cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Yrjö Helenius
Helenius valittiin eduskuntaan Suomen sosialidemokraattisen puolueen edustajaksi Turun läänin eteläisestä vaalipiiristä vuosiksi 1936–1939. Hän nousi uudestaan kansanedustajaksi varasijalta vuosiksi 1949–1951 Aino Lehtokosken kuoltua kesken edustajakautensa. Helenius toimi myös Raision kunnanvaltuuston puheenjohtajana, presidentin valitsijamiehenä 1937, 1940, 1943 ja 1950 sekä Turun Päivälehden johtokunnan puheenjohtajana. Heleniukselle myönnettiin kunnallisneuvoksen arvonimi 1956.
Bibliodraama
Bibliodraamalla tarkoitetaan toiminnallista menetelmää, jolla ryhmässä tutkitaan Raamatun tekstiä. Bibliodraama syntyi 1970-luvulla. Erityisesti Saksassa sitä kehitettiin rinnan yhteiskunnassa vaikuttaneiden muiden teatteri- ja terapiasuuntausten kanssa. Suomessa bibliodraamaa on ollut 1980-luvun puolivälistä lähtien. Suomen bibliodraamayhdistys perustettiin 2004.
Bibliodraamassa Raamatun kertomukset saavat uutta sisältöä, kun lukemisen lisäksi piirretään, maalataan, eläydytään, liikutaan, tanssitaan yms. Bibliodraamassa ei ole olemassa oikeaa tai väärää tapaa lähestyä Raamatun tekstiä, vaan kaikki inhimilliset ilmaisun keinot ovat sallittuja. Bibliodraamaohjaajan koulutustaustasta ja suuntautumisesta riippuen kokoontumisissa hyödynnetään psyko- ja sosiodraaman, hahmoterapian, kehotyöskentelyn, tarinateatterin tai teatterin keinoja. Jos ohjaajalla on teologin koulutus ja hän on perehtynyt raamatuntutkimukseen (eksegetiikkaan), niin bibliodraamassa voidaan hyödyntää myös tutkimuksen avaamia näköaloja.
John Gardner (säveltäjä)
John Gardner CBE (s. 2. maaliskuuta 1917 Manchester – 12. joulukuuta 2011 Hampshire) oli brittiläinen säveltäjä. Hän syntyi Manchesterissa ja sävelsi muun muassa oopperaa, sinfonioita sekä konserttoja. Hänet tunnetaan laajalti myös joululaulusta "Tomorrow Shall Be My Dancing Day".
Marisha Rasi-Koskinen
Marisha Rasi-Koskinen (s. 1975 Jyväskylä ) on suomalainen kirjailija.
Rasi-Koskisen esikoisteos Katariina ilmestyi vuonna 2011. Hänen toinen romaaninsa Valheet (2013) sai Tiiliskivi-palkinnon. Rasi-Koskisen kolmas romaani Vaaleanpunainen meri (2014) oli Runeberg-palkintoehdokkaana. Rasi-Koskisen ensimmäinen nuorille suunnattu teos Auringon pimeä puoli sai vuoden 2019 lasten- ja nuortenkirjallisuuden Finlandia-palkinnon.
Rasi-Koskisen kuudes kaunokirjallinen teos REC ilmestyi vuonna 2020. Hän kirjoitti sitä kaikkiaan viiden vuoden ajan ja julkaisi välissä myös Auringon pimeän puolen. Hänet palkittiin teoksesta Tulenkantaja- ja Runeberg-palkinnolla.
Rasi-Koskinen on koulutukseltaan psykologian maisteri. Hän asuu Tampereella.
Terneuzen
Terneuzen on kaupunki Alankomaiden lounaisosassa, Zeelandin maakunnassa. Kaupungissa on noin 55 000 asukasta ja se on Zeelandin suurin kaupunki.
Terneuzenin satama on Alankomaiden kolmanneksi suurin. Kaupunki mainitaan ensimmäisen kerran kirjallisessa lähteessä vuonna 1325 ja kaupunkioikeudet se sai vuonna 1584. Legendan mukaan Terneuzen oli aikanaan Lentävän hollantilaisen kotisatama.
Terneuzenissa sijaitsee Outokumpu Oyj:n omistama ruostumattoman teräksen tuotantolaitos.
Aiheesta muualla
thumb|left|250px|Kartta Terneuzenin kunnasta. Rajat esittävät osoitteiden ja rakennusten perusrekisterin mukaisia asuinpaikkoja (Basisregistratie Adressen en Gebouwen (BAG) woonplatsen).
Etelänalvejuuri
Etelänalvejuuri (Dryopteris dilatata, syn. D. austriaca) on suurikokoinen, Euroopassa tavattava saniainen.
Ulkonäkö ja koko
pienoiskuva|vasen|Etelänalvejuuren lehti. Etelänalvejuuri on monivuotinen kasvi. Sillä on tiheitten ja usein liuskaisten suomujen peittämä lyhyt maavarsi, joka on pysty tai vaakasuora. Maavarresta kohoaa tummanvihreitä, hieman viistoja, 30–120 cm korkeita lehtiä, joiden ruoti on noin puolet lehtilavan pituudesta. Lehtiruoti ja usein myös keskirangan alapinta on runsaiden, keskeltä mustahkojen suomujen peittämä. Lehtilapa on kolmiomaisen puikea ja kolme kertaa parilehdykkäinen. Lehtilavan, lehdyköiden keskiranka ja lehdykät ovat alta harvaan nystykarvaisia. Lehdykät ovat pariosaisia ja niiden muoto vaihtelee puikeista kapeanpuikeisiin. Pikkulehdykät ovat pariosaisia ja muodoltaan usein kuperia, tyvilehdykän ensimmäisen pikkulehdykkäparin alempi pikkulehdykkä on noin kolmasosa lehdykän pituudesta. Itiöpesäkeryhmät ovat pyöreitä ja sijaitsevat lehdyköiden alapuolella ja ovat munuaismaisen katesuomun peittämiä. Etelänalvejuuren itiöt kypsyvät Suomessa kesä-heinäkuussa. Itiöt ovat väriltään tummanruskeita. Muiden alvejuurilajien tapaan myös etelänalvejuuri on myrkyllinen.
Levinneisyys
Etelänalvejuurta tavataan ainoastaan Euroopassa. Levinneisyysalue ulottuu Pyreneiden niemimaan keski- ja pohjoisosista Romaniaan ja Puolaan, mahdollisesti Länsi-Venäjälle saakka. Eteläisimmät esiintymät ovat Keski-Italiassa ja Pohjois-Kreikassa, pohjoisessa lajia tavataan Britteinsaarilla ja Fennoskandian eteläosissa. Yksittäisiä havaintoja lajista on myös Kaukasukselta. Suomessa etelänalvejuurta kasvaa paikoitellen Etelä- ja Lounais-Suomessa.
Elinympäristö
Tyypillisiä etelänalvejuuren kasvupaikkoja ovat tuoreet ja soistuneet metsät, purolaaksot ja merenrantakalliot.
Adygeit
Historia
Adygeit ovat Pohjois-Kaukasuksen vanhin kansa ja heidän esi-isänsä asuttivat Adygeian aluetta jo antiikin ajoilla. 600-luvulla adygeit kääntyivät kristinuskoon jonka kreikkalaiset munkit toivat alueelle. Mongolien sotaretket heikensivät adygei heimoja ja he joutuivat Georgian kuningaskunnan alaisuuteen 1200-luvulla. Adygeit tekivät vastarintaa saaden apua Osmanien valtakunnalta, jolloin turkkilainen vaikutus alueella kasvoi. Adygeit kääntyivät islamin uskoon 1700-luvulla. 1774 Venäjä otti adygeiden alueet haltuunsa. 1859 Kaukasuksen Venäjän vallan alle joutuneet kansat ryhtyivät kapinaan, Venäjä kuitenkin kukisti kapinan vuoteen 1864 mennessä jonka jälkeen alueella tapahtui etnisiä puhdistuksia, joissa menetti henkensä eri arvioiden mukaan 400 000 – 1,5 miljoonaa henkeä, lisäksi 400 000 henkeä pakeni Turkkiin. 1900-luvulla Adygeian alueelta löytyi öljyä ja alueelle alkoi muuttaa venäläisiä.
Vilhelm II Villehardouin
Vilhelm nousi Akhaian hallitsijaksi vuonna 1246 veljensä Geoffrey II:n kuoltua. Prinssinä Vilhelm valloitti Peloponnesoksen niemimaan loppuosan ja rakennutti linnoituksen Mystraan. Vuonna 1249 hän liittyi Ranskan Ludvig IX:n mukaan seitsemännelle ristiretkelle Kyproksella. Ludvig antoi Vilhelmille luvan ranskalaistyylisten rahojen painamiseen.
Vuonna 1259 Vilhelm liittoutui Epeiroksen despootin Mikael II:n kanssa Nikaian keisarikuntaa vastaan. Saman vuoden syyskuussa Vilhelm johdatti joukkonsa Pelagonian taisteluun. Epeiroslaiset kuitenkin hylkäsivät hänet ja Nikaian armeija löi Vilhelmin joukot. Tämä joutui itse vangiksi ja kuljetettiin Nikaiaan, josta pääsi vapaaksi vasta vuonna 1262 alueluovutuksia vastaan. Vilhelm joutui tunnustamaan Sisilian Kaarle I:n Akhaian hallitsijaksi.
Mickey Vernon
thumb|Mickey Vernon James Barton ”Mickey” Vernon oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja, hänen pelipaikkansa ulkokentällä oli ykköspesä. Hän syntyi Marcus Hookissa, Pennsylvaniassa ja opiskeli Villanova Universityssa.
Vernon pelasi Major League Baseballissa pitkän uran: hän pelasi ensimmäisen ottelunsa 8. heinäkuuta 1939 ja viimeisensä 27. syyskuuta 1960. Uran katkaisi ainoastaan kahden vuoden asepalvelus Yhdysvaltain laivastossa toisen maailmansodan aikana.
Vernon oli 1940–1950-luvuilla seitsenkertainen All Star -pelaaja, ja hän ylsi "Most Valuable Playerin" valintaäänestyksessä parhaimmillaan kolmannelle sijalle. Hän toimi vuosina 1961–1963 Washington Senatorsin joukkueenjohtajana.
Joukkueet
Suurimman osan aktiivisesta peliurastaan Mickey Vernon vietti Washington Senatorsissa, jonka pelaajana hän oli vuosina 1939–1943, 1946–1948 ja 1950–1955. Hänen muut joukkueensa olivat:
Deattán
Deattán eli Painajainen on saamelaisessa tarustossa linnun tai muun eläimen hahmossa esiintyvä haltija, joka istuu yöllä nukkuvan ihmisen rinnan päällä. Se aiheuttaa ihmiselle painajaisia, ahdistusta ja huonounisuutta, tai vie unen kokonaan.
Alexandre de Lameth
thumb|Alexander de Lameth kansalliskokousedustajana vuonna 1790 tai 1791, Jean-Baptiste Véritén piirros. Alexandre Théodore Victor de Lameth (28. lokakuuta 1760 Pariisi – 18. maaliskuuta 1829 Pariisi) oli ranskalainen kreivi ja tärkeä poliittinen vaikuttaja Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa.
Lameth osallistui vapaaehtoisena Amerikan vapaussotaan kahden veljensä kanssa. Hän jatkoi sotilasuraansa Ranskassa ja sai vuonna 1785 nimityksen ratsuväkirykmentin everstiksi. Lameth osallistui aatelin edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, ja liittyi 25. kesäkuuta kolmannen säädyn edustajien muodostamaan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Lameth osallistui ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistuksen laatimiseen ja feodalismin kumoamiseen. Hän muodosti kansalliskokouksessa yhdessä Antoine Barnaven ja Adrien Duportin kanssa niin sanotun triumviraatin, joka vaikutti monien päätösten syntyyn. He esimerkiksi torjuivat syyskuussa 1789 hankkeen kaksikamarisen parlamentin perustamisesta. Vähitellen he kuitenkin huolestuivat vallankumouksen radikalisoitumisesta ja ryhtyivät keväällä 1791 hovin salaisiksi neuvonantajiksi suojellakseen perustuslaillista monarkiaa. Hovi rahoitti heidän julkaisemaansa Logographe-sanomalehteä.
Lameth erosi perustuslaillisten monarkistien mukana jakobiiniklubista heinäkuussa 1791 ja oli yksi feuillanttien klubin perustajajäsenistä. Hän ei ollut vaalikelpoinen syksyllä 1791 valittuun lakiasäätävään kansalliskokoukseen, mutta vaikutti vielä politiikkaan feuillanttien klubin kautta. Vallankumoussodan puhjettua keväällä 1792 Lameth liittyi upseerina Ranskan pohjoiseen armeijaan. Monarkian kukistamisen jälkeen hän pakeni yhdessä kenraali La Fayetten kanssa maasta elokuussa 1792. He pyrkivät Amerikkaan, mutta jäivät itävaltalaisten vangeiksi. Oltuaan kolme vuotta sotavankeudessa Olmützin linnoituksessa Lameth asettui 1796 Hampuriin, jossa hän toimi liikemiehenä. Hän palasi Ranskaan Napoleonin aikana vuonna 1800 ja toimi vuosina 1802–1815 eri departementtien prefektinä. Lameth vaikutti liberaalin opposition jäsenenä vielä Ludvig XVIII:n ja Kaarle X:n valtakausilla. Hän kuului edustajainkamariin vuosina 1820–1823 ja vuodesta 1827 kuolemaansa asti.
Alexandre de Lamethin veli oli poliitikko Charles de Lameth.
Hitas
Hitas on Helsingin kaupungin kehittämä asuntojen hinta- ja laatutason sääntelyjärjestelmä. Järjestelmän tarkoituksena on tarjota kaupunkilaisille kohtuuhintaisia omistusasuntoja. Asunnoille määritetään jo tontinluovutusvaiheessa korkein mahdollinen myyntihinta, jota asuntoa myöhemminkään myytäessä ei saa ylittää. Hitas-asuntoja on joidenkin arvioiden mukaan 18 000, kaikki Helsingissä. Suurin hitas-asuntojen rakennuttaja on Helsingin kaupungin asuntotuotantotoimisto (ATT).
Hitas-säännöstellyt asunnot ovat yleisesti ottaen jonkin verran vapaasti hinnoiteltavia asuntoja edullisempia, alueesta ja kohteen rakennusajankohdasta riippuen. Hitas-kohteet sijaitsevat aina kaupungin vuokratontilla.
Hitaksesta luopuminen
Kaupunki on 2020 ilmoittanut että järjestelmästä luovutaan 2023 mennessä, mutta on erimielisyyttä, tehdäänkö jonkinlainen seuraaja. Kaupungin aiheesta Aalto-yliopistolta tilaama selvitys tyrmäsi hitaksen kesällä 2022.
"Ongelmiin on tehokkaampia ratkaisuja"
Selvityksen mukaan kaupungilta ei edes löytynyt käsitystä siitä, mikä ongelma hitaksen pitäisi ratkaista, vaan eri tahoilla oli eri kantoja. Jotkut esittivät ongelmaksi omistusasumisen kalleutta, toiset esimerkiksi segregaatiota. Ongelmiin on todennäköisesti parempia ratkaisuja kuin hitas. Useimmat esitetyt ongelmat eivät edes kytkeydy hitaksen tukielementtiin.
Melkein kaikkia tavoitteita toteutettaisiin paremmin antamalla tontit hitas-asuntojen sijaan normaaliin rakentamiseen. Hitas-järjestelmän arpomalla valituille ihmisille annettu alempi hinta on muilta pois.
Läpinäkymättömyys
Selvityksen mukaan päättäjien ja äänestäjien on vaikea arvioida, kuinka paljon hitas maksaa. Olisi tärkeää, että tuki olisi läpinäkyvää. Professori Marko Terviön mukaan kalliiden alueiden hitaksiin sisältyy hintatukea ostajille, vaikka jotkut poliitikot yrittävät tämän kieltää. Kustannuksille pitäisi myös määritellä yläraja, ja on epärationaalista, että ne eivät edes näy budjetissa.
Enimmäismyyntihinnan määräytyminen
Nykyinen markkinahintaindeksi otettiin käyttöön 1.3.2004. Tätä ennen Hitas-enimmäishinta laskettiin erityisen Hitas-luovutushintaindeksin perusteella. Markkinahintaindeksiin siirtyminen nosti useimpien hitas-asuntojen enimmäismyyntihintaa. Kuitenkin vuosina 1988–1990 rakennettujen asuntojen hintaan indeksimuutos vaikutti hintaa laskevasti, ja tästä syystä muutoksesta valitettiin kaupunginvaltuustolle ja eduskunnan oikeusasiamiehelle. Helsingin kaupunginhallitus päättikin 29.3.2005 jatkaa vanhan hitas-luovutushintaindeksin käyttöä markkinahintaindeksin rinnalla suunniteltua pidempään ja tehdä muutoksia laskutapoihin esiin tulleiden epäkohtien korjaamiseksi.
Asunnolle määritellyn enimmäishinnan ylittämisestä seurauksena voi olla asunnon pakkolunastus ostajan tappioksi. Tällaisiin pakkolunastuksiin päädytään joitakin kertoja vuodessa. Hitas-asunnon mukana on kuitenkin lupa myydä kohtuullisesti hinnoiteltua irtaimistoa, mutta irtaimiston myyntihinta ei saa olla niiden todellista arvoa suurempi. Samoin asuntokohtaiset hankinnat, parannukset ja remontit, kuten esimerkiksi parvekelasitukset, nostavat mahdollisesti ns. hitas-hintaa. Hankinnoista on myyjän esitettävä kirjallinen todistus.
Hitas-asunnon enimmäismyyntihintaan voivat vaikuttaa nostavasti myös mahdolliset tehdyt korjaukset. Uuden markkinahintaindeksin sääntöjen mukaan tehtyjen korjausten arvon tulee kuitenkin olla vähintään 100 €/m², jotta niillä olisi vaikutusta. Enimmäismyyntihinnasta vähennetään mahdolliset yhtiölainaosuudet, mikäli niitä ei ole kyseisestä Hitas-asunnosta maksettu.
Asunnon myyjän on pyydettäessä esitettävä ostajalle vahvistettu Hitas-enimmäismyyntihintalaskelma.
HS-vertailussa Hitas-asuntojen neliöhinta oli paljon halvempi kuin muiden. Niiden tonttivuokrat ovat halvempia kuin muilla.
Hitas-asuntojen jonottaminen
Tämä olikin viimeinen uusi Hitas-kohde jossa jonotettiin paikan päällä Pasilassa. Tämän jälkeen huoneistot jaetaan arvalla.
Hitas-järjestelmän purkautuminen
Helsingin kaupungin vuoden 2009 päätöksen perusteella asunto-osakeyhtiö voi luopua hitas-järjestelmästä, kun asunto-osakeyhtiö on täyttänyt 30 vuotta. Hitas-järjestelmästä luopuminen edellytti asunto-osakeyhtiön osakkeenomistajien yksimielistä päätöstä. Helsingin kaupungin vuoden 2013 päätöksen mukaan osakkeenomistajien yksimielistä päätöstä ei enää tarvita, vaan yksinkertainen enemmistö on riittävä.
Hitas-järjestelmästä luopuminen johtaa siihen, että asunto-osakeyhtiöltä veloitetaan tontinvuokraa alueen keskiarvon mukaan. Tontinvuokran korotus voi olla enintään 30 prosenttia. Hitas-järjestelmästä luopuminen vaikuttaa asunnon hintaan vain puolessa tapauksista. Asunto-osakeyhtiö otetaan hitas-järjestelmästä pois automaattisesti 30 vuoden täyttyessä, jos alueen markkinahinta on talon säänneltyä hintaa matalampi.
Omistajat
Hitas-ostajien vuositulot olivat keskimäärin 48 000 euroa, puolet enemmän kuin aikuisten helsinkiläisten (32 000 euroa). Artikkelissa ei kuitenkaan verrattu keskimääräisen helsinkiläisen asunnonomistajan vuosituloihin. 5 % tienasi yli 100 000 euroa vuodessa. Ostajia olivat etenkin keskiluokan nelikymppiset. Parissa Hitas-taloyhtiössä keskitulot olivat 70 000 euroa vuodessa.
120 000 euroa vuodessa tienaava toimitusjohtaja omistaa 10 hitas-asuntoa, 300 000 euroa ansainnut 62-vuotias sijoittaja 9. Hitas-asuntoja on rakennettu yli 24 000.
Hitas-säänneltyjä asuntoja oli 14 615 vuonna 2019. Niistä joka 5. oli muun kuin omistajan asuma. Osa näistä on vuokralla.
Professori Niku Määttäsen mukaan mahdollisimman monen hitas-asunnon tulisi päätyä niitä edelleen vuokraaville, koska hitas asunnosta ei kannata muuttaa pois asumistarpeiden muuttuessa esimerkiksi työpaikan vuoksi, mutta markkinavuokraa hitas-asunnosta maksavalla asukkaalla ei ole tällaista muuton estettä. Lisäksi vuokra tuottaa verotuloja.
Arvostelua
Professori Ari Hyytisen mukaan on selvää, että keinotekoisen halpa hinta luo ylikysyntää ongelmineen.
Hyvätuloiset ihmiset ovat ostaneet hitas-asuntoja. Hitas-asunnon saa panna vuokralle. Uusia hitas-asuntoja laitetaan vuokralle välittömästi. Hitas-asunnon vuokratuotto on korkeampi kuin normaalin asunnon, sillä hitas-asunnon hankintahinta on halvempi, mutta sen vuokra on markkinavuokra.
Asuntoja saadaan vähemmän
Ara-järjestelmä näyttää vähentävän asuntojen rakentamista Helsinkiin. Esimerkiksi 2017 rakennusoikeutta saatiin luovutettua kolmannes tavoitetta vähemmän, koska Helsinki halusi tuottaa Ara-asuntojakin mutta olosuhteet estivät.
Tuki kohdentuu epätasa-arvoisesti
Muutkin taloustieteilijät ja Osmo Soininvaara ovat arvostelleet epätasa-arvoiseksi Ara-järjestelmää, jolla Hitas-asunnot on rakennettu. Soininvaaran mukaan Hitas pitäisi lakkauttaa, koska se on kallis ja epätasa-arvoinen ja nostaa niiden vuokria, joille tuettua asuntoa ei riitä. Säästöillä hän tukisi pienituloisia suoraan rahalla ja lisäisi asuntotuotantoa. Asuntojen tarjonnan kasvu laskisi vuokria.
Asunnot kohdentuvat tehottomasti
Professori Niku Määttäsen mukaan Hitas-järjestelmässä ei ole järkeä muun muassa seuraavista syistä: Jonotusta suurempi ongelma on se, että järjestelmän vuoksi erilaiset asunnot kohdentuvat huonosti erilaisille ihmisille. Normaalia alhaisemman hinnan vuoksi asunnot päätyvät niille, jotka ne sattuvat saamaan, eivätkä niille, joille juuri kyseiset asunnot sopisivat. Lisäksi ihmisten ei kannata muuttaa pois halvasta asunnosta silloinkaan, kun asumistarpeet muuttuvat.
Muiden asuntojen hinnat nousevat
Asuntojen tehoton kohdentuminen todennäköisesti pahentaa asuntopulaa ja siten nostaa normaalien asuntojen hintoja entisestään.
Järjestelmä on kallis
Kaupunki menettää rahaa vuokratessaan tai myydessään tontteja markkinahintaa halvemmalla. Tämä tuki kohdentuu yksittäisille, usein keskiluokkaisille ihmisille sen sijaan että se kohdentuisi kaupunkilaisille tasapuolisemmin, mitä Määttänen pitää epäoikeudenmukaisena.
Määttäsen mukaan mahdollista vaikutusta segregaatioon heikentää se, että hyvällä paikalla olevia Hitas-asuntoja todennäköisesti vuokrataan eteenpäin hyvätuloisille.
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1997
Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1997 pelattiin Suomessa, Helsingissä, Turussa ja Tampereella. Niihin päättyi ruotsalaisen päävalmentaja Curt Lindströmin kausi Suomen A-maajoukkueen johdossa. Näiden kisojen yhteydessä Kansainvälinen jääkiekkoliitto perusti IIHF Hall of Fame -kunniagalleriansa.
Turnaus tuotti voittoa järjestäjilleen noin 44 miljoonaa markkaa.
Joukkueet
Lohkot määräytyivät edellisvuoden sijoitusten mukaan.
Lohko A
Lohko B
MM-kisojen lopputulokset
A-sarja
B-sarja
C-sarja
Tommi Santala
Tommi Santala (s. 27. kesäkuuta 1979 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka lopetti uransa vuonna 2019. Hän pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa Jokereissa kaudella 1998–1999. SM-liigassa hän pelasi Jokereissa, HPK:ssa ja HIFK:ssa 363 runkosarjaottelua ja voitti SM-hopean ja kolme SM-pronssia. Sveitsin pääsarjan EHC Klotenia Santala edusti kymmenen kauden ajan. Lisäksi hän pelasi kolme kautta Pohjois-Amerikassa ja puolikkaan kauden KHL-sarjassa. Maajoukkueessa Santala oli voittamassa yhtä MM-pronssia.
Ura
Santala aloitti ammattilaisuransa Jokereissa kaudella 1998–1999. Seuraavaksi kaudeksi hän siirtyi HPK:hon, jossa hän sai enemmän vastuuta ja teki läpimurtonsa. Santala voitti myös SM-liigan syöttöpörssin kaudella 2002–2003 (38 syöttöä). Vuonna 1999 Atlanta Thrashers varasi hänet NHL:ään viimeisellä, eli yhdeksännellä kierroksella.
Santala oli siirtymässä HIFK:hon kaudeksi 2003–2004, mutta siirtyikin NHL:ään. Hän teki Thrashersissä tehot 1+2=3 33 ottelussa. Santala oli palaamassa HIFK:hon kaudeksi 2004–2005, mutta päättikin pysyä Pohjois-Amerikassa ja pelata NHL:n työsulun ajan AHL:ssä. Santalan oli määrä pelata Atlanta Thrashersissa kausi 2005–2006, mutta koska peliaikaa ei tullut, hän palasi Jokereihin, jossa oli joukkueensa paras pistemies.
Toríbio de Benavente
Toríbio de Benavente (Motolinía, s. 1400-luvun loppu, Benavente, Espanja – 1568, Mexico City)) oli espanjalainen fransiskaanien veljeskuntaan kuulunut lähetyssaarnaaja. Hän saapui Meksikoon vuoden 1524 toukokuussa yhdentoista muun fransiskaanin kanssa ja on eräs tärkeimmistä Meksikon valloituksen, intiaanien tapojen ja maan kuvaajista.
Tommi Santala
Ura
Kaudeksi 2006–2007 Santala siirtyi takaisin NHL:ään, Vancouver Canucksin joukkueeseen. Hän pelasi siellä 30 ottelua tehoin 1+5=6. Kaudeksi 2007–2008 Santala palasi taas Jokereihin ja kaudeksi 2008–2009 hän siirtyi Kloteniin.
Kesken kauden 2016–2017 Santala siirtyi EHC Kloten loppukauden kattavalla sopimuksella KHL-joukkue Metallurg Magnitogorskiin. Hän pelasi KHL:ssä 14 runkosarja- ja 18 pudotuspeliottelua. Magnitogorsk eteni KHL:n finaaleihin saakka, mutta ne se hävisi SKA Pietarille otteluvoitoin 4–1. Magnitogorskista Santala palasi vuoden sopimuksella Kloteniin. Santalan edustama Kloten putosi kauden 2017–2018 päätteeksi Sveitsin pääsarjasta, eikä Santala jatkanut seurassa.
Santala palasi kaudeksi 2018–2019 Suomeen, kun hän teki vuoden sopimuksen HIFK:n kanssa. Kausi jäi Santalan uran viimeiseksi. HIFK ylsi sen aikana Liigan pronssiotteluun. Pitkän uransa aikana Santala pelasi SM-liigassa 363 runkosarjaottelua ja Sveitsin pääsarjassa 427 runkosarjaottelua.
Maajoukkue
Santala on pelannut kolmet jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, vuonna 2003, 2006 ja 2009. Vuonna 2003 hän pelasi seitsemän ottelua, ja saalisti yhden syöttöpisteen, mutta vuonna 2006 hän pääsi kokoonpanoon vain kertaalleen, mutta voitti pronssia joukkueen mukana. Santala pelasi kaikki seitsemän ottelua vuonna 2009.
Toimi Kankaanniemi
Toimi Olavi Kankaanniemi (s. 26. helmikuuta 1950 Tyrvää) on suomalainen poliitikko. Hän on perussuomalaisten kansanedustaja Keski-Suomen vaalipiiristä, eduskunnan tilintarkastaja kevääseen 2020 asti ja Suomen Kuntaliiton hallituksen jäsen. Kankaanniemi on toiminut perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajana lyhyen ajan vuonna 2017. Kankaanniemi oli Suomen Kristillisen Liiton presidenttiehdokas vuoden 1994 vaaleissa.
Kankaanniemi on toiminut kristillisdemokraattien (vuoteen 2001 Suomen Kristillisen Liiton) kansanedustajana vuosina 1987–2011 ja hän oli Suomen Kristillisen Liiton puheenjohtaja vuosina 1989–1995. Hän oli Ahon hallituksessa ministeri, joka vastasi kehitysyhteistyöstä sekä raittius- ja alkoholiasioista. Perussuomalaisten kansanedustajana Kankaanniemi on ollut vuosina 2015–2023.
Siliana (kuvernementti)
Siliana on yksi Tunisian 24 kuvernementista. Se sijaitsee sisämaassa Pohjois-Tunisiassa ja sen pääkaupunki on Siliana. Kuvernementissa on 223 087 asukasta (vuonna 2014) ja sen pinta-ala on 4 631 neliökilometriä.
Toimi Kankaanniemi
Ura
thumb|200px|left|Kankaanniemi eduskunnassa. Kankaanniemi kirjoitti ylioppilaaksi Vammalan yhteislyseosta vuonna 1971 ja suoritti kunnallistutkinnon (sosionomi) Tampereen yliopistossa vuonna 1975. Hän on työskennellyt Kaarinan ja Keikyän kunnissa. Siikaisten vs. kunnanjohtajana hän oli 25-vuotiaana. Vuosina 1976–1987 hän oli Uuraisten kunnansihteeri (nykyinen hallintojohtaja) ja hoiti viransijaisena kunnanjohtajan tehtävää vuosina 1978–1979.
Toríbio de Benavente
Motolinía oli Cortésin luottomies, hänen "hengellinen miekkansa" ja dominikaani Bartolomé de las Casasin kiivas vastustaja. Motolinía oli historioitsijana tärkeä teoksessa Historia de los Indios de la Nueva España intiaanien elämän kuvaajana. Kirjeessään kuninkaalle vuonna 1555 Motolinía esittää hyvin pahantahtoisia mielipiteitä Las Casasin toiminnasta. Motolinía suosittelee Las Casasin eristämistä johonkin luostariin, mutta Motolinían kirje aiheuttaakin sen, että Motolinía itse tuomitaan eristettäväksi luostariin.
Toimi Kankaanniemi
Ura
Aiemmin hän on ollut muun muassa Keski-Suomen maakuntaliiton hallituksen sekä Keski-Suomen Osuuspankin hallintoneuvoston ja Osuuskauppa Keskimaan edustajiston jäsen. Hän on ollut myös Vapon ja Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.
Kankaanniemi oli vuosina 2001–2014 Uuraisten kunnanvaltuuston puheenjohtaja. Vuodesta 2013 alkaen hän on Suomen Kuntaliiton hallituksen ja työvaliokunnan jäsen sekä Keski-Suomen sairaanhoitopiirin ja Kehitysyhtiö Jykes Oy:n hallituksen jäsen. Hän on myös kahden osakeyhtiön hallituksen puheenjohtaja. Hän on kuulunut myös Keski-Suomen Liiton maakuntavaltuustoon sekä Jyväskylän koulutuskuntayhtymän valtuustoon vuosina 2001–2014.
Kankaanniemi oli Suomen Kristillisen Liiton Keski-Suomen piirin puheenjohtaja 1983–1989, puolueen puheenjohtaja 1989–1995 ja eduskuntaryhmän puheenjohtaja 1995–1996. Puoluejohtajana hän vei puoluetta keskustalaiseen suuntaan. Hänen johdollaan puolue saavutti vuoden 1991 eduskuntavaaleissa vaalivoiton ja puolueen kansanedustajamäärä nousi viidestä kahdeksaan ja puolue nousi ensimmäistä kertaa hallitukseen.
Ministerinä
Vuoden 1991 vaalivoiton jälkeen SKL nousi Ahon hallitukseen, jossa Kankaanniemi oli ulkoasiainministeriössä kehitysyhteistyöministerinä ja sosiaali- ja terveysministeriössä alkoholi- ja raittiusasioista vastaavana ministerinä. Hallituksessa hän oli vaa’ankieliasemassa yhtäältä keskustan ja toisaalta kokoomuksen ja RKP:n välillä. Hänen kantansa ratkaisi muun muassa Suomen ulkopoliittisen linjan uuden määrittelyn Paavo Väyrysen mukaan sekä EU-jäsenyyteen liittyneen maatalouden kotimaisen tukipaketin keskeisen sisällön.
Kankaanniemen aloitteesta ja johdolla laadittiin Suomen ensimmäinen kehitysyhteistyöstrategia. Tuolloin Suomi saavutti kehitysyhteistyöpanostuksessa 0,7 %:n osuuden BKT:sta. Kankaanniemi osallistui varakuvernöörinä Maailmanpankin ja Kansainvälisen valuuttarahaston (IMF) vuosikokoukseen sekä puhui YK:n yleiskokouksessa New Yorkissa. Ministerikaudellaan hän vieraili kaikissa Suomen kehitysyhteistyön kohdemaissa.
Ministerinä Kankaanniemi kuului kaikkiin ministerivaliokuntiin. Hän oli myös Suomen EU-jäsenyysneuvotteluja johtaneen ministeriryhmän jäsen. Hän ei tukenut jäsenyyttä, vaan piti Suomen etujen mukaisena pysyttäytymistä Euroopan talousalueessa (ETA). Hänen tavoitteenaan oli turvata pohjoismainen hyvinvointiyhteiskuntamalli, jota silloinen Norjan Kristillisen Kansanpuolueen puheenjohtaja ja pitkäaikainen pääministeri Kjell Magne Bondevik myös voimakkaasti tuki. Kankaanniemi erosi kesällä 1994 Ahon hallituksesta, kun pääministeri ei sallinut hänen äänestää Suomen EU-jäsenyyttä vastaan. Hän ei tukenut myöskään Suomen liittymistä Euroopan talous- ja rahaliittoon (EMU) ja yhteiseen eurovaluuttaan 1998.
Kankaanniemi oli ehdokkaana vuoden 1994 presidentinvaalissa. Hän oli ehdokkaana europarlamenttivaaleissa vuosina 1996 ja 2014. Näissä hän sai ääniä noin 24 000 ja 19 000 kappaletta.
2011–2019
Syksyllä 2011 Kankaanniemi ilmoitti eroavansa kristillisdemokraateista. Syynä oli hallituksen EU-politiikka, etenkin ERVV:n vakuuksien kasvatus ja EVM:n tuleva hyväksyminen ja kuntajakouudistukset. Syksyllä 2012 hänet valittiin kunnanvaltuustoon sitoutumattomana perussuomalaisten ehdokaslistalta Uuraisilla. Toukokuussa 2013 hän liittyi perussuomalaisten jäseneksi. Hän oli puolueen eurovaaliehdokkaana vuoden 2014 vaaleissa.
Eduskuntavaaleissa 2015 Kankaanniemi valittiin eduskuntaan perussuomalaisten ehdokkaana Keski-Suomesta. Hän pääsi seitsemännelle vaalikaudelleen noin 6 500 äänellä. Kankaanniemi osallistui hallitusneuvotteluihin, mutta vetäytyi neuvotteluista toukokuussa 2015 kun kävi ilmi, että hän oli lähettänyt seksuaalisävytteisiä viestejä puolueensa toiminnassa mukana olleille naisille Facebookin kautta syksyllä ja talvella 2014–2015.
Toríbio de Benavente
Motolinía kertoo käännytystyön alkuvaiheista ja espanjalaisten riidoista
Motolinía aloittaa historiateoksensa kolmannen osan kertomalla käännytystyön alkuvaiheista ja samalla “kahdentoista” maahan saapuneen fransiskaanin menestyksestä käännyttäjinä. Kirkonmiesten vaikeana tehtävänä oli myös sovitella espanjalaisten välisiä riitoja.
Toimi Kankaanniemi
2011–2019
Kankaanniemi ilmoitti Twitterissa 13. kesäkuuta 2017, että hän eroaa Perussuomalaisten eduskuntaryhmän puheenjohtajuudesta. Puolueen eduskuntaryhmä oli juuri sitä ennen jakaantunut.
Toríbio de Benavente
Las Casasin ja Francisco de Vitorian toiminta herättää vihamielisiä tunteita
Vuonna 1542 voimaan tulleet Uudet Lait olivat paljolti syntyneet dominikaanien, varsinkin Bartolomé de las Casasin ja Francisco de Vitorian toiminta intiaanien etujen ajajina herätti vihastusta ei pelkästään encomenderojen, vaan myös joidenkin kirkonmiesten keskuudessa. Eräs kaikkein myrkyllisimmistä Kaarle V:n saamista Las Casasia koskevista paljastuksista on fransiskaani Motolinían vuoden 1555 tammikuun toisena päivänä päivätty pitkä kirje, jossa hän näkee dominikaani Las Casasin intiaanien vihollisena ja espanjalaisten ystävänä, eikä voi käsittää tämän hyvin korkealla taholla nauttimaa suurta suosiota. Kirjeessään Motolinía tekee selkoa intiaanien apostolin ja Chiapasin piispan Las Casasin toimista Uudessa Maailmassa ja neuvoo kuningasta sulkemaan Las Casasin johonkin luostariin enempien vahinkojen välttämiseksi.
Toimi Kankaanniemi
2011–2019
Kankaanniemi putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa, mutta nousi sinne pian takaisin varasijalta Teuvo Hakkaraisen tultua valituksi europarlamenttiin toukokuussa 2019.
Toríbio de Benavente
Syy Motolinían kirjeeseen
Syynä Motolinían myrkylliseen kirjeeseen saattoi olla Las Casasin paljastava teos Brevísima relacíón de la destrucción de las Indias. Teoksessa Las Casas kertoo hyvin yksityiskohtaisesti konkistadorien hirmuteoista. Musta Legenda Dominikaanien neljännessä tai viidennessä laivauksessa saapuneet munkkiveljet toivat mukanaan teoksen Uuteen Maailmaan, jossa se aiheutti suurta suuttumusta ja Las Casasin vastaisia mielialoja. Joulukuun 29. päivänä vuonna 1553 Meksikon kaupunginhallituksella oli todennäköisesti hallussaan Brevísima relacíonin kopio, koska tuona päivänä oli maksettu jonkin teoksen kopiointi. Tammikuussa 1554 kaupunginhallitus lähettää kahdensadan kultapeson lahjan Sepúlvedalle, jotta tämä jatkaisi kirjoitteluaan Las Casasia vastaan. Meksikossa oli vuoden loppua kohden Las Casasin vastainen “ilmapiiri tullut lämmitetyksi”, jota seurasi Motolinían kuuluisa kirje.
Dialogi Las Casasin ja Toribio de Benavente Motolinían kannattajien välillä jatkuu yhä. Tämän päivän The Catholic Encyclopedia ei oikein ymmärrä Las Casasin toimintaa, vaan antaa paremminkin tunnustusta Motoliníalle, joka vain teki sen, mikä silloisessa tilanteessa oli tehtävissä. Teos antaa kuitenkin ymmärtää, ettei Motolinía voi koskaan vapautua muistoonsa kohdistuvasta kritiikistä, jonka hänen vuonna 1555 kirjoittamansa Las Casasin toimintaa arvosteleva kirjeensä aiheutti.
Toimi Kankaanniemi
2011–2019
Kankaanniemi on kaikkien aikojen kymmenenneksi useimmin täysistunnossa puhunut kansanedustaja.
Yksityiselämä
Kankaanniemi on naimisissa ja hänellä on kaksi poikaa, yksi tytär ja neljä lastenlasta. Kankaanniemi on helluntailainen.
Toríbio de Benavente
Motolinían vankeustuomio
Motolinían saamaa vankilatuomiota, vankilana tosin oli jokin fransiskaanien luostareista, ei mainitse kukaan faransiskaanien omista kronikoitsijoista, ei edes heidän virallinen historioitsijansa Gerónimo Mendieta, joka kuitenkin oleskeli vuosina 1555–1557 Tlaxcalassa, jonka luostarin esimiehenä Motolinía tuolloin oli. Ajalle oli ominaista, että sääntökunnat vaikenivat kokemistaan ikävistä asioista.
Motolinían kirje kuninkaalle on viimeinen tiedossa oleva hänen itsensä kirjoittama teksti. Asia on herättänyt ihmetystä, koska tiedetään Motolinían kuolleen vasta vuonna 1569. Motolinían saamaan kielteiseen huomioon vaikutti myös muutamaa kuukautta ennen hänen kuninkaalle osoittamaansa pitkää kirjettä hänen osallistuminensa yhdessä neljän muun fransiskaanin kanssa Meksikon fransiskaanien provinsiaalin Francisco de Bustamanten laatimaan vetoomuksen, jossa hyökättiin voimakkaasti piispojen vaatimia, ankaria kymmenyksiä vastaan. Motolinía oli kirjelmän ensimmäinen allekirjoittaja, ja tarpeeksi nimekäs henkilö, jonka saama rangaistus varottaisi tehokkaasti omia teitään kulkevia munkkeja. Sääntökunnat yrittivät pitää tiukasti kiinni aikoinaan paavilta saamistaan erivapauksista, josta koitui paljon riitoja niin sääntökuntien, papiston kuin maallisen hallinnon välille. Motolinía, kuninkaan ja Cortésin mies, joka oli eräs Uuden Espanjan tärkeimmistä hengellisen valloituksen toimitsijoista, sai todeta ajan kulkevan ohitseen. Tragikoomista Motolinían tapauksessa on se, että hän joutui itse suljetuksi luostariin vaikka oli kirjeessään neuvonut kuningasta sulkemaan Las Casasin johonkin luostariin, jotta tämä ei toiminnallaan voisi aiheuttaa lisää vahinkoa.
Motolinían kirje siirretään Simancan arkistoihin
Vuosien kuluessa Motolinían kirje siirrettiin Simancan arkistoihin, joista sen löysi vuonna 1782 Juan Bautista Muñoz. Osittainen käännös Motolinían kirjeestä ilmestyi vuonna 1791 ranskalaisen apotti Ducreuxin espanjaksi käännetyssä teoksessa Historia eclesiástica, josta lähtien Motolinían henkilökuvaan liitettiin uusia piirteitä; kateellinen, katolinen ilman voitelua, oikeamielinen ilman sääliä, intiaanien vihollinen jne. Joidenkin mielestä kuitenkin Motolinía oli tuolloin syntyvän uuden valtion, Meksikon, ensimmäinen puolustaja ja samalla eräs sen henkisen olemuksen luojista, “fransiskaani, joka eniten kulki maata”. Tuolloin alkoi kehitys, josta Octavio Paz lausuu mielipiteenään, että huolimatta kaikista intiaanien kärsimistä kauheuksista, espanjalaiset kykenivät liittämään alistamansa intiaanit johonkin suurempaan yhteyteen, katolilaisuuteen. Englantilaiset uudisasukkaat eivät kyenneet yhtä mainittaviin saavutuksiin.
Motolinía kertoo keränneensä Las Casasin kirjoituksia tuhottaviksi
Vuoden 1555 kirjeessään kuninkaalle Motolinía kertoo keränneensä Las Casasin vuonna 1546 laatiman ns. Confesonarion käsin kirjoitetut, pienemmille veljille jaetut kopiot ja jättäneensä ne varakuningas Antonio de Mendozan tuhottaviksi. Confesonariossaan Las Casas antaa ohjeita ja määräyksiä hiippakuntansa rippi-isille. Vuonna 1548, Las Casasin jo palattua lopullisesti Espanjaan, Espanjan johtava humanisti Juan Ginés de Sepúlveda tuomitsee Las Casasin Confesonarion ja saa toiminnallaan aikaan sen, että Valladolissa vuoden 1548 joulukuussa annetulla kuninkaallisella päätöksellä määrätään Confesonarion kopiot takavarikoitaviksi. Motolinía, joka tuolloin oli Meksikon fransiskaanein provinsiaali, keräsi vaivojaan säästämättä fransiskaanien hallussa olleet kopiot ja luovutti ne varakuninkaalle, joka, kuten Motolinía itse kertoo, poltatutti ne.
Vuoden 1552 elokuussa alkoivat painosta ilmestyä Las Casasin kuuluisat tratadot, tutkielmat, joukossaan “Joitakin neuvoja ja määräyksiä rippi-isille”(Confesonario). Saman vuoden marraskuussa Guatemalaan ja Chiapasiin lähteneillä neljällätoista dominikaanilla on matkaeväänään neljä ensimmäistä Las Casasin kirjoitusta mm. kyseinen Confesonario.
Adrien Duport
thumb|Adrien Duport kansalliskokousedustajana vuonna 1790, Jean-Baptiste Véritén piirros. Adrien Jean-François Duport (myös muodossa Du Port; 5. helmikuuta 1759 Pariisi – 15. elokuuta 1798 Appenzell, Helvetian tasavalta (Sveitsi)) oli ranskalainen juristi ja merkittävä poliittinen vaikuttaja Ranskan suuren vallankumouksen alkuvaiheessa.
Duport oli ennen vallankumousta juristina Pariisin parlamentissa. Hänet valittiin aatelin edustajana vuoden 1789 säätyjen yleiskokoukseen, ja hän liittyi 25. kesäkuuta kolmannen säädyn edustajien muodostamaan perustuslakia säätävään kansalliskokoukseen. Hän vaikutti kansalliskokouksessa keskeisesti varsinkin uuden oikeusjärjestelmän (tuomarit, valamiehistöt) luomiseen ancien régimen tilalle. Duport muodosti yhdessä Antoine Barnaven ja Alexandre de Lamethin kanssa kansalliskokouksessa niin sanotun triumviraatin, joka oli vaikutusvaltainen päätöksenteossa. Kevääseen 1791 mennessä he alkoivat kuitenkin huolestua vallankumouksen radikalismista ja ryhtyivät salaa hovin neuvonantajiksi suojellakseen perustuslaillista monarkiaa. Duport oli yksi perustuslaillisten monarkistien muodostaman feuillanttien klubin perustajajäsenistä. Hän oli myös perustuslakia säätävän kansalliskokouksen puhemiehenä kaksi viikkoa helmikuussa 1791.
Duport nimitettiin vuonna 1791 Pariisin rikostuomioistuimen presidentiksi. Hän pakeni Englantiin pian elokuussa 1792 tapahtuneen monarkian kukistumisen jälkeen, mahdollisesti Georges Dantonin salaisella avulla. Duport palasi Ranskaan vuoden 1794 thermidorin vallankaappauksen jälkeen, mutta pakeni uudelleen maasta syyskuussa 1797 fructidorin vallankaappauksen jälkeen. Hän kuoli seuraavana vuonna Sveitsissä vain 39-vuotiaana.
Abortti
Abortti eli raskaudenkeskeytys (indusoitu abortti, abortus arte provocatus eli aap) tarkoittaa raskauden keinotekoista päättämistä, joka ei ole synnytys ja joka johtaa yhden tai useamman alkion tai sikiön kuolemaan ja jossa alkion tai sikiön ei tiedetä kuolleen kohtuun ennen keskeytystä. Raskaudenkeskeytyksiksi lasketaan Suomessa myös monisikiöraskauksien osakeskeytykset.
Raskaudenkeskeytys ei vaikuta tulevaan hedelmällisyyteen, jos se sujuu ilman komplikaatioita. Aborttia hakeneen raskaudenkeskeytys suoritetaan lääkkeillä tai imukaavinnalla, jota seuraa jälkitarkastus. Myöhäinen abortti suoritetaan käynnistämällä lääkkeellisesti synnytys.
Historia
Abortit olivat yleisiä jo muinaisina aikoina. Abortti mainitaan kiinalaisessa dokumentissa vuodelta 3000 eaa., ja aborttimenetelmä kuvataan egyptiläisessä papyruksessa vuodelta 1550 eaa. Kreikkalainen filosofi Platon suositteli aborttia jokaiselle yli 40-vuotiaalle naiselle, ja Aristoteles piti aborttia hyvänä väestönkasvun kontrollointikeinona. Niin kreikkalaiset, roomalaiset kuin egyptiläisetkin kirjoittivat runsaasti erilaisista aborttimenetelmistä. Niihin kuului muun muassa papyruksen työntäminen kohdunkaulaan, kohdun ärsyttäminen mausteilla, kohdun supistuksia aiheuttavien lääkkeiden käyttäminen, huuhtelu, raskaiden esineiden kantaminen sekä oliiviöljyn ruiskuttaminen emättimeen. Torajyvä oli yleisesti käytetty aborttilääke, vaikkakin vaarallinen. Abortin suorittivat yleensä kätilöt tai nainen itse, harvemmin lääkärit, sillä naisen lisääntymiselimistöä pidettiin naisten omana alueena.
Antiikin Rooman laki ja tavat hyväksyivät abortin, koska sikiötä ei pidetty vielä ihmisenä. Kristinuskon piirissä aborttia alettiin vastustaa jo varhain, koska se nähtiin murhana. Monet keskiajan teologit hyväksyivät abortin vain raskauden ensimmäisten 40 päivän aikana, koska sikiöön tulee sielu sen jälkeen. Vuonna 1869 Paavi Pius IX tuomitsi abortin kaikissa raskauden vaiheissa. Yhdysvaltain osavaltioissa abortinvastaisia lakeja alkoi tulla voimaan 1800-luvulla, ja vuoteen 1900 mennessä abortti oli pääasiassa kielletty jokaisessa osavaltiossa.
Neuvostoliitto oli vuonna 1920 ensimmäinen maa, joka laillisti abortin nykyaikana. Aborteista tuli maassa pian yleisin ehkäisykeino. Abortit kiellettiin Neuvostoliitossa Stalinin määräyksestä vuosina 1936–1955, mutta ne olivat sen jälkeen taas laillisia niin Neuvostoliitossa kuin muissakin kommunistimaissa. Kommunismin ajan jälkeen Puola on jälleen kieltänyt abortin, mutta useimmat muut entiset kommunistimaat ovat pitäneet sen laillisena.
Ruotsissa aborttioikeutta laajennettiin lailla vuosina 1938 ja 1946. Japani salli abortin vuonna 1948 väestönkasvun kontrollikeinona, ja pian abortin sai maassa pyytämällä. Myös Kiinassa aborttia on käytetty väestönkasvun hillitsemiseen. Yhdysvalloissa abortti alettiin sallia 1960-luvulta alkaen, ja vuoteen 1972 mennessä 18 osavaltiota oli laillistanut abortin. Korkeimman oikeuden Roe vastaan Wade -päätöksen 1973 myötä abortti sallittiin liittovaltiotasolla ennen seitsemännettä raskauskuukautta. Sen jälkeen korkeimman oikeuden tuomarit on valittu osaksi heidän aborttikantojensa perusteella.
Yleisyys
Koko maailmassa tehdään nykyaikana noin 73 miljoonaa aborttia vuosittain, eli 39 aborttia tuhatta 15–49-vuotiasta naista kohti. Suhdeluku on säilynyt maailmanlaajuisesti suurin piirtein samana vuosien 1990–2019 välillä, vaikka se onkin muuttunut yksittäisten maiden kohdalla. Aborttien määrä on laskenut hiukan niissä maissa, joissa se on laillinen, ja noussut niissä maissa, joissa se on kielletty. Abortin laillistavissa maissa tehtiin vuosina 2015–2019 hiukan yli 40 aborttia tuhatta naista kohti, ja aborttia rajoittavissa maissa hiukan alle 40 aborttia tuhatta naista kohti.
Syyt
Abortteja tehdään syistä, jotka voidaan jakaa neljään pääryhmään: äidin henkisen tai fyysisen terveyden suojelemiseksi, estämään lapsen syntyminen raiskauksen tai insestin tuloksena, estämään vaikeasti vammaisen lapsen syntymä tai sosiaalisista tai taloudellisista syistä.
Lääkkeellinen keskeytys
Lääkkeellinen keskeytys tehdään kahden lääkkeen yhdistelmällä (mifepristoni ja prostaglandiini). Raskaudenkeskeytyksen aloitus vaihtelee Suomessa sairaanhoitopiireittäin. Potilas saa omalta terveysasemalta lähetteen paikalliselle poliklinikalle, jossa hän ensin tapaa hoitajan ja lääkärin. Lääkäri toteuttaa gynekologisen sisätutkimuksen, sekä ultraäänitutkimuksen määrittääkseen raskausviikot tarkasti. Itse keskeytys aloitetaan poliklinikalla ottamalla suun kautta mifepristoni-tabletti ja kahden päivän kuluttua seuraavalla käynnillä annetaan prostaglandiinia. Vaihtoehtoisesti prostaglandiinin voi ottaa myös kotona, jolloin kyseessä on niin sanottu kotikeskeytys.
Kirurginen keskeytys
Kirurgisista keskeytystavoista yleisin on imukaavinta, joka suoritetaan useimmiten kevyessä nukutuksessa. Esilääkityksenä voidaan antaa mifepristonia, joka pehmittää kohdunkaulakanavaa toimenpidettä varten. Kohdusta tyhjennetään raskausmateriaali emättimen kautta imemällä ja kaapimalla. Koko toimenpide kestää noin 15 minuuttia. Kotiin pääsee pari tuntia toimenpiteen jälkeen, ja jälkivuoto kestää 1-2 viikkoa.
Myöhäinen (12 viikosta eteenpäin) raskaudenkeskeytys tehdään yleensä osastolla valvotuissa olosuhteissa. Lääkitys aloitetaan kuten varhaisessa lääkkeellisessä keskeytyksessä, mutta prostaglandiini-lääkitystä jatketaan, kunnes raskaus keskeytyy. Kuollut sikiö synnytetään tai voidaan joutua tekemään kaavinta. Jälkivuoto kestää keskimäärin 2-3 viikkoa, mutta tämä on yksilöllistä. Ensimmäisien päivien jälkivuoto on yleensä runsaampaa. Seuraavat kuukautiset saattavat myös olla normaalia runsaammat.
Raskaudenkeskeytys ja laki eri maissa
[[Kuva:Abortion Laws.svg|thumb|450px|Raskaudenkeskeytyksen laillinen asema eri valtioissa ja osavaltioissa.
]]
Historia
Abortti laillistettiin ensimmäisenä Euroopan maana Neuvosto-Venäjällä vuonna 1920. . Seuraava abortin laillistanut Euroopan maa oli Islanti vuonna 1936.
Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys
Hypoteettis-deduktiivinen tieteenkäsitys on tieteenfilosofinen katsantokanta, jonka mukaan hypoteeseja ei tarvitse etukäteen perustella empiirisen aineiston ja siitä tehtävien induktiivisten yleistysten avulla, vaan hypoteettisen teorian pätevyyttä voi testata johtamalla siitä deduktiivisia seurauksia ja testaamalla näiden seurausten totuutta.
Abortti
Historia
Aborttilait ovat muuttuneet maailmanlaajuisesti sallivammiksi 1970-luvulta alkaen, etenkin teollistuneessa maailmassa. Samalla abortin turvallisuus on parantunut, eikä naisia enää kuole abortteihin yhtä paljon kuin aiemmin. Turvallisimpia abortit ovat maissa, joissa abortti on laillista.
Nykytilanne
Vuonna 2022 kaikista maailman lisääntymisikäisistä naisista 59 prosenttia asui maissa, joissa abortti sallitaan. Loput 41 prosenttia asui maissa, joissa aborttioikeutta on rajoitettu. Viisi prosenttia naisista asuu maissa, joissa abortti on kokonaan kielletty. Näistä maista asukasluvultaan suurimpia ovat Egypti, Irak ja Filippiinit.
Katolisissa maissa aborttilait ovat perinteisesti olleet tiukkoja.
Euroopan maista tiukin aborttilainsäädäntö on Maltalla ja San Marinossa, joissa abortti on kielletty kokonaan. Puolassa, Liechtensteinissa ja Monacossa abortti sallitaan terveyssyistä, ja Suomessa ja Isossa-Britanniassa myös sosioekonomisista syistä. Muissa Euroopan maissa abortti sallitaan pyynnöstä, maasta riippuen eri aikarajan sisällä raskauden alkamisesta.
Yhdysvalloissa korkein oikeus päätti vuonna 1973, että naisella on perustuslaillinen oikeus raskauden keskeytykseen koko raskausajan. Päätös kumottiin vuonna 2022, minkä seurauksena aborttilait siirtyivät takaisin osavaltioiden säädettäviksi. Sen seurauksena abortin laillisuus Yhdysvalloissa vaihtelee sallivasta rajoitettuun.
Kiinassa oli vuoteen 2015 asti käytössä yhden lapsen politiikka, jonka vahvistamiseksi naisia jopa pakotettiin aborttiin.
Intiassa abortteja tehdään eniten lapsen sukupuolen takia, mikä on jyrkästi epätasapainottanut maan sukupuolijakaumaa. Tyttövauvat ovat ei-toivottuja, koska perheelle on tulevaisuudessa luvassa kalliiksi tulevat myötäjäiset.
Oikeus kieltäytyä abortin toteuttamisesta
thumb|Punaisella ne Euroopan maat, joissa hoitohenkilöstöllä on lakiin kirjattu oikeus kieltäytyä abortin toteuttamisesta. Sinisellä maat, jossa hoitohenkilöstöllä ei ole oikeutta kieltäytyä abortin toteuttamisesta. Hoitohenkilökunnalla on laissa oikeus kieltäytyä abortin toteuttamisesta omantunnonsyistä useimmissa Euroopan maissa. Poikkeuksia Euroopan unionissa ovat Suomi, Ruotsi, Tšekki ja Bulgaria.
Eettiset kysymykset
Abortti herättää eettisiä kysymyksiä, ja keskustelu abortin oikeutuksesta on polarisoitunutta.
Abortin hyväksyttävyyden perustassa on kysymys siitä, ymmärretäänkö sikiö ihmisyksilöksi, jolla on oikeudet, mukaan lukien oikeus elää. Lääkäriliiton eettisten ohjeiden mukaan kysymykseen siitä, milloin sikiöstä tulee ihminen, ei ole olemassa yksiselitteistä biologista, filosofista, juridista, eettistä eikä teologista ratkaisua. Tämän rajan määrittely on kuitenkin keskeinen abortin hyväksyttävyyden kannalta.
Varhaisalkion, alkion ja sikiön asema ja oikeudet ovat epäselvempiä kuin vastasyntyneen lapsen oikeudet. Raskaudessa voi lisäksi olla kysymys äidin ja sikiön eturistiriidasta, joka on ratkaistava jommankumman eduksi.
Abortin kannattajien yksi pääargumentti on se, että sikiö ei ole ihmisyksilö, koska sillä ei ole tietoisuutta, järkeä, viestintäkykyä, valintakykyä tai käsitystä itsestä. Näin ollen sikiöllä ei ole oikeutta elää. Tämä näkökulma tekee abortista moraalisesti hyväksyttävän koko raskauden aikana, tai ainakin raskauden alkupuoliskolla, kun kyseiset ominaisuudet eivät ole sikiölle vielä kehittyneet.
Abortin vastustajien yksi pääargumentti on se, että sikiö on ihmisyksilö, jonka tietoisuus ja muut ihmiseksi tekevät ominaisuudet ovat olemassa jo piilevinä ominaisuuksina, sillä sikiöllä on ihmisluonto.