cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Veikko Sippola
Suomen sisällissodassa
Ennen sisällissodan alkua Sippola oleskeli Helsingin lähellä perheensä ja appivanhempiensa luona. Sodan alettua Sippola onnistui pääsemään valkoisten puolelle ja hän siirtyi Jämsän seudulle. Sippola toimi virallisesti Pohjois-Hämeen rykmentin 1. pataljoonan tiedusteluosaston päällikkönä. Rykmentti oli olemassa lähinnä paperilla ja 1. pataljoona tunnettiin Hans Kalmin johtamina Kuhmoisten piruina. Sippola toimi sotapoliisina Jämsän seudulla johtaen punaisten ja sellaisiksi epäiltyjen pidätyksiä ja kuulusteluja. Hän osallistui myös vangittujen teloituksiin. Sotapoliisit tekivät pidätyksiä Jämsässä ja lähiseuduilla ja kuljettivat pidätetyt Jämsässä sijainneeseen tilanomistaja Jalmari Saaren eli Saaren Jallun omistamaan Saaren taloon. Täällä pidätettyjä kuulusteltiin ja myös kidutettiin. Teloitukset tapahtuivat Jämsän kirkon kivisen kellotapulin alakerrassa jonne teloitettavat kuljetettiin yöllä. Poliisien toimintaa johtivat Jalmari Saari ja Jämsän suojeluskunnan esikunta. Sotapoliiseina olivat Sippolan lisäksi muun muassa jämsäläinen suutari Johannes From eli Rummin Jussi. Lisäksi mukana olivat Lammista kotoisin olleet talollisen poika Tyko Iso-Lukkari ja eläinlääkäri Lauri Kauhanen sekä Sutinen ja Olkkonen -nimiset miehet.
Sippola nimitettiin maaliskuun alussa Korpilahden suojeluskunnan päälliköksi ja hän lähti rintamalle osallistuen taisteluihin Kuhmoisissa, Länkipohjassa, Orivedellä, Lempäälässä, Vesilahdella ja Tampereella.
Tomi Mäki
Vuodet Pohjois-Amerikassa
Heinäkuussa 2007 Mäki teki vuoden mittaisen ja kaksisuuntaisen jatkosopimuksen Flamesin kanssa. Kaudelle 2006–2007 seuran farmijoukkueeksi vaihtui Quad City Flames, jossa hän pelasi koko kauden.
Lango (bantukieli)
Lango on Tansaniassa puhuttu bantukieli. Sitä puhuu äidinkielenään 410,000 ihmistä.
Tomi Mäki
Paluu Jokereihin
pienois|pysty|vasen|Mäki kaudella 2011–2012. Mäki palasi kaudeksi 2008–2009 kaksivuotisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Jokereihin. Hän pelasi kaksi ensimmäistä sopimuskauttaan pääsääntöisesti keskushyökkääjänä. Toukokuussa 2010 Mäki teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa ja hän palasi kaudella 2010–2011 laitahyökkääjän tontille. Mäki teki 12 osumallaan SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä, mutta hänen kautensa päättyi leukamurtumaan neljännessä puolivälieräottelussa Helsingin IFK:ta vastaan.
Veikko Sippola
Jälkipuhdistukset johtavat oikeudenkäynteihin
Sodan päätyttyä Sippola palasi Kärkölään, jossa hän otti osaa sodan jälkipuhdistuksiin. Näiden tekojen takia hän joutui myöhemmin myös oikeuden eteen. Sippola ja toinen kärköläläinen maanviljelijä Nestor Juhola ampuivat 22. toukokuuta 1918 Lammilla Kekomäen veljekset ja Otto Ojasen. Muutamia päiviä myöhemmin 26. toukokuuta Sippola vangitsi Kärkölässä Kalle Nummela -nimisen miehen, joka oli ollut pakolla värvättynä punaisten joukoissa. Nummelaa pahoinpideltiin kaksi päivää ja hänet ammuttiin 29. toukokuuta, kun Sippola kumppaneineen ei ollut löytänyt Nummelan kuulusteluissa kertomia punaisten asekätköjä.
Lango (bantukieli)
Langossa on aineksia kuušilaisista kielistä, ja alagwan ja burungen puhujat osaavat sitä yleisesti toisena kielenä. Langoa voidaan kirjoittaa latinalaisilla kirjaimilla, mutta äidinkielisistä puhujista alle yksi prosentti osaa kirjoittaa. Noin puolet langon puhujista osaa myös swahilia.
Veikko Sippola
Jälkipuhdistukset johtavat oikeudenkäynteihin
Sippolasta tuli Kärkölän suojeluskunnan päällikkö 14. kesäkuuta 1918 ja heinäkuun alussa hän käynnisti puhdistusoperaation, jonka tarkoituksena oli saada kiinni Kärkölän metsissä vielä piileskelevät punaiset. Operaation ensimmäisenä päivänä tavattiin Maatian talossa Helsingistä kotoisin ollut Senaatinlinnan talonmies Mikko Vuoristo, joka oli lähtenyt maaseudulle ostamaan elintarvikkeita. Sippola ja kolme muuta suojeluskuntalaista pahoinpiteli Vuoristoa ja he ottivat myös Vuoriston elintarvikkeiden ostoon varaamat 3 000 markan rahasumman. Vuoristo vietiin parin kilometrin päähän metsään, jonne hänet ammuttiin. Pari päivää myöhemmin 3. heinäkuuta ammuttiin vielä August Lund -niminen mies. Nämä toimet herättivät suuttumusta kärköläläisten joukossa ja 21. heinäkuuta Sippola erotettiin suojeluskunnasta. Hänet pidätettiin 29. heinäkuuta ja toimitettiin Hämeen lääninvankilaan.
Tomi Mäki
Paluu Jokereihin
Kaudella 2011–2012 Mäki teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 8+13=21. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Joulukuussa 2011 Mäki teki kolmivuotisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa. Alkukaudella 2012–2013 hän kärsi loukkaantumisista ja toimi joukkueen valmennuksen apuna Hannu Virralle, kun sekä päävalmentaja Tomi Lämsä että toinen apuvalmentaja Tomek Valtonen olivat toimitsijakielloissa.
Kilpailukykysopimus
Kilpailukykysopimus (kiky-sopimus) on kesällä 2016 solmittu työehtosopimus, jonka avulla pyrittiin parantamaan Suomen talouden kilpailukykyä ja työllisyyttä. Sopimus sisälsi palkkatason jäädyttämistä, työajan pidentämistä, lomarahojen leikkauksia ja työnantajamaksujen vähentämistä. Aluksi tarkoituksena oli pidentää päivittäistä työaikaa puolella tunnilla, mutta neuvottelujen myötä pidennys kutistui lopulta puoleen tuntiin viikossa.
Tomi Mäki
Paluu Jokereihin
Kaudeksi 2014–2015 Jokerit siirtyi pelaamaan KHL:ään. Mäki edusti joukkuetta kauden aikana myös Spengler Cupissa. Kaudella 2015–2016 hän kärsi loukkaantumisista ja pelasi runkosarjassa vain 29 ottelua. Mäki oli pahimmillaan sivussa syyskuusta 2015 marraskuuhun. Hän pelasi kauden aikana edellisen kauden tapaan myös Spengler Cupissa. Kevällä 2016 Mäki solmi kaksivuotisen jatkosopimuksen Jokerien kanssa. Keväällä 2018 Mäki solmi Jokerien kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Veikko Sippola
Jälkipuhdistukset johtavat oikeudenkäynteihin
Alioikeus vapautti Sippolan ja Juholan syytteistä Kekomäen veljesten ja Otto Ojasen omaisten haastettua heidät oikeuteen. Vapautuksen perusteena oli valtionhoitaja P. E. Svinhufvudin 7. joulukuuta 1918 antaman armahdusasetuksen kohta, jossa todettiin, että jos kapinan kukistajat ja järjestyksen palauttajat ”ovat teoissaan menneet yli sen, mitä mainittujen tarkoitusten saavuttamiseksi olisi ollut tarpeen, jätettäkööt niistä syytteeseen panematta ja rankaisematta”.
Kilpailukykysopimus
Syntyminen
Vuoden 2015 eduskuntavaalien jälkeen muodostetun Sipilän hallituksen pääministeri Juha Sipilä vaati painokkaasti "yhteiskuntasopimuksen" solmimista Suomen talouden kohentamiseksi. Tavoitteeksi asetettiin tuottavuuden nousu viidellä prosentilla. Lehdistössä hanke uutisoitiin jopa "kiristyksenä", koska hallitus uhkasi tekevänsä 1,5 miljardin lisäsäästöt ja jättävänsä tekemättä ehdolliset veronkevennykset, jos sopimusta ei synny. Työnantajien puolelta esiteltiin keinoksi "yhteiskuntasopimuksen" viiden prosentin tuottavuuden nousuun "merkittävä työajan lisäys ilman kustannusten nousua". Tämä tarkoittaisi samaa kuin palkkojen alentaminen eli sisäinen devalvaatio.
Tomi Mäki
Paluu Jokereihin
Mäki jäi kaudella 2018–2019 Jokereissa melko vähälle vastuulle ja hän pelasi vain 24 runkosarjaottelua. 2. joulukuuta 2018 hänestä tuli joukkueen seurahistorian kaikkien aikojen eniten runkosarjaotteluita pelannut pelaaja, kun hän pelasi 618. runkosarjaottelunsa seurassa. Hän ohitti tilastossa Jani Ridan.
Veikko Sippola
Jälkipuhdistukset johtavat oikeudenkäynteihin
Sotaylioikeus puolestaan vaati syytettyjä vangittavaksi ja palautti jutun uudestaan alioikeuteen. Sippolaa ei kuitenkaan vangittu, vaikka siihen olisi ollut mahdollisuus, ja hän pääsi pakenemaan vuoden 1920 lopulla ulkomaille. Muista jutun syytetyistä tuomittiin joulukuussa 1921 Mäkelä 4,5 kuukaudeksi vankeuteen pahoinpitelystä ja Nestori Juhola elinkautiseen kuritushuonerangaistukseen taposta. Myös Vuoriston ja Lundin murhista Sippola sai vapauttavat tuomiot alioikeuksissa vuoden 1919 aikana.
Kilpailukykysopimus
Syntyminen
Alustavissa neuvotteluissa hanke sai nimen kilpailukykysopimus, ja sitä valmisteltiin monissa neuvottelupöydissä syksyn 2015 ja kevään 2016 aikana. Kesäkuun 2016 alkuun mennessä lähes kaikki ammattiliitot hyväksyivät kilpailukykysopimuksen. Sen ulkopuolelle jäivät Elintarviketyöläisten Liitto, Rakennusliitto sekä Auto- ja Kuljetusalan Työntekijäliitto AKT. Arvioiden mukaan kilpailukykysopimus alensi työvoimakustannuksia 4,2 prosenttia. Jos sopimusta verrataan tilanteeseen, että työehtosopimukset olisivat sisältäneet yhden prosentin korotuksen palkkoihin, on vaikutus lähes viisi prosenttia. Valtiovarainministeriön arvion mukaan sopimus tuo noin 35 000 uutta työpaikkaa.
Tomi Mäki
Pelaajauran loppuminen
Heinäkuussa 2019 Mäki ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa. Samalla Jokerit tiedotti hänen siirtyvän seuraan nuorten pelaajien kehitysvalmentajaksi.
Veikko Sippola
Heimosotiin osallistuminen
Sippola otti osaa syksyllä 1918 suomalaisten vapaaehtoisten Viron-retken valmisteluihin ja lähti vuoden lopulla Viroon, jossa hän toimi 1. komppanian varapäällikkönä ja joukkueenjohtajana osallistuen taisteluihin Narvan ja Rakveren suunnilla. Sippola palasi Virosta Suomeen maaliskuun lopulla 1919. Hän lähti pian Aunuksen retkikunnan mukaan ja toimi aluksi Aunuksen eteläisellä rintamalla komppanianpäällikkönä. Tämä tehtävä päättyi kuitenkin Sippolan kannalta nolosti, kun komppania eräänä päivänä kieltäytyi etenemästä, ja tämän jälkeen pataljoonan komentaja Hyppölä erotti komppanian edessä Sippolan tehtävästään. Sippola siirtyi nyt Aunuksen pohjoisrintamalle ja oli paremmalla menestyksellä räjäytysosaston päällikkönä Paavo Talvelan johtamissa joukoissa.
Kilpailukykysopimus
Syntyminen
Maaliskuussa 2016 useimmat suomalaiset kannattivat palkankorotuksista luopumista vuodeksi (68 %), työajan pidentämistä 24 tunnilla vuodessa ilman palkkaa (53 %) sekä lomarahojen leikkaamista kolmanneksella (52 %), vaikka työmarkkinajärjestöjen sopimusluonnoksessa lomarahoja leikattaisiin vain julkisella sektorilla. Kaikkia esityksiä vastusti 6 %.
Tomi Mäki
Maajoukkueura
Mäki pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2002 ja 2003 voittaen molemmista turnauksista pronssia. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2001, jolloin Mäki toimi pronssia voittaneen Suomen joukkueen varakapteenina.
Veikko Sippola
Sippola pakenee Amerikkaan
Sippola poistui Suomesta joulun ja uuden vuoden välillä 1920 väärien henkilöllisyyspaperien avulla ja suuntasi kohti Yhdysvaltoja. Hänestä oli annettu Suomessa vangitsemismääräys keskeneräisten oikeusjuttujen vuoksi, mutta poliisi ei halunnut pidättää Sippolaa, vaikka siihen olisi ollut mahdollisuus vuoden 1920 lopulla, kun Sippola esiintyi humalassa Helsingin Rautatientorilla ja haastoi riitaa paikalla olleiden pirssiajurien kanssa.
Klaus Doldinger
thumb|right|100px|Klaus Doldinger vuonna 2004 Klaus Doldinger (s. 12. toukokuuta 1936 Berliini) on saksalainen saksofonisti ja elokuvamusiikin säveltäjä.
Veikko Sippola
Sippola pakenee Amerikkaan
Yhdysvalloissa Sippola asui San Franciscossa ja työskenteli rakennustyömailla muurarina esiintyen Jalo Anttilan ja Paul Silverin nimillä. Hän meni myös uudelleen naimisiin Anna-Liisa Jalavan kanssa. Amerikassa asuneet suomalaiset punaiset tunnistivat kuitenkin Sippolan ja pyrkivät järjestämään hänelle vaikeuksia. Vuonna 1926 Sippola pidätettiin, koska hän oli tullut maahan väärällä nimellä. Suomalaiset viranomaiset eivät vaatineet Sippolan luovuttamista Suomeen, ja hänet laskettiin pian vapaaksi takuita vastaan. Sippola pakeni nyt rajan yli Kanadaan ja asettui ensin Brittiläiseen Kolumbiaan ja myöhemmin hän asui muun muassa Ontarion Sudburyssä. Sippola joutui myös Kanadassa kahnauksiin suomalaisten punaisten kanssa.
Klaus Doldinger
Doldinger on säveltänyt runsaasti musiikkia elokuviin ja televisiosarjoihin. Hänen tunnetuimpia töitään ovat muun muassa elokuvien Sukellusvene U-96 ja Päättymätön tarina sekä rikossarjan Kahden keikka musiikit. Hän on myös yhä suuresti arvostettu henkilö Saksan jazz-piireissä, ja hänen nykyinen yhtyeensä Passport nauttii suurta suosiota.
Doldinger avioitui Inge Beckin kanssa vuonna 1960. Heillä on kolme lasta. Vuodesta 1986 he ovat asuneet Münchenissä.
Kilpailukykysopimus
Sisältö
Sopimuksen mukaan palkat jäädytettiin vuoden ajaksi silloisten sopimusten päättymisajasta eteenpäin. Vuosittaista työaikaa pidennettiin keskimäärin 24 tunnilla siten, että näistä tunneista ei makseta erillistä korvausta. Eri aloilla tämä pidennys toteutettiin eri tavoin (esimerkiksi viikoittaisena tai kokonaisina lisäpäivinä). Julkisen sektorin lomarahoja vähennettiin 30 prosentilla vuosiksi 2017–2019. Työnantajien keskimääräistä työeläkemaksua ja sosiaaliturvamaksua alennettiin neljän vuoden ajaksi sekä työttömyysvakuutusmaksua kahden vuoden ajaksi. Vastaavat työntekijöiden maksut nousivat. Palkasta pidätettävien maksujen muutokset vähensivät työnantajien osuutta vuonna 2017 1,59 %-yksikköä ja 2018 vielä 0,60 %-yksikköä.
Vaikutukset
Kilpailukykysopimuksen vaikutuksista työllisyyteen ja talouskasvuun on osin ristiriitaisia näkemyksiä. Myönteisimmät arviot katsovat sopimuksen lisänneen työllisyyttä, auttaneen talouskasvua ja palauttaneen sijoittajien luottamuksen suomalaisiin työmarkkinoihin. Kriittisimmät arviot taas ovat nähneet sopimuksen työllisyysvaikutukset näennäisiksi ja sen tosi asiassa olleen vain iso tulonsiirto työntekijöiltä työnantajille, mikä lisäsi eriarvoisuutta. Uuden varallisuuden siirtyminen palkkatuloista kevyemmin verotettuihin pääomatuloihin, palkkojen alennuksista johtuva ostovoiman heikkeneminen sekä hallituksen tätä ongelmaa vastaan suuntaamat veronkevennykset ovat vähentäneet valtion verotuloja. Erityisesti sopimuksen vaikutus kuntien talouteen on ollut negatiivinen, sillä työllisyyden kasvu ei ole riittänyt kompensoimaan kunnallisverotulojen vähentymistä ja palkanalennuksien perusteella tehtyjä valtionosuuksien leikkauksia.
Etlan laskelmien mukaan kiky lisää työllisyyttä 20 000–42 000 henkilöllä, josta enintään 30 000 työpaikkaa oli syntynyt jo kesään 2019 mennessä ja loput vuoteen 2022 mennessä. Pelkästään työajan pidennyksen vaikutus olisi 8 000–16 000 työpaikkaa. SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta arvioi, että koska vain 81 % palkansaajista jäi kikyn piiriin, työajan pidennyksen vaikutus olisi vain 6 000–12 000 työpaikkaa. Hän myöntää, ettei tämä raportin "suurta kuvaa muuta". Akavan tavoitteena oli solmia sopimus, joka olisi parantanut yritysten kustannuskilpailukykyä, julkisen talouden kestävyyttä ja ennen kaikkea työllisyyttä. Suomessa oli jo lähes 60 000 korkeakoulutettua työtöntä. Tarvittiin eri ratkaisuja, joilla työttömyys vähenisi tai ainakin sen kasvun katkeaisi.
Kikyn sisältämä työajan pidennys ilman palkankorotuksia alensi yksikkötyökustannusta. Tämä teki työntekijöiden palkkaamisesta entistä kannattavampaa. Se saattoi myös vaikuttaa kansainvälisten yritysten päätöksiin tuotannon sijoittamisesta. Etlan tutkimusjohtajan mukaan empiirinen näyttö ei tue uskomusta, että työajan lyhentäminen jakaisi työtä useammalle.
Sipilän hallitus ylitti tavoitteensa 72 prosentin työllisyysasteesta. Iso osa uusista työpaikoista oli kokopäivätyöpaikkoja. Hallituksen aloittaessa työllisyys oli alle 68 %. Tutkijat ovat kuitenkin esittäneet erimielisiä näkemyksiä siitä, miten paljon hallituksen uudistuksilla oli vaikutusta työpaikkojen syntymiseen. Hallituksen aloittaessa Suomi kärsi vielä vuoden 2008 talouskriisin jälkiseurauksista. Hallituskauden aikana ulkomainen kysyntä elpyi lamaa edeltävälle tasolle. Hallituspuolueita ideologisesti lähellä olevan Etlan arvion mukaan "puolet" uusista työpaikoista oli hallituksen tekemien uudistusten ansiota. Kriittisimmät arviot ovat sen sijaan ovat esittäneet työllisyyden kasvun tapahtuneen pitkälti kilpailukykysopimuksesta huolimatta, ei sen vuoksi.
Työvoimakustannusten alentaminen hyödytti Suomen vientiä, mutta kotimainen ostovoima ja kulutus kärsivät, koska ihmisten ostovoima pieneni. Tätä hallitus pyrki tasoittamaan tuloveron alennuksella, mikä toisaalta vähensi valtion tuloja. Sopimuksella toivottiin syntyvän uutta talouden aktiviteettia, mutta syntyvät uudet verotulot arvioidaan pienemmiksi kuin valtion toisaalla menettämät tulot, joten julkisen sektorin alijäämät kasvavat. Vaikka muodollisesti kiky-sopimuksen kattavuus oli 91 %, on kyselyiden pohjalta arvioitu, että puolet yksityisen sektorin työntekijöistä vältti työajan pidennyksen työnantajan jättäessä sen toteuttamatta. Tammikuussa 2020 arvioitiin, että hyöty työnantajalle on ollut noin 6 miljardia.
Sopimuksen vaikutus työmarkkinatilanteeseen oli voimakkaan kielteinen. Syksyllä 2019 ja talvella 2020 Suomessa nähtiin harvinaisen laaja, monia aloja koskettanut lakkojen suma, jonka keskeisenä vaikuttimena pidettiin kilpailukykysopimukseen kuulunutta työajan pidennystä.
Marianne Thesleff
Marianne Alice Johanna Thesleff (14. heinäkuuta 1908 Viipuri – 31. maaliskuuta 1992 Tukholma) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut muistelmakirjailija.
Thesleffin perhe omisti Viipurin maalaiskunnassa sijoinneen Lavolan kartanon jonka hänen isoisänsä alikapteeni Alexander Kristian Thesleff oli ostanut 1881. Marianne Thesleff muutti 1920-luvulla Helsinkiin aloittaakseen opinnot Helsingin yliopistossa mutta pääkaupungin seuraelämä syrjäytti pian opiskelun. Hän palasi 1930-luvulla hoitamaan perheen maatilaa mutta perhe joutui evakoiksi talvisodan jälkeen koska tila sijaitsi luovutetulla alueella. Thesleffit pääsivät jatkosodan aikana Lavolaan josta kaikki rakennukset oli kuitenkin tuhottu. Syksyllä 1944 heidän oli lähdettävä siellä lopullisesti ja seuraavana vuonna Marianne Thesleff muutti Ruotsiin.
Marianne Thesleff julkaisi muistelmansa elämänvaiheistaan 1950-luvulle saakka vuonna 1977 ja suomeksi ne ilmestyivät 1980.
Pietismi
Pietismi on 1600-luvun lopussa luterilaisessa Saksassa syntynyt, kirkon sisällä toiminut, herätysliike, jota pidetään aitoluterilaisuuden jatkona. Pietismi syntyi Saksassa paikallisena maallikkoliikkeenä, joka omistautui pääasiassa Raamatun levittämiseen. Pietismille oli ominaista persoonallinen hurskaus, jossa keskeisintä oli kääntymys.
Liike levisi nopeasti kaupunkeihin ja maaseudulle, niin että 1700-luvun alkupuolella voitiin puhua pietistisestä Saksasta. Pietistit pitivät hyviä töitä aidon uskon ilmauksina, mikä heijastui myös aktiivisuutena lähetystyössä. Pietismi saavutti 1700-luvulla koko evankelisen kristikunnan ja Pohjois-Amerikan ja vaikutti myös reformoitujen kirkkojen ja roomalaiskatolisen kirkon piirissä.
Pietismiä on kuvattu eräänä evankelisen kirkon laajimpana ja muotoisimpana ilmiönä, joka on jatkunut 1900-luvulle saakka. Pietismiä on kuvattu sekä aatevirtauksena että aikakautensa kansanliikkeenä. Suomessa pietismi vaikuttaa useimpien herätysliikkeiden taustalla.
Pietismin nimi tulee latinan hartautta tarkoittavasta sanasta, joka kuvasi sen pyrkimystä uudistamaan ja elävöittämään seurakuntia, sekä syventämään kristittyjen hengellistä elämää. Alkujaan nimitystä käyttivät kirkon sisäistä liikehdintää vastustaneet.
Pietismin jatkona nähdään herrnhutilaisuus, lähetysliike ja metodismi. Pietistit kokoontuivat myös kirkon ulkopuolella niin sanottuihin konventikkeleihin, jotka yleensä suomennetaan seuroiksi. Näissä kokouksissa luettiin Raamattua, keskusteltiin hengellisistä asioista ja laulettiin. Pietismin sisällä oli monenlaisia uskonnollisia suuntia.
Oppi
pienoiskuva|Philipp Jakob Spener Pietismin ohjelmallisena perustana pidetään Philipp Jakob Spenerin vuonna 1675 julkaisemaa Pia Desideria-kirjoitusta, joka julkaistiin esipuheena Johann Arndtin Vom Wahren Christenthum-laitoksessa. Arndstin teokset kuuluivat pietistisessä liikkeessä luettuihin kirjoihin. Opetuksissa kuvattiin, kuinka yksilön tuli elää uskovana. Pietismi pyrki uudistamaan ja elävöittämään seurakuntia sekä syventämään kristittyjen hengellistä elämää. Liikkeen painopiste on yksilön sisäisessä muutoksessa.
Spenerin uudistusohjelman pääkohdat olivat seuraavat:
Tausta
Vuoden 1517 uskonpuhdistuksen aikakausi huipentui Tunnustuskirjojen hyväksymiseen vuonna 1577, minkä jälkeen luterilaisuuden piirissä alkoi luterilaisen puhdasoppisuuden aika. Papiston koulutuksessa teologia painottui luennoimiseen ja intellektuaalisuuden painotukseen. Saarnat ja opetukset muuttuivat teoreettisiksi esitelmiksi ja kehitystä tuki sivistyneistön piirissä esiintynyt valistuksen rationalistinen deismi.
1600-luvulla Eurooppa oli sodan runtelema ja vuonna 1648 solmittiin rauha kolmikymmenvuotisen sodan jälkeen. Tämän jälkeen uskonto herätti enemmän kiinnostusta ja avoimuus erimielisyyttä kohtaan kasvoi. Luterilaiset olivat taistelleet sodassa oppinsa puolesta ja tunsivat olevansa uhattuina katolisten taholta. Uhan laantuessa huomio siirtyi opillisuudesta kohti kristillistä elämää.
Jotkut papit uskoivat, että uskoa tulisi osoittaa enemmän teoissa ja elämässä. Näin ollen pietismi arvosteli luterilaista ortodoksia, ainoastaan ulkoisena tapana noudatettua kristillisyyttä sekä liiallista opillisuutta. Pietistit painottivat opetuksen sisäistämistä henkilökohtaiseksi vakaumukseksi ja pietistit pitivät itseään uskonpuhdistuksen jatkajina. Pietismin ensimmäisenä edustajana pidetään Johann Arndtia (1555–1621).
Pietismin synty
Ensimmäisen laajan julkisuuden saaneen uudistusohjelman laati 1675 pastori Philipp Jakob Spener (1635–1705) kirjoituksessaan Pia desideria. Spener arvosteli ohjelmassaan papistoa ja korosti seurakuntalaisten henkilökohtaista uskonelämää kirkon uudistamiseksi. Spener oli kirjoituksissaan huolissaan kirkon hengellisestä tilasta. Spenerin uudistusohjelmassa painotettiin erityisesti Raamatun lukemista ja kotikokousten järjestämistä. Spener vaati papiston koulutuksen uudistamista, jonka tuli perustua opillisuuden sijasta hengelliseen osaamiseen. Monet pietistit vetäytyivät ja omistautuivat Raamatun lukemiselle ja rukoukselle.
1680-luvulla Spener aloitti eräänlaisen ryhmäkokoontumisiin perustuvan raamattupiirin, joissa tutkittiin Raamattua ja maallikkot käyttivät puheenvuoroja. Vähitellen opettajia ja puhujia nousi myös muiden kuin pastoreiden joukossa. Spenerin kirjoitus teki tilaa myös uusille erilaisille ja eri tavoin opettaville pietistisille liikkeeille, joista monia on nimitetty herätysliikkeiksi.
Hallen pietismi
Spenerin kuoltua liikkeen johtohahmoksi nousi hallelainen August Hermann Francke, joka painotti ratkaisukristillisyyttä. Hänen välityksellään pietismi laajeni protestanttisen kristillisyyden valtavirraksi. Filosofian maisteri Francke tunsi hyvin Arndtin opetukset, mutta menetti saarnaajana luottamuksen luterilaisen opin totuuteen. Tämän jälkeen Francke heittäytyi polvilleen ja rukoili pelastusta, minkä myötä varmuus palasi. Francke tunsi uudestisyntyneensä, mistä muototui pietistisen kääntymyskokemuksen perusmalli. Hallen pietismin ajattelun juuret johtavat reformoituun kristillisyyteen.
Hallesta tuli pietismin keskus, jossa sijaitsi yliopisto, opettajankoulutuslaitos, lääketieteellisiä laitoksia, kirjapaino ja erityisesti liikkeelle tunnusomainen orpokoti. Hallea pidettiin pietismin Jerusalemina, josta Raamattua ja käytäntöä korostanut teologian opetus levisi suureen osaan Saksaa. Hallelaisesta pietismistä tuli Preussin valtionuskonto sulautuen lähes täysin yhteiskuntaan.
Jakautuneet liikkeet
Monet radikaalipietistiset ryhmät erottui maallisesta yhteiskunnasta ja muodosti omia itsenäisiä ryhmiään. Useat radikaalipietistit korostivat yksinomaan yksilön kokemusta. Myös Nikolaus von Zinzendorf ja herrnhutilainen veljeskunta erottautui maallisesta yhteiskunnasta. Zinzendorf pyrki veljesrakkauden toteuttamiseen ja "sydämen uskoon". Herrnhutin yhteisöstä muodostui liikkeen pääpaikka.
Pekka Kangasalusta
Pekka Kangasalusta (s. 22. syyskuuta 1977 Jurva) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja entinen jääkiekkoilija. Nykyisin hän toimii Saksan pääsarja DEL-joukkue Bietigheim Steelersin päävalmentajana.
Uran alku
Ensimmäiset pelinsä Pekka Kangasalusta pelasi Jurvassa, mutta koska Jurvassa ei ollut jäähallia, hän siirtyi jo varhaisessa vaiheessa edustamaan Kurikan Ryhtiä. Kun Kangasalusta kasvoi pelaajana, hän siirtyi pelaamaan juniorisarjoissa Vaasan Sportin riveissä. Muutaman Vaasan-vuoden jälkeen hän muutti Tampereelle jo 15-vuotiaana ja pääsi Ilveksen junioreihin. Jo kaudella 1994–95 pelaamaan edustusjoukkueen mukana kaksi ottelua. Seuraavalla kaudella hän edusti A-nuoria, mutta kävi kokeilemassa myös aikuisten pelejä niin Kooveen riveissä I-divisioonassa kuin Ilveksessäkin. Keväällä 1996 Kangasalustan tilastoihin merkattiin kaksi SM-liigan pudotuspeliä Ilveksen riveissä.
Pietismi
Pietismi Ruotsissa
Pietismi tuli Ruotsiin uuden ajan kynnyksellä ja muodosti ratkaisevan merkityksen Ruotsin kehitykselle. Samalla käsitys kristinuskosta laajeni. Pietistit toimivat erityisesti kirjallisuuden kautta. Tuohon aikaan Raamattu oli kallis kirja, mutta pietistit jakoivat raamatuntekstejä pienten kirjoitusten; niin kutstuttujen traktaattien välityksellä. Traktaattien levitystä varten syntyi myös omia yhdistyksiä. Suuri Pohjan sota vaikutti suuresti henkisesti ruotsalaisiin 1710-luvulla. Pietismi ja pietististen pappien märää kasvoi yleisen kärsimyksen ja katumuksen noustessa.
Pekka Kangasalusta
Ura pelaajana
Kangasalusta vakiinnutti liigapaikkansa Ilveksessä kaudella 1996–97, vaikka pelasikin vielä muutamia A-junioreiden pelejä ja edusti Suomea myös nuorten MM-kisoissa. Seuraavasta kaudesta hän pelasi suurimman osan Ruotsissa Malmö Redhawksissa, mutta palasi kaudelle 1998–99 taas Ilvekseen.
Pietismi
Pietismi Ruotsissa
Suuri Pohjan sota synnytti myös karoliiniarmeijassa herätyksen. Sotavangeiksi viedyt lähes 20 000 ruotsalaista ja 60 pappia perustivat Tobolskiin ruotsalaisen yhteisön, johon Saksan pietistit lähettivät hartauskirjallisuutta. Eräs suosituimpia kirjoja oli Johann Arndtin Totisesta kristillisyydestä. Tukholmassa pietistit saivat uusia jäseniä virkamiehistöstä, lakimiehistä ja asessoreista. Maallikkopiirit olivat myös taiteellisia ja sen piirissä sävellettiin uusia lauluja kokouksia ja hartauksia varten.
Alaskirjaus
Alaskirjaus eli arvon alennus tarkoittaa omaisuuserän tasearvon pienentämistä. Alaskirjaus voidaan tehdä osittaisena arvonalentumisena tai arvonalentumisena, jossa tasearvo nollautuu. Alaskirjaukset joudutaan tekemään tilinpäätöksen yhteydessä tilikauden lopussa, jos tase-eriä joudutaan arvostamaan uudelleen tilinpäätösajankohdan tilanteen mukaisesti. Tilinpäätöksessä saamisten arvo on selvitettävä saamiskohtaisesti. Yleisiä alaskirjattavia eriä ovat erilaiset saamiset, erityisesti kun ne arvioidaan sellaisiksi, että niitä ei saada. Yrityksillä yleisiä tällaisia ovat myyntisaamiset ja pankeilla luotot. Alaskirjauksia voidaan tehdä myös esimerkiksi varastosta ja liikearvosta.
Different World (albumi)
Different World on brittiläisen hard rock -yhtye Uriah Heepin kahdeksastoista studioalbumi vuodelta 1991. Se oli yhtyeen ensimmäinen albumi, jolta ei julkaistu singleä yhtyeen kotimaassa. Levyn tuotti yhtyeen basisti Trevor Bolder, koska aiemman studioalbumin, Raging Silencen, tuottanut Richard Dodd ei ollut käytettävissä. Levy-yhtiö Legacy Records epäonnistui uuden levyn sekä sitä seuranneen kiertueen promotoinnissa eikä levy yltänyt listoille.
Pekka Kangasalusta
Ura pelaajana
Kaudella 1999–2000 Kangasalusta ehti edustaa kolmea seuraa Suomessa: kahden pelin ajan Ilvestä, 26 ottelun verran HIFK:ta ja lopulta seitsemän ottelun ajan Oulun Kärppien I-divisioonajoukkuetta. Kärpät nousi kauden päätteeksi SM-liigaan, ja Kangasalusta jatkoi joukkueessa.
Different World (albumi)
Kappaleet
A-puoli B-puoli
Singlet
Nimikappaleesta ”Different World” julkaistiin myynninedistämiseen single Saksassa.
Hanna Reitsch
Hanna Reitsch (29. maaliskuuta 1912 – 24. elokuuta 1979) oli saksalainen lentäjä. Häntä on kuvailtu 1900-luvun johtavaksi naispuoliseksi saksalaislentäjäksi. Reitsch tuli kuuluisaksi ennen toista maailmansotaa rikkoessaan useita naisten ilmailuennätyksiä. Maailmansodan aikana hän toimi Luftwaffen koelentäjänä ja haavoittui vuonna 1942 vakavasti Me 163 -rakettikoneen ohjaimissa. Hän teki kuitenkin vielä ehkä kuuluisimmaksi tulleen lentonsa vuonna 1945 piiritettyyn Berliiniin, jossa hän tapasi Adolf Hitlerin yhtenä viimeisenä hänet elossa nähneistä. Reitsch lensi piirityksestä ulos ja jäi Yhdysvaltalaisjoukkojen sotavangiksi Itävallassa.
Reitsch vapautui kuukausien sotavankeuden jälkeen. Hän ei koskaan pyydellyt anteeksi uraansa natsi-Saksassa tai tunnustanut esimerkiksi holokaustin kaltaisia julmuuksia. Joka tapauksessa hän jatkoi lentäjänuraansa sodan jälkeen viimeisiin päiviinsä saakka voittaen mestaruuksia, tehden uusia ennätyksiä ja tavaten useita valtionpäämiehiä esimerkiksi Yhdysvalloissa, Intiassa ja Ghanassa.
Nuoruus
Hanna Reitsch syntyi 29. maaliskuuta 1912 tuolloin Preussin osavaltioon Saksan keisarikunnassa kuuluneessa Hirschbergin kaupungissa. Hirschberg on nykyinen Jelenia Góra Puolassa. Reitschin isä Willy oli silmälääkäri ja äiti Emy lähtöisin Innsbruckin seudulta Itävallasta. Perhe oli porvarillinen ja vietti vaurasta elämää, johon ensimmäisen maailmansodan ja sen jälkeinen lamakausi eivät juurikaan vaikuttaneet. Perhe koki preussilaisen nationalistisen hengen mukaisesti Versailles'n rauhansopimuksen kuitenkin suurena vääryytenä. Reitschiä kuvailtiin hiljaiseksi lapseksi. Hän alkoi jo nuoruudessaan haaveilla lentämisestä. Haaveiluun kyllästyneenä perhe lupasi kustantaa Reitschille purjelentokurssin palkintona ylioppilastutkinnosta.
Lentäjän uran alku
vasen|pienoiskuva|Hanna Reitsch lentokoneessaan [[Tuomarinkylä|Tuomarinkylän kentällä Helsingissä syksyllä 1934. ]] Reitsch kirjautui kurssille 20-vuotiaana vuonna 1932. Joidenkin alkuvaikeuksien jälkeen hän tajusi suoriutuvansa usein miehiä paremmin. Reitsch suoritti nopeasti purjelentäjän lupakirjan, minkä jälkeen hän siirtyi opiskelemaan lääketiedettä Berliiniin. Reitschin haave tuolloin oli tulla lentäväksi lääkäriksi Afrikassa. Opintojensa aikana hän suoritti moottorilentotutkinnon Saksan urheiluilmayhdistyksen Staakenin ilmailukoululla Berliinissä. Staakenissa Reitschiä oli opettanut Wolf Wirth, joka sai siirron Gmündiin Baden-Württembergissä. Mukaansa hän kutsui myös tähtioppilaanaan pitämänsä Reitschin. Reitschistä tuli yksi maailman taitavimmista purjelentäjistä, ja hän rikkoi useita naisten lentoennätyksiä. Walter Georgin kutsusta hän kävi myös lentonäytöksillä ja tutkimusmatkoilla Brasiliassa ja Argentiinassa. Vuoden 1934 kesäkuussa Reitsch jätti lääketieteen opintonsa kesken ja aloitti työt koelentäjänä Walter Georgin purjelennon tutkimuslaitoksella (Deutsche Forschungsanstalt für Segelflug, DFS). DFS ja sen katto-organisaatio Saksan urheiluilmaliitto (Deutscher Luftsportverband, DLV) oli harmittomista nimistään huolimatta perustettu todellisuudessa Versailles'n rauhanehtojen kiertämiseksi ja Saksan ilma-aseen kehittämiseksi.
Pekka Kangasalusta
Ura pelaajana
Syksyllä 2001 Kangasalustan tie vei Turkuun TPS:n riveihin. Siellä hän pelasi yhden kauden kunnes siirtyi uransa kahdeksi viimeiseksi kaudeksi Porin Ässiin. Loukkaantumisista kärsinyt Kangasalusta pelasi kahden viimeisen kautensa aikana SM-liigassa 25 ja 18 ottelua ja joutui lopettamaan ammattilaisuransa vasta 27-vuotiaana. Kaudella 2004–05 Kangasalusta palasi vielä jäille pelaten Suomi-sarjassa HC Montrealin riveissä pelaten 15 ottelun ajan.
Pietismi
Pietismi Ruotsissa
Vuonna 1717 pietistiset virsirunoilijat julkaisivat laulukirja Mose och Labsens visor. Laulukirjasta tehtiin pian uusia painoksia, vaikka pian sensuuri ei enää hyväksynyt sitä. Laulukirja levisi laajalti pietistitisten pappien kautta ja monet sen virret perustuivat saksalaiset Johann Gerhardtin lauluihin. Monilta osin laulujen sanat perustuivat pietistiseen sovitusoppiin. Samalla pietismi sai Ruotsissa enemmän jalansijaa ja erot tapaluterilaisten ja pietistien välillä tulivat näkyviin. Yksityinen pietismi, joka korosti uskovia Jumalan kansana, herätti papistossa ja piispoissa pelkoa. Piispat ja papit käyttivät valtaansa ja tekivät ratsioita koteihin, joiden aikana takavarikoitiin pietististä kirjallisuutta. Saarnaajatoiminta käynnistyi myös 1720-luvulla pietistien seuroissa.
Hanna Reitsch
Luftwaffen koelentäjänä
Joitakin päiviä onnettomuuden jälkeen Reitschille myönnettiin ensimmäisenä naisena ensimmäisen luokan rautaristi. Viikkoja sairaalassa sekavassa tilassa ollut Reitsch sai tietää palkinnosta vasta myöhemmin. Hän joutui käyttämään kävelytukia vielä viisi kuukautta onnettomuuden jälkeen. Lääkärit povailivat uran loppua, mutta Reitsch oli päättänyt jatkaa edelleen. Hän vetäytyi toipumaan kotikaupunkiinsa Hirschbergiin, josta hän jo parin kuukauden jälkeen palasi jälleen lentokoneen ohjaimiin kokeillen vammautuneen päänsä kestokykyä. Saksa oli tällä välin hävinnyt Stalingradin taistelun, ja nyt tappio koko sodassa alkoi näyttää todelliselta uhalta. Reitsch itse kuvaili murehtineensa tilannetta päivin ja öin. Hän halusi palata mahdollisimman pian sotilastehtäviin. Syksyllä 1944 hän pääsikin koelentämään jälleen uudentyyppistä ilma-asetta. Fieseler Fi 103R Reichenberg oli pulssimoottorilla varusteltu V1-ohjuksen miehitetty versio. Tavallisen ohjuksen heikkous oli huono osumatarkkuus. Miehitetyn version tarkoituksena oli, että koneen ohjaaja lentäisi sen maaliinsa ja irtautuisi siitä ilmassa. Koelennolla oli jälleen käydä onnettomuus, kun kohti maata syöksynyt kone ei alkanut oieta. Lopulta Reitsch käänsi koneen ylösalaisin onnistuen juuri ja juuri oikaisemaan syöksyn. Laskeutuminen oli silti raju, mutta lentäjä selvisi vammoitta. Reitsch pääsi ensimmäisenä naisena myös suihkumoottorilla lentävän koneen ohjaajaksi Me 262 -hävittäjää lentäessään.
Lento piiritettyyn Berliiniin
thumb|Hanna Reitsch ja [[Adolf Hitler vuonna 1941.]] Neuvostoliiton puna-armeija eteni syksyllä 1944, ja Reitsch tajusi pääkaupunki Berliinin piirityksen olevan enää ajan kysymys. Reitsch alkoi valmistautua tilanteeseen, jossa tavallisia kulkuyhteyksiä pääkaupunkiin ei enää olisi. Hän alkoi tehdä lentoja Brandenburgin portin ja Tiergartenin yläpuolella painaen mieleensä laskeutumiskelpoisia katuja maamerkkien avulla.
Harjoittelua vastaava tilanne koitti 26. huhtikuuta 1945. Lennosta tuli Reitschin kuuluisin. Luftflotte 6:n komentaja Robert von Greim sai käskyn Hitleriltä saapua Valtakunnankansliaan. Berliinin taistelu oli jo täydessä käynnissä, ja saksalaiset hallitsivat enää keskustan hallintokortteleja. Greim tiesi Reitschin harjoitelleen tilanteen varalta. Greimin on myös joskus esitetty olleen Reitschin rakastaja. Joka tapauksessa von Greim ja Reitsch lähtivät Rechlinistä Fw 190 -hävittäjillä kohti Berliiniä. He suuntasivat ensin saksalaisten vielä hallussaan pitämälle Gatowin kentälle, jonne onnistuneesti laskeuduttuaan he siirtyivät edelleen kaksipaikkaiseen, mutta kevyeen Fieseler Fi 156 Storch -pienkoneeseen. Kone tunnettiin kyvystään laskeutua hyvin lyhyille alustoille. Lennolla Grunewaldin metsän yli kone sai useita osumia vihollistulessa. Von Greim haavoittui jalkaansa ja menetti tajuntansa. Reitsch kiipesi hänen ylitseen ja ohjasi polttoainetta vuotavan koneen Hindenburgplatzille Tiergartenin puiston ja Brandenburgin portin välissä.
Sittemmin hoitoa saanut von Greim ja Reitsch tapasivat Hitlerin bunkkerissaan. Hitler onnitteli Reitschia suurin sanoin mutta Reitschin mukaan epätavallisen hiljaisella äänellä. Hitler kertoi Göringin pettäneen hänet ja nimitti von Greimin Luftwaffen ylipäälliköksi. Reitsch sanoi pystyvänsä lentämään Hitlerin ulos piiritetystä kaupungista ja aneli tätä lähtemään sanoen: "Johtajan on elettävä, jotta Saksa voisi elää". Hitler ei kuitenkaan taipunut. Reitsch sai sen sijaan syanidikapselin kiinnijäämisen uhan varalta. Yöllä 28.–29. huhtikuuta Hitler kuitenkin päätyi kuitenkin käskemään kaksikon poistumaan. Heinrich Himmler oli tarjonnut länsiliittoutuneille Saksan antautumista. Reitsch ja von Greim saivat tehtäväksi pidättää petturin.
Reitsch ja von Greim lähtivät yöllä 29. huhtikuuta Luftwaffen pilotin ohjaamassa Arado 96 -koulutuskoneessa nousten keskellä Tiergartenia sijaitsevalta paraatikadulta kohti itää. Vihollisen ankarasta tulituksesta huolimatta kone pääsi vain 700 metrin korkeudella roikkuneiden pilvien suojaan. Kone oli viimeinen Berliinistä noussut kone ennen sen kukistumista. 1. toukokuuta radiossa tiedotettiin Hitlerin kuolleen ja Karl Dönitzin perustaneen uuden hallituksen.
Sodan jälkeen
thumb|Hauta Itävallan [[Salzburgissa.]] Reitsch ja edelleen haavoistaan kärsivä von Greim lentelivät aluksi ympäri Saksaa, mutta lopulta von Greimin oli hakeuduttava sairaalahoitoon Itävallan Kitzbühelissa. Amerikkalaiset joukot saapuivat kaupunkiin ehdottoman antautumisen jälkeen 9. toukokuuta. Reitsch ja von Greim pidätettiin.
Pidätettynä ollessaan Reitsch sai tietää perheensä kuolleen. Liikkeellä oli huhu, jonka mukaan amerikkalaiset palauttaisivat pakolaisia Neuvostoliiton miehittämälle alueelle. Reitschin isä oli paennut Salzburgiin, jossa hän epätoivoisena tappoi itsensä, Reitschin äidin, nuoremman siskon Heidin ja Heidin lapset. Robert von Greim teki puolestaan itsemurhan 24. toukokuuta Hitleriltä saamallaan syanidikapselilla.
Reitsch oli sotavankeudessa 18 kuukautta. Häntä kuulusteltiin perinpohjaisesti toiminnastaan koelentäjänä ja tapaamisestaan Hitlerin kanssa. Kuulustelujen tunnelma oli kuitenkin rento, ja Reitsch kertoi tapahtuneista hyvin avoimesti. Reitsch sai myös tarjouksen ottaa Yhdysvaltojen kansalaisuus ja ryhtyä koelentäjäksi Yhdysvalloissa. Reitsch ei kuitenkaan ottanut tarjousta vastaan. Hän ei sodan jälkeen koskaan juuri pyydellyt anteeksi palvelustaan Saksassa. Hän myös esimerkiksi kiisti monet kolmannen valtakunnan julmuudet, kuten juutalaisiin kohdistuneen holokaustin. Kun sodan aikana ruotsalainen purjelentäjä Peter Riedel oli maininnut hänelle Majdanekin keskitysleiristä, Reitsch kiisti jyrkästi tiedon "vihollisen propagandana". Avoimempia juutalaisvastaisia toimia, kuten Nürnbergin lakeja hän ei kommentoinut ollenkaan. Saksan toiminnan muuten hän näki oikeutettuna vastauksensa ulkovaltojen aggressioon.
Reitsch oli sodan jälkeen useita vuosia lentämättä. 1950-luvulla hän teki kuitenkin paluun purjelennon pariin. Hän saavutti useita voittoja Saksan mestaruuskisoissa ja maailmanmestaruuskisoissa sekä monia uusia ennätyksiä pituus- ja korkeuslennossa. Vuonna 1959 hän tapasi Intian pääministeri Jawaharlal Nehrun ja kyyditsi tätä New Delhin yläpuolella. Vuonna 1961 hän vieraili puolestaan Yhdysvalloissa tavaten presidentti John F. Kennedyn sekä entuudestaan tutun, nyt Yhdysvaltojen avaruusohjelman parissa työskennelleen saksalaisen rakettitieteilijän Werner von Braunin. Vuosina 1962–1966 Reitsch oli Ghanassa Kwame Nkrumahin kutsusta aloittelemassa paikallista purjelentotoimintaa, ja vuonna 1972 International Order of Characters nimesi hänet vuoden pilotiksi.
Reitsch oli julkaissut vuonna 1951 muistelmateoksen Fliegen, mein Leben (suom Lentäminen - elämäni, 2002 ). Teoksesta tuli bestseller ja siitä otettiin useita uusintapainoksia. Vuonna 1978 julkaistiin myös toinen Reitschin sodanjälkeistä elämää käsittelevä muistelmateos. Reitsch kuoli Frankfurt am Mainissa 24. elokuuta 1979. Juuri ennen kuolemaansa hän oli vielä tehnyt edestakaisen purjelennon uuden naisten maailmanennätyksen. Reitschille ei tehty ruumiinavausta. Joskus hänen on esitetty tehneen itsemurhan vanhalla myrkkykapselillaan Hitleriltä, mutta todisteita tästä ei ole.
Alaskirjaus
Alaskirjaus vaikuttaa tuloslaskelmassa negatiivisesti ja pienentää tulosta. Alaskirjatut myyntisaamiset vähennetään tuloslaskelmassa erässä ”Liiketoiminnan muut kulut”. Rahalainoista aiheutuneet luottotappiot vähennetään tuloslaskelman ryhmässä ”Rahoitustuotot ja -kulut”. Alaskirjaukset johtavat tappioihin, mutta nämä tappiot ”ovat vain paperilla”. Yritys voi pyrkiä tekemään alaskirjaukset siten, että niiden avulla kyetään pienentämään näytettävää tulosta ja minimoimaan veroja. Yritys voi pyrkiä tekemään alaskirjaukset kerralla tilikauden lopussa tai yhtenä kvartaalina, jolloin seuraavana tilikautena tai kvartaalina ei enää tulisi alaskirjauksia.
Pietismi
Seurakielto ja sensuuri
Vuonna 1726 asetettiin tiukka sensuuri kun yksityiset hartauskokoukset kiellettiin vuonna 1726 konventikkeliplakaatilla. 1730-luvulla radikaalipietismi asettautui säätyläistöön ja esimerkiksi 1730-luvulla sen piirissä arvosteltiin kirkon puhdasoppisuutta ja maallista kulttuuria. Ruotsin uskonpakolaiset joutuivat myös Tanskassa ankaran sensuurin kohteeksi.
Pietismi Suomen alueella
Suomalaisen pietismin juuret ovat 1600-luvun lopulla ja erityisesti 1700-luvulla, jolloin Siperiassa sotavankina eläneet aateliset lukivat Spenerin kirjoituksia. Tämä liike tunnettiin kartanoherätyksenä. Sotavankeudesta palaavien upseerien mukana pietistinen herätys levisi eräille Etelä-Suomen paikkakunnille ja liikkeen yhteiskunnallinen vaikutus oli merkittävä.
Alaskirjaus
Alaskirjauksilla voidaan myös kasvattaa seuraavien tilikausien tulosta, nimittäin kun tasearvo pienenee, pienenevät myös tasearvosta laskettavat tulevaisuuden poistot. Poistot vähennetään tuloksesta, ja poistoja pienentämällä tulos paranee vastaavalla summalla. Esimerkiksi UPM-Kymmene ja Stora Enso ovat tehneet näin.
Pietismi
Herätysliikkeet
Myöhemmin syntyneet suomalaiset neljä suurta herätysliikettä ovat kaikki saaneet vaikutteita keski-eurooppalaisesta pietismistä aina seurainstituutiota myöten. Monet herätysliikkeet hakevat sakramentteja paikallisseurakunnalta mutta evankeliumin saarna, sielunhoito ja kristittyjen yhteys haetaan ecclesiola in ecclesia-opin mukaan seuroista.
Jon Finch
Jon Finch (2. maaliskuuta 1941 – joulukuu 2012) oli englantilainen näyttelijä, joka esiintyi muun muassa elokuvissa Macbeth (1971), Frenzy (1972), Kuolema Niilillä (1978) ja Kingdom of Heaven – Taivas maan päällä (2005). Hän estyi elokuvan Alien – kahdeksas matkustaja (1979) kuvauksista. Finch löydettiin kuolleena asunnostaan 28. joulukuuta 2012.
Pietismi
Herätysliikkeet
Länsi-Suomen rukoilevaisuus on painottanut luterilaisen ortodoksian keskeisiä kirjoja: kirkkokäsikirjaa, Avenariuksen rukouskirjaa sekä Svebiliuksen katekismusta. Evankelisen herätysliikkeen varhainen johtaja Fredrik Gabriel Hedberg pyrki Lutherin, Luterilaisen tunnustuksen ja kansainvälisten yhteyksien avulla korostamaan aitoluterilaista eli tunnustuksellista tulkintaa. Myös evankelinen herätysliike on käyttänyt Svebiliuksen katekismusta.
Erityisesti toisen maailmansodan jälkeen syntyi uusia herätyksiä, jotka kehittyivät pietistisen paradigman ja opin mukaan. Tätä ilmiötä on kutsuttu uuspietismiksi ja suomalaisessa kontekstissa viidesläisyydeksi.
Pietismi ja kulttuuri
Pietismiin on jälkimaailmassa liitetty lainomaisia piirteitä, jotka ovat liittyneet pietistisiin elämäntavan käsityksiin sekä aikakauden jännitteisiin.
Elämäntapa
1600-luvun jälkeisessä Euroopassa yläluokka siirtyi koreaan ja kevytmielisen eroottiseen rokokoo-kulttuuriin, mutta kirkon sanoma oli ainoastaan rahvasta varten. Yläluokka vapautti itsensä Raamatun mukaisesta kristillisen elämän opetuksesta. He myös jättivät kevytmielisten tanssiaisten seurauksena jälkeensä suuren määrän aviottomia lapsia. Pietistiset kansanherätykset suosivat aatelisten vastakohdaksi yksinkertaista vaatepartta ja nöyryyttä. Pietistit näkivät elämän kevytmielisten nautintojen ja himon palvemisen sijaan pyhien vaelluksena taivaan iloon.
Moni perhe menetti kotinsa ja isänsä yläluokan korttipeleissä ja niitä seuranneissa itsemurhissa. Pietistit opettivat uhkapeliä syntinä, sillä sellaisen harrastaja on koukussa rahaan eikä usko Jumalan kykyyn huolehtia. Pietistit olivat alkujaan Spenerin tavoin alkoholin kohtuukäytön kannalla. Pohjoisen lestadiolaisuudessa sitä saarnattiin 1800-luvulla synniksi paloviinan synnyttämien ongelmien keskellä. Raittiusaatteen ehdoton alkoholittomuus tavoitti osan pietistejä vasta myöhemmin.
Musiikki
Pietismi suhtautui kirkkomusiikkiin väheksyvästi. Pietististä musiikkia ennakoi tanskalaisen Thomas Kingon vuonna 1693 ruotsinnettu Andeliga Sjunge-Chor, joka kuului 1700-luvulla usean kokkolalaisen jäämistöön. Pietistisille sävelteille oli ominaista ajan tanssisävelmien kaltainen rytmiikka. Tyypillinen pietistinen virsi on Jeesus, kruunun kirkkaan kannat. Pietististissä piireissä julkaistiin useita virsikokoelmia: saksalaiset Geist-Reiches Gesang-Buch (1704) ja herrnhutilaisten laulut levisivät Suomeen. Ruotsissa suosittu oli Mose och Lamsens Wisor (1717). Ruotsin herrnhutilaisten kokoelman Sions sångerin (1743–45) vaikutus oli suuri ja pitkäaikainen. Elias Lagus käänsi sen suomeksi vuonna 1790 nimellä Sionin Wirret.
Pekka Kangasalusta
Ura pelaajana
Urallaan Kangasalusta ei pisteillä juhlinut. SM-liigassa hän tienasi kaikkiaan 11 kauden aikana 30 pistettä. Hän oli perusvarma puolustaja, jonka tehtävänä oli puolustaa omaa maalia ja pitää yllä taklauspeliä. Kangasalusta tunnettiin lempinimellä Parru. Etenkin uransa alussa mies kunnostautui kovan pelin taitajana, ja kaudella 1998–99 jäähyminuutteja kertyi 119 kaikkiaan 44 ottelussa.
Ura valmentajana
Vuosina 2007 — 2010 Kangasalusta valmensi Ilveksen juniorijoukkueita, B-junioreiden apuvalmentajana yhden kauden ja A-junioreiden päävalmentajana kaksi kautta. Kaudella 2011—2012 hän toimi Ilveksen edustusjoukkueen apuvalmentajana.
Ilveksen jälkeen Kangasalusta valmensi kaksi kautta Mestiksen Kiekko-Vantaata päävalmentajana. Vuosien 2014–2017 aikana hän toimi kolmen kauden ajan HIFK:n apuvalmentajana.
Matleena Kuusniemi
Matleena Kuusniemi (s. 24. syyskuuta 1973 Pusula ) on suomalainen näyttelijä. Kuus­niemi on näytellyt niin teatterissa, elo­kuvissa kuin televisiossakin. Hän tuli suurelle yleisölle tutuksi näytellessään Nooraa televisio­sarjassa Sydänten akatemia (1998), mutta varsinaisen läpi­murtonsa hän teki Aku Louhi­miehen elo­kuvassa Levottomat (2000).
Pekka Kangasalusta
Ura valmentajana
HIFK-aikansa jälkeen hän toimi vuoden Suomen jääkiekkomaajoukkueen apuvalmentajana. Kaudeksi 2018–2019 hänet nimettiin jääkiekon SM-liigassa pelaavan Mikkelin Jukurien päävalmentajaksi. Kauden 2019-20 hänet vapautettiin tehtävästä.
Matleena Kuusniemi
Ura
Kuus­niemi pääsi opiskelemaan Teatteri­korkea­kouluun näyttelijän­työtä 1990-luvulla kuudennella yrityksellä. Hän valmistui vuonna 2002 teatteri­taiteen maisteriksi. Kuus­niemi on palkittu Parhaan naissivuosan Jussilla elokuvista Paha maa ja Tumman veden päällä sekä Kultaisella Venlalla roolistaan draama­sarjassa Koukussa.
Pekka Kangasalusta
Ura valmentajana
Kaudeksi 2020-21 Kangasalusta siirtyi kaksivuotisella sopimuksella apuvalmentajaksi KHL-joukkue Jokereihin.
Muu toiminta
Kaudella 2010–11 Kangasalusta toimi Ilveksen pelaajakoordinaattorin tehtävissä.
Matleena Kuusniemi
Yksityiselämä
Kuus­niemellä on kaksi lasta. Hän asuu avo­liitossa diplomi-insinöörinä työskentelevän Antti Mansikka­mäen kanssa.
Dana International
thumb|Dana International Dana International (hepreaksi דנה אינטרנשיונל; arabiaksi دانا اٍنترنشيونال, oik. Sharon Cohen, s. 2. helmikuuta 1972, Tel Aviv, Israel) on israelilainen laulaja. Hän on transnainen ja on käynyt läpi sukupuolenkorjausprosessin 1990-luvulla. Dana International on hänen taiteilijanimensä.
Ura
Esikoislevy Dana International (1993) ylitti kultalevyrajan Israelissa. Se oli suosittu myös mm. Egyptissä, ja ensimmäinen single "Sa'ida Sultana" yllätti myös nousemalla ykköseksi Yhdysvaltain discolistoilla. 1994 julkaistu Umpatampa jatkoi Danan suurta menestystä arabimaissa, ja Dana sai parhaan naisartistin palkinnon Israelissa. Dana yritti päästä Euroviisuihin jo vuonna 1995 kappaleella "Layla Tov, Europa", mutta jäi Israelin esikarsinnoissa toiseksi.
Danan kolmas albumi Maganuna (arabiaksi hullu) julkaistiin samana vuonna. Albumi sisälsi useita kappaleita, joissa Dana lauloi vain arabiaksi. Danan omien sanojen mukaan albumin teemana oli vastaus häntä kohtaan arabimaissa esitettyyn kritiikkiin ja hulluksi nimittelyyn. Albumi julkaistiin vain Israelissa, sillä Egyptissä se kiellettiin. Lehtihaastattelussa Dana kuitenkin kertoi, että albumia myytiin viisi miljoonaa kappaletta piraattikopioina.