
Volkshymne Franz II/I:n aikana
thumb|150px|right|Franz II Ensimmäisen version kirjoitti Lorenz Leopold Haschka (1749–1827), ja Joseph Haydn teki siihen sävellyksen Franz Josef Sauraun pyynnöstä. Keisarin syntymäpäivänä 12. helmikuuta 1797 Haschka-hymni laulettiin kaikissa Wienin teattereissa.
1. Gott erhalte Franz, den Kaiser, Unsern guten Kaiser Franz! Lange lebe Franz, der Kaiser, In des Glückes hellstem Glanz! Ihm erblühen Lorbeerreiser, Wo er geht, zum Ehrenkranz! Gott erhalte Franz, den Kaiser, Unsern guten Kaiser Franz!
2. Laß von seiner Fahne Spitzen Strahlen Sieg und Fruchtbarkeit! Laß in seinem Rate sitzen Weisheit, Klugheit, Redlichkeit! Und mit Seiner Hoheit Blitzen Schalten nur Gerechtigkeit! Gott erhalte Franz, den Kaiser, Unsern guten Kaiser Franz!
3. Ströme deiner Gaben Fülle Über ihn, sein Haus und Reich! Brich der Bosheit Macht, enthülle Jeden Schelm- und Bubenstreich! Dein Gesetz sei stets sein Wille, Dieser uns Gesetzen gleich. Gott erhalte Franz, den Kaiser, Unsern guten Kaiser Franz!
4. Froh erleb’ er seiner Lande, Seiner Völker höchsten Flor! Seh sie, Eins durch Bruderbande, Ragen allen andern vor! Und vernehm noch an dem Rande Später Gruft der Enkel Chor: Gott erhalte Franz, den Kaiser, Unsern guten Kaiser Franz!
1.11.1826 viralliseksi versioksi ei kuitenkaan tullut Haschka-hymni, vaan erilainen versio laulusta, jonka on kirjoittanut tuntematon runoilija. Se oli käytössä maaliskuuhun 1835.
1. Gott erhalte Franz den Kaiser, unsern guten Kaiser Franz! Hoch als Herrscher, hoch als Weiser steht er in des Ruhmes Glanz. Liebe windet Lorbeerreiser ihm zu ewig grünem Kranz. Gott erhalte Franz den Kaiser, unsern guten Kaiser Franz!
2. Über blühende Gefilde reicht sein Zepter weit und breit. Säulen seines Throns sind Milde, Biedersinn und Redlichkeit. Und von seinem Wappenschilde Strahlet die Gerechtigkeit. Gott erhalte Franz den Kaiser, unsern guten Kaiser Franz!
3. Sich mit Tugenden zu schmücken, achtet er der Sorgen wert. Nicht, um Völker zu erdrücken, flammt in seiner Hand das Schwert; sie zu segnen, zu beglücken, ist der Preis, den er begehrt. Gott erhalte Franz den Kaiser, unsern guten Kaiser Franz!
4. Er zerbrach der Knechtschaft Bande, hob zur Freiheit uns empor. Früh erleb’ er deutscher Lande, deutscher Völker höchsten Flor und vernehme noch am Rande später Gruft der Enkel Chor: Gott erhalte Franz den Kaiser, unsern guten Kaiser Franz!
Hymni Ferdinand I:n aikana
Ferdinand I nousi valtaan 1835. Uudelle keisarille alettiin kehittää hymnistä useita versioita, mutta viralliseksi hymniksi tuli sleesialaisen runoilijan Karl von Holtein (1798–1880) "Gott, erhalte unsern Kaiser, unsern Kaiser Ferdinand!". Se oli käytössä huhtikuusta 1835 tammikuuhun 1836, minkä jälkeen käyttöön otettiin Joseph Christian von Zedlitzin versio, joka toimitti virallisen hymnin virkaa helmikuusta 1836 maaliskuuhun 1854.
Holtein versio
3. Gib ihm Frieden! Gib ihm Ehre! Wenn die Ehre ruft zum Krieg, Sei mit ihm und seinem Heere; Unsern Fahnen schenk den Sieg; Wo sie wallen, da entfalte Segen sich für jeden Stand! Ja, den Kaiser, Gott, erhalte, Unsern Kaiser Ferdinand!
4. Alles wechselt im Getriebe Vielbewegter Erdenwelt; Doch erprobter Treu und Liebe Ward die Dauer beigesellt. Uns’re Treue bleibt die alte, Unauflöslich ist ihr Band: Ja, den Kaiser, Gott, erhalte, Unsern Kaiser Ferdinand!
von Zedlitzin versio
1. Segen Östreichs hohem Sohne, Unserm Kaiser Ferdinand! Gott, von Deinem Wolkenthrone Blick erhörend auf dies Land! Laß Ihn, auf des Lebens Höhen Hingestellt von Deiner Hand, Glücklich und beglückend stehen, Schütze unsern Ferdinand!
2. Alle Deine Gaben spende Gnädig Ihm und Seinem Haus; Alle deine Engel sende, Herr, auf Seinen Wegen aus! Gib, daß Recht und Licht und Wahrheit, Wie sie Ihm im Herzen glüh’n, Lang’ in reiner, ew’ger Klarheit Noch zu unserm Heile blüh’n!
3. Palmen laß Sein Haupt umkränzen, Scheuche Krieg und Zwietracht fort; Laß Ihn hoch und herrlich glänzen, Als des Friedens Schirm und Hort! Laß Ihn, wenn Gewitter grauen, Wie ein Sternbild hingestellt, Tröstend Licht hernieder thauen, In die sturmbewegte Welt!
4. Holde Ruh und Eintracht walte, Wo er sanft das Scepter schwingt; Seines Volkes Liebe halte Freudig Seinen Thron umringt; Unaufhörlich festgeschlungen Bleibe ewig dieses Band! Rufet „Heil“ mit tausend Zungen, „Heil dem milden Ferdinand!“
Volkshymne Franz Joseph I:n ja Karl I:n aikana
Franz Grillparzerin versio (ei ollut koskaan käytössä)
1. Gott erhalte unsern Kaiser und in ihm das Vaterland! Der du Kronen hältst und Häuser, schirm ihn, Herr, mit starker Hand! Daß ein Guter und ein Weiser, er ein Strahl von deinem Blick: Gott erhalte unsern Kaiser, unsre Liebe, unser Glück!
2. Laß in seinem Rate sitzen Weisheit und Gerechtigkeit, Sieg von seinen Fahnen blitzen, führt das Recht ihn in den Streit; doch verschmähend Lorbeerreiser sei der Friede sein Geschick: Gott erhalte unsern Kaiser, unsre Liebe, unser Glück!
3. Mach uns einig, Herr der Welten, tilg der Zwietracht Stachel aus, daß wir nur als Söhne gelten in desselben Vaters Haus. Und ein Vaterherz beweis er ungetheilt in kleinstem Stück: Gott erhalte unsern Kaiser, unsre Liebe, unser Glück!
4. Mag dann eine Welt uns dräuen, er mit uns und wir für ihn! Neu im alten, alt im neuen laß uns unsre Bahnen ziehn. Wenn sein letzter Pulsschlag leiser, Schau er segnend noch zurück! Gott erhalte unsern Kaiser, unsre Liebe, unser Glück! Johann Gabriel Seidlin versio (27.3.1854–1918)
2. Fromm und bieder, wahr und offen Laßt für Recht und Pflicht uns stehn; Laßt, wenns gilt, mit frohem Hoffen Mutvoll in den Kampf uns gehn! Eingedenk der Lorbeerreiser Die das Heer so oft sich wand: Gut und Blut für unsern Kaiser, Gut und Blut fürs Vaterland!
3. Was der Bürger Fleiß geschaffen Schütze treu des Kriegers Kraft; Mit des Geistes heitren Waffen Siege Kunst und Wissenschaft! Segen sei dem Land beschieden Und sein Ruhm dem Segen gleich; Gottes Sonne strahl’ in Frieden Auf ein glücklich Österreich!
4. Laßt uns fest zusammenhalten, In der Eintracht liegt die Macht; Mit vereinter Kräfte Walten Wird das Schwere leicht vollbracht, Laßt uns Eins durch Brüderbande Gleichem Ziel entgegengehn! Heil dem Kaiser, Heil dem Lande, Österreich wird ewig stehn!
5. An des Kaisers Seite waltet, Ihm verwandt durch Stamm und Sinn, Reich an Reiz, der nie veraltet, Uns’re holde Kaiserin. Was als Glück zu höchst gepriesen Ström’ auf sie der Himmel aus: Heil Franz Josef, Heil Elisen, Segen Habsburgs ganzem Haus!
6. Heil auch Öst’reichs Kaisersohne, Froher Zukunft Unterpfand, Seiner Eltern Freud’ und Wonne, Rudolf tönt’s im ganzen Land, Unsern Kronprinz Gott behüte, Segne und beglücke ihn, Von der ersten Jugendblüthe Bis in fernste Zeiten hin.
Rinteen hallitus
Rinteen hallitus oli Suomen tasavallan 75. hallitus, joka toimi 6. kesäkuuta 2019 – 10. joulukuuta 2019 eli 188 päivää. Hallituksen muodostivat vuoden 2019 eduskuntavaalien jälkeen sosiaalidemokraatit, keskusta, vihreät, vasemmistoliitto ja RKP. Pääministerinä toimi SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne.
Antti Rinne nimitti hallitusta ”uudeksi punamullaksi”. Sitä kutsuttiin myös nimillä ”kansanrintama” ja ”vihreä kansanrintama”.
Hallitusneuvottelut
Hallitusneuvottelut alkoivat 8. toukokuuta 2019. SDP keskusteli hallituksesta pisimpään kokoomuksen kanssa. Lopulta SDP kuitenkin valitsi kumppaneikseen keskustan, vihreät, vasemmistoliiton ja RKP:n. Sipilän hallituksen sisäministeri Kai Mykkäsen mukaan kokoomuksen ehdot hallitusyhteistyölle olivat noin 75 %:n työllisyysaste ja tasapainoinen julkinen talous 2023 sekä se, että työn verotusta ja kokonaisveroastetta ei nosteta. Hänen mukaansa Rinne ilmoitti tiedotustilaisuudessa valinneensa hallituspohjan, jonka avulla saisi paremmin toteutettua sosialidemokraattien vaalilupaukset.
Hallitustunnustelija Rinne ilmoitti 2. kesäkuuta, että sopu hallitusohjelmasta ja ministerijaosta oli syntynyt ja että tulos julkaistaisiin 3. kesäkuuta.
Pääministerin valinta ja hallituksen nimittäminen
pienoiskuva|Rinteen hallituksen hallitusohjelman julkistus [[Helsingin keskustakirjasto Oodi|Oodissa 3. kesäkuuta 2019. Kuvassa Pekka Haavisto, Juha Sipilä, Antti Rinne, Li Andersson ja Anna-Maja Henriksson.]] Eduskunta valitsi Antti Rinteen pääministeriksi täysistunnossa 6. kesäkuuta 2019. Tasavallan presidentti Sauli Niinistö myönsi Sipilän hallitukselle eron ja nimitti uuden hallituksen samana päivänä.
Hallituksen kaatuminen
Keskustan menetettyä luottamuksen pääministeri Antti Rinteeseen tämä jätti eronpyyntönsä tiistaina 3.12.2019. Muuten hallitus olisi kaatunut illan välikysymysäänestykseen, koska keskusta ei olisi voinut äänestää Rinteen valheina pitämiensä selitysten puolesta. Myös muun muassa Vihreät oli lauantaina vaatinut Rinteeltä tarkempaa selitystä aukollisten puheittensa tilalle mutta tyytynyt sunnuntai-illan raporttiin.
Marko Junkkarin mukaan Rinteen puheiden ristiriita Postin tarkan tiedotteen kanssa sai monet keskustalaiset pitämään varmana, että Rinne oli valehdellut eduskunnalle. Siksi keskusta ei voinut allekirjoittaa välikysymykseen annettavaa hallituksen vastausta, joka tukisi Rinteen puheita. Keskusta oli pelännyt, että uutta hallitusta ei saataisi kasaan, mutta Rinnettä vastustavat SDP:n taustavaikuttajat ilmeisesti viestivät keskustalaisille, että kyllä SDP antaa periksi. SDP:n eduskuntaryhmän kokouksen jälkeen Rinne jätti eronpyyntönsä.
Keskustan kansanedustajat kertoivat saaneensa kentän aktiiveilta jatkuvasti yhteydenottoja, että Rinteeseen ei enää voitu luottaa. Junkkarin mukaan ei näytä siltä, että yhteydenottoja olisi masinoitu.
Väitetyn valehtelun lisäksi Rinne oli jatkuvasti puuttunut toisten ministerien vastuualueisiin ja esittänyt julkisuudessa hallitusohjelman vastaisia aloitteita hallituskumppanien yllätykseksi. Rinteen taustavoimat ay-liikkeessä olivat päättäneet tiukentaa työmarkkinalinjaansa syksyllä 2019, mutta Rinne ei ollut kertonut tästä omistajaohjausministerille, mikä pohjusti Posti-kriisiä. Keskustaa häiritsi myös Rinteen lepsu suhtautuminen menojen kasvattamiseen ja se, että hallitus ei tosissaan parantanut työllisyyttä.
Edellisellä viikolla vihreätkin oli keskustan tavoin vaatinut nopeasti tarkempaa selvitystä Posti-tapahtumista ja moittinut aiempia selvityksiä luvattoman aukollisiksi. Puheenjohtaja Maria Ohisalo kuitenkin taipui 30.11. tukemaan Rinnettä, jos epäselvyydet selvitettäisiin eduskunnalle avoimesti ja hallituksen toimintatapoja parannettaisiin. Keskustan luottamus ei palautunut.
Rinteen hallitus oli jo aloitusvuonnaan ennen hallituskriisiä epäsuositumpi kuin Sipilän hallitus rankan viimeisen vuotensa aikana. Iltalehden mukaan se kaatui epätotuuksiin, toimintakyvyn puutteisiin ja Rinteen sekavaan, "muiden tontille astuvaan" ja ikäviä yllätyksiä tuottavaan johtamistapaan. Esimerkiksi Rinteen aloite työeläkerahojen siirtämiseen naiseläkeläisten etuuksiin pöyristytti asiantuntijat. Keskustan mukaan sitä ei ollut informoitu aloitteesta. Rinteen "sekavat ja epätodet" puheet Posti-kiistan toimistaan tuottivat välikysymyksen, jonka alla hallitus erosi.
Useimpien suomalaisten mielestä hallituskriisi ja Rinteen ero olivat Rinteen omaa syytä. Neljännes piti syynä keskustan halua kaataa Rinne ja 4 % kolme päivää aiemmin eronnutta omistajaohjausministeri Sirpa Paateroa (sd).
Kesken kriisin ulkoministeri, vihreiden Pekka Haavisto joutui 2.12. pitämään tiedotustilaisuuden kohussa, jossa konsulipäällikkö Pasi Tuominen syytti häntä lainvastaisesta päätöksestä ja pelolla johtamisesta. Haavisto otti Tuomiselta lokakuussa pois al-Holin leirin asiat. Tuominen oli kieltäytynyt tuomasta suomalaisia pois leiriltä omalla virkavastuullaan ja vaati, että siitä tehdään ensin virallinen päätös. Useimpien leirin naisten puolisot olivat olleet aktiivisia jihadisteja Isis-järjestön kalifaatissa, jossa suomalaiset asuivat.
Seuraajahallitus
Hallituksen kaatumisesta huolimatta kaikki hallituspuolueet halusivat jatkaa samalla hallitusohjelmalla. Uudeksi pääministeriksi Rinteen tilalle olivat ehdolla Sanna Marin (sd) ja Antti Lindtman (sd). Pääministeriehdokkaaksi valitsi Sdp:n puoluevaltuusto 8. joulukuuta Sanna Marinin äänin 32–29. Marinin hallitus aloitti toimintansa 10. joulukuuta 2019.
Hallitusohjelma
Rinteen hallituksen hallitusohjelma on yli 190 sivua pitkä. Sen nimi on "Osallistava ja osaava Suomi – sosiaalisesti, taloudellisesti ja ekologisesti kestävä yhteiskunta". Hallitus on linjannut, että se ei leikkaa mitään menoja ohjelmassaan, ja lisää pysyviä menoja noin 1,2 miljardilla eurolla.
Työllisyysaste 75 %
Hallitus sitoutui kasvattamaan työllisyysasteen eli työllisten osuuden 15–64-vuotiaasta väestöstä 75 prosenttiin, joka tarkoittaisi 60 000 uutta työpaikkaa. Tämän työllisyyden nousun varaan rakentuu neljännes hallituksen pysyvistä 1,2 miljardin euron lisämenoista. Helsingin Sanomien mukaan hallitusohjelmassa kuvaillut keinot jäävät "ylimalkaisiksi", vaikka lehden mukaan jo aiemmin lukuisat työryhmät ovat selvittäneet ministeriöillekin monia sopivia keinoja valmiiksi. Hallitus haluaisi lisää töitä vaikeasti työllistyville, ikääntyneille ja maahanmuuttajille, paikallisen sopimisen edistämistä ja korkeakoulutettujen varhaisempaa tuloa työelämään. Keinoista mainitaan palkkatuki ja työvoimapolitiikan aktiivisuus, mutta ne maksavat paljon, mikä on ongelmallista, kun tarkoitus olisi vahvistaa julkista taloutta. Suomen Pankin tutkijoiden mukaan paikallinen sopiminen ei juurikaan työllistä, ellei työmarkkinajärjestelmää muuteta paljon. Kansanedustaja Juhana Vartiainen (kok.) on kritisoinut sitä, että työllisyyskasvun toteutumiseksi ei löydy hallitusohjelmasta minkäänlaisia keinoja. SAK:n ekonomisti Patrizio Lainàn mukaan lisämenoista vain 300 miljoonaa euroa on tarkoitus rahoittaa työllisyysasteen nousulla, ja hän toteaa että lisäveroja on mahdollista kerätä. Työllisyyskeinoja valmistellaan kolmikantaisesti.
Rinteen mukaan työttömyysaste pudotetaan yli 6 prosentista 4,8 prosenttiin, ja jo vuonna 2020 pitää olla 30 000 uutta työllistä näköpiirissä, jotta luvatut menonlisäykset voidaan toteuttaa. Helsingin Sanomien mukaan ”työllisyys on Rinteen hallituksen tärkein mittari”.
Aktiivimalli on tarkoitus perua. Sen työllisyysvaikutukseksi oli arvioitu 5 000–12 000 työpaikkaa, mutta käytännössä sen vaikutuksia työllisyyteen on pidetty vähäisinä. Aktiivimalli kuitenkin säilyy, kunnes kolmikantainen työryhmä löytää korvaavat toimenpiteet. Paavo Arhinmäki sanoi, että aktiivimalli ei ole tuonut työpaikkoja, joten korvaavat toimet varmasti löydetään.
Ansiosidonnaisen työttömyysturvan laajentaminen kaikille työssäoloehdon täyttäville selvitetään. Hallituksen aloittaessa vain kassojen jäsenet saivat turvan.
Julkinen talous tasapainoon
Hallitus sitoutui tasapainottamaan julkisen talouden vuoteen 2023 mennessä. Tavoitteesta voidaan tinkiä, jos Euroopassa tulee riittävä talousromahdus. Tulevaisuudessa tapahtuvaan väestön ikääntymiseen varautumista hallitusohjelmassa ei juuri ole. Sote-uudistuskaan ei enää pyri hillitsemään menojen kasvua, ja Rinne lupasi nostaa eläkkeitäkin.
Tulevaisuusinvestoinnit
”Tulevaisuusinvestoinnit” on hallituksen nimitys kolmen miljardin euron tilapäisille lisäpanostuksille tavanomaisiin valtion menoihin, kuten ammattikoulujen opettajien palkkaamiseen ja kehitysyhteistyöhön. Nämä lisämenot rahoitetaan myymällä valtionyhtiöitä ja muuta valtion omaisuutta.
Verotus
Veroja kiristetään 730 miljoonalla eurolla. Pieni- ja keskituloisten tuloveroja kevennetään 200 miljoonalla kompensoimaan välillisten verojen korotuksia. Fossiilisten polttoaineiden, tupakan, alkoholin ja virvoitusjuomien veroja korotetaan. Ruuhkamaksuista säädetään laki, Airbnb, Uber ja muut alustatalousyhtiöt saatetaan verotuksen piiriin. Sokeri- ja lähdeveroja selvitetään. Kotitalousvähennystä lasketaan. Moni indeksikorotus palautetaan ja negatiivista tuloveroa kokeillaan. Asuntolainojen korkovähennys poistetaan.
Ulkopolitiikka
Hallitus laatii kokonaisvaltaisen Afrikka-strategian. Hallitusohjelman mukaan Suomi laajentaa poliittista ja taloudellista kanssakäymistään Afrikan maiden kanssa. Kehitysyhteistyön maantieteellinen painopiste on Afrikka ja hallitus ohjaa kehitysyhteistyörahoitusta muuttoliikkeen juurisyihin.
Kehitysyhteistyörahoituksen taso nostetaan ennen pitkää 0,7 prosenttiin bruttokansantuotteesta.
Ympäristö- ja ilmastopolitiikka
Hallitus tavoittelee Suomesta hiilineutraalia vuoteen 2035 mennessä.
Teollisuuden sähkövero lasketaan EU:n sallimaan minimiin, mutta energiaveroa ei enää palauteta teollisuudelle, ja energiaverotusta uudistetaan muutenkin. Öljylämmitys lopetetaan 2030-luvun alkuun mennessä ja tuulivoiman osuutta kasvatetaan. Metsien, soiden ja maatalousmaan hiilinieluja kasvatetaan, ja luonnonsuojelun rahoitusta lisätään 100 miljoonalla eurolla vuodessa. Säädetään kaivosrojaltivero. Eläinten hyvinvointia parannetaan. Kävely- ja pyöräväyliä lisätään.
Ilmasto- ja ympäristöministeri Krista Mikkosen mukaan luonnonsuojelun lisäksi tarvitaan myös ennallistamista, kunnostusta ja hoitoa. Hallituksen tavoitteena on myös uusien suojelualueiden perustaminen ja vanhojen laajentaminen. Vuoden 2020 talousarvioesityksessä hallitus esittää Helmi-hankkeeseen 42 miljoonaa euroa. Hankkeen pohjana ovat muun muassa lajien ja luontotyyppien uhanalaisuusselvitykset ja suunnittelu. Vuonna 2020 keskeisiä ovat suot, lintuvedet ja perinnemaisemat. Tavoitteena on saada hallituskauden aikana 20 000 uutta soidensuojeluhehtaaria. Mikkosen mukaan Helmi tuo esimerkiksi turvealalta väheneviä työpaikkoja korvaavaa työtä. Lintukosteikoista on tarkoitus kunnostaa 80 kiireellisintä kohdetta. Perinteisen maatalouden muovaamia niittyjä, metsälaitumia ja muita perinneympäristöjä pyritään saamaan hoidon piiriin 15 000 uutta hehtaaria nykyisten 30 000 hehtaarin lisäksi. Yksityisten maiden ennallistamisessa, hoidossa ja suojelupäätöksissä nojataan maanomistajien vapaaehtoisuuteen, suojeltavista alueista saa korvauksen ja kunnostukset kustantaa valtio. Etelä-Suomen metsien monimuotoisuusohjelma Metsolle on tulossa lisärahoitus, jolla ohjelma on tarkoitus saada valmiiksi vuoteen 2025 mennessä.
Tasa-arvo
Väkivalta- ja seksuaalirikoksista rangaistaan ankarammin. Raiskaus määritellään suostumuksen puutteen perusteella. Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan puututaan, samoin sukuelinten silpomiseen ja pakkoavioliittoihin. Syrjintään puututaan tiukemmin. Juridisen sukupuolensa voisi korjata ilman lääketieteellisiä hoitoja tai lisääntymiskyvyttömyyttä.
Äidit ja isät saavat yhtä pitkät perhevapaat, minkä lisäksi on kiintiöimätön vanhempainvapaajakso. Kotihoidon tukea ei lyhennetä.
Sosiaali- ja terveydenhoito
Hallitusohjelma takaisi pääsyn lääkäriin seitsemässä päivässä, joten pitäisi palkata tuhat uutta lääkäriä. Vanhusta kohti pitäisi olla vähintään 0,7 hoitajaa. Alle 25-vuotiaille kokeillaan maksutonta ehkäisyä. Vaasan sairaala saa laajan päivystyksen RKP:n toiveen mukaisesti.
Koulutus
Oppivelvollisuus pidennetään 18 vuoteen asti. Ylioppilastutkinnon toisen kotimaisen kielen kokeesta tehdään uudelleen pakollinen osa tutkintoa. Yliopistot saavat 40 miljoonaa euroa vuodessa lisää ja ammattikorkeakoulut 20 miljoonaa.
Muut hallituspuolueet kuin keskusta lupasivat hyvin anteliaita korotuksia opintorahaan, vasemmistoliitto jopa 101 euroa, mutta hallitusohjelmaan ei päätynyt osaakaan siitä.
Liikenne
Päärata ja sen laajennukset (”Tampereen tunnin juna”), Helsingistä länteen suuntautuva rata (”Turun tunnin juna”) mukaan lukien Espoon kaupunkirata sekä Helsingistä itään suuntautuva rata (”Itärata”) ja muut väylähankkeet eivät saa hallitusohjelmassa uutta rahaa, vaan niiden suunnitteluun käytetään ne 250 miljoonaa euroa vuodessa, jotka aiempi hallitus lisäsi menokehyksiin liikenneverkon kehittämiseksi. Toteutetaan sähköistys Kemi–Laurila–Haaparanta -osuudella, jonka kustannus on 10 miljoonaa euroa.
Vaarallisten tasoristeysten poistamiseen on varattu 22 miljoonan euron lisärahoitus vuosina 2020–2022.
Perusväylänpitoon tehdään työryhmän esityksen mukaan vuodesta 2020 eteenpäin 300 miljoonan euron vuosittainen tasokorotus ja talvikunnossapitoon 20 miljoonan pysyvä korotus perusväylänpidon tasokorotuksen sisällä.
Yksityisteiden peruskorjausmäärärahat turvataan. Kävelyn ja pyöräilyn infratarpeisiin varataan 10 miljoonan euron osuus kokonaisrahoituksesta.
Yritykset
Yritystuista 100 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen.
Puolustuspolitiikka
Poistuvat strategiset puolustusvoimien suorituskyvyt korvataan täysimääräisesti. Hornet-lentokaluston suorituskyky korvataan täysimääräisesti, hankintasopimus solmitaan vuonna 2021. Merivoimien Laivue 2020 -hankkeen hankintasopimusta koskeva päätös tehdään hallituskauden alussa.
Valtiosihteerit ja erityisavustajat
Rinteen hallituksen tukena on 20 valtiosihteeriä ja 63 erityisavustajaa, eli ministerien avustajia on kaikkiaan 83. Edellisellä Sipilän hallituksella oli neljä valtiosihteeriä ja erityisavustajia 42, eli yhteensä 46 ministerien avustajaa. Elokuussa 2019 julkaistussa talousarvioesityksessä erityisavustajien ja valtiosihteerien kulujen määräraha vuodelle 2020 oli 11,5 miljoonaa euroa, kun se vuonna 2019 oli alun perin 6,5 miljoonaa euroa eli viisi miljoonaa euroa alhaisempi. Vuoden 2018 määräraha oli kuusi miljoonaa euroa.
Sisäministeri Maria Ohisalon avuksi valtiosihteeriksi kutsuttiin entinen kansanedustaja Olli-Poika Parviainen. SDP esitti työministeri Timo Harakan valtiosihteeriksi Pilvi Torstia, joka jäi varasijalle kevään 2019 eduskuntavaaleissa. Oikeusministeri Anna-Maja Henrikssonin (r.) valtiosihteeriksi tuli Malin Brännkärr, joka on toiminut Kruunupyyn kunnanjohtajana. Ilta-Sanomien tietojen mukaan keskustan valtiosihteereiksi olivat tulossa entiset ministerit Kimmo Tiilikainen ja Juha Rehula sekä kansanedustajana aiemmin toiminut Tuomo Puumala. Näistä valtiosihteereiksi tulivat Tiilikainen ja Puumala, mutta ei Rehula.
Pääministeri Rinne kutsui erityisavustajikseen Matti Hirvolan, Pilvi-Elina Kupiaksen, Tuulia Pitkäsen, Dimitri Qvintuksen, Joonas Rahkolan ja Lauri Voionmaan. Lisäksi hänellä on valtiosihteerinä aiemmin Huoltovarmuuskeskuksen toimitusjohtajana toiminut Raimo Luoma. Kesäkuussa 2019 EU-asioiden alivaltiosihteerksi piti tulla Jari Luoto.
EK:n johtava asiantuntija Jukka Manninen ja Työeläkevakuuttajat TELAn toimitusjohtaja Suvi-Anne Siimes kritisoivat, että hallitus olisi voinut käyttää rahaa valtiosihteerien palkkaamisen sijaan puoluetuen korottamiseen.
Rinteen hallitukset valtiosihteerit ja erityisavustajat ovat:
Muut poliittiset nimitykset
Rinteen hallitus nimesi 13. kesäkuuta 2019 kansanedustaja Jutta Urpilaisen (sd.) Suomen ehdokkaaksi EU-komissioon. Urpilaisesta on tulossa Suomen ensimmäinen naispuolinen EU-komissaari, ja hänen varsinainen työnsä komissaarina alkaa aikaisintaan marraskuussa 2019. Urpilainen ei ollut ehdolla vuoden 2019 europarlamenttivaalissa. Europarlamenttivaalissa ehdolla ollutta ja suuren äänisaaliin kerännyttä Eero Heinäluomaa Rinne ei ehdottanut tehtävään, sillä Rinne halusi esittää komissaariksi naista.
Hallituksen politiikkaa
29. kesäkuuta 2019 pääministeri Antti Rinne osallistui Helsingissä järjestettyyn Helsinki Pride -tapahtumaan ensimmäisenä Suomen pääministerinä.
Suomen heikentyneen syntyvyystilaston vuoksi hallitus käyttää kuusi miljoonaa euroa lapsistrategian laatimiseen.