cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mishmar HaEmekin taistelu
Arabien hyökkäys
Aamulla 4. huhtikuuta al-Qawuqjin joukot alkoivat tuoda seitsemää 75 mm ja 105 mm tykkiään asemiin kylän ympärille. Arabeja oli kaikkiaan noin 2 500. Kibbutsin puolustajia oli noin 640. Haganan tiedustelijat Mishmar HaEmekissä olivat havainneet tykkien siirtelyn jo ennen sodan ensimmäisen tykistökeskityksen alkua. Kibbutsin lapset saatiin suojaan luolaan hieman kibbutsin yläpuolella ja tulituksessa kärsityt tappiot jäivät muutamaan haavoittuneeseen. Kuitenkin suurin osa kibbutsin rakennuksista vaurioitui tai romahti kokonaan. Tulitusta seurasi arabien jalkaväen hyökkäys, joka torjuttiin puolustusasemilla, joka käsitti aidan ja juoksuhautoja. Yöllä 4.–5. huhtikuuta kibbutsiin saatiin vahvistuksia Golanin prikaatin komppaniasta.
Juutalaisten hyökkäys
Juutalaiset olivat päättäneet iskeä takaisin. Joukko kibbutsin edustajia, heidän joukossaan todennäköisesti Mapa-puolueen kakkosmies Ya'akov Hazan, olivat matkustaneet taistelujen aikana Tel Aviviin vaatien David Ben-Gurionilta, että Haganan oli alettava polttaa alueen arabikyliä ja karkottaa niiden asukkaita Mishmar HaEmekin turvaamiseksi. Ben-Gurion yhtyi tähän näkemykseen. Mishmar HaEmekissä nyt Yitzhak Sadehin komentamat puolustajat olivat saaneet vahvistuksia Palmahilta, sekä Alexandronin ja Carmelin prikaateilta. Britit vaativat tulitauon pitkittämistä, mistä juutalaiset kieltäytyivät. Heidän vastaiskunsa seurasi yöllä 8. huhtikuuta.
Juutalaisten hyökkäys työnsi al-Qawuqjin joukot alueelta, vaikka al-Qawuqji julkaisi samaan aikaan voitoista kertovia tiedotteita. Juutalaisten iskut kohdistuivat ensin naapurikyliin, joiden nimet olivat Ghubaiya al-Tahta, Ghubaiya al-Fauqa ja Khirbet Beit Ras. Alkumenestyksen jälkeen he rohkaistuivat laajentamaan toimintaansa. Abu Shusha vallattiin 10. huhtikuuta, al-Kafrin 12. huhtikuuta, sekä Mansi ja Abu Zureiq 12.–13. huhtikuuta. Lopulta 14. päivä kukistuivat al-Naghnaghia, Buteimat ja Rihaniyya. Taistelu oli päättynyt seuraavaan päivään mennessä.
Segovia
Segovia on samannimisen maakunnan pääkaupunki Kastilia ja Leónin itsehallintoalueella Espanjassa. Se sijaitsee Eresma- ja Clamoresjokien yhtymäkohdassa Sierra de Guadarraman vuoriston juurella, noin tunnin ajomatkan päässä maan pääkaupungista Madridista. Kaupungin väkiluku on noin 53 000 (2014).
Mishmar HaEmekin taistelu
Seuraukset
Al-Qawuqjin Arabien vapautusarmeija oli kärsinyt selvän tappion. Al-Qawuqji väitti väärin juutalaisten saaneen apua esimerkiksi venäläisiltä. Vapautusarmeijan omat jäsenet kritisoivat joukkojen organisointia ja esimerkiksi viestiyhteyksiä. Jalkaväki ja tykistö eivät koordinoineet toimintaansa. Lopputulos oli taistelutahdon romahdus koko alueella. Juutalaiset saivat haltuunsa vapautusarmeijan kalustoa, kuten al-Qawuqjin Oldsmobile-merkkisen limusiinin. Al-Qawuqji itse vetäytyi joukkoineen itään kohti Nasaretia.
Segovia
Maurien aikana kaupungin nimi oli Šiqūbiyyah (arabiaksi شقوبية).
Mishmar HaEmekin taistelu
Seuraukset
Juutalaiset puhdistivat suuren alueen Mishmar HaEmekin ympärillä sen arabiasukkaista. Monet heistä pakenivat Jeniniin. Mishmar HaEmekin seudun kylien pako herätti paniikkia myös alueen ulkopuolella. Vallatut kylät tuhottiin ja juutalaiset myös teloittivat joitakin vankejaan. Toiminta herätti kritiikkiä joidenkin kibbutsiliikkeen jäsenten taholta.
Segovia
Segovian vanhakaupunki ja sen roomalainen akvedukti on Unescon maailmanperintöluettelon kohde. Kaupunki on suosittu turistikohde, ja siellä vieraillaan erityisesti päiväretkillä Madridista.
Copa América 2021
Copa América 2021 oli järjestyksessään 47. Copa América. Turnaus järjestettiin Brasiliassa kesä–heinäkuussa 2021. Alun perin turnaus oli tarkoitus järjestää vuoden 2020 kesällä, mutta vuoden 2020 maaliskuussa Etelä-Amerikan jalkapalloliitto Conmebol ilmoitti, että koronaviruspandemian vuoksi turnausta lykätään vuodella.
Segovia
Ilmasto
Segoviassa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan viileän ja kuivan kesän välimerenilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 12 °C ja keskimääräinen sademäärä 460 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 22 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 3 °C. Sateisin kuukausi on toukokuu, jolloin sataa keskimäärin noin 50 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 13 millimetriä.
Copa América 2021
Turnauksen isäntämaiksi valittiin alun perin Argentiina ja Kolumbia. Toukokuussa 2021 Kolumbian isännyys vietiin poliittisten mielenosoitusten ja Argentiinan isännyys pandemian tuomien ongelmien vuoksi. Conmebol vahvisti 21. toukokuuta 2021, että Brasilia tulisi isännöimään turnauksen.
Osallistujamaat
Pohjoinen:
Etelä:
Pelipaikat
Brasilian jalkapalloliitto ilmoitti 1. kesäkuuta 2021 että turnaus järjestetään Brasílian, Goiânian, Cuiabán ja Rio de Janeiron kaupungeissa.
Lohkovaihe
Lohkojen neljä parhaiten sijoittunutta joukkuetta etenevät pudotuspeleihin. Kaikki ajat ovat paikallista aikaa, BRT (UTC-3).
Maalintekijät
4 maalia:
2 maalia:
1 maalia:
Oma maali:
Hakudō Nakayama
thumb|180px|Hakudō Nakayama, [[kendo-, iaidō- ja jōdō-hanshi ]] Hakudō Nakayama (, helmikuu 1869 – joulukuu 1958), oli iaidō-sanan käyttöön ottanut budō-opettaja, jolla oli hanshi eli korkea opettaja-arvo sekä iaidōssa, jōdōssa että kendossa. Lisäksi hän oli kokenut kenjutsun taitaja. Hakudō Nakayama on Musō Shinden-ryū iai-koulukunnan perustaja. Musō Shinden-ryū on yksi maailman yleisimpiä iaidō-koulukuntia. Iaijutsu-kouluista Nakayama oli opiskellut Ōmori-ryū- ja Muraku-ryū-tyylejä sekä Eishin-ryūn (Shimomura-ha) ja Ittō-ryūn (Yamaguchi-ha) ryūhaita. Nakayaman perinteinen miekkakoulukunta (kenjutsu-ryū) oli Shintō munen -ryū. Nakayama oli vaikutusvaltainen ja arvostettu budō-opettaja Dai Nippon Butokukaissa ja opetti Yushinkan-dōjōlla. Hän osallistui Dai Nihon teikoku kendō-katan muodostamiseen ja viiden miekkamiehen raatiin, joka muodosti lopullisen Nihon kendō no katan.
Pupilli
thumb|Pupilli on silmän värikalvon keskellä oleva pyöreä reikä. Pupilli (latinasta, pupilla) eli mustuainen on silmän värikalvon keskelle jäävä aukko. Värikalvossa olevat lihakset muuttelevat pupillin laajuutta ja siten säätelevät verkkokalvolle päätyvän valon määrää. Pupilli suurenee hämärässä valaistuksessa, jotta verkkokalvolle saataisiin kerättyä suurempi määrä valoa. Kirkkaassa valaistuksessa pupilli taas pienenee.
Pupilli näyttää mustalta, koska siihen saapuva valo absorboituu suurimmaksi osaksi silmän sisäosan kudoksiin. Kirkkaassa valossa ihmisen pupillin halkaisija on noin 1,5 millimetriä, hämärässä jopa kahdeksan millimetriä.
Myös monet päihteet ja lääkkeet vaikuttavat pupillin suuruuteen. Opiaatit saavat pupillin supistumaan, kun taas monet vahvat stimulantit kuten amfetamiini tai psykedeelit kuten LSD laajentavat pupillia.
Eläinten pupilli
pienoiskuva|225x225px|[[Pupillireaktio]] Eläinten pupillit toimivat periaatteessa samalla tavalla kuin ihmisen, mutta muodossa on lajikohtaisia eroja. Kissalla pupilli supistuu kapeaksi pystyraoksi ja syyksi on arveltu tarvetta nähdä hyvin ylös ja alas (lintuja ja hiiriä). Monilla kasvinsyöjillä pupilli on vaakasuoraan soikea, koska saaliseläimille on eduksi laaja näkökenttä. Vaikka pupilli olisi kirkkaassa valossa supistunut, horisontin suuntainen pupillin rako auttaa havaitsemaan petoeläimet. Hevosen pupillin reunassa on pieniä ulokkeita, joiden tehtävänä on ilmeisesti varjostaa liian kirkkaalta auringonpaisteelta. Alpakoilla ja laamoilla pupilli voi supistua niin paljon, että vain pupillin päihin jää pienet aukot. Tämä lienee sopeutuma erittäin voimakkaaseen auringon säteilyyn ylhäällä vuoristossa. Hylkeillä pupilli supistuu pinnalla pieneksi pyöreäksi aukoksi. Hylkeiden silmän linssi on lähes pallomaisen pyöreä ja tarkoitettu veden alla näkemiseen, pinnalla hylkeet ovat hyvin likinäköisiä. Pienen pupillin läpi katsotaan vain linssin keskiosalla, jolloin reuna-alueiden voimakas taittuminen jää pois.
Pupilleihin liittyvää termistöä
Mydriaasi (mydriasis) tarkoittaa pupillin laajentuneisuutta. Pupillia laajentava lääkeaine on mydriaatti
Mioosi (miosis) tarkoittaa pupillin supistustilaa. Miootti on silmätippa, joka saa mustuaisen supistumaan. Niitä käytetään glaukooman hoidossa.
Anisokoria tarkoittaa pupillien erikokoisuutta.
Aiheesta muualla
עין
Sinfonia nro 36 (Mozart)
Sinfonia no. 36 C-duuri (KV 425) on Wolfgang Amadeus Mozartin vuonna 1783 valmistunut sinfonia. Sinfonia tunnetaan lisänimellä Linziläinen. Teos ensiesitettiin Linzissä 4. marraskuuta 1783.
Osat
thumb|600px|Sinfonian alku
Financial Stability Board
Financial Stability Board (myös: FSB) on kansainvälinen G20-järjestöön kuuluva elin, joka tutkii ja tekee suosituksia kansainvälisen finanssijärjestelmän säätelemiseksi. Se perustettiin Lontoossa huhtikuussa 2009 pidetyn G20-kokouksen päätteeksi. Järjestö jatkaa Financial Stability Forumin (FSF) toimintaa, johon kuului noin kymmenen jäsenmaan, mm. USA:n, Japanin, Saksan, Britannian, Ranskan, Italian, Kanadan, Australian ja Hollannin keskuspankit sekä useita talousjärjestöjä eri maista. Nykyiseen FSB:hen kuuluvat kaikki G20-maat, FSF:n jäsenet sekä Euroopan komissio. Sen päämaja on Baselissa Sveitsissä.
Semjon Babajevski
Semjon Petrovitš Babajevski (6. kesäkuuta (J: 24. toukokuuta) 1909 Harkovan läänin Kunjen kylä – 28. maaliskuuta 2000 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Semjon Babajevski kasvoi Kubanille muuttaneessa talonpoikaisperheessä. Hän työskenteli paikallislehden toimittajana, valmistui etäopiskelijana Gorkille nimetystä kirjallisuusinstituutista ja liittyi NKP(b):hen vuonna 1939. Toisen maailmansodan aikana hän toimi sotakirjeenvaihtajana.
Öckerön kunta
thumb|right|262px|[[Alen kunta|Alen, Göteborgin, Härrydan, Kungsbackan, Kungälvin, Lerumin, Mölndalin, Partillen, Tjörnin ja Öckerön kuntien alueilla sijainneet pitäjät.]]
Semjon Babajevski
Babajevskin ensimmäinen kertomuskokoelma ilmestyi Pjatigorskissa vuonna 1936. Hän tuli tunnetuksi sodanjälkeistä maaseudun jälleenrakentamista kuvaavista romaaneista ”Kultaisen tähden ritari” (Kavaler Zolotoi Zvezdy, 1947–1948) ja Svet nad zemljoi (”Valo maan yllä”, 1949–1950). Ensimmäisestä romaanista kirjailija sai Stalin-palkinnon vuonna 1949 ja sen jatko-osista vuosina 1950 ja 1951. Juli Raizman ohjasi ”Kultaisen tähden ritarin” pohjalta samannimisen elokuvan, joka sai Stalin-palkinnon vuonna 1952.
Öckerön kunta
250px|thumb|Hälsön saari Öckerössä.
Semjon Babajevski
Stalinin kuoltua Babajevskin romaaneja pidettiin malliesimerkkeinä sodanjälkeiselle neuvostokirjallisuudelle ominaisesta todellisuuden kaunistelusta (ks. ristiriidattomuuden teoria). Myöhemmin kirjailija julkaisi useita matkakirjoja sekä Kubanin maaseutua kuvaavia romaaneja ja kertomuksia. Wolfgang Kasackin mukaan Babajevski ”pysyi uskollisena triviaalille kirjailijanmaneerilleen, jossa hän puoluekantaisen propagandan nimissä luopui todenmukaisuudesta ja psykologisesta uskottavuudesta”.
Öckerön kunta
Kunnan maapinta-ala on 25,75 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 902 henkeä (31.12.2021).
Öckeröä pienempiä Ruotsin kuntia ovat vain Solna, Burlöv ja Sundbyberg. Öckerön kunta koostuu kymmenestä asutusta saaresta Göteborgin edustalla. Nämä saaret ovat Björkö, Fotö, Grotö, Hyppeln, Hälsö, Hönö, Kalvsund, Källö-Knippla, Rörö ja Öckerö. Jokaisella saarella sijaitsee samanniminen taajama tai pientaajama, joissa lähes koko saarten väestö asuu.
Tietoja kunnan peltopinta-alasta vuonna 2007 ei ole saatavilla.
Historiaa
Öckerö kuului viikinkiajalla Norjan kuninkaille. Vuonna 1658 siitä tuli yhdessä muun Bohuslänin kanssa osa Ruotsia. Kunnan vaakuna suunniteltiin 1950-luvulla.
Kalastus on aina ollut merkittävä elinkeino kunnassa. Kunta tarjoaa normaaleja peruspalveluita, kuten koulut, vanhustenhoidon ja kirjaston. Nähtävyyksiä ovat esimerkiksi kotiseutumuseo, kalastusmuseo ja 1400-luvun lopulta peräisin oleva vanha kirkko.
Kuntajaon kehitys
Öckerön pitäjästä muodostettiin Öckerön maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut kunnan rajoihin. Myöskään vuoden 1971 kuntauudistus ei vaikuttanut kuntarajoihin, mutta maalaiskunta muutettiin Öckerön kunnaksi Ruotsin siirtyessä yhtenäiseen kuntamuotoon.
Kunnassa on sijainnut neljä taajaväkistä yhdyskuntaa, jotka kaikki perustettiin vuonna 1915 ja lakkautettiin vuonna 1959. Taajaväkisten yhdyskuntien nimet olivat Hälsö, Hönö-Klåva, Kalvsund ja Källö-Knipplan.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 44 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,4 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 48 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 207 137 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 189 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 8 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 97,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 334 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
C/1680 V1
C/1680 V1 eli vuoden 1680 suuri komeetta on Aurinkoa kiertävä komeetta, joka tuli lähelle Aurinkoa vuonna 1680, jolloin se myös löydettiin. Komeetan löysi Gottfried Kirch 14. marraskuuta. Komeetta ohitti Maan 0,42 AU:n etäisyydeltä 30. marraskuuta kyseisenä vuonna. Komeetan kirkkauden magnitudi oli suurimmillaan 1–2, ja se oli ensimmäinen kaukoputkella löydetty komeetta. C/1680 V1 on Aurinkoa hipova komeetta, joka kävi lähimmillään 200 000 kilometrin päässä Auringon pinnasta. Se ei silti ollut ns. Kreutz-ryhmän komeetta, joita on suuri osa Aurinkoa hipovista komeetoista.
Öckerön kunta
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
C/1680 V1
C/1680 V1:stä pidettiin aluksi kahtena eri komeettana. Toinen näkyi vuoden 1680 lopulla ja toinen vuoden 1681 alussa, mutta sen tajuttiin olevankin yksi ja sama komeetta, jota oli havainnoitu ennen ja jälkeen perihelin, jolloin se oli käynyt Auringon takana. Komeetan rata on hyvin epäkeskinen: sen eksentrisyys on jopa 0,999986. Aluksi uskottiin, että komeetan kiertoaika on 575 vuotta, mutta nykyään sen kiertoajan uskotaan olevan noin 9 356 vuotta. Komeettaa on kutsuttu myös Kirchin komeetaksi tai Newtonin komeetaksi. C/1680 V1 oli 1600-luvun kirkkaimpia komeettoja, ja se on ehkä parhaiten tunnettu siitä, että Sir Isaac Newton käytti sitä koetellessaan ja todistaessaan Keplerin lakeja. Newton oli viimeinen C/1680 V1:stä havaintoja tehnyt henkilö.
Öckerön kunta
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Öckerön kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Öckerön piiri.
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Frank Stallone
thumb|upright|Frank Stallone Francesco Stallone Jr. (s. 30. heinäkuuta 1950) on yhdysvaltalainen näyttelijä, laulaja-lauluntekijä ja muusikko. Hän on Sylvester Stallonen nuorempi veli, ja on säveltänyt musiikkia hänen elokuviinsa (esim. 'Rocky').
Hänen kappaleensa "Far from Over", joka soi vuoden 1983 filmissä Staying Alive ja filmin soundtrack-levyllä oli 10. sijalla 'Billboard Hot 100'-listalla. Sama kappale oli myös ehdolla Golden Globe-palkinnolle. Frank Stallone myös näytteli sivuosaroolin kyseisessä veljensä Sylvester Stallonen ohjaamassa filmissä
Tunnettu myös mm. elokuvaroolista Baarikärpänen-elokuvasta.
Katri Helena
pienoiskuva|Katri Helena [[Vihreät Niityt -musiikkitapahtumassa vuonna 2007.]] Katri Helena (oikealta nimeltään Katri Helena Kalaoja, ent. Turunen, ent. Kalaoja-Rajala, o.s. Koistinen; s. 17. elokuuta 1945 Tohmajärvi) on suomalainen iskelmälaulaja ja yksi Suomen menestyneimmistä laulajista.
Katri Helena on levyttänyt vuoteen 2015 mennessä yli 480 laulua, julkaissut 52 albumia ja kokoelmaa, ja äänitteitä on myyty kaikkiaan yli 1,5 miljoonaa. Hän on vuoteen 2011 mennessä saanut 19 kultalevyä, neljä platinalevyä ja yhden tuplaplatinan. Katri Helenan hittejä ovat muun muassa ”Anna mulle tähtitaivas”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Katson sineen taivaan”, ”Lintu ja lapsi”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Paloma Blanca”, ”Syysunelma”, ”Ei kauniimpaa”, ”Puhelinlangat laulaa” ja hänen itsensä säveltämä ”Joulumaa”.
Ura
pienoiskuva|vasen|Katri Helena vuonna 1967
1960-luku
Katri Helenan levytysura alkoi vuonna 1963 ”Poikien kuvat” -laululla. Seuraavana vuonna julkaistusta Pentti Viherluodon ja Aimo Viherluodon alun perin foxtrotina vuonna 1947 esitetystä kappaleesta ”Puhelinlangat laulaa” tuli Katri Helenan läpimurtohitti, nyt letkajenkkana. Toivo Kärjen ja Juha Vainion letkajenkka ”Minne tuuli kuljettaa” jäi yleisön mieleen Eurovision laulukilpailun Suomen karsinnoista 1965. Katri Helena esitti kappaletta silloin tällöin vuosien varrella eri konserteissan.
Katri Helena on kuulunut uransa aikana kolmen levy-yhtiön listoilla. Hänen uransa alkoi PSO-levy-yhtiössä vuonna 1963. Kymmenen vuoden päästä, vuonna 1973, hän siirtyi Scandiaan, joka yhdessä emoyhtiönsä Finnlevyn kanssa yhdistyi kansainväliseen Warner Music Groupiin vuonna 1993.
1970-luku
Marraskuussa 1975 oli Helsingin Messukeskuksessa Toivo Kärjen 60-vuotisjuhlakonsertti  Tänä iltana Toivo Kärki, jossa kapellimestarina toimi Rauno Lehtinen. Laulajat olivat enimmäkseen vanhoja konkareita, hieman nuorempaa polvea edusti Katri Helena. Hän esitti mm. kappaleen "Päivänkehrä", jota ei ikävä kyllä koskaan levyttänyt.
Katri Helena edusti Suomea Eurovision laulukilpailussa 1979 kappaleella ”Katson sineen taivaan” sijoittuen 14:nneksi. Toisen kerran hän edusti Suomea vuoden 1993 loppukilpailussa kappaleella ”Tule luo” sijoittuen 17:nneksi.
1980-luku
Vuonna 1982 Katri Helena levytti albumin Minä soitan sulle illalla,  jolla oli 12 Toivo Kärjen tunnettua kappaletta uusina sovituksina. Kärki itse oli ehdottanut aivan eri kappaleita, myös harvinaisuuksia, mutta tuottajat Olli Heikkilä ja Jaakko Salo olivat päättäneet toisin.
2000-luvun ensikymmen
Vuonna 2000 Katri Helena oli osa Leidit Lavalla -kvartettia yhdessä Paula Koivuniemen, Marion Rungin ja Lea Lavenin kanssa. Samana vuonna 2000 Vexi Salmi ja Nina Honkanen toteuttivat laajan 8-osaisen Liljankukka-televisiosarjan, jossa eri vaiheissa oli suuri joukko keskustelijoita, huomattavia alan asiantuntijoita pohtimassa iskelmää yleensä ja Toivo Kärjen merkitystä erityisesti. Erään jakson yhtenä keskustelijana oli Katri Helena, joka kertoi omia muistojaan ja esitti teräviä kommentteja. Hän myös lauloi Kärjen kappaleet "Tule hiljaa" ja "Tulivuori" Olli Ahvenlahden sovituksina.
Mishmar HaEmek
Maantiede
thumb|vasen|Mishmar HaEmek vuonna 1938. thumb|vasen|oppilaita vuonna 1956. Mishmar HaEmek sijaitsee Israelin pohjoisosassa Jisreelin tasangon eteläosassa. Viereisille kukkuloille istutettiin aikanaan Hashomer Hatzairin metsikkö, joka on nykyisin osa Israelin suurinta Manassen metsää.
Katri Helena
2000-luvun ensikymmen
Vuonna 2004 Katri Helena sai ansioituneelle naislaulajalle tarkoitetun, Maarit Niiniluodon ideoiman Anna-Liisa -palkinnon Vääksyn Toivo Kärki -tapahtumassa. Illan konsertissa hän lauloi mm. Kärjen ja Reino Helismaan kappaleen "Älä unohda hymyä". Edelleen, vuonna 2004 Katri Helena teki Jari Sillanpään kanssa MeStarat-konserttikiertueen. Katri Helenan ja Sillanpään lavashow kiersi Suomen suurilla areenoilla. Vuonna 2007 pari teki paluun samalle lavalle, MeStarat Joulushow -kiertueen muodossa, joka myös kiersi suuria areenoita ympäri Suomen. Joulun alla 2007 Katri Helena ja Sillanpää saivat harvinaisen singlekultalevyn singlestä ”Vierellesi kaipaan”, yli 5 000 myytyä singleä. Katri Helenalle myönnettiin vuonna 2007 Pro Finlandia -mitali.
Mishmar HaEmek
Historia
Mishmar HaEmek perustettiin vuonna 1926. Sen ensimmäiset asukkaat olivat juutalaisia siirtolaisia Puolasta. Se oli oman alueensa ensimmäinen kibbutsi ja siitä tuli Hashomer Hatzair -liikkeen keskus. Se tunnettin myös vasemmistolaisen Mapam-puolueen tukikohtana. Monet puolueen johtohahmoista olivat lähtöisin Mishmar HaEmekistä.
Katri Helena
2000-luvun ensikymmen
Katri Helena esiintyi 20 vuotta, vuoteen 2008 saakka, Petoman-orkesterin solistina. Sittemmin hänen orkesterinsa kapellimestarina toimi Arttu Takalo ja 2014 kapellimestariksi tuli Ville Riippa.
Mishmar HaEmek
Historia
Palestiinan mandaattialueen sisällissodan aikana huhtikuussa 1948 kibbutsi joutui Arabien vapautusarmeijan hyökkäyksen kohteeksi. Arabit yrittivät vallata kibbutsin, joka sijaitsi tiellä Jeninistä kohti Haifaa. Puolustajat torjuivat hyökkääjät käydyssä taistelussa ja hävittivät itse sen jälkeen ympäröiviä arabikyliä. Mishmar HaEmekin rakennukset kärsivät merkittäviä tuhoja taistelun aikana, mutta sen siviilien tappiot jäivät vähäiseksi.
Katri Helena
2010-luku
Vuonna 2010 Katri Helena teki uuden levytyssopimuksen tamperelaisen Hype Recordsin kanssa, mutta palasi Warner Music Groupin joukkoihin 2013. Vuonna 2011 hän vaihtoi pitkäaikaisen managerinsa Lilja Kainulaisen Tommi Liimataiseen.
Mishmar HaEmek
Talous ja kulttuuri
Mishmar HaEmekin asukkaat harjoittavat pääasiassa maataloutta. Kibbutsilla viljellään viljaa ja kasvatetaan hedelmiä, maitokarjaa ja siipikarjaa. Yhdessä Galedin kibbutsin kanssa on tuotettu elektroniikkaa ja kodin tarvikkeita. Kibbutsilla on paikallismuseo.
Väestö
Mishmar HaEmekin asukasluku oli vuoden 2019 lopussa 1 271. Vuonna 2002 vastaava lukema oli 935 ja vuonna 1969 700.
Katri Helena
2010-luku
Syksyllä 2012 Katri Helena oli mukana Nelosella esitetyssä Vain elämää -sarjassa, jossa seitsemän kotimaista artistia esitti toistensa kappaleita.
Katri Helenan albumi Taivaan Tie julkaistiin 2014 ja se myi kultaa nopeasti. Samana vuonna hän sai Tohmajärvelle nimikkokadun nimeltään Katri Helenan raitti. Vuonna 2014 Katri Helena palkittiin Iskelmä-Finlandia-palkinnolla.
Katri Helena joutui jäämään vuoden 2018 kesällä sairauslomalle esiintymisistään kilpirauhasen vajaatoiminnan vuoksi. Vuonna 2019 hän teki joulukonserttikiertueen Etelä-Suomessa.
2020-luku
Hän lauloi teoksen ”Lintu ja lapsi” 12. maaliskuuta 2022 pidetyssä Apua Ukrainaan -konsertissa. Katri Helenasta julkaistaan vuonna 2023 Elina Hirvosen kirjoittama elämäkerta.
Yksityiselämä
Katri Helena oli naimisissa muusikko-säveltäjä Timo Kalaojan kanssa vuodesta 1973 tämän kuolemaan vuonna 1988 asti. Heillä on kolme yhteistä lasta: Hanna (s. 1974), Maija (s. 1977) ja Juha (s. 1976), joka kuoli 33-vuotiaana sairauskohtaukseen vuonna 2009.
Vuonna 1997 Katri Helena avioitui kirjailija, tutkija Panu Rajalan kanssa heidän seurusteltuaan sitä ennen kolmen ja puolen vuoden ajan. Rajalan kanssa Katri Helena asui Hämeenkyrössä Kutsumukseksi nimetyssä omakotitalossaan. Liitto päättyi eroon vuonna 2004.
Katri Helena on asunut Askolassa Itä-Uudellamaalla vuodesta 2006 lähtien.
Kesällä 2013 Katri Helena kertoi seurustelevansa 32 vuotta nuoremman managerinsa Tommi Liimataisen kanssa.
Katri Helenan äiti Bertta Koistinen kuoli 102-vuotiaana vuonna 2020.
Säätiö veitsen terällä
Säätiö veitsen terällä on Isaac Asimovin kirjoittama tieteisromaani, joka julkaistiin vuonna 1982. Kirja on jatkoa Asimovin Säätiö-trilogialle. Romaani on suomennettu vuonna 1984.
Dick Miller
thumb|right|Dick Miller vuonna 1959. Richard "Dick" Miller (25. joulukuuta 1928 Bronx, New York – 30. tammikuuta 2019 ) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän opiskeli City College of New Yorkissa ja Columbian yliopistossa.
Miller aloitti uransa 1950-luvulla ohjaaja-tuottaja Roger Cormanin elokuvissa. Hänen tunnetuimpia roolejaan on Walter Paisleyn rooli Cormanin ohjaamassa kulttiklassikossa A Bucket of Blood.
Miller näytteli yli 60 vuotta kestäneen uransa useiden tunnettujen ohjaajien elokuvissa. Hän teki useita kertoja yhteistyötä muun muassa James Cameronin, Ernest Dickersonin, Martin Scorsesen ja John Saylesin kanssa. Miller näytteli melkein jokaisessa Joe Danten elokuvassa, muun muassa elokuvissa Piraija, Ulvonta ja Gremlins – riiviöt. Muita hänen elokuviaan ovat Rock ’n’ Roll High School, Terminator – tuhoaja ja Lötköjen yö. Hän vieraili myös Star Trek -televisiosarjassa.
Nyy2 Lupi
Nyy2 Lupi (ν2 Lupi, HR 5699) on Aurinkoa muistuttava tähti 47.2 valovuoden päässä Maasta. Se on keltainen pääsarjan tähti, jonka spektrityyppi on G2-5 V. Tähden massa on suunnilleen sama kuin Auringon, ja läpimitta 0,99 Auringon läpimittaa. Luminositeetti 0,97 Aurinkoa.
Tuhkarokko
Tuhkarokko eli morbilli eli rubeola on tuhkarokkoviruksen aiheuttama tartuntatauti, jonka voi saada elinaikanaan vain kerran.
Tuhkarokko tarttuu herkästi ilmateitse, minkä vuoksi yhden sairastuneen altistamien määrä voi olla hyvin suuri. Tuhkarokko on sitä vakavampi sairaus, mitä vanhempi potilas on. Tuhkarokko tuhoaa potilaan immuunijärjestelmään siihen mennessä kertyneen muistin, minkä vuoksi tuhkarokkoon sairastanut on jatkossa alttiimpi sairastumaan erilaisiin tartuntatauteihin.
Maailman terveysjärjestön WHO:n mukaan vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui 300 000 ihmistä maailmassa. Tuhkarokkoon on olemassa rokote. Suomessa tuhkarokko on harvinainen.
Oireet, hoito ja jälkitaudit
Tuhkarokon itämisaika on 9–11 vuorokautta, ja taudin ensioireisiin kuuluu korkea kuume, silmien punoitus, nuha ja yskä. Tautiin kuuluu myös kuumeen aiheuttama uupumus ja usein silmätulehdus. 3–4 vuorokauden kuluttua oireiden alkamisesta kuume laskee, ja samalla ilmestyy ihottumaa. Ihottuma alkaa ylävartalolta. Se ei kutise niin paljon kuin esimerkiksi vesirokon ihottuma.
Tuhkarokkovirus käy B- ja T-immuunisolujen kimppuun, joihin kuuluu myös ihmisen sairastamat tartuntataudit muistavat immuunijärjestelmän muistisolut.
Tuhkarokon vakavien jälkitautien vaara on suurin aikuisilla, pienillä lapsilla ja immuunipuutteisilla henkilöillä. Tuhkarokkoa epäiltäessä tulisi ennen lääkäriin menoa ottaa yhteyttä terveyspalveluja tarjoavaan tahoon toimintaohjeiden saamiseksi.
Tuhkarokosta paranemista ei voi nopeuttaa. Potilaan oireita voidaan kuitenkin hillitä oireen mukaisella hoidolla. Esimerkiksi kuumeeseen voidaan antaa kuumetta alentavaa lääkettä. Lapsen oloa voi helpottaa himmentämällä valot ja laittamalla kutinaan talkkia.
Rokotus
Tuhkarokkoon on rokote, joka Suomessa on annettu yleensä MPR-yhdistelmärokotteena vuodesta 1982, mutta jo vuodesta 1975 annettiin tuhkarokkorokote erillisenä rokotteena. Laumasuoja tuhkarokon leviämistä vastaan syntyy, kun väestöstä on rokotettu 96–99 prosenttia. MPR-rokotteen kattavuus on monin paikoin pienentynyt alle 95 prosentin. Pietarsaaren seudun lisäksi näin on käynyt esimerkiksi Helsingissä ja Tampereella.
Jos väestö on kattavasti rokotettu, HealthMap-tartuntamallin mukaan yhdestä tautitapauksesta seuraa 70 päivän kuluessa kaksi tartuntaa. Kun rokotettuja on 60 prosenttia, uusia tartuntoja tulee samassa ajassa 2 800.
Ennen rokotusohjelmaa Suomessa kuoli tuhkarokkoon keskimäärin kolme ihmistä vuodessa. Rokotteen käyttöönoton jälkeen kuolleisuus on pienentynyt muissakin tartuntataudeissa, kun immuniteetin muisti ei ole tuhkarokon seurauksena tuhoutunut. Tuhkarokkorokote otettiin yleiseen rokotusohjelmaan Suomessa vuonna 1975. Vuodesta 1982 lähtien tuhkarokkorokote on annettu yhdistelmärokote MPR:ään sisällytettynä
Historia
Tuhkarokkovirus on läheistä sukua karjaruttovirukselle, jonka muunnoksena sen on arveltu syntyneen 500-luvulla eKr. tai toisten tutkijoiden mukaan vasta keskiajalla. Ensimmäisen tieteellisen kuvauksen tuhkarokosta antoi Rhazes (860–932), kun hän kirjassaan erotti tuhkarokon isorokosta ja vesirokosta.
Tuhkarokko maailmalla
Tuhkarokkokuolemat vähenivät WHO:n mukaan vuosina 2000–2017 yli 80 prosenttia. Kuolleisuuden väheneminen johtuu WHO:n mukaan vastustuskyvyn paranemisesta ja lasten rokottamisesta tuhkarokkoa vastaan. Vuonna 2014 tuhkarokkoon sairastui noin 300 000 henkilöä, joista eurooppalaisia oli 20 500 ja suomalaisia kolme. WHO:n tilastojen mukaan vuonna 2017 oli kuolemantapauksia 110 000, pääasiassa alle viisivuotiaita lapsia.
Berliinissä puhkesi vuosina 2014–2015 tuhkarokkoepidemia, jossa sairastui noin 1 300 ihmistä, sairaalahoitoon joutui yli 300 ja yksi piilevästä sydänsairaudesta kärsinyt 18 kuukauden ikäinen rokottamaton vauva kuoli. Sairastuneiden keski-ikä oli 16-vuotta, ja 86 prosenttia sairastuneista oli rokottamattomia.
Euroopassa tuhkarokkotapaukset lisääntyivät vuonna 2018 voimakkaasti. Lisäyksen syynä olivat erityisesti Ukrainan sairastumiset. Rokotekattavuus on siellä ollut erittäin heikko, jopa vain 42 prosenttia mutta on sittemmin kohentunut. Vuonna 2017 Euroopassa kuoli tuhkarokkoon 42, vuonna 2018 kuolemantapauksia oli 72.
Tuhkarokon esiintyvyys lisääntyi vuonna 2018 maailmanlaajuisesti 50 prosenttia. Yhdysvalloissa havaittiin alkuvuoden 2019 aikana 695 tapausta, mikä on enemmän kuin kertaakaan 2000-luvulla. Tapaukset keskittyivät lähinnä Washingtonin ja New Yorkin osavaltioihin, joista ainakin jälkimmäisessä on kampanjoitu rokotteita vastaan. New Yorkin kaupunki julisti hätätilan ja määräsi neljässä kaupunginosassa tuhkarokkorokotteet pakollisiksi.
Tuhkarokko Suomessa
Tuhkarokko on Suomessa nykyisin harvinainen, ja siihen sairastuu vuosittain arviolta alle viisi ihmistä. Suomessa vuonna 2015 syntyneiden lasten rokotuskattavuus tuhkarokon osalta on rokotusrekisterin perusteella yli 94 prosenttia, paikoin alle 90 prosenttia, kun sen pitäisi olla yli 95 prosenttia, että sairastumisia ei tulisi. Aiemmin kattavuus selvitettiin otannalla. Puolustusvoimien Santahaminan varuskunnassa sairastui tuhkarokkoon elokuussa 2011 neljä ihmistä.
Tuhkarokko tulee Suomeen tavallisesti ulkomailta. Sammatin Steinerkoulussa todettiin tammikuussa 2014 yhdellä lapsella Aasiasta saatu tuhkarokko. Steinerkoululaisten vanhemmat ovat keskimääräistä haluttomampia rokotuttamaan lapsiaan. Lääkäri Tanja Nummilan mukaan tauti voi tarttua herkästi ja ilmatartuntana. Nummila kertoi, että rokotteen saaneet ovat suojassa tartunnalta ja muut joutuvat odottamaan taudin mahdollista itämistä kotonaan. Nummila totesi, että tapaus vaaransi myös viereisen päiväkodin lapset. Vuosina 2013 ja 2014 kumpanakin vuonna tuhkarokkoon sairastui Suomessa kaksi henkilöä, jotka kaikki olivat laboratoriossa varmistettuja tapauksia.
Luodossa todettiin marraskuussa 2018 yksi tuhkarokkotapaus. Taudille altistui arviolta 300 ihmistä. Tartunnan saanutta lasta ei ollut rokotettu tuhkarokkoa vastaan.
Leppävirran kotiseutumuseo
Leppävirran kotiseutumuseo on Leppävirran kirkonkylällä, Leppävirran kirkon vieressä sijaitseva kotiseutumuseo.
Museo toimii pitäjän entinen viljamakasiini vuodelta 1848, joka muutettiin museokäyttöön 1950-luvun lopulla. Kotiseutumuseo avattiin yleisölle vuonna 1962.
Antti Parviainen
Antti Parviainen (s. 1976) on suomalainen yrittäjä ja kirjailija. Hän on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri Turun kauppakorkeakoulusta pääaineenaan kansantaloustiede. Parviainen aloitti uransa valuuttakauppiaana MeritaNordbankenissa vuonna 2000, jonka jälkeen hän johti Nordean strukturoidut sijoitustuotteet -osastoa (2005–2014). Pankkiirin uran jälkeen Parviainen siirtyi yrittäjäksi ja perusti venture capital -sijoituksiin erikoistuneen sijoituspalveluyhtiö Innovestor Oy:n vuonna 2014. Parviainen on perustanut myös rahoituksen ja it -alan konsultointiin erikoistuneen Sterly Oy:n, jossa hän toimii edelleen hallituksen puheenjohtajana.
Parviainen on kirjoittanut kolme sijoittamiseen, sijoittajapsykologiaan ja startup -sijoittamiseen keskittyvää tietokirjaa. Kaksi ensimmäistä on kirjoitettu yhdessä Ph.D. Sami Järvisen kanssa. Parviainen kirjoitti vuosina 2009–2012 viikoittaista sijoittajablogia Arvopaperi-lehteen.
Plasmapallo
thumb|Plasmapallon keskielektrodi thumb|Plasmapallo reagoi kosketukseen Plasmapallo (yleensä koriste-esine) on lasinen, ontto pallo, jonka sisällä on sähköä johtavaa kaasua. Pallon keskellä on suurjännitemuuntajan toisiokäämiin yhdistetty elektrodi, josta lähtee sähköpurkauksia eli teslavirtoja ("valokaaria") lasikuvun sisäpintaan. Nämä valokaaret ovat ionisoitunutta kaasua eli plasmaa. Kun plasmapalloon koskettaa, sähköpurkaukset keskittyvät kosketettuun kohtaan.
Ossi
Ossi on suomalainen miehen etunimi. Se on ehkä muunnos kelttiläisperäisestä nimestä Ossin, joka tuli tunnetuksi 1700-luvun runoteoksesta Ossianin laulut.
Plasmapallo
Plasmapallon keksi Nikola Tesla kokeillessaan suuritaajuisen suurjännitteen käyttäytymistä tyhjiöidyllä lasiputkella.
Ossi
Ossin nimipäivä on 17. heinäkuuta. Osseja on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan ollut Suomessa vuoden 2019 loppuun mennessä 10 175.
Plasmapallo
Plasmapallon sisällä oleva kaasu on yleensä matalapaineinen, tyypillisesti esimerkiksi 1/10 tai 1/20 ilmanpaineesta. Täytekaasuna (vaikuttaa "valokaarien" väriin) käytetään muun muassa heliumia, neonia, hiilidioksidia, typpeä, happea, argonia, kryptonia tai ksenonia, joskus myös näiden seoksia.
Vauhtikuumetta
Vauhtikuumetta (Fartfeber) on ruotsalainen elokuva vuodelta 1953. Ensi-ilta oli 27. marraskuuta 1953. Suomessa sen ensi-ilta oli 20. toukokuuta 1955.
Fresh Fruit for Rotting Vegetables
Fresh Fruit for Rotting Vegetables on amerikkalaisen Dead Kennedysin ensimmäinen studioalbumi vuodelta 1980. Albumi on monella tapaa tyylilajinsa merkkipaalu ja niin arvostelijoiden kuin fanienkin keskuudessa yhtyeen pidetyin levy.
Sarah Tansey
Sarah Tansey (s. 1972 Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on englantilainen näyttelijä, joka on näytellyt englantilaisessa tv-sarjassa Sydämen asialla tuotantokausina 2001–2004 Jenny Latimeria, myöhemmin Mertonia. Hän on esiintynyt noin 70 jaksossa. Hänen hahmonsa poistui sarjasta saatuaan hermoromahduksen. Tansey on myös näytellyt tv-sarjassa The Bill vuosina 2006–2007 ja  Far from the Madding Crowd -sarjassa vuonna 1998.
Karl Johan Brännäs
Karl Johan Brännäs (12. toukokuuta 1835 Pietarsaaren maalaiskunta – 28. heinäkuuta 1900 Pietarsaaren maalaiskunta) oli suomalainen maanviljelijä ja kolminkertainen valtiopäivämies.
Brännäsin vanhemmat olivat Petter Anders Brännäs ja Brita Maria Smeds ja puoliso Greta Sofia Brännäs. Brännäs oli Uudenkaarlepyyn tuomiokunnan edustaja talonpoikaissäädyssä valtiopäivillä 1872, 1885 ja 1891. Vuonna 1872 hän oli kunnallisvaliokunnan jäsen ja lakivaliokunnan varajäsen, vuonna 1885 hän anoi viinan valmistuksen ja myynnin rajoittamista.
Karl Johan Brännäsin veljenpojan poika oli näyttelijä Tauno Palo (e. Brännäs).
Villa Havulinna
Villa Havulinna voi tarkoittaa seuraavia rakennuksia:
Joutsenon urheilukeskus
Joutsenon urheilukeskus on liikuntapaikka Joutsenon keskustassa Lappeenrannassa. Se sijaitsee noin puoli kilometriä etelään Joutsenon torista, terveyskeskuksen ja koulukeskuksen välisellä alueella.
Urheilukeskuksen keskuskenttä on jalkapallo- ja yleisurheilukäytössä, ja se toimii Kultsu FC:n jalkapalloilijoiden ja Joutsenon Kullervon yleisurheilijoiden kotikenttänä. Kenttää kiertävä juoksurata uusittiin Novotan-pinnoitteella kesällä 2006. Kentän itäpuolelle valmistui tammikuussa 2009 liikuntahalli eli niin sanottu Joutsenohalli, jonka ulkoseinällä on keskuskentän uusi 589-paikkainen katettu pääkatsomo. Kentän länsipuolta reunustanut osittain katettu puukatsomo on sittemmin purettu ja korvattu siirtokatsomoilla.
Joutsenohallissa on suorituspaikat sisäpalloilulajeille ja yleisurheilun juoksu, hyppy- ja heittolajeille sekä kuntosali. Halli voi tarvittaessa toimia myös konsertti-, kokous- ja näyttelytilana. Urheilukeskuksen uudessa asemakaavassa on paikat myös erillisille uima- ja jäähalleille.
Urheilukeskuksen huoltorakennuksen yhteydessä on kuntosali ja tennishalli. Kesäisin urheilukeskuksessa on myös kolme ulkotenniskenttää, joiden päällä talvisin on jääkiekkokaukalo. Keskuskentän eteläpäädyn lähistöllä on vanhaan soramonttuun rakennettu rullalautailu ja -luistelupaikka. Noin 300 metrin päässä sijaitsevalla vanhalla raviradalla on nurmi- ja tekonurmikenttiä sekä kuplahalli palloilijoiden käyttöön.
Aiheesta muualla
61.11328°N, 28.50653°W
Väinämöisen tie
Väinämöisen tie, Väinämöisen kulku ja Väinämöisen veneenjälki ovat kansanperinteellisiä nimityksiä tyvenelle kohdalle muutoin lainehtivalla vedenpinnalla. Itse Väinämöisen nimi viittaa sanaan "väinä", joka tarkoittaa tyventä kohtaa joessa. Samaa tarkoittaa myös Väinämöisen toinen nimitys suvantolainen.
Vedenpinnan nimitysten lisäksi Väinämöiseen liittyviä nimityksiä löytyy luonnosta tähtitaivaalta, kuten Väinämöisen miekka tai viikate (Orion) ja Väinämöiset tai Väinämöisen virsut (Seulaset). Näitä tähdistöjä on käytetty suunnistamiseen vesillä. Tämän vuoksi Martti Haavio arveli Väinämöisen (taruhahmona tai jumalolentona) alun perin liittyneen kiinteästi vesillä liikkumiseen.
Mary Stuart Mastersonin filmografia
pienois|pysty|Mary Stuart Masterson [[Tribecan elokuvajuhlat|Tribecan elokuvajuhlilla 2007.]] Tämä on Mary Stuart Mastersonin filmografia.
I Fall in Love Too Easily
”I Fall in Love Too Easily” on Jule Stynen säveltämä ja Sammy Cahnin sanoittama musiikkikappale vuodelta 1944. Sen esitti ensimmäisen kerran Frank Sinatra vuoden 1945 elokuvassa Laulaen maihin. Kappale oli ehdokkaana parhaan laulun Oscar-palkinnon saajaksi.
Jazzmusiikissa kappaleesta on tullut usein soitettu standardi. Sen ovat nauhoittaneet muun muassa Chet Baker, Miles Davis, Ralph Towner, Diane Schuur ja Fred Hersch.
Sauvo Puhtila on kääntänyt kappaleen suomeksi nimelle ”Rakastun liian helposti”.
Artaxatan taistelu
Artaxatan taistelu on vuonna 68 eaa. Rooman tasavallan ja Armenian kuningaskunnan välillä käyty taistelu. Roomalaisia joukkoja johti konsuli Lucius Licinius Lucullus ja armenialaisia kuningas Tigranes II, joka suojeli Pontoksen kuningasta Mithridates VI:ta. Roomalaiset hyökkäsivät ja kukistivat armenialaiset.
Kaksi roomalaista sotilasta palkittiin tässä taistelussa kunnianosoituksella epätavallisesta sankaruudesta, rohkeudesta varman kuoleman edessä. He rynnäköivät kahdestaan vihollisen ratsuväkilinjaa vastaan suojaten kaatunutta komentajaansa. Palkittujen sotilaiden nimet eivät ole säilyneet jälkipolville.
Jäämeri (albumi)
Jäämeri on vuonna 1992 ilmestynyt Radiopuhelimet-yhtyeen neljäs studioalbumi. Se eroaa edeltäjistään erityisesti hitaamman tempon vuoksi, ja albumilla on myös jazzvaikutteita, joita kitaristi Jarno Mällisen mukaan tuli Charles Mingusin tuotannosta. Kriitikot suhtautuivat Jäämereen aluksi varautuneesti, mutta myöhemmin sitä on pidetty jopa yhtyeen parhaimpana levynä.
Albumi toi Radiopuhelimille yhtyeen ensimmäisen listasijoituksen, kun se oli viikon ajan Suomen virallisen listan sijalla 34. Toisen kerran Jäämeri nousi Suomen albumilistalle sijalle 35 huhtikuussa 2014, jolloin Svart Records julkaisi sen uudelleen vinyylinä. Levyn tuottajaksi on merkitty Riku Mattila, mutta avustajana oli myös äänittäjänä toiminut Mikko Karmila.
Katakana
thumb|Katakana-kirjoitusta. Katakana on toinen japanin kirjoitusjärjestelmässä käytetyistä kana-tavumerkistöistä. Tavumerkistöä käytetään myös ainun kielen, okinawan kielen ja Taiwanilla puhutun minnanin kirjoittamiseen.
Historia
thumb|Katakana-merkit (taulukon soluissa vasemmalla) on laadittu [[man’yōgana-merkkien (oik.) pohjalta. Yhteinen osa korostettuna punaisella.]] Katakana-merkit kehitettiin man’yōgana-merkeistä.
Käyttö
Katakanaa käytetään kirjoittamaan esimerkiksi länsimaisia erisnimiä ja lainasanoja, onomatopoeettisia ilmaisuja sekä sanoja, joita halutaan korostaa tekstissä. Katakanaa käytetään toisinaan myös kasvi- ja eläinlajien nimien kirjoittamiseen. Japanilaisessa sarjakuvassa katakanaa käytetään myös kuvaamaan normaalista poikkeavalla äänellä lausuttua ilmaisua, esimerkiksi etäisenä kaikuna kuultua puhetta tai poikkeavaa painotusta. Varhaiset tietokoneet kykenivät näyttämään vain katakana-merkkejä, ja vaikka nykyisissä tietokoneissa ei moista rajoitusta olekaan, on koneiden viestit ja robottien puhe sarjakuvissa usein kirjoitettu katakanalla. Tällä tyylikeinolla saadaan aikaan konemainen tuntu.
Merkit
Alla olevassa taulukossa näkyvät tavalliset katakanat sekä joitain harvinaisempia yhdistelmiä. Punaiset merkit on poistettu käytöstä.
Katakana-merkistö ei yleensä kata sillä kirjoitettujen lainasanojen tai nimien alkukielten äännevalikoimaa. Silloin tavuista voidaan valita äänteellisesti lähin, tai tavu muodostetaan kahdesta yksittäisestä kirjainmerkistä. Tavunloppuinen konsonantti korvataan usein katakana-tavulla, joka päättyy useimmiten u-vokaaliin, joskus i:hin tai o:hon.
Aiheesta muualla
Kana (skriftsystem)
Sinfonia nro 35 (Mozart)
Sinfonia no. 35 D-duuri (KV 385) on Wolfgang Amadeus Mozartin vuonna 1782 valmistunut sinfonia. Sinfonia tunnetaan lisänimellä Haffner-sinfonia.
Osat
thumb|500px|Sinfonian alku
Chicago Tribune
Chicago Tribune on Chicagossa Yhdysvalloissa ilmestyvä sanomalehti. Se on Chicagon ja Yhdysvaltain keskilännen johtava sanomalehti. Vuonna 2021 se oli levikiltään seitsemänneksi suurin Yhdysvalloissa (106 156 kappaletta).
Lehti perustettiin vuonna 1847 nimellä Chicago Daily Tribune. Sisällissodan aikana lehti tuki äänekkäästi Abraham Lincolnia ja orjuuden lakkauttamista. Lehden kanta on edelleen kallellaan keskusta-oikeistoon.
Vuonna 1922 lehti järjesti kansainvälisen arkkitehtikilpailun toimistotornin suunnittelemiseksi. Eliel Saarisen ehdotus tuli kilpailussa toiseksi. Arkkitehti Louis Sullivanin tyrmättyä julkisuudessa voittaneen ehdotuksen ja nostettua Saarisen ehdotuksen ylivoimaisesti parhaaksi, siirtyi Eliel Saarinen työskentelemään Yhdysvaltoihin.
Toinen Chicagossa ilmestyvä sanomalehti on Chicago Sun-Times.
Piranshahr
Piranshahr tai Piranshar  on Iranin Länsi-Azerbaidžanin provinssissa sijaitseva kaupunki ja samannimisen piirikunnan pääkaupunki.
Kaupunki sijaitsee Urmiajärven lounaisipuolella lähellä Irakin rajaa noin 1 300 metrin korkeudessa. Suurin osa asukkaista kuuluu kurdeihin.
Kaamosmasennus
Kaamosmasennus on pimeään vuodenaikaan toistuvasti esiintyvä masennustila. Oireet esiintyvät yleensä vuosittain aina samaan aikaan. Kaamosmasennuksesta kärsivillä masennusoireet tyypillisesti rajoittuvat syksyyn tai talveen ja helpottavat kevään ja kesän aikana, ja masennus uusiutuu seuraavana vuonna. Niidenkin masennusta sairastavien keskuudessa, joiden oireet eivät rajoitu syksyyn ja talveen, on varsin yleistä, että oireet pahenevat loppusyksyllä ja talvella. Kaamosmasennusta on vähemmän maissa, joissa auringonvaloa on ympärivuotisesti.
Piranshahr
Kaupungin väkiluku on kehittynyt seuraavasti: 25 454 (1996), 33 805 (2001), 58 177 (2006) ja 69 049 asukasta (2011). 138.864 (2017)
Kaamosmasennus
Toistuvaa kaamosmasennusta potee Suomessa prosentti väestöstä. 10–30% kärsii lievemmistä kaamosoireista ilman masennustilaa. Lievempiä oireita on 20 prosentilla naisista ja 12 prosentilla miehistä. Kaamosmasennus on naisilla miehiä yleisempää. Joillain oireet ovat lievempiä, kuten ärsytystä, kun taas toisilla vakavampia, jotka vaikuttavat ihmissuhteisiin ja työelämään. Kaamosmasennus yleensä voimistuu ihmisen vanhetessa.
Piranshahr
Piranshahr on Mukrianin alueen keskus.
Kaamosmasennus
Lievempiä oireita kutsutaan kaamosrasitukseksi. Sen yleisiä oireita ovat esimerkiksi makeannälkä, liikaunisuus, lihominen ja väsymys.
Piranshahr
Piranshahr on yksi Iranin vanhimmista kaupungeista ja sen perustukset ovat peräisin Iranin preislamiselta aikakaudelta ja Meedian valtakunnan syntymisestä.
Kaamosmasennus
Myös vastaavanlainen kesämasennus on olemassa, joskin se on harvinaisempi. Siinä missä kaamosmasennuksessa henkilön paino yleensä nousee, kesämasennuksessa henkilö voi laihtua. Kevät- ja kesämasennukseen liittyy usein unettomuutta. Englannin kielessä vuodenaikoihin liittyvää masennusta kutsutaan käsitteellä seasonal depression (suom. vuodenaikamasennus) tai seasonal affective disorder (suom. vuodenajan aiheuttama häiriö). Tiedeyhteisössä on erimielisyyttä siitä, ovatko kesä- ja kaamosmasennus masennuksesta erillisiä häiriöitä. Tautiluokitukset kuitenkin luokittelevat sen masennuksen alamuodoksi.
Oireet
Kaamosmasennuksen oireita on yleensä lokakuusta helmi–maaliskuuhun, ja voimakkaimmillaan ne ovat marras–tammikuussa. Oireet toistuvat vuosittain samaan aikaan. Toisin kuin tavanomaisessa masennuksessa, kaamosmasennuksessa oireet voimistuu iltapäivisin. Kaamosmasennuksen oireita ilmestyy yleensä ensimmäistä kertaa 20–30-vuotiaana.
Kaamosmasennuksen oireet muistuttavat muiden masennustilojen oireita. Näitä ovat surullisuus, alentunut mieliala, ahdistuneisuus ja ärtyneisyys. Kaamosmasennuksesta kärsivä voi kokea arvottomuuden, toivottomuuden ja syyllisyyden tunteita. Usein myös mielihyvän ja mielenkiinnon kokeminen vähenee tai häviää. Henkilö voi olla tarmoton ja hänellä voi olla keskittymisvaikeuksia.
Yleista kaamosmasennuksessa on unentarpeen, väsymyksen ja ruoanhalun lisääntyminen, sekä fyysisen aktiivisuuden ja seksuaalisten halujen heikentyminen. Kaamosmasennukseen liittyy hiilihydraattipitoisen ravinnon himoa ja painonnousua. Myös unensaamisen vaikeudet ovat mahdollisia, sekä ajatukset itsemurhaan ja kuolemaan liittyen.