cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Naton nopean toiminnan joukot
Joukkoja lähettävät maat
Espanja sitoo joukkoon 2 200 henkilöä, laivoja, lentokoneita ja helikoptereita. Ranska 1 700 henkilöä, Saksa 1 100 henkilöä, Yhdysvallat 300 henkilöä, laivoja ja lentokoneita. Johto kuuluu briteille ja maavoimien komentajuus turkkilaisille.
Kalusto – Prahan toimintakykysitoumukset
Tarvittava kalusto liittyy Prahan kokouksen toimintakykysitoumuksiin (edellä), mitkä sisältävät Naton pääsihteeri George Robertsonin mukaan seuraavia toimintakyvyn vajavaisuuksia poistavia toimenpiteitä:
NRF-operaatioita
NRF on osallistunut Ateena olympiakisojen suojaamiseen 2004 ja Afganistanin presidentinvaalien tukemiseen syyskuussa 2004.
Puolustusministeriön osastopäällikkö Pauli Järvenpään mukaan Nato aikoo ottaa NRF:ään mukaan Euroopan unionin taistelujoukkoihin osallistuvat maat, vaikka ne eivät olisikaan Naton jäseniä.
Naton liittoutumattomat rauhankumppanit
Euroopan unionin taistelujoukkoihin osallistuvat maat voinevat tulevaisuudessa integroitua myös Nato Responce Forceen. Keskustelua käydään muun muassa Ruotsissa.
Kaarnajärv
Maantietoa
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvi sijaitsee 1,5 kilometriä Otepäästä itään. Saaria on kaksi, joista toinen Kivisaar on pelkkä luoto ja toisen Kaarna saaren läpimitta on 120 metriä ja pinta-ala 0,9 hehtaaria. Kummatkin saaret ovat autiot. Järven vedenpinnan korkeus on keskimäärin 120,0 m mpy. Järven läpi laskee Kaarnaoja, joka lähtee järven pohjoisrannasta ja laskee heti viereiseen Lüüsjärveen ja jatkaa Otepään pohjoispuolella kohti Elva jõgea, johon se yhtyy viiden kilometrin päässä. Järven itärantaan Veskikäärin lahteen laskee Puurakese oja, joka virtaa Porisoon kautta, ja joka tuo monien lampien vedet. Samaan lahteen laskee Piikuse järven laskuoja, jonka kautta laskee monen pikkulammen vedet. Järven valuma-alueen laajuus on 10 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys 4,3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00072 kuutiokilometriä eli 0,72 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja se on peltomaiden ja niittyjen ympäröimä.
Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) luokituksen (VRD 2) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa ei lämpötilakerrostu.
Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Skaran hiippakunta
Skaran hiippakunta on yksi Ruotsin kirkon 13 hiippakunnasta.
Hiippakunta on vanhin Ruotsin hiippakunnista, ja se on saanut alkunsa 1000-luvun alussa. Skaran hiippakunnan ensimmäinen piispa oli Thurgot, joka oli kotoisin Saksasta Bremenista. Skaran hiippakunta sai alkunsa englantilaisten ja saksalaisten lähetyssaarnaajien toimiessa Länsi-Ruotsissa noin vuonna 1000. Kuningas Olavi Sylikuninkaan kaste Husabyn lähteellä oli keskeinen tapahtuma koko Ruotsin kristillistämisessä. Husaby oli kuninkaankartano ja todennäköisesti se oli varhainen piispanistuin, joka aikaa myöten kehittyi Skaran hiippakunnaksi. Keskiajalla Sakaran hiippakuntaan kuuluivat myös Värmlanti ja Dalsland. Vänernjärvi muodosti luonnollisen eri alueita yhdistävän kulkureitin.
Hiippakunnan perustamisvuotena pidetään vuotta 1014 ja vuonna 2014 vietettiin hiippakunnan 1000-vuotisjuhlaa.
pienoiskuva|Skaran tuomiokirkko Hiippakunnan tuomiokirkko, Pyhän Marian kirkko, on Skaran tuomiokirkko. Sen vanhimmat osat ovat 1100-luvulta ja nykyinen goottilainen ulkoasu 1300-luvulta. Skaran hiippakunnassa on toinenkin tuomiokirkko, Mariestadin tuomiokirkko, joka aiemmin oli vuosina 1581-1647 toimineen Mariestadin hiippakunnan tuomiokirkko. Hiippakunta muodostettiin silloisen Skaran hiippakunnan Värmlannin osasta, ja sen johdossa oli superintendentti. Hiippakunnan keskus siirrettiin 1647 Karlstadiin, ja sen nimi vaihtui Karlstadin hiippakunnaksi, mutta Mariestadin kirkko säilytti kuitenkin nimensä. Hiippakuntien rajamuutosten tuloksena Mariestad kuuluu nykyään Skaran hiippakuntaan.
Hiippakunnan alueella sijaitsee 435 kirkkoa ja kappelia. Vuonna 2018 hiippakuntaan kuului 109 seurakuntaa, jotka muodostivat 32 pastoraattia ja kahdeksan rovastikuntaa. Hiippakunnan alueella oli 567 709 asukasta, joista Ruotsin kirkon jäseniä oli 64,1 prosenttia.
Hiippakunnan piispojen luettelo on pisin Ruotsissa. Nykyisenä piispana toimii Åke Bonnier, vuodesta 2012 alkaen ja hän on 82. hiippakunnan piispa.
Rovastikunnat
Skaran hiippakunnan rovastikunnat ovat:
Karhujärvi (Ruovesi)
Karhujärvi on Pirkanmaalla Ruoveden Hyyrylässä Siikanevan ja Kuivajärven välissä sijaitseva järvi.
Astérix (satelliitti)
Astérix-satelliitti on Ranskan ensimmäinen satelliitti. Se laukaistiin ranskalaisella Diamant-kantoraketilla 26. marraskuuta 1965 Hammaguirin sotilastukikohdasta, Algeriasta. Tämä CNESin kehittämän satelliitin tunnus oli A1 ja se nimettiin Astérixiksi.
Karhujärvi (Ruovesi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee Kuivajärven länsipuolella Siikakankaan lähellä. Sen todellinen leveys on ilmoitettua kapeampi, sillä järvi on muodoltaan kaareva. Sen keskikohdassa se on enää 25 metriä leveä, vaikka suurin leveys onkin 100 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata. Järven kiertää metsäautotie, joka alkaa ja palaa kantatielle 66.
Russ Blinco
Russell Percy Blinco (12. maaliskuuta 1906 – 28. kesäkuuta 1982) oli kanadalainen NHL:n alkuaikojen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Hän aloitti pelaajauransa paikallisessa Grande-Mere Maroonsissa kaudella 1928–29. Sieltä hän siirtyi seuraavaksi talveksi USAHA:n Brooklyn Crescentsin joukkueeseen New Yorkiin. 1932–33 talven hän pelasi IHL:n Windsor Bulldogsin riveissä sekä jonkin aikaa Canadian-American Hockey Leaguen Springfield Indiansin riveissä. Seuraavalla kaudella hän ehti tehdä 11 pistettä 16 ottelussa Bulldogsille ennen kuin teki NHL-sopimuksen Montreal Maroonsin joukkueeseen. Ensimmäisellä kaudellaan NHL:ssa hän saalisti 23 pistettä pelaamassaan 31 ottelussa. Kaudella 1934–35 Blinco voitti Maroonsien riveissä Stanley Cupin. 1937 hän pelasi Montreal All Starsin riveissä NHL All Stars joukkuetta vastaan Howie Morenz Memorial Gamessa. Ottelu pelattiin juuri ennen kauden 1937–38 alkua. Kaikkiaan Blinco ehti pelata viisi kautta Montrealissa ennen siirtymistään Chicago Blackhawksin riveihin. Montreal Maroons luopui Blincon lisäksi Baldy Northcottista ja Earl Robinsonista ja sai vastineeksi Chicagolta 30.000 dollaria käteistä rahaa. Kausi Chicagossa jäi Blincon uran viimeiseksi. Blinco oli myös ensimmäinen pelaaja, joka käytti pelatessaan silmälaseja. Blinco valittiin 1934 vuoden tulokkaaksi toisena pelaajana NHL:n historiassa.
Karhujärvi (Ruovesi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 167,0 metriä mpy. Siihen on johdettu seitsemän lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja on näistä ojista yksi, joka lähteen järven länsipäästä. Se yhtyy Viheriäisennevalta alkavaan johto-ojaan, joka laskee Mämmijärvien kautta Kuivajärveen.
Astérix (satelliitti)
Ranskasta avaruusmaa
Täten Ranskasta tuli kolmas ns. avaruusmaa, joksi lasketaan maa, joka on laukaissut oman avaruusaluksen omalla kantoraketilla.
Karhujärvi (Ruovesi)
Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa sillä oli jo nykyiset metsäojansa.
Astérix (satelliitti)
Ranskasta avaruusmaa
A1-satelliitin toiminta lakkasi samana päivänä, jona se laukaistiin. Kyseessä oli 1990-luvun lopulla muodostetun määritelmän mukaan mikrosatelliitti, koska sen paino oli alle 100 kg.
Lempinimen Astérix satelliitti sai sarjakuvahahmo Asterixilta. Sarjakuvan käsikirjoittaja René Goscinny kiitti Ranskan pääministeriä moisesta kunniasta sillä seurauksella että asiasta tietämätön pääministeri moitti satelliitin rakentajia nimestä koska "satelliitti on aivan liian vakava asia nimettäväksi sarjakuvahahmon mukaan".
Ensimmäinen länsieurooppalainen suoritus?
Italia oli aiemmin laukaissut satelliitin San Marcon laukaisukeskuksestaan (porauslauttamainen laukaisukeskus Kenian rannikoilla), mutta Italia käytti NASAn Scout-kantorakettia. Sinänsä Eurooppa oli laukaissut vuodesta 1957 alkaen useita satelliitteja, mutta Neuvostoliiton tuloksia ei tuolloin laskettu Euroopan saldoon.
Giuseppe Ciarrapico
pienoiskuva|Giuseppe Ciarrapico Giuseppe Ciarrapico (28. tammikuuta 1934 Rooma – 14. huhtikuuta 2019 ) oli italialainen urheilujohtaja ja poliitikko. Hän on kertonut avoimesti olevansa fasisti, minkä vuoksi Silvio Berlusconi sai runsaasti kritiikkiä annettuaan Ciarrapicolle luvan ryhtyä ehdokkaaksi johtamassaan puolueessa vuonna 2008. Ciarrapico oli ehdolla Latiumin alueella. Hän on toiminut aiemmin AS Roman puheenjohtajana ja julkaissut paikallissanomalehteä.
Dick Williams
thumb|Dick Williams vuonna 2008. Richard Hirschfeld "Dick" Williams (7. toukokuuta 1929 – 7. heinäkuuta 2011 ) oli yhdysvaltalainen baseballtähti. Aktiivisten pelivuosiensa (1951–1964) jälkeen hän jatkoi uraansa valmentajana ja joukkueenjohtajana.
Giuseppe Ciarrapico
Ciarrapico on pyrkinyt puolustamaan itseään toteamalla olevansa kulttuurinen – ei poliittinen – fasisti.
Dick Williams
Williams oli pelaajana joukkueissa Brooklyn Dodgers (1951–1954; 1956), Baltimore Orioles (1956–1957; 1958; 1961–1962), Cleveland Indians (1957), Kansas City Athletics (1959–1960) ja Boston Red Sox (1963–1964).
Syytetty
Syytetty on henkilö, joka rikosasiassa käydyssä oikeudenkäynnissä vastaa tekonsa tai laiminlyöntinsä johdosta nostettuun syytteeseen, jonka esittää joko virallinen syyttäjä tai asianomistaja. Ennen syytteen nostamista syytettyä nimitetään epäillyksi. Suomessa syytettynä voi olla vain henkilö, jonka epäillään tehneen rikoksen täytettyään 15 vuotta (rikoslaki 3:4). Toisin sanoen alle 15-vuotiasta henkilöä ei voida asettaa vastaajaksi rikosasiassa, sillä hän ei ole saavuttanut rikosoikeudellista vastuuikärajaa. Hänet voidaan kuitenkin velvoittaa korvaamaan aiheuttamansa vahinko kokonaan tai osittain.
Dick Williams
3. joulukuuta 2007 "veteraanien komitea" valitsi Williamsin otettavaksi Baseball Hall of Fameen 27. heinäkuuta 2008.
Syytetty
Syyttäjän ja asianomistajan vastapuolesta käytetään myös nimitystä vastaaja kuten riita-asiassakin. Käsite vastaaja on alaltaan laajempi kuin käsite syytetty. Vastaajasta puhutaan silloin, kun kyse on muusta vaatimuksesta kuin rangaistusvaatimuksesta tai kun vaaditaan rangaistukseen tuomittavaksi oikeushenkilö. Oikeushenkilö voidaan tuomita yhteisösakkoon niistä rikoksista, joista tällainen seuraamus on erikseen säädetty mahdolliseksi (rikoslaki 9:1). Oikeushenkilöitä ovat yhteisöjen ja säätiöiden ohella epävarsinaiset oikeushenkilöt kuten konkurssipesät ja kuolinpesät. Pääsääntö on, että syytetyn on saavuttava oikeuden pääkäsittelyyn henkilökohtaisesti. Tuomioistuin voi kuitenkin harkita, että syytetyn ei tarvitse saapua oikeuden istuntoon. Tuomioistuin ilmoittaa asiasta kutsussa, jossa on myös maininta siitä, että läsnä olevaksi velvoitetun poissaolo ilman laillista syytä johtaa asetetun uhkasakon tuomitsemiseen.
Kansainvälisissä ihmisoikeussopimuksissa on keskeisenä periaatteena epäillyn ja syytetyn syyttömyysolettama, jonka mukaan heitä on pidettävä syyttöminä, kunnes syyllisyys on todettu tuomioistuimen ratkaisussa. Periaatteessa syyttäjä ja syytetty ovat tasavertaisia asianosaisia, vaikka käytännössä syyttäjän asemaa vahvistaa hänen käytössään oleva esitutkintakoneisto ja epäiltyyn kohdistuvat pakkokeinot. Syyttäjän ja syytetyn asemaa tasapainottaa puolustuksen suosimisen periaate, jonka mukaan esimerkiksi epäselvässä tilanteessa asia on ratkaistava syytetyn kannalta edullisemmin.
Fonaatio
Fonaatio on toiminta mikä syntyy kuin kurkunpää-ääni ilmavirtauksen vaihtelu kurkunpään läpi. Yksittäisen äänteen ominaisuutena kutsutaan soinniksi.
Martha Raye
pienoiskuva|Martha Raye. Margy Reed, taiteilijanimeltään Martha Raye (27. elokuuta 1916 – 19. lokakuuta 1994) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi montanalaisessa sairaalassa Butten kaupungissa Peter Reedin ja Maybelle Hooperin tyttärenä.
Raye oli jo lapsuudessaan suosittu viihdetaiteilija. Hän esiintyi pitkän uransa aikana muiden muassa elokuvissa Waikiki Wedding (1937) ja Maailman ihanin tyttö (1962).
Rayella on kaksi tähteä Hollywood Walk of Famella, ja hänelle myönnettiin Presidential Medal of Freedom vuonna 1993. Hän voitti lisäksi Jean Hersholtin humanitaarisen palkinnon vuonna 1969 ja Screen Actors Guildin palkinnon elämäntyöstä 1974.
Raye oli useaan otteeseen naimisissa. Kärsittyään Alzheimerista ja erinäisistä muista vanhuuden sairauksista hän kuoli keuhkokuumeeseen Los Angelesissa, Kaliforniassa 78-vuotiaana.
John Stockton
John Houston Stockton (s. 26. maaliskuuta 1962 Spokane, Washington) on yhdysvaltalainen entinen koripalloilija.
Stocktonia pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista takamiehistä. Hänellä on eniten syöttöjä ja pallonriistoja NBA:n historiassa. Stockton edusti koko uransa ajan Utah Jazzia. Häntä pidetään yhtenä parhaista ilman mestaruutta jääneistä pelaajista.
Hotelli
thumb|250px|[[Hilton (hotelliketju)|Hilton-ketjun hotelli Salt Lake Cityssä.]] thumb|250px|Hotel Llao Llao paikassa Bariloche, ([[Argentiina).]] thumb|250px|Hotelli Druzhba [[Viipurissa.]] thumb|250px|Tyypillinen tasokkaan hotellin hotellihuone. Hotelli on paikka, joka tarjoaa lyhytaikaista majoitusta maksua vastaan. Hotellin palveluihin kuuluu yleensä oma huone, sänky, WC, suihku ja usein monia lisäpalveluja. Majoituspalveluista hotellit ovat korkeatasoisin palvelujen tarjoaja. Alemman tason majotuspalveluja tarjoavat motellit, hostellit, leirintäalueet, mökkikylät ja esimerkiksi bed & breakfast -majoitusliikkeet.
John Stockton
Ura
Stockton edusti Utah Jazzia vuodet 1984–2003. Hän tuli tunnetuksi erityisesti yhteispelistään Karl Malonen kanssa. Utah selviytyi finaaleihin vuosina 1997 ja 1998. Jazz hävisi kuitenkin molemmilla kerroilla Chicago Bullsille.
Hotelli
Historia
Nykyaikaista, 1800-luvulla syntynyttä hotellielinkeinoa edelsivät majoituslaitos ja kestikievarit. Hotelli-käsite (hôtel garni, huoneita matkustavaisille) otettiin käyttöön Ranskassa 1600- ja 1700 -lukujen vaihteessa.
John Stockton
Ura
Stockton voitti NBA:n syöttökuninkuuden yhdeksän kertaa. Hänellä on hallussaan myös yhden kauden syöttöennätys.
Hotelli
Historia
Suomessa vapaa-ajanmatkailu alkoi kehittyä 1800-luvun lopulla, jolloin ensimmäiset vapaa-ajan majoituspaikat ja kylpylät aloittivat toimintansa. Majoitustoiminnan kehitystä vauhdittivat elintason nousu, kaupungistuminen, uudet liikennevälineet ja vuosilomalainsäädäntö.
John Stockton
Ura
Vuonna 2009 Stockton valittiin Basketball Hall of Fameen. Samaan aikaan Hall of Fameen valittiin hänen Dream Team -joukkuetoverinsa Michael Jordan ja David Robinson, hänen Utahin aikainen valmentajansa Jerry Sloan sekä valmentaja C. Vivian Stringer.
Hotelli
Palvelut
thumb|250px|Aamiaishuone [[pariisilaisessa hotellissa.]] Hotellin ydintuote on majoituspalvelu. Usein erityisesti Pohjoismaissa huonehintaan sisältyy aamiainen. Lisäksi hotelli voi tarjota puoli- ja täysihoitoateriointia tai à la carte -ruokailua. Muut palvelut, kuten esimerkiksi kokouspalvelut, tukevat ydintuotetta, ja ne voivat ohjata asiakasta hotellivalinnassa. Avustavia palveluja hotellissa ovat muun muassa vastaanottopalvelu ja minibaaripalvelu. Tukipalveluita voivat olla esimerkiksi tanssiravintola, ohjatut retket ja erilaiset liikuntapalvelut, kuten uima-allas ja kuntosali. Palveluita kehitetään jatkuvasti, jotta asiakkaat viihtyisivät kauemmin ja tulisivat uudelleen.
On olemassa hotellityyppejä, joissa tarjotaan vain välttämättömiä palveluja. Tällöin hinta on edullinen. Suomalainen esimerkki tällaisesta hotellityypistä on Omenahotellit-ketju, jossa ei ole vastaanottoa tai palveluhenkilökuntaa ja jossa asiakkaat varaavat ja maksavat huoneet sähköisesti.
Kohderyhmät
thumb|250px|Etelän matkailukohteissa turisteille suunnatuissa hotelleissa on usein laaja uima-allasalue auringonottotiloineen. Kuva [[Thaimaan Cha-Amista.]] Hotellin liikeidea määrittelee hotellin kohderyhmän. Useat hotellit tarjoavat ”kaikkea kaikille”, mutta on myös esimerkiksi liikemieshotelleja ja kokous- ja kongressipalveluihin erikoistuneita hotelleja. Kylpylähotellit ovat etenkin lapsiperheiden suosiossa. Tärkeitä hotellin kilpailukeinoja ovat esimerkiksi autopaikoitus, turvallisuus, siisteys, hinta ja palvelujen laatu. Suomessa ei ole käytössä virallista hotellien luokitusjärjestelmää.
Hotellit ovat joko yksittäisiä hotelleja tai osa suurempaa hotelliketjua, joita ovat Suomessa esimerkiksi Kämp Group -hotellit, Sokos Hotels, Radisson Blu, Finlandia Hotels, Cumulus, Rantasipi, Scandic Hotels ja Lapland Hotels. Monet Suomessa toimivista hotelliketjuista ovat maailmanlaajuisia, esimerkiksi Radisson Blu, Holiday Inn, Scandic ja Best Western.
Hotellilainsäädäntö Suomessa
thumb|Sokos Hotel Tahkovuori [[Kuopiossa.]] Laki majoitus- ja ravitsemistoiminnasta tuli voimaan 1. lokakuuta 2006. Sen mukaan majoitustoiminnalla tarkoitetaan "ammattimaisesti tapahtuvaa kalustettujen huoneiden tai muiden majoitustilojen tarjoamista tilapäistä majoitusta tarvitseville asiakkaille". Majoitusliikkeellä tarkoitetaan "rakennusta, huoneistoa tai muuta liikepaikkaa, jossa harjoitetaan majoitustoimintaa".
Suomen lainsäädännössä ei määritellä majoitusliikkeistä käytettävää nimitystä tai tasoeroja. Yritys ja asiakas päättävät laadulliset kriteerit, jotka tekevät majoitusliikkeestä hotellin.
Hotellien luokitus Suomessa
Suomalaiset matkailijat ovat tottuneet viisiportaiseen tähtiluokitusjärjestelmään matkanjärjestäjien omassa toiminnassa. Ahvenanmaa käyttää Ruotsin hotellien luokitusjärjestelmää.
Helsingin hotelliyöpymiset
Hotelliyöpymiset Helsingissä ovat lähes 13-kertaistuneet 50 vuodessa, ulkomaalaisten osalta lähes 18-kertaistuneet. Vuonna 1968 Helsingin hotelleissa majoittui noin 328 000 henkeä, joista runsaat 130 000 oli ulkomaalaisia. Vuonna 2018 Helsingin hotelleissa yöpyi lähes 4,2 miljoonaa henkilöä, joista 2,3 miljoonaa ulkomaalaista. Kuluneiden 50 vuoden mittaan Helsingin hotellien määrä on kasvanut paristakymmenestä 65:een ja niiden huonemäärä 1 400:sta noin 9 500:aan.
Ennätyshotellit
thumb|250px|[[MGM Grand Las Vegas, maailman laajin yhtenäinen hotelli.]]
Korkein
Korkein hotelli on tällä hetkellä Dubaissa sijaitseva 356,3 metriä korkea Gevora Hotel.
Laajin
Laajin hotelli maailmassa on Ambassador City Jomtien Jomtienissa Pattayan lähellä Thaimaassa. Siellä on 5 100 huonetta, ja hotellissa on monta erillistä siipeä. Vuonna 2000 First World Hotel Genting Highlandsissa Malesiassa ilmoitti, että siellä on 6 300 huonetta, mutta kun hotelli saatiin rakennettua, vain 3 000 huonetta oli valmistunut.
Maailman laajin yhtenäinen hotelli on MGM Grand Las Vegas, joka sijaitsee Las Vegasissa Nevadassa ja jossa on 5 005 huonetta.
Vanhin
Guinnessin ennätystenkirjan mukaan maailman vanhin vielä käytössä oleva hotelli sijaitsee Hoshi Ryokanissa Awazussa Japanissa. Se avattiin vuonna 717.
Fredrik I Barbarossa
Fredrik I Barbarossa (, noin 1125 – 10. kesäkuuta 1190) oli Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari. Hän kuului Hohenstaufen-sukuun. Barbarossa tarkoittaa punapartaa.
Nousu Saksan kuninkaaksi
Fredrik oli Svaabian herttua Fredrik II:n ja Judith Baijerilaisen (kilpailevasta Welfin suvusta) poika, mikä teki hänestä hyväksyttävän vaihtoehdon kuninkaaksi. Vuonna 1147 Fredrikistä tuli Svaabian herttua, ja pian tämän jälkeen hän osallistui setänsä, Saksan kuningas Konrad III:n kanssa toiselle ristiretkelle. Retki oli täydellinen epäonnistuminen, mutta Fredrik erottui edukseen ja sai kuninkaan täyden luottamuksen. Vuonna 1152 kuoleva kuningas neuvoi vaaliruhtinaita valitsemaan seuraajakseen oman poikansa sijasta Fredrikin. Fredrik ajoi omaa ehdokkuuttaan voimakkaasti, ja hänet valittiin Saksan kuninkaaksi Frankfurtissa 4. maaliskuuta ja kruunattiin Aachenissa muutamia päiviä myöhemmin.
Suhteet paaviin
Uusi kuningas oli innokas palauttamaan keisarikuntaan Kaarle Suuren ja Otto I Suuren aikaisen mahdin ja näki, että järjestyksen palauttaminen Saksaan oli välttämätön edellytys keisarin aseman vahvistamiseen Italiassa. Julistaessaan rauhan Saksaan hän antoi ruhtinaille etuja avokätisesti. Ulkomailla Fredrik puuttui Tanskan sisällissotaan Svend III:n ja Valdemar I:n välillä ja loi keskusteluyhteyden Bysantin keisari Manuel I Komnenoksen kanssa. Luultavasti näihin aikoihin Fredrik erosi vaimostaan Adelheid von Vohburgista vedoten sukulaisuuteen ja yritti turhaan saada vaimoa Konstantinopolista.
Noustessaan kuninkaaksi Fredrik oli ilmoittanut asiasta paavi Eugenius III:lle. Kruunauksesta ei vielä tuolloin sovittu. Maaliskuussa 1153 Konstanzissa sovittiin keisariksi kruunaamisen ehdoista kuurian kanssa. Sopimuksessa Barbarossa lupasi kukistaa Rooman kaupungin ja palauttaa se paavin herruuden alaiseksi. Lisäksi hän lupasi, ettei solmisi rauhaa roomalaisten tai normannien kanssa ilman paavin myöntymystä. Edelleen hän lupasi tukea paavin valta-asemaa ja vastustaa Bysantin valtapyrkimyksiä Italiassa. Paavi puolestaan lupasi kruunauksen keisariksi, tukevansa Fredrikiä valtakunnassa, julistavansa kapinalliset kirkonkiroukseen sekä osallistuvansa bysanttilaisten ajamiseen pois Italiasta. Sopimuksen taustalla oli ajankohtainen tilanne, jossa Etelä-Italian normannialueet uhkasivat siirtyä perinnön kautta Bysantille.
Sotaretket Italiaan
thumb|200px|right|Barbarossan muistomerkki [[Thüringenissä (1890). Osa Kyffhäuserdenkmalia.]] Fredrik järjesti kuusi sotaretkeä Italiaan vakiinnuttaakseen asemansa valtakunnassa. Ensimmäisellä paavi Hadrianus IV kruunasi hänet keisariksi 18. kesäkuuta 1155 Pietarinkirkossa. Välittömästi kaupungissa puhkesivat taistelut Arnold Brescialaisen johtamien tasavaltalaisten pyrkiessä vangitsemaan kaupungin herran, paavi Hadrianus IV:n. Paavin ja keisarin armeijat taistelivat kaupunkilaisia vastaan iltaan saakka. Kapinan kukistuttua keisari ei kuitenkaan lupauksensa mukaisesti palauttanut paaville kaupungin herruutta eikä jatkanut toimia normanneja vastaan. Paavin kanssa tehdyn sopimuksen rikkominen oli yksi syy tulevaan skismaan.
Kesäkuussa 1158 Fredrik lähti toiselle sotaretkelle Italiaan mukanaan Henrik Leijona ja saksilaissotilaat. Milanon kapina tukahdutettiin, kaupunki valloitettiin ja taistelu paavi Aleksanteri III:n kanssa alkoi. Varsinkin oikeushistorian kannalta merkittäviä ovat ns. Roncaglian asetukset: keisari pyysi neljältä Bolognan yliopiston oikeusoppineelta näkemystä valtakunnan juridisesta tilanteesta. Oikeusoppineet totesivat, että keisarillinen oikeus ohittaa perinnäisoikeuden (ius commune). Kaupunkien tulisi myös saada keisarilta vahvistus saamilleen kuninkaallisille etuoikeuksille (regalioille).
Aleksanteri III julisti kuninkaan pannaan, ja Fredrik alkoi tukea vastapaavi Victor IV:tä. Vuoden 1162 lopulla Fredrik palasi Saksaan, missä hän esti Saksin herttua Henrik Leijonan ja muiden herttuoiden välistä konfliktia laajentumasta. Hän myös rankaisi kovalla kädellä Mainzin kaupungin asukkaita, jotka kapinoivat arkkipiispa Arnoldia vastaan. Seuraavalla retkellään Italiaan hänen oli tarkoitus valloittaa Sisilia, mutta suunnitelma ei toteutunut Fredrikin kohdattua laajaa vastarintaa erityisesti Veronan kaupunkiliiton taholta.
Tämän jälkeen Fredrik järjesti suuret juhlat Kaarle Suuren pyhimykseksi julistamisen kunniaksi Aachenissa ja palautti rauhan Reininmaalle. Lokakuussa 1166 Fredrik lähti neljännelle sotaretkelle Italiaan tukeakseen vastapaaviaan, Paschalia, ja kruunauttaakseen vaimonsa Beatricen keisarinnaksi. Retki keskeytyi, kun kulkutauti iski keisarin armeijaan ja pakotti keisarin pakenemaan Saksaan, missä hän pysyi seuraavat kuusi vuotta. Tällä kertaa Henrik Leijona oli kieltäytynyt lähtemästä sotaretkelle Fredrikin kanssa ja keskittyi riitoihinsa naapuriruhtinaiden kanssa, jatkaen levittäytymistään slaavien alueille. Fredrik ratkaisi hiippakuntia koskevia riitoja, ja keisarikunta sai feodaaliherruuden Burgundiin, Tanskaan, Böömiin, Puolaan ja Unkariin. Hän myös loi ystävälliset suhteen Bysantin keisariin ja pyrki lähentymään Englannin kuningas Henrik II:n ja Ranskan kuningas Ludvig VII:n kanssa.
Vuonna 1174 Fredrik teki viidennen sotaretkensä Italiaan, jolloin Italiassa muodostettiin paavia tukeva lombardialaisliiga Fredrikiä vastaan. Kun Henrik Leijona ei suostunut tukemaan retkeä, se epäonnistui täydellisesti. Fredrik kärsi raskaan tappion Legnanon taistelussa Milanon lähellä 29. toukokuuta 1176, jossa hän haavoittui ja hetken aikaa hänen luultiin kuolleen. Hänellä ei ollut muuta vaihtoehtoa kuin aloittaa rauhanneuvottelut Aleksanteri III:n ja Lombardian kaupunkiliiton kanssa. Aleksanteri ja Fredrik tekivät sovinnon Venetsian rauhassa 1177. Keisari tunnusti Kirkkovaltion suvereniteetin ja paavi tunnusti keisarin Saksan kirkon hallitsijaksi. Lombardian kaupungit jatkoivat taisteluja vuoden 1183 Konstanzin rauhaan asti, jolloin Fredrik myönsi kaupungeille oikeuden itse valita virkamiehensä.
Kolmas ristiretki
Fredrik ei kuitenkaan koskaan päässyt Pyhään maahan, vaan hukkui ylittäessään Salef-jokea Kilikiassa, Kaakkois-Anatoliassa. Hänen ruumiinsa yritettiin palsamoida ja viedä Saksaan haudattavaksi. Tämä kuitenkin epäonnistui, minkä vuoksi keisarin ruumiin lihat haudattiin Antiokiaan ja luut Tyyrokseen.
Fredrikin kuoleman huono-onninen ajankohta jätti ristiretkeläisten armeijan kilpailevien kuninkaiden, Filipin ja Rikhardin komentoon, mikä lopulta johti armeijan hajoamiseen. Rikhard jatkoi itään, missä hän taisteli Saladinia vastaan vaihtelevin tuloksin, mutta epäonnistui päätavoitteessaan, Jerusalemin valloittamisessa.
Jälkivaikutuksia
Fredrik on monien legendojen aihe, joista kuuluisin on nukkuvan sankarin legenda. Sanotaan, että Fredrik ei ole kuollut, vaan unessa ritareidensa kanssa Kyffhäuserin vuoressa Thüringenissä, ja kun korpit lakkaavat lentämästä vuoren ympärillä, Fredrik herää ja palauttaa Saksan sen muinaiseen suuruuteen. Tarinan mukaan hänen punainen partansa on kasvanut läpi pöydän, jonka ääressä hän istuu. Hänen silmänsä ovat puoliksi suljettuina unessa, mutta silloin tällöin hän lähettää pojan ulos katsomaan, ovatko korpit lakanneet lentämästä. Tätä legendaa Hitler käytti nimetessään Saksan hyökkäyksen Neuvostoliittoon toisessa maailmansodassa vuonna 1941 operaatio Barbarossaksi.
1. erillinen autokomppania
1. erillinen autokomppania (1ERAK ja aiemmin 1. ErAutoK) on Suomen puolustusvoimien Kainuun prikaatin Kuopion huoltopataljoonaan kuuluva perusyksikkö, joka antaa huollon johtajakoulutusta ja miehistön yhdistelmäajoneuvokoulutusta.
Perustaminen
Ennen talvisodan alkua keskitettiin 15. lokakuuta 1939 Ouluun 38. autokomppania osaksi Pohjois-Suomen ryhmää. 38. komppaniaan liitettiin vuonna 1941 Hanhikoskella perustettu 40. autokomppania. Komppania nimettiin 67. autokomppaniaksi vuonna 1941.
Porissa perustettu 13. autokomppania keskitettiin 18. lokakuuta Nuijamaalle Taliin. 13. autokomppaniaan liitettiin Lappeenrannassa perustettu 1. erillinen autokomppania, joka oli nimetty 47. autokomppaniaksi vuonna 1941.
1. autokomppania perustettiin Lapin sodan lopulla 4. joulukuuta 1944 yhdistämällä Aunukseen sijoitettu 13. autokomppania sekä 67. autokomppania.
Historia
1. autokomppania nimettiin 10. maaliskuuta 1952 puolustusvoimien organisaatiomuutosten yhteydessä 1. erilliseksi autokomppaniaksi.
Yksikkö siirrettiin 1. tammikuuta 1997 Oulusta Kainuun prikaatiin.
Ambrym
Ambrym on tuliperäinen saari Vanuatulla. Sen pinta-ala on 665 neliökilometriä, joten se on maansa viidenneksi suurin saari. Yhdessä läheisen Malakulan ja lukuisien pienempien saarten kanssa Ambrym muodostaa Malampan provinssin. Saarella asui vuoden 2016 väestönlaskennan mukaan 7 652 asukasta. Saarella puhutaan muun muassa ambrymin kieltä.
Harrison Birtwistle
thumb|Harrison Birtwistle Harrison Paul Birtwistle (15. heinäkuuta 1934 Accrington, Lancashire – 18. huhtikuuta 2022 Mere, Wiltshire, Englanti ) oli yksi merkittävimmistä brittiläisistä nykysäveltäjistä. Birtwistle opiskeli Manchesterin Royal College of Musicissa ja myöhemmin Royal Academy of Musicissa. Valmistumisen jälkeen hän työskenteli joitain vuosia opettajana, kunnes hän apurahan turvin pystyi keskittymään säveltämiseen ja jatkamaan opintojaan Yhdysvalloissa. Vuodesta 1975 vuoteen 1983 asti hän toimi Lontoon National Theatren musiikillisena johtajana.
Birtwistlen sävellystyyli oli modernistinen, ja varsinkin hänen varhaistuotannostaan on havaittavissa Igor Stravinskyn ja Olivier Messiaenin vaikutus. Hänen oopperateoksensa ovat olleet erityisen tunnettuja.
Birtwistle sai vuonna 2015 Wihurin Sibelius-palkinnon.
Paha silmä (albumi)
Paha silmä on suomalaisen rock-laulaja Muskan viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2001.
Puerta del Sol
thumb|Puerta del Sol. Vasemmalla sisäänkäynti [[Sol (Madridin metro)|Solin metroasemalle.]] thumb|Casa de Correos vasemmalla, [[Kaarle III (Espanja)|Kaarle III:n ratsastajapatsas oikealla.]] Puerta del Sol on yksi Espanjan pääkaupungin Madridin tunnetuimpia ja vilkkaimpia aukioita. Aukiolla yhtyy kymmenen katua, joista suurimmat ovat kaupungintalonkin ohitse kulkeva Calle Mayor ja Madridin liike-elämän keskus Calle de Alcalá.
Puerta del Sol oli alun perin yksi Madridia 1400-luvulla ympäröineen muurin porteista. Nimensä portti sai sijainnistaan: se oli kohti itää, josta aurinko nousee. Alkuperäinen portti purettiin vuonna 1570. 1600-luvusta 1800-luvulle alue oli tärkeä kauppapaikka. Nykyisen puoliympyräisen muotonsa aukio sai vuosina 1857–1862, kun useita ympäröiviä rakennuksia purettiin.
Uudenvuodenaattona aukiolle kokoontuu tuhansittain ihmisiä ottamaan vastaan tulevaa vuotta. Perinteenä on, että hallintorakennuksen kello lyö 12 kertaa ennen puoltayötä ja juhlijat yrittävät nielaista viinirypäleen jokaisella lyönnillä. Niille, jotka tehtävässä onnistuvat, on tiedossa menestyksekäs vuosi. Tapahtuma on televisioitu vuodesta 1962 lähtien.
Puerta del Sol on ollut osallisena useissa historiallisissa tapahtumissa. Näihin kuuluvat muun muassa kuningas Ferdinand VII:n kruunajaiset vuonna 1812, pääministeri José Canalejasin murha vuonna 1912 ja Espanjan toisen tasavallan julistaminen vuonna 1931.
Madridin metron asema, Sol, palvelee aluetta.
Dustin Hoffmanin filmografia ja teatteriesiintymiset
thumb|upright|Dustin Hoffman (2013) Tämä on luettelo Dustin Hoffmanin filmografiasta ja teatteriesiintymisistä.
Gagarin (Smolenskin alue)
Gagarin (, vuoteen 1968 Gžatsk, Гжатск) on kaupunki Smolenskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee alueen koillisosassa Volgaan laskevan Gžat-joen rannalla. Kaupunki on Gagarinin piirin keskus. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 31 721 henkeä.
Historiaa
Kaupunki on syntynyt etelästä pohjoiseen kulkeneen vesireitin sekä idästä länteen suuntautuvan maantien risteyksessä sijainneelle kauppapaikalle. Vuonna 1776 se sai kaupunginoikeudet nimellä Gžatsk. 1900-luvun alkuun saakka se oli Smolenskin kuvernementtiin kuuluneen Gžatskin kihlakunnan keskus. Vuoden 1812 sodan ja toisen maailmansodan aikana kaupunki tuhoutui pahoin. Vuonna 1968 se sai nimen Gagarin lähistöllä sijaitsevassa Klušinon kylässä syntyneen kosmonautti Juri Gagarinin mukaan.
Nähtävyyksiä
thumb|210px|left| Marian ilmestyksen ja Tihvinän jumalanäidin kirkot Gžat-joen varrella thumb|210px|left| Osa Juri Gagarin museosta: Gagarinin kouluajan kotitalo Nykyään Gagarin on maatalousalueen keskus. Kaupungissa on elintarvike-, sähkölaite- ja tekstiiliteollisuutta sekä pellavanjalostuslaitos. Nähtävyyksiä ovat keskustan lähellä Gžat-joen korkealla rannalla sijaitsevat Marian ilmestyksen katedraali (1897–1900) sekä Jumalansynnyttäjän (1753) ja Tihvinän jumalanäidin (1841) kirkot. Keskusaukiolla on vuosina 1734–1737 rakennettu Jumalan ilmestyksen kirkko ja kaupungin laidalla sijaitsevalla hautausmaalla Kristuksen taivaaseenastumisen kirkko vuodelta 1791. Kaupungissa toimii kotiseutumuseo ja Juri Gagarinille omistettu museo.
Ruotsin kirkko
Kristinuskon historiaa Ruotsissa
Saksalainen munkki Ansgar oli todennäköisesti ensimmäinen kristinuskon levittäjä Ruotsissa, kun hän tuli Mälaren-järven Birkan saaren kauppiaskaupunkiin 800-luvulla. Kristinusko sai jalansijaa saksalaisten, englantilaisten ja ranskalaisten lähetyssaarnaajien kautta 1000-luvun alussa, ja ensimmäiset hiippakunnat perustettiin noin vuonna 1150.
Firenzessä, Italiassa, on säilynyt dokumentti 1120-luvulta (ns. Firenzen dokumentti). Siinä luetellaan Skaran, Linköpingin, Tunan (mahdollisesti Eskilstuna), Strängnäsin, Sigtunan ja Aroksen (Västerås) hiippakunnat. Avoimeksi jää, onko kahdella lähekkäin sijaitsevalla kaupungilla, Strängnäsillä ja Eskilstunalla ollut kummallakin oma piispa.
Keskeinen merkitys kristinuskon leviämiselle oli kuningas Olavi Sylikuninkaan kaste Länsi-Göötanmaalla. Hänet on kastettu vuonna 1008 Husabyn lähteellä ja kastajana toimi englantilainen lähetyspiispa Sigfrid. Olavin vaikutuksella perustettiin Skaran hiippakunta, joka vahvisti kristinuskon aseman Ruotsissa. Hiippakunnan perustamisvuotena pidetään vuotta 1014. Pian perustettiin useita uusia hiippakuntia ja kirkollinen toiminta vakiintui. Keskiajalla Ruotsin valtakunnan alue oli jakaantunut Upsalan, Linköpingin, Skaran, Strängnäsin, Västeråsin, Växjön ja Turun hiippakuntiin. Oman arkkipiispan Ruotsi sai 1164 kun Upsalaan perustettiin arkkihiippakunta.
Reformaatio
Reformaation myötä tilanne muuttui. Syntyi kansallinen, itsenäinen kansalliskirkko, joka tunnusti evankelis-luterilaista uskoa ja kuningas oli kirkon päämies. Vuonna 1593 Upsalan kokous vahvisti luterilaisuuden Ruotsin valtakunnan uskoksi ja kirkko eli läheisessä suhteessa kristilliseen valtioon. Ruotsi-Suomessa tunnustuspohjaksi muotoutui koko Yksimielisyyden kirja eli vuonna 1580 hyväksytty evankelis-luterilaisten tunnustuskirjojen kokonaisuus. Tunnustuskirjoissa ilmastaan luterilaiset perusvakaumukset siitä, mistä Raamattuun perustuvassa kristillisessä uskossa on kysymys.
Tunnustuskirjojen kokonaisuus käsittää seuraavat:
Yhtenäiskirkon aika
Perinteisen maaseudun, pitäjän rinnalle syntyi ja kasvoi teollisuuspaikkakuntia, rautatieasemien asutus ja uusia kaupunkeja. Aikaisemmin pitäjän luonnollinen keskus oli kirkonkylä. Uudet asutuskeskukset olivat usein kaukana pitäjänkirkosta ja se aiheutti vaikeuksia kirkon toiminnalle. 1860-luvulta alkaen oli mahdollista erota kirkosta, jos henkilö samalla liittyi toiseen kristilliseen yhteisöön. 1800-luvun muutoksen mukaan lainsäädännön piti ottaa huomioon, että maassa on muitakin kirkkoja. Siinä yhteydessä termi ”Ruotsin kirkko” tuli käyttöön ensimmäisen kerran lainsäädännössä. Sekularisaation seurauksena alkoivat perinteisesti pitäjälle, joka siis oli ennen muuta kirkollisesti määräytynyt alue/yhteisö, kuuluvat tehtävät siirtyä valtiolle, kunnalle ja muille organisaatioille. Kirkko ja julkinen sektori alkoivat erota toisistaan. 1863 astui voimaan päätös, jolla kunta ja seurakunta  erotettiin toisistaan. Sen seurauksena säilyi joiltain osin 1900-luvulle saakka lainsäädäntö, jonka mukaan joitain viranomaistehtäviä hoidettiin seurakunnissa.
Herätysliikkeet
1800-luvulla merkittävään asemaan nousivat herätysliikkeet, joista suurin osa ajautui Ruotsin kirkon ulkopuolelle. Kun evankelikaalisen herätyksen vaikutukset tulivat Ruotsiin, eivät ne löytäneet sijaansa Ruotsin kirkossa, vaan useimmiten muodostivat omia vapaita seurakuntia, koska kirkko koettiin jäykäksi ja konservatiiviseksi. Kun kirkko oli lujin sitein kiinni valtiossa, se nähtiin osana esivaltaa, ”viranomaiskirkkona”. Siten kirkollinen yhtenäiskulttuuri korvautui moniarvoisella, pluralistisella yhteisöstruktuurilla. Ensimmäinen vapaaseurakunta, baptistiseurakunta perustettiin 1848. Metodismi tuli Ruotsiin 1830-40 luvulla ja ensimmäiset seurakunnat perustettiin 1868. Ruotsin lähetysliitto erosi Evankelisesta Isänmaansäätiöstä 1879.
1900-luvun alkua kuvataan usein käsitteellä ”kirkko kriisissä”. Kirkossakäyminen oli vähentynyt, kirkon jäsenet etääntyneet kirkon opista. Ehtoollisella käyminen oli lähes tyrehtynyt. Kirkko ei 1900-luvun alussa vastannut uskonnollisiin tarpeisiin. Osin tästä tilanteesta kertovat herätysliikkeet, niin kirkon sisäiset kuin ulkopuolella olevat. Kirkon sisäisistä liikkeistä merkittävimpiä olivat ja ovat lestadiolaisuus, Evankelinen Isänmaansäätiö ja pappi Henric Schartaun toiminnasta alkunsa saanut schartaulaisuus, joka on vaikuttanut etenkin Ruotsin länsirannikolla.
Riemuliiteri
Riemuliiteri oli Äkäslompolossa Kolarissa vuosina 1973–2020 toiminut tanssipaikka, jonka omisti Irma ja Kåre Lagerbohmin perheyritys. Riemuliiterin kiinteistö on purettiin kesällä 2021.
Ruotsin kirkko
1900-luvun haasteet
Vuosisadan vaihteessa Ruotsissa vaikutti laaja kansan herääminen, joka kanavoitui vapaisiin kirkkokuntiin, raittiusliikkeeseen ja työväenliikkeeseen ja se sai aikaan ns. Nuorkirkkoliikkeen synnyn. Liike herätti innostuksen ja uskon Ruotsin kirkon mahdollisuuksiin. Liikkeen johtoon nousi kolme teologia; Johan A. Eklund, Einar Billing ja Nathan Söderblom. Heistä kaikista tuli piispoja, Söderblomista arkkipiispa ja kenties Ruotsin merkittävin teologi 1900-luvulla. Nuorkirkkoliike aloitti vuonna 1909 ristiretkensä eri puolille maata ja vaikutti muutaman vuoden ajan. Se merkitsi muutosta maan hengelliseen tilanteeseen ja loi uutta intoa ruotsalaisen kirkkoväestön keskuuteen. Liike tahtoi nostaa arvoon vuosisataisen kirkollisen perinteen ja läsnäolon Ruotsissa ja korosti, että paikallisseurakunta, joka kokoontui omassa kirkossaan, oli oikea, aito kristillinen seurakunta.
Vuonna 1958 valtiopäivät hyväksyi kirkkolain muutoksen, joka mahdollisti naisten pääsyn pappisvirkaan. Tämä tapahtui pitkällisen keskustelun jälkeen, ensimmäiset aloitteet asiasta olivat vuodelta 1919. Palmusunnuntaina 10. huhtikuuta 1960 vihittiin ensimmäiset kolme naista Ruotsin kirkon pappisvirkaan: Margit Sahlin, Elisabeth Djurle ja Ingrid Persson. Vuonna 1997 Ruotsin kirkko sai ensimmäisen naispiispan, kun Christina Odenberg vihittiin Lundin hiippakunnan piispaksi. Vuonna 2020 kirkon papistossa oli ensimmäistä kertaa historiassa enemmän naisia kuin miehiä.
Kirkon hallinto ja demokratia
1863 perustettiin kirkolliskokous Ruotsin kirkon kansallisen tason korkeimmaksi demokraattiseksi toimijaksi. Ennen kuin valtiopäivät päättivät kirkkoa koskevista tärkeistä asioista, oli kirkolliskokouksen annettava niille suostumuksensa. Kirkolliskokouksen jäseniksi valittiin pappeja ja maallikoita tietyn järjestelmän mukaan. Tämä järjestelmä oli voimassa vuoteen 1982 saakka, jolloin astui voimaan uusi vaalitapa, suora kansanvaali.
Suuri muutos Ruotsin uskonnollisuudessa oli uskonnonvapauslaki vuonna 1951. Kuka tahansa saattoi sen mukaan erota Ruotsin kirkosta liittymättä samalla johonkin toiseen uskonnolliseen yhteisöön.
Kirkon ja valtion suhteet vuoden 2000 jälkeen
Seuraava suuri muutos oli vuonna 2000, jolloin lakisääteiset siteet kirkon ja valtion välillä kumottiin. Kirkon eri osat eivät sen mukaan enää olleet valtion tai kuntien viranomaisia. Kirkkolaki korvattiin kirkolliskokouksen säätämällä kirkkojärjestyksellä.
Ruotsin kirkko on yksi Ruotsissa toimivista uskonnollisista yhteisöistä. Historiallisista syistä ja kirkon laajuuden vuoksi sen ja Ruotsin kirkon ja valtion suhteita määrittelee Laki Ruotsin kirkosta (SFS 1998:1591) vuodelta 1998. Kirkon ja valtion suhteiden muutos tapahtui vuoden 2000 alussa.
Lain mukaan Ruotsin kirkko on evankelis-luterilainen, rakenteeltaan demokraattinen ja koko valtakunnan kattava. Laissa on määräys myös kirkon hallintorakenteesta, jossa kirkolliskokous on korkein päättävä elin, kirkollismaksusta, kirkon omaisuudesta sekä kirkon asiakirjojen julkisuudesta. Valtion verohallinto kerää edelleen kirkon jäsenten jäsenmaksun, kirkollismaksun, joka on veronluonteinen maksu. Myös muut uskonnolliset yhteisöt voivat halutessaan koota jäsenmaksunsa verohallinnon kautta.
Ruotsin kirkko on edelleen koko valtakunnan peittävä organisaatio joka jakaantuu seurakuntiin, pastoraatteihin ja hiippakuntiin. Kirkko on avoin kansankirkko. Kaikki kirkon jäsenet voivat osallistua demokraattisten periaatteiden mukaan kirkon asioiden päättämiseen niin paikallisella kuin kansallisella tasolla kirkollisvaalien kautta.
Luottamushenkilöiden, kirkkopoliitikkojen ohella piispat, papit ja diakonit osallistuvat kirkkoa koskevien asioiden päättämiseen. Heidän vastuullaan on ennen muuta taata kirkon opin ja tunnustuksen mukainen toiminta, kun luottamushenkilöt vastaavat siitä, että demokratia voi toteutua. Kirkollisvaaleissa neljän vuoden välein valitaan paikallisseurakuntien luottamushenkilöt kirkkovaltuustoihin sekä hiippakuntavaltuustoihin ja kirkolliskokoukseen. Viime vuosina on kuitenkin virinnyt keskustelu, voisiko hiippakuntavaltuustojen ja kirkolliskokouksen edustajien vaali tapahtua välillisenä vaalina.
Seurakunta ja pastoraatti
Paikallisseurakunta on Ruotsin kirkon organisaation perusta. Vuonna 2020 oli noin 1300 seurakuntaa, jotka kattavat koko maan. Niiden lisäksi on muutama ei-alueellinen seurakunta, kuten Tukholman suomalainen ja saksalainen seurakunta sekä Hoviseurakunta. Ei-alueellisen seurakunnan jäsenyys ei ole sidottu maantieteelliseen alueeseen, ja jäsenyyden ehdot on määritelty kirkkojärjestyksessä (VIII osa, 35. luku) Seurakunnilla on paikallinen itsehallinto mutta ne ovat samalla myös osa hiippakuntaa ja Ruotsin kirkkoa uskonnollisena yhteisönä. Seurakuntien perustehtäviä ovat kirkkojärjestyksen mukaan viettää jumalanpalvelusta, antaa opetusta, sekä harjoittaa diakoniaa ja lähetystä.
Seurakunnan korkein päättävä elin on kirkkovaltuusto. Jokaisessa seurakunnassa on kirkkovaltuuston valitsema kirkkoneuvosto tai seurakuntaneuvosto joka toimii seurakunnan hallituksena, ja kirkkoherra (kyrkoherde), joka on vastuussa johdosta, koordinoinnista ja valvonnasta. Seurakunnalla tulee olla myös seurakuntaohjesääntö (Församlingsinstruktion) jossa kuvataan seurakuntaa, sen tavoitteita ja toimintamuotoja.
Seurakunnat voivat tehdä yhteistyötä myös pastoraattien muodossa. Pastoraatti on toiminnan muoto joka auttaa seurakuntia niiden perustehtävässä. Pastoraatin ja seurakuntien välisestä työnjaosta määritellään pastoraatin seurakuntaohjesäännössä. Pastoraatti vastaa myös taloudesta, henkilöstöstä, kiinteistöistä ja hautaustoimesta. Ruotsin kirkossa on noin 250 pastoraattia, joissa on noin 970 seurakuntaa (2020). Pastoraattiin kuuluvan seurakunnan toimintaa johtaa pappi, josta käytetään nimitystä seurakuntapaimen.
Jumalanpalveluskirjat on käännetty osin tai kokonaan myös Ruotsin virallisille vähemmistökielille.
Kirkon virkoihin voi valmistua eri koulutuslaitoksissa. Uppsalan ja Lundin yliopistoissa on teologinen tiedekunta ja muissakin korkeakouluissa voi suorittaa teologisia opintoja. Niistä merkittävin on Evankelisen Isänmaansäätiön Johannelundin teologinen korkeakoulu, jonka teologinen linja on ollut vuodesta 2007 alkaen yksi koulutusmahdollisuus Ruotsin kirkon pappisvirkaan. Kuitenkin ehtona Ruotsin kirkon virkoihin, papinvirkaan, kirkkomuusikon, diakonin ja pedagogin virkaan on Ruotsin kirkon koulutuslaitoksessa suoritettu kirkon virkaan valmistava opintojakso.
Seurakuntien viranomaistoiminnasta on jäljellä kaksi tehtävää: hautausmaiden ylläpito ja vihkimisoikeus. Ruotsin kirkko vastaa yleensä hautausmaista, poikkeuksena ovat Tukholman ja Tranåsin kunnat. Muutamien muiden uskonnollisten yhteisöjen tavoin Ruotsin kirkolla on valtiovallan myöntämä oikeus avioliittoon vihkimiseen. Vuonna 2009 päätti valtiopäivien hyväksymän sukupuolineutraalin avioliittolain mukaisesti, että kirkollinen avioliitto voi olla miehen ja naisen tai kahden samaa sukupuolta olevan henkilön välinen liitto, ja siten Ruotsin kirkossa vihitään avioliittoon myös samaa sukupuolta olevia pareja.
Hiippakunta
thumb|Ruotsin kirkon hiippakunnat.Ruotsin kirkko jakaantuu alueellisesti 13 hiippakuntaan. Jokaisessa hiippakunnassa on hiippakuntahallitus ja tuomiokapituli. Kirkon episkopaalinen rakenne ilmenee siten, että jokaisen hiippakunnan johdossa on piispa. Hiippakunnat ovat pastoraalisia alueita, jotka yhdessä kattavat koko maan.
Kirkollisvaaleilla valittu hiippakuntaneuvosto valitsee hiippakuntahallituksen ja sen tehtävänä on edistää seurakuntien toimintaa.
Hiippakuntien keskeisenä tehtävänä on tukea seurakuntien erilaista toimintaa ja hallintoa, esimerkiksi seurakuntien maaomaisuuden ja kirkkorakennusten kunnostusta ja kirkollisen esineistön huoltoa. Hiippakunnat johtavat usein myös toimintaa kansallisilla vähemmistökielillä (suomi, pohjois-, luulajan-, eteläsaame, meänkieli, romani) ja ruotsalaisella viittomakielellä.
Jokaisessa hiippakunnassa on tuomiokapituli. Tuomiokapitulit ovat Ruotsin vanhimpia virastoja, ja ne olivat vuoteen 2000 saakka valtion virastoja.Tuomiokapitulin on hoidettava kirkkojärjestyksessä mainitut tehtävät, jotka liittyvät kirkon oppiin, sakramentteihin, jumalanpalveluselämään sekä toimittava valvovana elimenä. Tuomiokapituli päättää myös pappien ja diakonien kelpoisuudesta. Tuomiokapitulin puheenjohtajana on piispa, ja muina jäseninä tuomiorovasti, joka on varapuheenjohtaja, yksi hiippakunnan pappien ja diakonien edustaja, yksi jäsen, joka on tuomari sekä kolme muuta jäsentä. (Ruotsin kirkon kirkkojärjestys, luku 9)
Hiippakunnat on myös jaettu rovastikuntiin. Jokaisessa rovastikunnassa on pappi, jolla on arvonimi lääninrovasti ja hän avustaa hiippakunnan piispaa rovastikuntaa koskevissa asioissa.
Hovikonsistori
Tukholman kuninkaallisen hovin kirkollisista asioista vastaa Hovikonsistori, joka on muiden Ruotsin kirkon hiippakuntien veroinen. Hovikonsistorin alaisuudessa on yksi seurakunta, Tukholman Hoviseurakunta. Hovikonsistorin presesin, puheenjohtajan, ylihovisaarnaajan nimittää Ruotsin kuningas. Tehtävää on vuodesta 2015 hoitanut Strängnäsin hiippakunnan piispa Johan Dahlman.
Entiset hiippakunnat
Nykyisen Ruotsin alueella on toimivien hiippakuntien lisäksi ollut kaksi hiippakuntaa.
Mariestadin hiippakunta toimi vuosina 1580–1646. Se perustettiin alkuaan superintendentuurina ja käsitti Värmlannin osan Skaran hiippakuntaa. Sen tuomiokirkko oli Mariestadin tuomiokirkko. Kun Karlstadin kaupunki perustettiin, siirtyi superintendetti sinne ja kaupunkiin perustettiin hiippakunta. Nykyään Mariestad kuuluu Skaran hiippakuntaan.