cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Poronhoito
Poronhoito on perinteinen arktisten kansojen elinkeino. Fennoskandiassa se on ollut varsinkin saamelaisten perinteinen elinkeino mutta nykyään Suomessa sitä harjoittavat myös suomalaiset ja suomalais-saamelaiset. Se on käytänteiltään jossain kotieläintalouden ja metsästyksen välillä, sillä porokantoja hoidetaan aktiivisesti, mutta porot kuitenkin laiduntavat vapaina. Poronhoitoa harjoitetaan Euroopassa ja Aasiassa, sen sijaan Pohjois-Amerikan karibuja ei ole koskaan kesytetty. Tässä artikkelissa esitellään lähinnä Fennoskandian ja erityisesti Suomen alueen poronhoitoa.
Historia
thumb|250px|Inarilainen poro. thumb|250px|Poro tallustelemassa tien pientareella. Poro on puolivilli eläin, jonka alkumuoto on villi tunturipeura. Peura kuuluu Lapin alkuperäisiin luonnon eläimiin nimenomaan tunturialueella. Ns. arkaainen pienporonhoito, jossa poroa käytettiin lähinnä houkutuseläimenä peurojenpyynnissä sekä kanto- ja vetojuhtana, lienee alkanut jo rauta­kaudella ja on tunturialueiden poronhoidon alkuperäinen muoto. Porot kesytettiin Etelä-Norjassa 1200-luvulla ja niin suurporonhoito mahdollistui. Nykyinen poronhoito tulikin Suomeen nykyisen Norjan alueelta 1400–1600-luvuilla, eikä siis ole Suomen nykyisten valtiorajojen mukaisia alkuperäisiä elinkeinoja. Poronhoidon merkitys alkoi kasvaa Ruotsin Lapissa 1400- ja 1500-luvuilla, ja porotalouteen alettiin tämän jälkeen siirtyä idempänäkin.
Suurporonhoidon alku Suomessa
Vielä 1600-luvun alussa porolaumat olivat melko pieniä. Suomessa suurporonhoito yleistyi vasta 1800-luvun loppupuolella. Inarin­saamelaisilla ja metsä­saamelaisilla luontaiselinkeinot (metsästys ja kalastus) pysyivät pitkään pääasiallisina elinkeinoina, ja poronhoito oli pienimuotoista. Veroluetteloiden mukaan vuonna 1607 Inarin saamelaiset omistivat yhteensä noin 80 poroa ja vielä 1800-luvun loppupuolella esimerkiksi Savukoskella oli enemmän lehmiä kuin poroja; suurimmat elot olivat yhdeksän poron kokoisia, ja monilla perheillä ei ollut yhtään poroa.
Tunturisaamelaisilla poronhoito kehittyi suurimuotoisemmaksi. Vuonna 1605 Tornion Lapissa Enontekiöllä oli lapinkylissä noin 1600 poroa ja Kemin Lapissa 434. Sata vuotta myöhemmin monella porolappalaisella saattoi olla yli 200 poroa ja Utsjoella rikkaimmilla 1000–2000. Perheet jutasivat poroinensa satojakin kilometrejä Inarin talvilaitumilta Norjan rannikon kesälaitumille ja päinvastoin. Elämä porojen kanssa oli yhä tiiviimpää ja riippuvuus suurempi. Rajojen sulkeminen lopetti tämän paimentolaisuuden muodon: Norjan ja Suomen raja suljettiin 1852, ja Suomen ja Ruotsin välinen raja 1888. Tämän seurauksena tunturisaamelaisia muutti etelämmäksi uusille laidunmaille. Niinpä Sodankylän Vuotson alue sai ensimmäiset suurporonhoitoon keskittyneet suvut 1870-luvun jälkeen, ja poronhoito levisi tämän jälkeen enenevässä määrin myös suomalaisten keskuuteen. Elinkeinomuutokseen vaikutti metsäpeuran hävittäminen poronhoidon edestä. Poronhoitoa ei voitu suuremmassa mittakaavassa harrastaa, ennen kuin metsäpeura oli hävitetty, koska metsäpeurat villitsivät porotokat, koska metsäpeura ei kesyyntynyt. Vuonna 1800 Inarissa oli poroja 4000, kun 70 vuotta myöhemmin niitä oli kaksinkertainen määrä ja kasvu jatkui. Vuonna 1900 koko poronhoitoalueella poroja oli 128 534. Porojen määrät kasvoivat rajusti 1880-luvulta alkaen.
Kemin Lapissa ja sen lievealueilla poronhoito muuttui suurporonhoidoksi paikoin jo 1700-luvulla sinne saapuneiden uudisasukkaitten myötä. Vuonna 1757 Kuusamon pitäjässä oli verotettavia talouksia 91 ja näistä porottomia vain 6. Talouksilla oli keskimäärin 21 poroa. Tämä on selvästi enemmän kuin tyypillisessä lappalaistaloudessa tuohon aikaan ja oma haaransa suurporonhoidon kehityksessä. Maaherran maantarkastuksessa 1787 todetaan, että Kuusamon karjataloudessa tärkeintä on poronhoito, josta täällä ja myös naapuripitäjissä on talonpojille monenlaista hyötyä. Pitäjän merkittävin vientitavara on poronliha sekä tuoreena että kuivattuna.
Paliskuntajärjestelmä
Eräänlaisia paliskuntia oli siis ajan mittaan kehittynyt jo ennen kuin paliskuntajärjestelmä 22. maaliskuuta 1898 Suomen Keisarillisen senaatin antamalla kirjeellä virallistettiin. Kirjeessä määrättiin, että jokaisen poroja omistavan oli kuuluttava johonkin seitsemästäkymmenestä perustettavasta paliskunnasta saadakseen laiduntaa porojaan valtion mailla. Paliskunnilla oli oltava viralliset nimet, rajat ja vastuuhenkilöt (poroisännät), ja niiden oli oltava yhteisöllisesti vastuussa muun muassa porojen vuosittaisesta lukemisesta (laskemisesta), paimentamisesta ja vahingonkorvauksista.
Karlaplanin metroasema
Karlaplanin metroasema on Tukholman metron Punaisen linjan asema Ropstenin suunnan haaralla (linja 13). Se sijaitsee Gärdetin ja Östermalmstorgetin asemien välissä, Karlaplan-aukion lähellä tunnelissa. Asemalta on Slussenin metroasemalle matkaa 3,6 kilometriä. Asema on 23 metriä maanpinnan alla.
Poronhoito
Paliskuntajärjestelmä
Porokarjojen koko alkoi 1800-luvulla kasvaa nopeasti. Esimerkiksi inarilaisilla oli 1800-luvun puolivälissä noin 2 000 poroa. Vuonna 1880 porojen määrä Inarissa oli noussut yli yhdeksän tuhannen, ja vuosisadan vaihteessa poroja laskettiin olevan 34 612. Suurimmilla yksittäisillä poronomistajilla oli lähes 3000 poroa.
1900-luku
Muuttaessaan Lappiin alkoi myös osa suomalaisista harjoittaa poronhoitoa jo 1700-luvulta lähtien. Suomalaisten poronhoitoa leimasi sen sivutoiminen luonne, sillä suurin osa suomalaisia taloja oli pientilallisia sekatalouksia, jotka tarvitsivat poroja lähinnä kanto- ja vetojuhdiksi sekä kulkuneuvoiksi. Elanto saatiin siis monesta lähteestä: metsästyksestä, kalastuksesta, karjanpidosta ja poronhoidosta. Oli myös suomalaisia ”porosukuja”, jotka olivat usein päätoimisia poronhoitajia. Lappalaisten eli saamelaisten poronhoidolle sen sijaan oli tyypillistä vuotuismuutot (jutaaminen), tiiviimpi paimentolaisuus ja yleensäkin lappalainen elämäntapa.
1960-luvulla moottorikelkka tuli poronhoitajien apuvälineeksi. Suurin vaikutus oli kenties se, että paimennuksesta ja muista poronhoitotöistä pääsi usein illaksi kotiin. Porometsällä oli aiemmin oltu yhtämittaisesti useita viikkoja – usein jouluaatotkin oli vietetty metsäkämpillä.
Motorisoituminen on lisännyt kustannuksia. Samaan suuntaan vaikuttaa Maa- ja metsätalousministeriön luoma tukipolitiikka, jolla pyritään vähentämään poronhoitajia ja lisäämään yhden omistajan poromäärää. Alle 80 poroa omistava ei saa eloporotukea lainkaan. Tämä vaikuttaa siten, että poronomistajien vähentyessä ettotöissä tarvittavia miehiä on vähemmän. Jäljelle jää vaihtoehto käyttää enemmän esimerkiksi helikopteria.
Edellä mainittujen lisäksi muita kannattavuusongelmia ovat olleet Euroopan unionin aikaansaamat muutokset, pedot sekä lihanmyynnin ongelmat. Maa- ja metsätalousministeriö on osaltaan aiheuttanut ongelmia määräämällä tulostavoitteen Metsähallitukselle. Metsänhakkuut metsäautoteineen sekä raskaine maankäsittelyineen (äestys) hakkuiden jälkeen ovat vakava uhka Pohjois-Lapin vapaasti laiduntavalle poronhoidolle. Hakkuut vähentävät porojen luontaista ravintoa jäkälää sekä kevättalvella hankikelien aikana elintärkeätä luppoa. Pohjois-Lapissa ei ilmastollisista syistä ole kannattavaa siirtyä porojen ruokintaan, sillä alueella ei ole kannattavaa kasvattaa heinää enempää kuin mitä laidunnuksessa käytetään ohjaavana ruokintana.
2000-luku
Monissa paliskunnissa poronhoitajat ovat ryhtyneet aktiivisesti kehittämään jatkojalostusta. Porotuotteita kehitetään myös parhaillaan (2006) useamman projektin voimin. Poronhoito toimii edelleen saamelaisen kulttuurin alkuvoimana. Konkreettisella tavalla tämä tulee esille saamelaiskäsitöiden arvostuksen nousuna ja nuorten innokkuudessa oppia poronhoitoa ja jatkaa ammatissa.
Viime vuosina rehusekoittamot ovat alkaneet valmistaa poroille tarkoitettuja rehuseoksia. Poroille tarkoitettuja rehuseoksia valmistettiin lähes 17 miljoonaa kiloa vuonna 2010, jossa on kasvua edellistä vuodesta vajaa seitsemän prosenttia.
Porotalouden järjestelmä
Poronhoitoa säätelee Suomessa poronhoitolaki. Siinä määritellään muun muassa erityisesti poronhoitoa varten tarkoitettu alue sekä poronhoidon harjoittamisoikeus tällä alueella.
2 §:ssä sanotaan: "Tähän lakiin liittyvässä kartassa olevan rajan pohjoispuolella sijaitsevat valtion maat muodostavat erityisesti poronhoitoa varten tarkoitetun alueen. Tällä alueella olevaa maata ei saa käyttää sillä tavoin, että siitä aiheutuu huomattavaa haittaa poronhoidolle. Maan luovuttaminen tai vuokraaminen tällä alueella saa tapahtua vain sillä ehdolla, että maanomistajalla tai vuokramiehellä ei ole oikeutta saada korvausta porojen aiheuttamista vahingoista." 3 §:ssä sanotaan: "Poronhoitoa saadaan tässä laissa säädetyin rajoituksin harjoittaa poronhoitoalueella maan omistus- tai hallintaoikeudesta riippumatta."
Suomen poronhoitoalue on nykyään jaettu 56 paliskuntaan, jotka yhdessä muodostavat Paliskuntain yhdistyksen. Paliskunnat ovat osuuskuntamaisia poronhoitoyksiköitä, jotka vaihtelevat niin pinta-alaltaan kuin poroluvultaankin. Paliskuntien rajat määrättiin aikanaan noudattamaan mahdollisimman hyvin porojen luontaista laidunkiertoa, ja paliskuntia on tarvittaessa muuteltu sekä yhdistelty. Useissa paliskunnissa on useampia tokkakuntia. Tokkakunta on esimerkiksi joidenkin perheiden muodostama yksikkö, jolla on oma työnjohtajansa, joka tekee poronhoitotöitä yhdessä, ja paimentaa tokkaansa omalla alueellaan.
Paliskuntien on huolehdittava porojen pysymisestä oman paliskunnan alueella. Vuosittaisissa kokouksissa valitaan paliskunnille osakkaiden keskuudesta poroisäntä, varaisäntä, rahastonhoitaja ja hallitus. Poroisäntä on luottamushenkilö, joka toimii muun muassa paliskunnan edustajana Paliskuntain yhdistyksen kokouksissa ja valvoo paliskunnan toimien laillisuutta poronhoitolakiin ja -asetukseen nähden. Lisäksi poroisäntä vastaa poronhoitotöiden hoitumisesta ja muista tehtävistä, jotka on lueteltu poronhoitoasetuksessa. Paliskunnan kokouksessa jokaisella osakkaalla on lukuporojensa (yli vuoden vanhat eloon jätetyt porot) verran ääniä.
Suomessa Maa- ja metsätalousministeriö säätelee porokantaa asettamalla paliskunnille aina vuosikymmeneksi porojen enimmäismäärän. Enimmäismäärän ylittyessä voidaan paliskunnat käskeä pakkoteurastuksiin. Vuosikymmenellä 2000–2009 porojen enimmäismäärä Suomessa oli 203 700.
Poronhoitotyöt pääpiirteissään
Poronhoitovuosi alkaa kesäkuussa. Vuoden aloittaa luonnollisesti vasojen syntymä. Osa vasoista syntyy tosin jo toukokuussa, seikka jota kuvaa sanonta: "Vappuna vasa hangella". Juhannuksen tienoilta lähtien alkaa vasanmerkitys. Vasan korviin leikataan terävällä puukolla emänsä sanat eli teot. Näitä on tietty laissa määrätty lukumäärä. Vasat otetaan kiinni suopungilla, joka on heitettävä noin 20 m pitkä silmukkakappaleen eli kielan varassa juokseva naruansa. Vasojen pyydystys hoidetaan nykyään useimmiten pitkällä vimpalla eli vavalla, jonka päässä on silmukka-ansa. Merkitys voidaan hoitaa kahdella tavalla:
Porojen kesäkokoamisessa on räkkä eli kaikki vertaimevät lentävät hyönteiset suurena apuna. Kesän aikana poroille tehdään heinää ja lehdeksiä lisäravinnoksi talven varalle.
Syksyn koittaessa paliskunnat pitävät syyskokouksensa, joissa tulevat poronhoitotyöt suunnitellaan. Poroja aletaan koota erotuksia varten jalkaisin, mönkijöiden ja maastopyörien sekä lumen tultua moottorikelkan avulla käyttäen hyväksi porojen rykimä- eli kiima-aikaa, jolloin hirvaat eli porosonnit kokoavat itselleen rykimäparttion eli pienen vaadinlauman, jota ne sitten pidättelevät kasassa henkensäkin uhalla.
Rykimäparttioiden kohtaaminen aiheuttaa hirvaiden välillä sarvitaistelun, jonka seurauksena toisen osapuolen kuolema tai loukkaantuminen ei ole harvinainen. Ennen rykimää hirvaat ovat kasvattaneet muun muassa sienillä itselleen hyvän rasvakerroksen, sillä rykimäaikana ne eivät kirjaimellisesti jouda syömään parittelun ja vaadinten pidättelyn viedessä kaiken ajan.
Kun porot on saatu erotusaitaukseen, ajetaan ne erotuspäivänä syöttö- eli seisotusaitauksesta kaarteeseen. Kaarteessa muun muassa voidaan kesällä merkitsemättä jääneet vasat vielä merkitä. Poroja heitellään kaarteessa kiinni suopungilla. Kaarteesta poroja aletaan sitten kirnuamaan eli ajamaan useassa erässä pienempään rengasaitaan eli kirnuun, josta porot erotellaan käsin. Kirnussa omistajat päättävät porojensa kohtalosta vetämällä niitä kirnun luukuista elo- tai tappokonttoreihin. Vuotta vanhemmat eloon jätettävät porot myös luetaan eli merkitään omistajalleen ylös ja piirretään puukolla poron kylkikarvoihin lukumerkiksi viivat, ettei samaa poroa lueta uudelleen. Nykyisin eloporoille annetaan melkein poikkeuksetta myös loislääke. Teuraaksi meneville poroille pannaan korvaan teuraspiltta ja merkitään tapahtuma myyntikirjaan, johon tulee myyjän nimi ja piltan numero. Syksyisin useat hirvaat myös kuohitaan eli salvetaan häriksi. Poroja saatetaan eri syistä ottaa joksikin ajaksi "kotiporoiksi". Esimerkiksi sairaita ja heikkokuntoisia poroja pidetään usein pihalla, jossa niiden kuntoutumisesta on helpompi huolehtia. Erotuksissa on usein myös naapuripaliskuntien edustajia, jotka huolehtivat eksyneet porot takaisin kotipaliskunnan alueelle. Toisen paliskunnan poroja kutsutaan vieroporoiksi.
Talven ajan poroja paimennetaan talvilaitumilla ja usein huonoina talvina lisäruokitaan heinillä ja rehuilla. Kevättalvella hankikelien aikaan porot ovat riippuvaisia luppolaitumista, joita on vanhoissa metsissä. Silloinkin voidaan heinää tarjota poroille ohjaavana ruokintana, sillä yhtenäisiä alueita, joilla porot pysyisivät "itsestään", on metsänhakkuiden vuoksi vähemmän jäljellä kuin ennen. Talven mittaan voidaan pitää myös pienempiä lukuerotuksia eli pykällyksiä.
Keväällä ennen poronhoitovuoden päättymistä pidetään paliskunnittain kevätkokoukset. Jotkut poronomistajat mahdollisesti merkitsevät kotonaan pitämien vaatimien kevätvasat kotiaitauksessa.
Suuremman poronomistajan arkeen kuuluu myös muita erinäisiä tehtäviä, kuten porojen ajaminen pois asutusten lähettyviltä, poroaitojen korjaustyöt sekä nykyään oman porotalouden kirjanpito.
Ropstenin metroasema
Ropstenin metroasema on Tukholman metron Punaisen linjan toisen haaran pääteasema. Se sijaitsee Ropstenissa, Hjorthagenin kaupunginosassa. Asema avattiin 2. syyskuuta 1967. Asema on pääasiassa sillalla 10–15 metriä katutason yllä, mutta osa laitureista on kalliossa. Asemaa lähinnä on Gärdetin metroasema. Ropstenin asemalta on 5,1 kilometriä Slussenin metroasemalle. Asemalta on yhteys Lidingöbananin pääteasemalle.
left|thumb|[[Adtranzin valmistama C20-junayksikkö]] thumb|left|Ropstenin metroasema
Rishirin–Rebunin–Sarobetsun kansallispuisto
thumb|250px|Kansallispuistossa sijaitseva Rishirin vuori. Rishirin–Rebunin–Sarobetsun kansallispuisto on 20. syyskuuta 1974 perustettu kansallispuisto Hokkaidōn luoteisosissa Japanissa. Sen pinta-ala on 212,22 neliökilometriä.
Rishirin–Rebunin–Sarobetsunn kansallispuisto koostuu Rishirin ja Rebunin saarista, Wakkanain ja Wakkasakanain rannikoista sekä Sarobetsun tasangosta. Pyöreän Rishirin saaren keskellä kohoaa 1 721 metriä korkea Rishiri-tulivuori. Saari sijaitsee Japaninmeressä, noin 20 kilometriä Hokkaidōlta. Rishirin saaresta 10 kilometriä luoteeseen sijaitsee Rebunin saari, jonka korkein kohta on 490-metrinen Rebun-vuori. Molempien saarien tunnusomainen piirre ovat alppikasvit.
Wakkanain ja Wakkasakanain rannikoilla on pitkiä hiekkadyynejä, soita ja lampia. Sarobetsun kosteikko on yksi Japanin suurimmista kosteikoista.
Swift (peruna)
Swiftiä hieman myöhäisempää perunalajiketta, Rocketia on viljelty Suomessa. Se ei ole enää Suomen kasviluettelossa sertifioituna siemenperunalajikkeena.
Hal ja iso rakkaus
Hal ja iso rakkaus (Shallow Hal) on vuonna 2001 tehty romanttinen komedia. Elokuvan ovat ohjanneet veljekset Bobby ja Peter Farrelly.
Elokuva kertoo Halista, joka yrittää iskeä vain kaikkein kauniimpia naisia eikä vilkaise muita ollenkaan. Hal ei kuitenkaan hommassa onnistu. Halin ollessa hississä oudon terapeutin kanssa hissi jumittuu ja Hal kertoo hänelle mieltymyksensä ainoastaan kauniisiin naisiin. Keskustelun päätteeksi terapeutti hypnotisoi Halin näkemään ainoastaan naisten sisäisen kauneuden. Tämän seurauksena Hal näkee kauniit naiset rumina, karttaa heitä ja rumat näkyvät hänelle kauniina. Tämän jälkeen Hal rakastuukin kauniiseen Rosemaryyn, joka on todellisuudessa ylipainoinen rumilus.
Elokuvassa spina bifidaa sairastavan Waltin roolia näyttelee Rene Kirby, jolla itsellään on sama synnynnäinen vamma.
Pascal
Pascal tarkoittaa seuraavia asioita:
Pascal-nimisiä henkilöitä
Pascal on myös seuraavien henkilöiden nimi:
Katso myös
Blaise Pascalin mukaan on nimetty muun muassa:
Luettelo pikkuplaneetoista: 146001–147000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 146001:stä ja päättyen 147000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Theaitetos
Theaitetos (, n. 417–369 eaa.) oli antiikin kreikkalainen geometriaan erikoistunut matemaatikko. Hän oli Eufronioksen poika ja kotoisin Ateenasta Sunionin demoksesta. Hänet tunnetaan erityisesti Platonin hänelle omistetusta dialogista Theaitetos.
Theaitetoksen suurin panos matematiikkaan koski irrationaalisia pituuksia, jota koskevat teoriat liitettiin osaksi Eukleideen Alkeiden kymmenettä kirjaa. Hän myös todisti, että Platonin kappaleita oli tasan viisi.
Theaitetos-dialogin mukaan Theaitetos muistutti Sokratesta ulkonäöltään tylpän nenänsä ja ulkonevien silmiensä ansiosta. Dialogin mukaan hän haavoittui pahasti taistelussa Korintissa, ja kuoli todennäköisesti saamiinsa vammoihin ja punatautiin palattuaan taistelusta. Tämän uskotaan tapahtuneen vuonna 369 eaa.
Theaitetoksen mukaan on nimetty kraatteri Kuussa.
Kari-Petteri Kakko
Kari-Petteri Kakko (s. 1976 Tampere) on suomalainen kuvanveistäjä ja taidemaalari. Hänen näkyvimpiin julkisiin teoksiin kuuluvat Turun uuden Myllysillan neljässä kulmassa sijaitseva veistosryhmä Tähtiin tähyävät, joka paljastettiin Turun päivänä syyskuussa 2013.
Tampereen Hervannan lähiössä kasvanut Kakko opiskeli Turun piirustuskoulussa. Helsingissä asuva Kakko tunnetaan esittävistä, usein sarjakuvamaisista veistoksistaan. Niiden vastapainona hän tekee abstrakteja maalauksia.
Vuodenvaihteessa 2013–2014 Kakko esitteli Myllysillan veistosten syntyprosessia näyttelyssä Näin tähtiin tähysin. Tähtiin tähyäjät -veistosryhmän synnystä tehtiin myös 28-minuuttinen dokumenttielokuva.
Kakon edellinen näyttely Auran Galleriassa, vuodenvaihteessa 2009–2010, oli nimeltään Animania & Huuto yx kax. Vuodenvaihteessa 2010–2011 Kakko oli mukana Jöötti ry:n kuvanveistäjien yhteisnäyttelyssä Hehku Aboa Vetus & Ars Nova -museossa Turussa. Huhtikuussa 2013 Kakon näyttely KÄ-SIS-TÄ – taidetta tavaaville oli esillä helsinkiläisessä Tila-galleriassa.
Kalsiumkarbonaatti
Kalsiumkarbonaatti (CaCO3) on hiilihapon kalsiumsuola. Sitä esiintyy luonnossa monessa muodossa, kuten kalkkikivenä, marmorina ja liituna, mutta se tunnetaan myös valkeanharmaana jauheena tai suurina kirkkaina kiteinä, joita molempia käytetään lähtöaineena muita kalsiumin suoloja valmistettaessa. Kalsiumkarbonaatti on pehmeää ja täten helposti käsiteltävissä, mutta liukenee varsin huonosti veteen. Kalsiumkarbonaatin moolimassa on 100,1 g/mol, sulamispiste 825 °C (hajoaa), tiheys 2,8 g/cm3 (vesi = 1,0 g/cm3) ja CAS-numero 471-34-1.
Kalsiumkarbonaatista valmistetaan kalkkia eli kalsiumoksidia (CaO) kuumentamalla sitä kalkkiuunissa noin 1 000 °C:n lämpötilassa, jolloin siitä lohkeaa hiilidioksidia.
Käyttökohteita
thumb|left|250px|Kiinteää kalsiumkarbonaattia
Kalsiumkarbonaattia käytetään maataloudessa paljon maaperän happamuuden vähentämiseen ja kalsiumin lähteenä kalkituksessa.
Elintarvikkeissa kalsiumkarbonaattia käytetään  säilöntäaineena, paakkuuntumisenestoaineena ja väriaineena. Se merkitään pakkauksessa usein E-koodilla E 170.
Lisäksi kalsiumkarbonaattia käytetään närästyslääkkenä ja lisäravinteena, koska se on edullinen kalsiumin lähde.
Kalsiumkarbonaatin eräs muoto, marmori, on kiinteää, lujaa, pienenpienten kiteiden muodostamaa massaa. Käyttötarkoituksesta riippuen marmorin puhtaus vaihtelee. Kuvanveistäjien käyttämä marmori on hyvin hienojakoista ja kirkkaan valkoista. Rakennusten ulkopäällystyksiin taas käytetään enemmän värillisiä sekä kuviollisia marmorilaattoja.
Hienojakoisempaa kalsiumkarbonaattia käytetään taululiiduissa, joissa se on yleensä sekoitettu saveen.
Biljardi- ja snookerpeleissä käytetään liitua, joka estää pallon liiallisen liukkauden, kun palloon osutaan biljardikepillä.
Paperiteollisuudessa kalsiumkarbonaattia käytetään aikakauslehti- ja hienopaperin täyteaineena. Se on halvempaa kuin aikaisemmin käytetty kaoliinisavi, mutta se kuluttaa karheutensa vuoksi enemmän paperikoneiden märkäviiroja. Kalsiumkarbonaatista ja suuritiheyksisestä polyeteenistä (HDPE) valmistetaan kivipaperia.
Tasapainoaisti
thumb|Palkilla tasapainotteleva tyttö.
Tasapainoaisti on aisti, joka kertoo tasapainon eli ruumiin asennon ja sen muutokset suhteessa painovoiman suuntaan. Ihmisen tasapainoaisti perustuu lihas-, jänne- ja näköaistin sekä sisäkorvan vestibulaarijärjestelmän yhteisvaikutukseen.
Tasapainoaisti koostuu kolmesta osasta: liike-elimestä (sisäkorvan kaarikäytävät), sisäkorvan kuulokivielimestä, ja mm. lihaksissa olevista reseptoreista, jotka muodostavat asentoaistin. Liike-elin aistii kulmakiihtyvyyksiä, kuulokivielin aistii suoraviivaisia kiihtyvyyksiä ja asentoaisti kertoo kehon eri osien asennosta toisiinsa nähden.
Tasapainoaistin häiriintyminen aiheuttaa huimausta ja pahoinvointia ja fysiologiassa puhutaan aistiharhoista. Tasapainoa voivat häiritä Ménièren tauti, sisäkorvan tulehdus, paha nuha, yläkaarikäytävän luupuutos ja moni muu sairaus. Sitä voi tilapäisesti häiritä myös nopeat ja voimakkaat liikkeet, esimerkiksi ajaminen karusellissa. Erityisesti hävittäjälentäjät altistuvat tasapainoastin voimakkaille häiriöille. Useimpien astronauttien mielestä heidän tasapainoaistinsa heikentyy avaruudessa, koska siellä ei ole tarpeeksi painovoimaa pitämään heidän korvansa nesteitä tasapainossa. Tästä seuraa matkapahoinvoinnin muoto nimeltään avaruuspahoinvointi.
Tasapainoaistiin liittyy myös niveltunto, pimeässäkin tiedetään missä asennossa jalka tai käsi on ja tasapainoon liittyy paljon opittuja toimintoja. Tiedetään, että puut ovat pystysuorassa ja horisontti vaakasuorassa.
Kovylkino
Kovylkino on kaupunki Mordvassa Venäjällä. Kaupunki on Kovylkinon piirin hallinnollinen keskus. Kovylkinosta piirin hallinnollinen keskus 1928 ja kaupunki vuonna 1963. Kaupunki sijaitsee Okan sivujoen Mokšan varrella, 116 kilometriä tasavallan pääkaupungista Saranskista lounaaseen. Asukasluvun kehitys:
Yrjö Hakala
"Yte" Hakalan ura alkoi Tampereen Ilveksessä vuonna 1948 ja päättyi SaiPassa pelaajavalmentajana 1968. Hän ehti urallaan edustaa myös HPK:ta, TBK:ta ja Tapparaa. Hakala muodosti maineikkaan "H-ketjun" Ilveksessä yhdessä Aarne Honkavaaran ja Kalle Havulinnan kanssa. Tapparassa hän siirtyi puolustajaksi. Hakala on aateloitu sekä Tapparan- että Ilveksen kunniagallerioihin.
Vuonna 1967 Yrjö Hakala teki kiekkohistoriaa, kun hän pelasi poikansa Karin kanssa samassa SM-sarjaottelussa. Hakala on historian nuorin maajoukkueessa pelannut. Hakala oli Leijonien paras pistemies kaksissa MM-kisoissa (Krefeld 1955 ja Moskova 1957).
Korfári ton Amygdalión
Korfári ton Amygdalión (, ”Mantelien kukkula”) eli Pánormos (Πάνορμος) on kykladisen kulttuurin aikaisen asutuksen arkeologinen kohde Náxoksen saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa lähellä nykyistä Pánermoksen kylää.
Yrjö Hakala
Pelaajanuransa jälkeen Hakala toimi SaiPan valmentajana viisi vuotta. Nuorempana Hakala voitti mitaleja uinnissa, yleisurheilussa ja maahockeyssä.
Korfári ton Amygdalión
pienoiskuva|vasen|240px|Korfári ton Amygdaliónin eli Pánormoksen arkeologista aluetta. Asutus on ajoitettu varhaisen kykladisen kauden II ja III (EC II–III) niin kutsutun Kastrín kulttuurin ajalle noin vuosiin 2500–2300 eaa. Paikan keskus oli akropolis eli linnoitettu kukkula. Tutkijoiden mukaan linnoitus oli ennen kaikkea ympäröivällä alueella asuneiden valmistamien tuotteiden säilytyspaikka ennemmin kuin asuinpaikka. Paikan esinelöydöt ovat Náxoksen arkeologisessa museossa.
Matias Hangasmaa
Matias Hangasmaa (s. 4. kesäkuuta 1995) on suomalainen näyttelijä ja pesäpalloilija.
Hangasmaa tunnetaan parhaiten Huuma-viihdeohjelmasta, jossa hänen roolinaan oli esittää nuorta talkshow-isäntää Pikku-Lorea, joka haastatteli julkkiksia yhdessä Pikku-Jaskan tai Pikku-Heikin kanssa. Hangasmaan roolihahmo oli ohjelman varsinaisen juontajan Lorenz Backmanin minikokoinen kaksoisolento.
Hangasmaa näytteli myös Matti Nykäsen valmentajan veljenpoikaa Anttia Matti-elokuvassa Lisäksi Hangasmaa näytteli MTV3-kanavalla Käenpesä-sarjan Petteriä, jonka sarjan päähenkilöt Jussi ja Kaisa aikoivat adoptoida. Hän on ollut mukana myös sarjassa Jako kahteen, ja on ääninäytellyt useissa lastenelokuvissa. Syksyllä 2008 Hangasmaa juonsi Jackpot-perheohjelmaa MTV3:lla yhdessä Marco Bjurströmin kanssa.
Muuta
Hangasmaa pelaa pesäpalloa miesten Superpesiksessä sarjanousija Haminan Palloilijoiden riveissä. Hangasmaa on ulkopelipaikaltaan lukkari.
Aiemmin Hangasmaa on pelannut Roihuvuoren Roihussa, mistä hän siirtyi kesällä 2015 miesten Ykköspesiksessä pelaavaan Pöytyän Urheilijoihin. Vuonna 2016 Hangasmaa siirtyi pelaamaan Ykköspesistä Joensuun Mailan kakkosjoukkueeseen. Joensuun Maila tippui kauden päätteeksi sarjaporrasta alemmas. Kaudella 2017 Hangasmaa pelasi Ykköspesistä sarjanousija Jyväskylän Lohessa, joka Joensuun Mailan tavoin tippui sarjasta kauden päätteeksi.
Vapaa-aika
thumb|250px|Ihmisiä viettämässä vapaa-aikaa [[New Yorkissa sijaitsevassa puistossa.]] Vapaa-aika tarkoittaa ansiotyön, opiskelun tai muun toimen ulkopuolista, etenkin rentoutumiseen ja virkistäytymiseen käytettävissä olevaa aikaa. Vapaa-aikaa käytetään harrastuksiin sekä sosiaalisiin kontakteihin ja yleisötapahtumiin. Pakolliset kotityöt ja yöuni eivät ole yleisen käsityksen mukaan vapaa-aikaa.
Historia
Vapaa-aika on nykymerkityksessä syntynyt vasta, kun työ on alettu sitoa aikaan. Sitä ennenkin oli työstä vapaata aikaa, erityisesti uskonnollisten pyhäpäivien viettoa. Niinpä 1700-luvun Ranskassa oli vuosittain noin 140 juhlapyhää, vaikkakaan ne kaikki eivät olleet työstä vapaita. Työtä tehtiin tilanteen vaatiessa myös pyhinä. Maataloustöissä työajat olivat erittäin pitkiä: työpäivä alkoi päreen valossa jo ennen päivän koittamista ja päättyi illalla yhdeksän aikoihin. Päivän mittaan oli kuitenkin useita lepohetkiä.
Teollisuustyön yleistyessä noudatettiin aluksi maataloudesta periytynyttä työrytmiä, mutta ilman lepotaukoja. Työ oli intensiivisempää, koska koneet määräsivät tahdin. Samalla kirkolliset pyhäpäivät vähenivät. Toisaalta virkamiehillä ei ollut varsinaisesti virastoaikaa. Kahdeksan tunnin työajasta muodostui työväenliikkeelle suuri vaatimus, joka saavutettiin vähitellen, mutta paikoin vasta toisen maailmansodan jälkeen.
Kotityöt
Kotityöt eivät jakaudu tasan naisten ja miesten kesken. 1980-luvun tutkimuksen mukaan kotitöiden jakauma on suurimmillaan 25–34-vuotiaiden puolisoiden välillä, jolloin naiset käyttivät kotitöihin 13 tuntia viikossa enemmän kuin miehet. Miesten panos kotitöihin on kuitenkin lisääntynyt. Toisaalta kotityöt ovat “puolivapaata” aikaa, jossa osa töistä on harrastusmaisia, mukavia puuhia.
Eksikkaattori
thumb|Eksikkaattori
Eksikkaattori, myös eksikaattori, on paksulasinen, tasohioksella varustettu astia. Sitä käytetään ilman kosteudelle herkkien aineiden säilytykseen. Eksikkaattori on valmistettu niin, että sen alaosaan voidaan tukea joko posliininen tai muovinen teline, ja tämän telineen alle kaataa kuivausmassa.
Eksikkaattoreita käytetään usein kemian kvantitatiivisissa töissä. Käyttökohteita on useita, mutta yleisimmin tarkoituksena on pitää haluttu yhdiste mahdollisimman kuivana. Kun esimerkiksi kuparisulfaattia hehkutetaan, se menettää kidevetensä. Jos kidevedetöntä kuparisulfaattia sisältävä upokas jätettäisiin huoneilmaan, imisi se ajan myötä itseensä kosteutta ja muuttuisi jälleen kidevedelliseen muotoonsa. Tämä voidaan estää eksikkaattorissa, jonka pohjalla oleva kuivausmassa imee itseensä kaiken tarkkaan suljetussa astiassa olevan kosteuden.
Järjen jättiläiset
thumb|Järjen jättiläisten kuvauksista Järjen jättiläiset on brittiläinen tiedeaiheinen viihdeohjelma, jota esittää Suomessa Discovery Channel ja Nelonen. Sen on tehnyt Granada Productions. Ohjelmaa juontavat Vic Reeves ja Jon Tickle (ollut myös Big Brotherissa). Toisella tuotantokaudella Charlotte Hudson liittyi juontajiin. Viidennellä tuotantokaudella Vic Reeves korvasi Richard Hammondin juontajana. Ohjelman ideana on tehdä erilaisia testejä ja ohjelmassa on myös paljon räjähdyksiä.
Toinen tuotantokausi
Toinen tuotantokausi alkoi Sky Onella vuonna 2004. Toisella kaudella alkoi "Brainiac-snooker", jossa snooker-ammattilainen Quinten Hann pelasi snookeria järjen jättiläistä vastaan, ja aina kun pallo putosi reikään, asuntovaunu räjähti erilaisten kemikaalien vaikutuksesta. Ohjelman tekoon tuli myös kaksi uutta henkilöä: juontaja Charlotte Hudson ja "Professori Myang-Li", häntä näyttelee Rachel Grant. Toista kautta näytettiin monilla kanavilla: Yhdysvalloissa G4:llä, VIVAlla Saksassa, JIMtv:llä Belgiassa, Veronicalla ja Discovery Channelilla Alankomaissa, Network Tenillä Australiassa, TV2:lla Uudessa-Seelannissa, Arts Centralilla Singaporessa ja Discovery Channelilla Skandinaviassa ja Romaniassa.
Kolmas tuotantokausi
Kolmas kausi alkoi 25. elokuuta 2005. Tällä kertaa alkoi "Brainiac-Golf", samantapainen kuin snooker, mutta tällä kertaa siis golfilla, Nainen vs. Mies (Lad v. Lass) ja Thermite. Tohtori John P. Kilcoynella, Sunderlandin yliopiston dekaanilla, on myös oma osio: "Fiss or Bang", jossa sekoitetaan erilaisia kemikaaleja ja katsotaan, pamahtaako vai sihiseekö sekoitus.
Neljäs tuotantokausi
Neljäs kausi alkoi 16. heinäkuuta 2006. "Brainiac-Darts" -kohtauksissa ammattilaispelaaja Bobby George heitti tikkaa Brainiacia vastaan heittäen aina voittoon tarvittavan tuloksen, jolloin eri räjähteillä lastatut asuntovaunut räjähtivät. "Minä teen tiedettä" -kohtauksissa yleisön jäsen teki ehdottamansa kokeen. "Mitä kehoni tekee" -osiossa ihmiset kertoivat kehonsa erikoiskyvyistä, kuten käden vääntämisestä tai muusta vastaavasta. Kuuluisat elokuvatähdet tuhosivat autoja eri räjähteillä ja John P. Kilcoynen osiossa: "Glow or Blow" sekoitetut aineet joko hehkuivat tai pamahtivat. "Päivä Järjen Jättiläisenä" -osiossa kilpailijat saivat räjäyttää valitsemansa esineen erilaisilla räjähteillä.
Kuudes tuotantokausi
Kuudes tuotantokausi alkoi 13. tammikuuta 2008. Thaila Zucchi debytoi sarjassa testaten esineiden kovuutta eri räjähteillä, kuten termiitillä, ja pudottamalla niitä nosturista. Muita uusia kokeita olivat "Gas Bang Wallop", jossa Berry Bernard tuhosi esineitä kaasulla, "Chemistry Deadmatch" tohtori Bunheadin ja John Ticklen kesken, "Stars With their Caravans", jossa julkkikset räjäyttivät asuntovaunuja, ja Uri Abusikovin kokeet nestemäisellä hapella.
Seitsemännen tuotantokauden oli tarkoitus alkaa 30. tammikuuta 2009 Sky Onella, mutta sarjan suosion laskettua viidennen tuotantokauden jälkeen suunnitelma peruutettiin.
Jenny Wolf
Jenny Wolf (s. 31. tammikuuta 1979 Berliini) on saksalainen pikaluistelija, viisinkertainen maailmanmestari.
Torinon olympialaisissa 2006 Wolf sijoittui 500 metrillä kuudenneksi. Hän voitti 500 metrin maailmanmestaruuden Salt Lake Cityssä 2007 luisteltuaan toisessa lähdössä uuden maailmanennätyksen 37,04. Hän kohensi ennätystä lukemiin 37,02 Calgaryssä 16. marraskuuta 2007. Heerenveenissä 2008 hän voitti sprinttereiden maailmanmestaruuden oltuaan kumpanakin päivänä selvästi nopein 500 metrin matkalla. 2008 matkakohtaisissa MM-kilpailuissa Naganossa hän uusi 500 metrin maailmanmestaruutensa. Sprinttereiden MM-kilpailuissa Moskovassa 2009 hän sai hopeaa. Maaliskuussa 2009 hän voitti Kanadan Richmondissa 500 metrin maailmanmestaruuden kolmannen kerran peräkkäin. Hän luisteli uuden 500 metrin maailmanennätyksen 37,00 Salt Lake Cityssä 11. joulukuuta 2009. Sprinttereiden MM-kisoissa Obihirossa 2010 hän sai pronssia. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän voitti hopeaa 500 metrillä. Hän voitti 500 metrin maailmanmestaruuden jälleen Inzellissä 2011. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli 500 metrillä kuudes.
Wolf on voittanut 100 metrin maailmancupin kokonaiskilpailun kausilla 2005–2006, 2006–2007, 2007–2008 ja 2008–2009 sekä 500 metrin kokonaiskilpailun kausilla 2005–2006, 2006–2007, 2007–2008, 2008–2009, 2009–2010 ja 2010–2011. Hän on voittanut kaikkiaan 12 maailmancupin osakilpailua 100 metrillä ja 49 osakilpailua 500 metrillä (25.2.2014 mennessä).
Mittalasi
thumb|250px|100ml muovinen mittalasi Mittalasi on usein muovista tai lasista valmistettu lieriön mallinen laboratorioväline, jonka sivulle on merkittynä tarkat tilavuudet. Mittalaseilla voidaan siirtää verrattain tarkkoja nestetilavuuksia. Yleisimmät mittalasien koot ovat 10 ml, 50 ml, 100 ml, 250 ml, 500 ml sekä 1 000 ml.
Brainiac
Brainiac (esiintynyt Suomessa myös nimellä Aivomies) on Teräsmies-sarjakuvissa esiintyvä kuvitteellinen androidi. Brainiacista on monia eri versioita, joista Brainiac-5 on supersankari.
Vuonna 2009 Brainiac oli listattu sijalle 17 IGN-sivuston laatimassa listassa sadasta suurimmasta sarjakuvarikollisesta kautta aikain.
Pre-Crisis Brainiac
Ensimmäisessä esiintymisessään Brainiac oli vihreäihoinen humanoidi, joka saapui Maahan ja kutisti Metropoliksen ja useita muita kaupunkeja. Hän säilöi kaupungit pulloihin tarkoituksenaan luoda niiden energialla Bryak, planeetta jota hän hallitsi. Kun Teräsmies taisteli Brainiacia vastaan, hän sai selville, että Brainiac oli kutistanut myös kryptonilaisen kaupungin, Kandorin. Teräsmies pystyi palauttamaan Maan kaupungit oikeaan kokoonsa, mutta Kandorilaiset uhrasivat täyden kokonsa auttaakseen häntä.
Teräsmies vei Kandorin Yksinäisyyden Linnakkeeseen, aikomuksenaan vielä palauttaa kaupunki normaaliin kokoonsa. Supermanin numerossa 167 kävi ilmi, että Brainiac on kone, jonka Colu-planeetan Tietokonetyrannit olivat luoneet vakoojaksi.
Brainiac 5
Brainiacin perintö paljastettiin Action comics #276, Teräslegioonassa takaumassa. Tämä oli vihreäihoinen, vaaleatukkainen teini-ikäinen nimeltään Querl Dox, tai Brainiac 5, joka uskoi olevansa Brainiacin 3000-luvun inkarnaatio. Toisin kuin esi-isänsä, Brainiac 5 käytti nerouttaan hyvään ja liittyi Teräslegioonaan yhdessä Terästytön kanssa, ja rakastui tähän. Hänen kotiplaneettansa nimi oli Yod tai Colu.
Uudelleenluonti
Brainiac luotiin uudelleen (Marv Wolfman loi uuden kehon ja persoonallisuuden) samoihin aikoihin kun Lex Luthor alkoi käyttää violetti-vihreää pukuaan ja loi valtavan mekaanisen planeetan jonka avulla Brainiac aikoi tuhota Teräsmiehen.
Brainiacin täytyi räjäyttää läheinen tähti ja saada sillä aikaan supernova jonka avulla hän pystyisi luomaan itselleen uuden kehon. Hänen uusi kehonsa (luonut Ed Hannigan) näytti metalliselta luurangolta jolla oli päässään kyberaivot. Hän myös loi aluksen liikkuakseen avaruudessa nopeammin. Alus oli itse asiassa suurennus hänen kyberaivostaan jossa oli metalliset lonkerot jotka pystyivät hallitsemaan tahtoa. Brainiac käytti tätä kehoa Crisis on Infinite Earthsin loppuun asti.
Osana Brainiacin uudelleensyntymistä, Wolfman loi uuden persoonallisuuden Brainiacille. Hänen uudelleensyntymisensä aikana Brainiac näki näyn että Teräsmies oli jumala joka oli vastuussa monista Brainiacin tuhoutumisista sekä Brainiacin epätäydellisyydestä. Tämän näyn ansiosta Brainiac muuttui tappokoneeksi jonka mieli halusi kaiken tiedon universumissa. Hän esiintyi tällaisena muutaman kerran mutta hänet suunniteltiin uudelleen ja kaikki tieto Teräsmiehen jumaluudesta pyyhittiin.
Brainiac 13
Brainiac 13 Superman Y2K #1 kannessa. Piirtänyt [[Jackson Guice.|thumb|200px]]
Vuosituhannen vaihteessa Brainiac 2.5 paljasti, että hän oli asettanut nukkuvan viruksen LexCorpin Y2K-virhesuojauksiin. Tämän viruksen tarkoituksena oli parantaa dramaattisesti hänen kykyjään. Virus kuitenkin antoi sen sijaan hänen päivitetyn tulevaisuuden itsensä, Brainiac 13:n (tai "B-13"), matkustaa 6400-luvulta nykypäivään ja ottaa Brainiac 2.5:n kehon hallintaansa.
Brainiac 13 alkoi sitten muuttaa Metropolista 6400-luvun versioksi kaupungista, jota hän hallitsi, ja myös alkoi päivittää Metalloa jättiläiskokoiseksi versioksi itsestään. Brainiac 13 otti sitten hallintaansa useita Android-supersankareita, kuten Red Tornadon ja Hourmanin, ja käytti niitä Teräsmiestä vastaan. Metallimiesten responsometrit pystyivät suojelemaan heitä hänen ohjelmoinnistaan ​​ja antoivat heidän auttaa voittamaan Metallon.
Brainiac 13:n kuoleman jälkeen Teräsmies huomasi, että Kryptonin versio, jolla hän vieraili aiemmin Phantom Zonen kautta, oli itse asiassa Brainiac 13:n luoma ansa. Kryptonilaisen tekniikan kukistamana Brainiac 13 oli matkustanut ajassa taaksepäin todelliselle Kryptonille ennen sen tuhoutumista. Siellä hän varasti Eradicator-matriisin ja Jor-Elin päiväkirjat ja loi väärän kryptonin perustuen Jor-Elin suosikkijaksoon historiassa.
Brainiac 8
Graduation Day -tapahtuman aikoihin Brainiacin tuleva versio, nimeltään Brainiac 6, käytti hänen "tyttärentytärtään", Brainiac 8:aa (tunnetaan myös nimellä Indigo), tappaakseen Donna Troyn varmistaakseen Colun kohtalon. Sitten Indigo soluttautui Outsideriin, kunnes hän hyökkäsi tiimin kimppuun, yhdessä Brainiac 6:n ja hänen liittolaistensa, Lex Luthorin ja aivopestyn Teräspojan kanssa, joka oli hyökännyt Teinititaaneja vastaan. Seuranneessa taistelussa Indigo kuoli ja Teräspoika irtautui aivopesusta, kun taas Luthor pakeni. Vaikka hänen aluksensa tuhoutui, Brainiacin tila ja olinpaikka taistelun jälkeen eivät ole tiedossa.
Voimat ja kyvyt
Brainiacin johdonmukaisin voima (joka on endeeminen kaikille versioille) on hänen "kahdentoista tason älykkyytensä", joka mahdollistaa laskentakyvyn, parannetun muistin ja edistyneen ymmärryksen koneenrakennuksesta, biotekniikasta, fysiikasta sekä muista teoreettisista ja soveltavista tieteistä. Vertailun vuoksi: 1900-luvun maapallon väestö muodostaa kuudennen tason älykkyyden, kun taas 3000-luvun maapallon väestö on yhdeksännen tason älykkyys. Hänen kriisin jälkeinen inkarnaationsa väittää, että hänen aivonsa voivat käsitellä ja lajitella tietoa yli neljästä yhdeksästäkymmenestä oktodecillion olennosta (4,9 × 1059), mikä on valtava määrä, noin viisi miljardia kertaa maapallon arvioitu atomimäärä. Kaikki eri versiot ovat luoneet laitteita, kuten voimakenttävyön, joka pystyy kestämään Teräsmiehen voimakkaimmat iskut, ja kutistussäteen, joka pystyy pienentämään kaupunkeja. Brainiacin kehittyneet henkiset voimat ovat osoittaneet hänen kykynsä hallita muita, imeä tietoa muilta olennoilta, siirtää tietoisuuttaan, luoda ja manipuloida tietokonejärjestelmiä, kopioida itselle kaksoiskappaleita ja käyttää voimia ajaa aika-avaruutta tai hallita sitä. Orgaanisten olentojen joukossa Brainiac näkee vain toistuvan kumppaninsa Lex Luthorin vertaisälynä. Brainiac on yleensä kuvattu uskomattoman korkealla vahvuudella, kestävyydellä ja nopeudella; tarkka taso vaihtelee, mutta yleensä leijuu Teräsmiehen vahvuuden ympärillä. Brainiacin tarkat kyvyt vaihtelevat rajusti hänen eri inkarnaatioissaan.
Superman: The Animated Series
Teräsmies -animaatiosarjassa Brainiac oli kryptonilaisten luoma tietokone, jolla oli kaikki tiedot Krypton-planeetasta ja sen asukkaista. Kun Brainiac havaitsi, että planeetta oli tuhoutumassa, se turvasi itsensä satelliitin suojaan ja loi itselleen androidikehon. Brainiacin uusi suunnitelma oli imeä kaikki teknologia kaikilta planeetoilta universumissa ja sen jälkeen tuhota ne maailmat. Kun Brainiac saapui Maahan, Lex Luthor aikoi tehdä tietokauppoja sen kanssa, mutta Brainiac petti hänet. Teräsmiehen ansiosta maapallo kuitenkin pelastui.
Justice League Unlimited
Brainiac esiintyy Justice League Unlimitedin jaksossa Divided we fall, jossa hän yhdistyy Lex Luthoriin ja luo hänelle muutamia hienouksia, kuten Brainiacin sensorit ja metallilonkerot. Lopulta Salama voittaa Luthorin/Brainiacin, mutta Brainiac esiintyy kolmannen tuotantokauden jaksoissa Luthorin päässä. Gorilla Grodd saa Luthorin liittymään Tuomion Legioonaan Brainiacin osalla, jolla Brainiac voitaisiin herättää henkiin. Myöhemmin Luthor otti Tuomion legioonan johdon ja yritti herättää Brainiacin henkiin. Muutaman yrityksen jälkeen hän liitti Talan koneeseen, jolla hän yritti herättää Brainiacin mutta toisin kävi, sillä vaikka kone toimi, se herätti Brainiacin kanssa kuolleen Darkseidin entistäkin voimakkaampana. Tämän jälkeen Brainiacia ei ole nähty sarjassa mutta ei ole varmaa että se on poissa sillä Brainiac on luonut useita kopioita itsestään ympäri universumia.
Batman: The Brave and the Bold
Brainiac esiintyi lyhyesti Batman: The Brave and the Bold animaatiosarjassa, jossa häntä ääninäytteli Richard McGonagle.
Justice League Action
Brainiac esiintyi Justice League Action animaatiosarjassa, jossa häntä ääninäytteli John de Lancie.
Superman: Brainiac Attacks
Brainiac esiintyy animaatioelokuvassa Superman: Brainiac Attacks, jossa häntä ääninäyttelee Lance Henriksen. Laskeuduttuaan maan päälle meteoriitissa hän murtautuu Lexcorpin laitokseen ja imee tietoja heidän tietokoneistaan ​​ja ottaa samalla haltuunsa Lex 9000 -nimisen satelliittiaseen. Samalla kun Teräsmies tuhoaa Brainiacin, Lex Luthor säästää osan jälkimmäisestä ja muodostaa liiton hänen kanssaan. Brainiac saa Luthorilta uuden ruumiin vastineeksi siitä, että entinen antaa jälkimmäiselle mahdollisuuden voittaa hänet, jotta Luthor voi esiintyä sankarina. Heidän sopimuksensa mukaan Luthor rakentaa Brainiacille uuden rungon Lex 9000:sta ja varustaa hänet kryptoniittilaserilla ja kyvyllä jäljittää Kryptonin DNA:ta. Teräsmiehen näennäisen kuoleman jälkeen Brainiac pettää Luthorin ennen kuin Teräsmies taistelee entistä vastaan, kunnes tämä tuhoutuu kokonaan.
Superman: Unbound
Brainiac esiintyi animaatioelokuvassa Superman: Unbound, jossa häntä ääninäytteli John Noble. Alun perin oltuaan Coluan tiedemies, hänelle tuli pakkomielle oppia kaikkea mitä maailmankaikkeudessa oli tiedettävä. Alistuttuaan laajoille geneettisille ja kyberneettisille parannuksille hänestä tuli vähitellen kohoava kyborgi Brainiac ennen kuin hän rakensi tähtialuksen, joka oli suunniteltu liittämään hänen kyberneettisiin implantteihinsa ja olemaan hänen oman kehonsa ja tahdon jatke, jotta hän voi matkustaa avaruudessa ja imeä tietoa muilta planeetoilta ja sivilisaatioita. Koska hänen kyberneettisissä aivoissaan oli puute, joka jättää hänet kyvyttömäksi hyväksymään, että kaiken oppiminen oli mahdotonta jatkuvasti muuttuvien planeettojen ja kehittyvien sivilisaatioiden vuoksi, hän loi robottisotilaiden armeijan hyökkäämään asutuilla planeetoilla sijaitseviin kaupunkeihin ja tappamaan kaikki tarpeettomaksi katsomansa, käyttämällä voimakenttäprojektoria mainittujen kaupunkien kutistamiseen. Kun tämä oli tehty, hän laukaisi Solar Aggressor -ohjuksen planeetan aurinkoon, jolloin se muuttuisi supernovaksi ja kuluttaisi muun planeetan estäen uuden tiedon pääsyn universumiin. Joskus Kandorin varastamisen jälkeen Teräsmies ja Terästyttö päihittivät hänet, jotka käyttävät hyväkseen hänen halua oppia kaikkea ja altistavat hänet kaikelle ihmistoiminnalle maan päällä aiheuttaen Brainiacille toimintahäiriön mikä saa hänet tuhoamaan itsensä.
DC Super Hero Girls: Intergalactic Games
Brainiac esiintyi animaatioelokuvassa DC Super Hero Girls: Intergalactic Games, jossa häntä ääninäytteli Fred Tatasciore. Elokuvassa Brainiac toimi Lena Luthorin liittolaisena auttaen tätä suunnitelmassaan, kunnes saavutettuaan tavoitteensa petti tämän ja yritti tappaa hänet. Myöhemmin Brainiac onnistuttiin kukistamaan Platinumin avulla. Taistelun jälkeen hän näyttää kiipeävän ulos robottinsa hylystä ja vannovansa palaavansa ennen kuin lentää kuuhun.
Superman: Red Son
Brainiac esiintyi animaatioelokuvassa Superman: Red Son, jossa häntä ääninäytteli Paul Williams. Romaaniin perustuen Teräsmies kukistettuaan Brainiacin ohjelmoi tämän uudelleen palvelemaan häntä ja maapalloa auttamaan Teräsmiestä maailmanlaajuisen Neuvostoliiton johtamisessa. Tehtävää hän suorittaa neljä vuosikymmentä. Palvellessaan Teräsmiestä Brainiac neuvoo toistuvasti häntä ryhtymään jyrkempiin toimiin ongelmiensa ratkaisemiseksi, kuten ehdottamalla, että hän vain hyökkää Luthorin Yhdysvaltoihin, vaikka Teräsmies aina torjuu hänen äärimmäisimmät ehdotuksensa. Myöhemmin Brainiac paljastaa, että hänen kahdentoista tason älynsä antoi hänen helposti kumota kaikki yritykset ohjelmoida hänet uudelleen, ja ettei hän ole koskaan ollut Teräsmiehen hallinnassa. Hän hyökkää Teräsmiestä vastaan ​​kryptoniittisädeaseella ja melkein tappaa tämän samalla kun hän kerskui siitä, kuinka hän valloittaa koko maailmankaikkeuden saatuaan päätökseen kaikki vihollisensa maan päällä. Brainiac kuitenkin voitetaan, kun Luthor hakkeroi ja sammuttaa Brainiacin sisältä, jonka jälkeen Teräsmies tuhoaa Brainiacin ruumiin välittömästi. Viimeisenä keinonaan Brainacin kuolema laukaisee automaattisesti hänen aluksensa itsetuhojärjestelmän, mikä Luthorin mukaan hävittäisi koko maapallon ja kaiken 15 000 000 mailin (24 000 000 km) säteellä. Kun Brainiacin aluksen voimanlähteet uhkaavat räjähtää, Teräsmies vie aluksen avaruuteen, missä se räjähtää. Maapallo pelastuu, mutta Teräsmiehen uskotaan joutuneen räjähdyksen alle ja kuolleen. Myöhemmin paljastui, että Teräsmies selvisi ja naamioi itsensä tavalliseksi ihmiseksi aikeenaan elää heidän keskuudessaan normaalia elämää.
Smallville
Brainiac esiintyi Smallvillen viidennessä tuotantokaudessa. Hän saapui Maahan toisen meteoriittisateen aikana. Sarjassa hän on Kenraali Zodin alainen ja hänet tunnetaan nimellä Milton Fine. Brainiac on peräisin Smallvilleen laskeutuneesta "mustasta aluksesta" ja hänestä on useita kopioita. Sen lisäksi hän pystyy muuttamaan muotoaan toiseksi ihmiseksi. Hänen tehtävänsä Smallvillessä on vapauttaa Zod varjovyöhykkeeltä ja yrittää huijata Clark Kent auttamaan itseään. Hän tartuttaa Martha Kenttiin vaarallisen viruksen ja kertoo Clarkille että ainoa keino pelastaa hänet on tuhota Yksinäisyyden linnake. Linnakkeessa hän yrittää tappaa Clarkin ja vapauttaa Zodin. Clark kuitenkin ehtii tuhota hänet. Myöhemmin sarjassa Brainiacin kaikki kopiot tuhoutuvat kun Zod vapautui. Brainiacista jäi kuitenkin energialähde joka hajosi kahtia. Toisen puolikkaan löysi varjovyöhykkeeltä tullut olento ja imi siitä voimat.
Krypton
Brainiac esiintyi televisiosarjassa Krypton, jossa häntä esitti Blake Ritson. Tätä versiota pelätään kaikkialla universumissa, ja sen muotoilu on samanlainen kuin hänen vuoden 2008 jälkeisen sarjakuvan inkarnaatio, joka luotiin laajan meikin/proteesin ja CGI:n yhdistelmällä. Ensimmäisellä kaudella hän hyökkää Kryptoniin yrittääkseen varastaa pääkaupunki Kandorin, mutta Seg-El uhraa itsensä viedäkseen Brainiciacin mukanaan Phantom Zone -alueelle. Toisella kaudella Brainiac siirtää tietoisuutensa väliaikaisesti Segin mieleen paetakseen Phantom Zone -alueelta.