cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jämijärvi
Lauhanvuori-Hämeenkangas Geopark
Jämijärven läpäisevä Hämeenkangas on osa Lauhanvuori-Hämeenkangas Geopark-hanketta.
Geopark on kansainvälinen ainutlaatuisten geologisten kohteiden yhteisbrändi. Geoparkit pyrkivät edistämään geomatkailua, geologisen perinnön säilyttämistä, luonnontieteiden opetusta ja kestävän kehityksen mukaista liiketoimintaa. Lauhanvuoren–Hämeenkankaan Geopark-alueelle haetaan UNESCON Global Geopark -statusta.
Geoparkin kohteita ovat Jämijärvellä muun muassa Soininharjun alue (Jämin keskuksen ja lentokentän alue) ja Uhrilähde. Lähdettä on pidetty pyhänä, ja sille on entisaikaan osoitettu myös uhreja, kuten ruokaa tai arvoesineitä. Soininharjulla on georastirata, joka yhdistää Mobo-kiintorastiradalla ja QR-koodeilla Soininharjun maastomuodoista kertovat infosisällöt suunnistukseen.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kylät
Jämijärven kyliä ovat Palokoski, Suurimaa, Tykköö, Korvenkylä, Vihu, Ruupanperä, Kontti, Pitkäniemi, Kierikankylä, Kauppila, Polja, Kuusijoenkylä ja Jämi.
Teemu Selänne
Paluu Anaheimiin ja Stanley Cupin voittaminen (2005–2014)
Stanley Cupin voittamisen jälkeen Selänne lepäsi ja harkitsi pitkään, jatkaako uraansa. Vasta 28. tammikuuta 2008 hän kertoi tehneensä loppukauden kestävän sopimuksen Anaheim Ducksin kanssa. . Selänne teki 24. helmikuuta 2008 uransa 20:nnen kypärätempun ja ohitti samassa ottelussa 25. sijalla olleen Maurice Richardin kaikkien aikojen maalintekijätilastossa. Samassa ottelussa hän antoi myös 600. maalisyöttönsä. Koska Selänne oli pohtinut uransa jatkoa pitkään, hän pelasi kauden aikana vain 26 runkosarjan ottelua, mutta hän teki tehopisteitä jälleen lähes yhden per ottelu saavuttaen tehopisteet 12+11=23. Keväällä Anaheim pelasi jälleen pudotuspeleissä, joissa se kuitenkin hävisi Dallas Starsille.
Kauden jälkeen Selänne pohti jälleen, jatkaako uraansa. Tällä kertaa päätös jatkaa syntyi hyvissä ajoin ennen NHL-kauden alkua, mutta Anaheim Ducksin palkkakaton ylittymisen takia Selänteen pelaajasopimuksen tekeminen viivästyi. 28. syyskuuta Selänne ja Anaheim solmivat kahden vuoden ja 5 250 000 dollarin sopimuksen. Selänne avasi kautensa pirteästi, mutta hyvin käynnistyneen kauden keskeytti joulukuussa loukkaantuminen. Uransa 1 100. runkosarjaottelua NHL:ssä pelannut Selänne loukkaantui, kun Edmonton Oilersin Denis Grebeškov taklasi häntä ottelun ensimmäisellä peliminuutilla, ja tilanteessa Selänteen oma luistin viilsi hänen reiteensä syvän haavan, joka vahingoitti hänen reisilihastaan. Selänne välttyi leikkaukselta, mutta joutui kuitenkin sairauslomalle. Loukkaantuminen lyhensi Selänteen runkosarjan 65 ottelun mittaiseksi, mutta terveenä pelatessaan hän esiintyi kaukalossa kuten alkukaudella ja teki runkosarjassa lopulta tehopisteet 27+27=54. Pudotuspeleissä Anaheim putosi pudotuspelien toisella kierroksella hävittyään Detroit Red Wingsille.
Kautta 2009–2010 edeltävänä kesänä Saku Koivu, Selänteen pitkäaikainen pari maajoukkueesta, siirtyi Anaheimiin. Anaheimin päävalmentaja Randy Carlyle peluuttikin Koivua keskushyökkääjänä Selänteen rinnalla, mutta kaksikon yhteispeliä verotti Selänteen loukkaantumisten värittämä kausi. Joulukuussa 2009 Selänne sai murtuman vasempaan käteensä ottelussa Dallas Starsia vastaan peittäessään Dallasin puolustaja Karlis Skrastinsin laukausta. Tilanteessa hän sai murtuman vasemman käden rystysiinsä. Selänteen käsi jouduttiin leikkaamaan, ja hän joutui olemaan sivussa otteluista yli kuukauden. Tammikuussa 2010 Selänteen epäonni jatkui: hänen leukansa murtui, kun Anaheimin puolustaja Ryan Whitneyn laukaus muutti suuntaa Boston Bruinsin hyökkääjä Miroslav Šatanista ja kimposi jään kautta Selänteen kasvoihin. Ottelu oli Selänteelle käsimurtuman jälkeen vasta kolmas. Myöhemmin hän sai myös pää- ja olkapäävamman törmättyään rajusti kaukalon laitaan, mutta vaiva osoittautui kuvauksissa pelättyä lievemmäksi. Loukkaantumisista huolimatta Selänne teki myös uusia ennätyksiä. 21. maaliskuuta 2010 hän ylitti 600. runkosarjamaalin rajan kaikkien aikojen 18. pelaajana ja kolmantena eurooppalaisena Jaromír Jágrin ja Jari Kurrin jälkeen 3. huhtikuuta hän ohitti 601 maalia NHL:n runkosarjassa tehneen Kurrin kaikkien aikojen parhaana suomalaisena maalintekijänä NHL:ssä tehden kaksi maalia ottelussa Vancouver Canucksia vastaan. Kaiken kaikkiaan Selänne pelasi loukkaantumisten verottamalla kaudella 54 runkosarjaottelua tehopistein 27+21=48. Anaheim jäi kuitenkin pudotuspelien ulkopuolelle.
Kaudelle 2010–2011 Selänne teki Anaheimin kanssa yksivuotisen sopimuksen 9. elokuuta. Kausi oli Selänteelle hänen parhaansa sitten kauden 2006–2007. Anaheimin kapteenistoon valittu Selänne pelasi 73 runkosarjaottelua tehopistein 31+49=80. Hän ohitti muun muassa Bobby Hullin ja Joe Sakicin NHL:n kaikkien aikojen maalitilastossa. Selänne saavutti 16. tammikuuta 2011 uransa 1 300. tehopisteen. 28. maaliskuuta 2011 Selänne teki Colorado Avalanchea vastaan pelatussa ottelussa tehopisteet 3+2=5, ja hänestä tuli NHL:n historian ensimmäinen yli 40-vuotias pelaaja, joka on tehnyt sekä kypärätempun että viisi tehopistettä yhdessä ottelussa. Selänne pelasi kauden joukkueensa toisessa hyökkäysketjussa yhdessä Saku Koivun ja laitahyökkääjä Jason Blaken kanssa ja oli koko kauden tehokkain suomalaispelaaja NHL:n runkosarjassa. Hän myös teki kolmanneksi eniten ylivoimamaaleja koko NHL:ssä runkosarjassa, 16. Runkosarjassa erinomaisesti pelannut Selänne johdatti Anaheimin pudotuspeleihin, mutta seura putosi jatkosta hävittyään Nashville Predatorsille ensimmäisellä kierroksella. Selänne viimeisteli pudotuspeleissä kuusi maalia.
Tehokkaan ja hyvin sujuneen kauden jälkeen Selänne vetäytyi jälleen pohtimaan uransa jatkoa ja ilmoitti julkistavansa päätöksensä uransa jatkosta 1. heinäkuuta. Polvitähystyksen vuoksi Selänne ei kuitenkaan pystynyt kesätauon aikana harjoittelemaan tehokkaasti, ja hänen päätöksentekonsa siirtyi aina syyskuulle saakka. Syyskuussa Anaheim tiedotti tehneensä kauden mittaisen ja 4 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen Selänteen kanssa.
Selänne aloitti kauden 2011–2012 vahvasti, mutta Anaheimin osalta kauden aloitus oli kehno. Joukkue oli vielä vuoden 2011 joulukuussa koko liigan häntäpäässä. Vuodenvaihteen jälkeen joukkue kuitenkin piristyi nousten vielä mukaan pudotuspelikamppailuun. Selänteelle kausi oli jälleen hyvä. Hän pääsi pelaaman ennen kauden alkua näytösottelussa Helsingissä Jokereita vastaan, koska Ducks aloitti NHL-kautensa Suomessa Buffalo Sabresia vastaan. Kauden kuluessa Selänne ohitti NHL:n kaikkien aikojen pistepörssissä Guy Lafleurin 1. marraskuuta 2011 pelatussa ottelussa, jossa Selänne teki kaksi maalia ja keräsi kaksi syöttöpistettä. Hän oli tuolloin 41-vuotias. Vähintään samanikäisinä tai vanhempina neljä tehopistettä yhdessä NHL-ottelussa ovat Selänteen lisäksi kyenneet tekemään vain Tim Horton ja Gordie Howe. Edellisen kerran Selännettä vanhempana saavutukseen ylsi Horton 15. tammikuuta 1972. . Kauden kuluessa Selänne pelasi ensimmäistä kertaa 16 vuoden tauon jälkeen Winnipegissä 18. joulukuuta 2011, kun Anaheim kohtasi NHL:ään paluun tehneen Winnipeg Jetsin vieraskentällä. Yleisö hurrasi Selänteelle yli kymmenen minuuttia tämän saavuttua kentälle ja suosionosoitukset jatkuivat aina hänen koskiessaan kiekkoon. Ottelussa Selänne merkkautti antoi kaksi maaliin johtanutta syöttöä.
Selänne valittiin vuoden 2012 tammikuussa vuotuiseen NHL:n tähdistöotteluun 11. kertaa urallaan, mutta ikäänsä vedoten Selänne kieltäytyi kunniasta ja ehdotti korvaajakseen joukkuetoveriaan Corey Perryä. Maaliskuussa Edmonton Oilersia vastaan pelatussa ottelussa Selänne nousi Jari Kurrin kanssa tasoihin tehokkaimpana suomalaispelaajana syöttämällä Bobby Ryanin tekemän 2–1-maalin. Viikkoa myöhemmin hän ohitti tilastossa Kurrin maalillaan entistä seuraansa Colorado Avalanchea vastaan, ja 15. maaliskuuta Selänne teki uransa 1 400. tehopisteen ottelussa Detroit Red Wingsiä vastaan.
Kauden päätyttyä Selänne jäi jälleen pohtimaan uransa jatkoa, ja heinäkuussa Selänteen tiedotettiin solmineen yhden vuoden mittaisen jatkosopimuksen Anaheimin kanssa.
NHL:n pelaajayhdistyksen ja seuraomistajien välinen työehtosopimus umpeutui 15. syyskuuta 2012 huolimatta useista neuvotteluista osapuolten välillä. Työehtosopimuksen umpeutuminen uhkasi päättää Selänteen peliuran, mikäli koko kausi jouduttaisiin peruuttamaan. Työsulun varmistuttua Selänteen huhuttiin palaavan Jääkiekon SM-liigaan ja Helsingin Jokereihin, mutta tätä ei kuitenkaan tapahtunut pelaajayhdistyksen ja omistajien päästessä uuteen työehtosopimukseen vuoden 2013 tammikuussa. Vaikka työsulku päättyikin, paikallaan polkeneiden neuvotteluiden johdosta tavallisesti 82 ottelun mittainen runkosarja jouduttiin supistamaan 48 ottelun mittaiseksi. Runkosarjan Selänne aloitti iskemällä tehopisteet 2+2=4, kun Anaheim voitti Vancouver Canucksin lukemin 7–3. Pisteillään hän ohitti Dale Hawerchuckin kaikkien aikojen pistepörssissä edetessään sijalle 18.
Helmikuun 2013 alussa Minnesota Wildia vastaan pelatussa ottelussa Selänne merkittiin syöttäjäksi kaikkiin Anaheimin kolmeen maaliin, minkä ansiosta hän nousi kaikkien aikojen pistepörssissä 1 414 tehopisteellään jaetulle 17. sijalle Doug Gilmourin kanssa. Huippuvireessä ollut Selänne teki jälleen neljä tehopistettä helmikuussa, 1+3=4 St. Louis Bluesia vastaan. Tuon myötä hän teki jälleen ennätyksen, sillä ennen häntä neljä pistettä yhdessä ottelussa 42-vuotiaana olivat tehneet vain Gordie Howe vuonna 1971 ja Tim Horton vuonna 1972. Tehtyään jo avausottelussaan neljä tehopistettä, Selänteestä tuli ainoa täyttänyt jääkiekkoilija, joka on yltänyt kyseiseen suoritukseen NHL:ssä kahdesti. Maaliskuun 2013 viimeisellä viikolla Selänne pelasi uransa. runkosarjaottelun ja ohitti samalla Teppo Nummisen kaikkien aikojen eniten otteluita NHL:n runkosarjassa pelanneena suomalaisena.
Kauden alkupuolella Selänne pääsi jälleen pelaamaan entisessä kotikaupungissaan Winnipegissä, kun Anaheim kohtasi Winnipeg Jetsin vieraskaukalossa. Winnipegiläinen yleisö osoitti Selänteelle jälleen suosiotaan jopa kesken ottelun, ja Selänne valittiin myös ottelun ykköstähdeksi. Lokakuussa Selänne loukkaantui Philadelphia Flyersia vastaan pelatussa vierasottelussa, kun Philadelphian puolustaja Luke Schennin maila osui Selänteen kasvoihin. Tapahtuneen seurauksena Selänne menetti hampaita ja sai suunsa tienoille lähes 40 tikkiä, ja loukkaantuminen pakotti hänet kahden viikon sairauslomalle. Vuoden 2014 tammikuussa Selänne pelasi Anaheim Ducksin kanssa NHL:n ulkoilmaottelussa Los Angeles Kingsiä vastaan Los Angelesin Dodger Stadiumilla, jossa joukkueiden kohtaamista seurasi yli 54 000 hengen yleisö. Anaheim voitti ottelun lukemin 3–0, ja Selänne syötti ottelussa Matt Beleskeyn tekemän maalin. Uransa viimeisen NHL:n runkosarjaottelun Selänne pelasi 13. huhtikuuta entistä seuraansa Colorado Avalanchea vastaan, ja hän toimi ottelussa Anaheimin kapteenina. Anaheimin kannattajat hurrasivat Selänteelle läpi ottelun, ja hänet valittiin ottelun ykkös-, kakkos- ja kolmostähdeksi.
Anaheim eteni runkosarjan päätyttyä pudotuspeleihin ja kohtasi ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Dallas Starsin. Selänne joutui yllättäen pudotuspelien neljännessä ottelussa pelaavan kokoonpanon ulkopuolelle päävalmentaja Bruce Boudreaun päätöksestä. Boudreau perusteli päätöstään sillä, että hän tarvitsi Anaheimin pelaavaan kokoonpanoon pelitavaltaan Selännettä fyysisemmän pelaajan ja näin ollen hänen sijastaan Anaheimin kokoonpanossa pelasi Emerson Etem. Anaheim voitti lopulta Dallasin ottelusarjan kuudennessa kamppailussa jatkoajalla, ja kokoonpanoon paluun tehnyt Selänne keräsi ottelussa kaksi syöttöpistettä. Voitettuaan ottelusarjan Dallasia vastaan Anaheim eteni läntisen konferenssin välieriin, jossa se kohtasi Los Angeles Kingsin. Selänne pelasi ottelusarjan pirtein ottein ja onnistui maalinteossa ottelusarjan aikana kahdesti. Anaheimin ja Los Angelesin kolmannessa kohtaamisessa ylivoimamaalin tehnyt Selänne valittiin myös ottelun ykköstähdeksi. Ottelusarja venyi lopulta ratkaisevaan seitsemänteen otteluun. Los Angeles voitti seitsemännen ottelun selvästi lukemin 2–6, ja näin ollen myös Selänteen ammattilaisura päättyi. Ottelun päätyttyä sekä Anaheimin kotiyleisö että Los Angelesin vieraskannattajat osoittivat Selänteelle suosiotaan seisoen, ja myös Los Angelesin pelaajat osoittivat Selänteelle kunnioitustaan ottelun päätyttyä. Muun muassa Los Angelesin maalivahti Jonathan Quick kiitti Selännettä ja sanoi, että häntä vastaan pelaaminen on ollut kunnia, ja Los Angelesin puolustaja Drew Doughty kertoi jäävänsä ikävöimään Selännettä. Pudotuspeleissä Selänteen tehopisteet olivat 12 ottelussa 2+4=6.
Kauden aikana Selänne arvosteli Anaheimin päävalmentaja Bruce Boudreaun ratkaisuja, jotka vaikuttivat Selänteen roolin pienentymiseen ja peliajan vähenemiseen kauden kuluessa. Selänteen ja Boudreaun välien huhuttiin huonontuneen etenkin Dallasia vastaan pelatun pudotuspelisarjan aikana, mutta Selänne sanoi kauden päätyttyä, ettei heidän välisessä suhteessaan ollut vikaa ja että kyse oli vain pelillisesti näkemyseroista. Boudreau itse totesi runkosarjan lopulla olevansa “pelkkä moukka Selänteeseen verrattuna“ ja kertoi, että päätös jättää Selänne ajoittain pienemmälle peliajalle oli ollut todella vaikeaa. Selänteen mukaan Boudreau ei enää uskonut, että Selänne voisi yhä pelata isossa roolissa, mutta Selänne sen sijaan uskoi pystyvänsä yhä pelaamaan joukkueensa ykkösketjussa. Selänne kertoi, ettei hän omasta mielestään saanut kauden aikana hyödyntää kaikkia taitojaan ja voimavarojaan ja sanoi, että pystyisi yhä pelaamaan NHL-tasolla mutta ei enää halua.
Maajoukkueura
thumb|left|Selänne jäällä ottelussa [[Saksan jääkiekkomaajoukkue|Saksaa vastaan vuoden 2008 MM-kilpailuissa.]] Selänne on Suomen jääkiekkomaajoukkuetta edustaessaan saavuttanut neljä mitalia olympialaisista, kaksi mitalia MM-kilpailuista sekä toisen sijan maailmancupista ja kolmannen sijan Kanada-cupista. Arvokisoissa hän on pelannut 90 ottelua tehopistein 50+46=96. Maajoukkueurallaan Selänne on pelannut yhteensä 130 kansainvälistä aikuisten maaottelua pistein 66+67=133. Olympiatasolla hän on kaikkien eniten tehopisteitä merkkauttanut jääkiekkoilija: olympialaisten 37 ottelussaan hän on tehnyt pisteet 24+19=43.
Nuorten maajoukkueissa Selänne osallistui arvokisoihin edustaen Suomea alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1988 ja alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 1989. Aikuisten tasolla hän pelasi lähes poikkeuksetta yhdessä keskushyökkääjä Saku Koivun ja laitahyökkääjä Jere Lehtisen kanssa ja muodosti heidän kanssaan Suomen joukkueen tehokkaimman hyökkäyskolmikon.
Ensimmäiset MM-kilpailunsa aikuisten tasolla Selänne pelasi vuonna 1991 Suomen isännöidessä MM-turnausta. Selänne oli yksi turnauksen parhaista pistemiehistä. Hänen edelleen ylsivät vain Mats Sundin ja Jari Kurri. Selänne oli mukana myös saman vuoden Kanada-cupissa, jossa Suomi ylsi kolmanneksi.
Albertvillen vuoden 1992 talviolympialaisissa Suomi ylsi seitsemännelle sijalle. Selänne pelasi ensimmäistä kertaa urallaan olympialaisissa ja hänelle olympiaturnaus oli onnistunut, sillä kahdeksassa ottelussa tehopisteet 7+4=11 viimeistelleenä hän jakoi turnauksen maalitilaston voiton seitsemällä maalillaan Nikolai Borštševskin ja Andrei Homutovin kanssa. 11 pisteellään hän oli Suomen joukkueen paras pistemies Hannu Järvenpään kanssa.
Vuonna 1996 Selänne pelasi suurimmalti osin Juha Ylösen kanssa Suomen osallistuessa vuoden 1996 maailmancupiin, joka perustettiin lakkautetun Kanada-cupin tilalle. Sekä maailmancupissa että kevään MM-kilpailuissa Suomi sijoittui viidennelle sijalle ja jäi ulos mitalipeleistä.
Ensimmäisen kerran Selänne ylsi mitaleille maajoukkueurallaan Naganon vuoden 1998 talviolympialaisissa. Hän pelasi ensimmäisen yhteisen turnauksensa Saku Koivun ja Jere Lehtisen kanssa. Turnaus oli hyvin onnistunut sekä Selänteelle että koko joukkueelle. Selänne voitti olympiaturnauksen pistepörssin tehopistein 4+6=10 ja Suomi saavutti turnauksessa pronssimitalin. Epäonnekseen nivusvaivojen kanssa turnauksessa pelannut Selänne loukkaantui ja joutui jäämään sivuun pronssiottelusta. Hänen tilalleen Koivun ja Lehtisen rinnalle Suomen ykkösketjuun nostettiin Ville Peltonen.
Vuoden 1999 MM-kisoissa Selänne pelasi jälleen Koivun ja Lehtisen rinnalla. Suomi eteni aina MM-finaaliin asti, mutta finaalissa Suomi jäi hopealle Tšekin voittaessa maailmanmestaruuden. Selänne sijoittui turnauksen pistepörssissä toiseksi, ja hänet valittiin kisojen tähdistökentälliseen sekä turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi.
Guerrero (täsmennyssivu)
Guerrero tarkoittaa muun muassa seuraavia asioita:
Teemu Selänne
Maajoukkueura
Salt Lake Cityn vuoden 2002 talviolympialaisissa Selänne pelasi Suomen joukkueen kapteenina. Suomi ei saavuttanut kisoissa mitalia ja sijoittui kuudenneksi. Selänne viimeisteli turnauksen neljässä ottelussaan kolme maalia.
Seuraavan vuoden MM-kilpailuissa Suomi päätyi viidenneksi, mutta Selänne oli jälleen erinomaisessa vireessä ollen turnauksen paras maalintekijä kahdeksalla osumallaan. Turnauksen puolivälierässä Selänne ehti laukoa jo kypärätempun eli kolme maalia Ruotsia vastaan, mutta lopulta Ruotsi nousi Suomen rinnalle ja ohi vieden ottelun nimiinsä lukemin 6–5 ja pudottaen Suomen jatkosta. Selänne palkittiin turnauksen parhaana hyökkääjänä.
Selänne osallistui vuonna 2004 jääkiekon maailmancupiin toista kertaa urallaan, mutta ei polvivaivojensa vuoksi pystynyt pelaamaan aiempien vuosiensa tasolla. Selänne teki kuudessa ottelussa neljä tehopistettä ja Suomi sijoittui toiseksi.
Jämijärvi
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Jämijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Teemu Selänne
Maajoukkueura
Seuraavan kerran Selänne edusti Suomea vuoden 2008 MM-kilpailuissa, jossa Suomi saavutti pronssimitalin. Selänne pelasi turnauksessa yhdeksän ottelua tehopistein 3+4=7. Pronssiottelun jälkeen hän vahvisti päättävänsä uransa maajoukkueessa.
Päätös lopettamisesta ei kuitenkaan pitänyt toisellakaan kerralla, kun jääkiekkomaajoukkueen päävalmentaja Jukka Jalonen valitsi Selänteen edustamaan Suomea Vancouverin vuoden 2010 talviolympialaisiin. Vancouverissa hän oli Suomen joukkueen kokenein olympiapelaaja ja hänestä tuli kisojen myötä yksi seitsemästä jääkiekkoilijasta, jotka ovat osallistuneet olympialaisiin viidesti. Selänne aloitti olympiaturnauksen pirtein ottein merkkauttamalla kahdessa alkusarjan ottelussa kaksi syöttöpistettä, mutta ei kisojen edetessä enää päässyt tehopisteille. Hänen pelaamistaan hidasti NHL:n runkosarjaottelussa sattunut leukavamma, ja hän joutui pelaamaan koko olympialaisten ajan kypärällä, joka oli varustettu leukasuojuksella. Loukkaantumisensa vuoksi hän oli syönyt ennen kisojen alkua vain nestemäisiä aterioita, minkä takia hänen painonsa oli pudonnut seitsemän kiloa eikä hän kertomansa mukaan ollut kisojen alkaessa riittävän hyvässä fyysisessä kunnossa, mitä olympialaisissa pelaaminen vaati. Tästä huolimatta hän nousi Vancouverissa kaikkien aikojen tehokkaimmaksi jääkiekkoilijaksi olympialaisten historiassa syötettyään Saksaa vastaan pelatussa ottelussa puolustaja Kimmo Timosen maalin. Hän ohitti syöttöpisteellään Tšekkoslovakian Vlastimil Bubníkin, Neuvostoliiton Valeri Harlamovin ja Kanadan Harry Watsonin, jotka olivat aiemmin jakaneet olympialaisten kaikkien aikojen pistepörssin kärkisijaa. Selänne nousi syöttöpisteellään itsenäisesti tilaston kärkipaikalle tehopisteillä 20+17=37. Suomi saavutti olympialaisissa pronssimitalin, ja pronssiottelun jälkeen Selänne kertoi jälleen maajoukkueuransa päättyvän.
Suomen jääkiekkomaajoukkueen päävalmentajaksi vuonna 2013 palannut Erkka Westerlund julkaisi kesäkuussa 54 pelaajan listan, josta hän valitsisi lopullisen joukkueen edustamaan Suomea Sotšin vuoden 2014 talviolympialaisiin. Selänne oli 43-vuotiaana listan vanhin ehdolle asetettu pelaaja, ja lopulta hänet myös valittiin vuoden 2014 tammikuussa joukkueeseen. Tämän johdosta Selänteestä tuli kaikkien aikojen toinen jääkiekkoilija, joka on pelannut kuudesti olympialaisissa. Aiemmin vain Raimo Helminen on pelannut kuudesti olympiaturnauksessa. Selänne valittiin Suomen joukkueen kapteeniksi, ja joukkueen ykkösketjuun 21-vuotiaan laitahyökkääjä Mikael Granlundin ja 18-vuotiaan keskushyökkääjä Aleksander Barkovin rinnalle. Selänteen ollessa olympialaisten vanhin jääkiekkoilija, oli Barkov sitä vastoin kisojen nuorin. Selänne pelasi turnauksessa kuusi ottelua pistein 4+2=6 ja hän oli Suomen paras maalintekijä ja ketjukaverinsa Mikael Granlundin jälkeen joukkueen toiseksi paras pistemies. Suomi ylsi olympialaisissa pronssimitaliin, kun se päihitti pronssiottelussa Yhdysvallat lukemin 5–0. Selänne teki ottelussa Suomen ensimmäisen ja neljännen maalin, ja ottelun jälkeen hän kertoi päättävänsä 26 vuotta kestäneen uransa maajoukkueessa. Pronssimitalin myötä Selänne ja Suomen joukkueen puolustaja Kimmo Timonen nousivat Ville Peltosen, Saku Koivun, Jere Lehtisen sekä Neuvostoliiton Igor Kravtšukin ja Valeri Harlamovin ja Tšekkoslovakian Jiří Holíkin rinnalle kaikkien aikojen eniten jääkiekon olympiamitaleita saavuttaneina urheilijoina. Selänteestä tuli pronssimitalin myötä kaikkien aikojen vanhin olympiamitalisti miesten jääkiekossa, ja turnauksessa neljä maalia tehneestä Selänteestä tuli myös kaikkien aikojen vanhin olympialaisissa maalin tehnyt jääkiekkoilija.
Uran jälkeen
Elokuussa vuonna 2014 Anaheim Ducks ilmoitti jäädyttävänsä Selänteen pelinumeron ”Teemu Tribute Night”-nimetyssä tilaisuudessa 11. tammikuuta 2015. Selänteen pelipaita nostettiin Anaheim Ducksin kotiareenan Honda Centerin kattoon ja Anaheim Ducks pelasi Teemu Selänteen ensimmäistä NHL-seuraa Winnipeg Jetsiä vastaan. Selänteestä tuli ensimmäinen pelaaja, jonka pelinumeron Anaheim Ducks jäädytti.
Vuonna 2014 Selänteen oli tarkoitus toimia Roman Rotenbergin Kirkkonummen Porkkalaan Långvik-hotellin yhteyteen suunnitteleman monitoimihallihankkeen keulakuvana. Roman Rotenberg joutui kuitenkin Yhdysvaltain pakotelistalle, kun hänen oli katsottu auttaneen isäänsä ja setäänsä kiertämään pakotteita, jotka Yhdysvallat oli Venäjän Krimin-miehityksen vuoksi asettanut. Siksi hanke ei edennyt.
Tammikuussa 2016 Selänteen Euroopan pakolaiskriisiin liittyvät twiitit herättivät kohua. Twiiteissään hän vaati ”hyysäämisen” lopettamista ja entistä kovempia rangaistuksia raiskaajille. Myöhemmin julkaisemassaan blogikirjoituksessa hän kuitenkin selvensi twiittejään kirjoittamalla, ettei hyväksy rasismia missään olosuhteissa. Selänne perusteli näkemyksiään blogissa kertomalla ystävänsä alaikäisestä tyttärestä, joka joutui turvapaikanhakijoiden raiskaamaksi. Ylen ajankohtais- ja featuretoimituksen esimies Jussi Eronen kyseenalaisti tarinan 2. maaliskuuta julkaistussa analyysissä, jossa hän kertoi, ettei Selänteen kuvailemaa tapausta ole ilmoitettu poliisille Suomessa. Selänteen edustaja ei halunnut kommentoida asiaa Ylelle. Myöhemmin Selänne arvosteli Twitterissä mediaa asian käsittelystä, mutta ei täsmentänyt kertomustaan.
Yksityiselämä
Teemu Selänteen vanhemmat ovat Liisa ja Ilmari Selänne. Selänteellä on kaksosveli Paavo ja isoveli Panu. Teemu ja Paavo syntyivät perheen veneretken kesken Turussa, mutta heidän synnyinkaupungikseen on merkitty Helsinki. Suoritettuaan peruskouluopinnot Selänne opiskeli kauppaoppilaitoksessa ja työskenteli päiväkodissa ennen ammattilaisuraansa NHL:ssä. Varusmiespalveluksensa Selänne suoritti Hämeen Rykmentin Urheilukoulussa Lahdessa. Selänne on yksi Lastenklinikoiden Kummien perustajajäsenistä, ja hän on koko uransa ajan tukenut yhdistystä. Hän lahjoitti yhdistykselle esimerkiksi 10 000 markan stipendin, jonka hän sai pudotuspelien parhaana pelaajana keväällä 1992. Selänteellä on myös oma hyväntekeväisyysyhdistys The Finnish Flash ry.
Selänne avioitui Sirpa Vuorisen kanssa 19. heinäkuuta 1996. Parilla on neljä lasta: pojat Eemil (s. 1996), Eetu (s. 1997) ja Leevi (s. 2000) sekä tytär Veera (s. 2007). Selänne on asunut perheineen vuodesta 2000 Coto de Cazassa Kaliforniassa Orangen piirikunnassa.
Jämijärvi
Seurakunnat
Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen lukeutuva Jämijärven Helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Jämijärven alueella toimii Tampereen ortodoksinen seurakunta.
Teemu Selänne
Yksityiselämä
Kaukaloiden ulkopuolella Selänne tunnetaan innokkaana golfaajana ja autoharrastajana. Hän omistaa yli 30 erilaista autoa. Vuonna 2008 hän osti 10 Ford Mustangia konkurssipesästä ja lähetti ne Eurooppaan. Selänteen omistamista autoista maineikkaimpia ovat 1961 Lincoln Continental, jollaista muun muassa John F. Kennedy käytti virka-autonaan Yhdysvaltain presidenttinä. Hän on myös yksi harvoista Enzo Ferrari -urheiluauton omistavista henkilöistä. MTV3 MAX esitti Selänteen autokokoelmaa avartavaa, 12-osaista televisiosarjaa Teemun tallista vuonna 2010. Selänne on myös harrastanut ralliautoilua nimellä Teukka Salama.
Jämijärvi
Tapahtumat
Vanhoillislestadiolaisten suviseurat on järjestetty Jämijärvellä vuonna 1991.
Brasilian Grand Prix 1981
Brasilian Grand Prix 1981 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 29. maaliskuuta 1981 sateisella Jacarepagua radalla Brasiliassa. Kilpailun voitti Williamsilla ajanut Carlos Reutemann, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Jämijärvi
Ruokakulttuuri
Jämijärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla saunapalvi ja rasvaperunat.
Teemu Selänne
Populaarikulttuurissa
Selänne mainitaan esimerkiksi Martti Servo & Napanderin kappaleessa ”Lätkän ihmemaa” muiden suomalaisten ammattikiekkoilijoiden kanssa, ja rapduo JVG on tehnyt Selänteestä sekä jalkapalloilija Jari Litmasesta kertovan kappaleen "Teemu ja Jari".
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg (5. helmikuuta 1804 Pietarsaari – 6. toukokuuta 1877 Porvoo) oli suomalainen runoilija, opettaja, toimittaja, pappi ja professori. Runebergiä pidetään Suomen kansallisrunoilijana. Hänen ruotsiksi kirjoittamansa työt vaikuttivat merkittävästi myös Ruotsin kirjallisuuteen. J. L. Runebergin puoliso oli kirjailija Fredrika Runeberg.
Runeberg oli hyvin huomattava lyyrillinen ja eepillinen runoilija. Suomalaisten silmissä Runebergin merkitystä lisäsi aikakausi, jona hän toimi. Yhdessä Elias Lönnrotin kanssa hän oli luomassa suomalaisista kulttuurikansaa sen omissa ja muiden silmissä. Hän loi 1830- ja 1840-luvuilla ihannekuvan Suomen kansasta ja luonnosta ja antoi Vänrikki Stoolin tarinoissa Suomelle moraalisen identiteetin. Hän nousi suurmiehen asemaan ja Runebergin päivää alettiin juhlia jo hänen elinaikanaan.
Lapsuus ja suku
Runebergin vanhemmat olivat merikapteeni Lorens Ulrik Runeberg ja Anna Maria Malm. Lorens Ulrik Runebergin isä oli muuttanut Suomeen 1760-luvulla Jämtlannista Ruotsista, ja Anna Maria Malm kuului pietarsaarelaiseen Malmin kauppiassukuun, jonka juuret niin ikään lienevät olleet Ruotsista. Johan Ludvig, kutsumanimeltään Janne, syntyi isän ollessa merillä. Runeberg syntyi helmikuussa 1804, mutta ei ole täysin varmaa, oliko päivämäärä 5. vai 7. helmikuuta. Hän itse vietti kuitenkin syntymäpäiviä helmikuun viidentenä. Isä näki Johanin ensi kerran tämän ollessa kolmivuotias. Johan oli esikoinen, ja hänellä oli kolme sisarta, Ulrika Carolina, Emilie ja Maria Mathilda, ja veljet Viktor ja Nestor, jotka molemmat jatkoivat isänsä työtä. Ulrika Carolinasta tuli runoilija, ja Emilie ”Emma” oli pietisti, joka muun muassa hoiti sokerileipomoa ja opetti Pietarsaaressa ja Uudessakaarlepyyssä. Maria Mathildasta tuli käsityönopettaja ja lisäksi Emilie ja Maria olivat harrastaneet musiikkia. Runebergin veljenpoika oli pianisti Rudolf Sjögren, joka oli syntynyt neljä vuotta ennen isänsä Nestorin kuolemaa.
Runeberg sairasti lapsuudessaan risataudin, joka johti rauhasturpoamiin. Hänen fyysinen kehityksensä hidastui sairauden johdosta niin, että hän oppi kävelemään vasta kolmi- tai nelivuotiaana. Isältään Johan peri miehekkään ja reippaan luonteen, äidiltään taas herkkyyden ja taiteellisen lahjakkuuden.
Opiskeluvuodet
Runeberg suoritti ylioppilastutkinnon Turussa vuonna 1822 ja aloitti seuraavana vuonna Turun akatemiassa filosofian opinnot. Hän liittyi Pohjalaiseen Osakuntaan. Opiskeluaikana hänen ystäväpiiriinsä kuului muita pohjalaisia, kuten Johan Jakob Nervander, J. V. Snellman ja uusimaalainen Elias Lönnrot. Runeberg valmistui filosofian kandidaatiksi heinäkuussa 1827. Kesällä 1827 Runeberg asui arkkipiispa Jakob Tengströmin virkatalossa Paraisilla, missä hän opetti lapsia. Siellä hän tapasi tulevan puolisonsa ja kirjailijan Fredrika Tengströmin, jonka setä arkkipiispa oli. Opiskelurahoja hän ansaitsi kotiopettajana Saarijärvellä ja Ruovedellä. Ensin mainitun paikkakunnan innoittamana syntyi vuonna 1830 hänen esikoiskokoelmassaan julkaistu runo ”Saarijärven Paavo” (Bonden Paavo). Runebergin ensimmäinen julkaistu runo oli Åbo Tidningar -lehdessä vuonna 1826 ilmestynyt ”Auringolle” (Till solen).
Vaikka Runeberg sai Saarijärvellä viettämiensä vuosien 1824–1825 aikana ratkaisevat herätteet elämäntyölleen, sinne hän ei enää koskaan myöhemmin palannut. Asuessaan Ruovedellä vuosina 1825–1826 Runeberg tutustui muutamiin Suomen sodan veteraaneihin, joihin muun muassa hänen isäntänsä, kapteeni Erik Gustaf af Enehjelm kuului. Ruoveden seudut olivat olleet vääpeli Jakob Johan Rothin ja kersantti Carl Johan Spoofin kuuluisan sissiretken näyttämönä, ja heidän viimeinen yhteenottonsa kenraali Nikolai Rajevskin johtamien venäläisten kanssa oli tapahtunut juuri af Enehjelmin omistaman Ritoniemen kartanon mailla. Metsästysretkillään Runeberg tutustui myös Kurussa asuneeseen vänrikki Carl Gustaf Polvianderiin, joka oli toiminut sodassa Porin rykmentin lipunkantajana ja josta tuli yksi vänrikki Stoolin esikuvista. Toiseksi esikuvaksi on mainittu pienessä mökissä Ritoniemen kartanon lähistöllä asunut sotaveteraani, vänrikki Fredrik Adolf Pelander. Kolmas esikuva on Ruoveden nimismies ja kapteeni Kaarle Palmroth. Runeberg tutustui Palmrothiin Ritoniemen kartanolla, jossa hän vieraili säännöllisesti. Hän oli jo yli 70-vuotias ja ulkonäöltään Stoolin tapainen. Suomen sodan aikana Palmroth oli ollut vänrikki Ruoveden komppaniassa. Ketään yksityishenkilöä ei voi pitää vänrikki Stoolin hallitsevana esikuvana, vaan Runeberg on itse luonut runokokoelmaa koossa pitävän tarinoivan soturivanhuksen, jota hän on elävöittänyt eri henkilöistä muistiin jääneillä piirteillä.
Ura Helsingissä ja Porvoossa
thumb|Runebergien asunto Porvoossa Aleksanterinkadun ja Kirkkokadun (nyk. Runeberginkatu) kulmassa.
Vuonna 1828 Runeberg muutti Helsinkiin, kun yliopisto määrättiin Turun palon myötä siirtymään pääkaupunkiin. Hänestä tuli vuonna 1830 kaunopuheisuuden dosentti. Tehtävään kuului klassillisten ja uusien kielten opetusta. Vuonna 1833 hän haki yliopiston Rooman kirjallisuuden apulaisen virkaa. Yliopistotoveriensa kanssa Runeberg perusti myös uuden oppikoulun Helsingfors lyceumin.
Runeberg oli vuonna 1832 perustetun Helsingfors Morgonblad -lehden ensimmäinen toimittaja. Samana vuonna hän julkaisi Helsingfors Morgonbladissa useita Ruotsin akatemiaa ja ruotsalaista runoutta kritisoineita artikkeleita. Helsingin-vuosinaan Runeberg asui useissa eri osoitteissa eri puolilla kaupunkia. Alkuvuonna 1837 Runeberg sai Porvoon kymnaasin roomalaisen kirjallisuuden lehtorin viran, ja perhe muutti pysyvästi Porvooseen. Virkaan kuului Porvoon tuomiokapitulin jäsenyys, joten Runeberg vihittiin papiksi vuonna 1838. Virka-asuna oli papinpuku, mikä näkyykin Runebergin yllä useissa hänen muotokuvissaan. Opettajanuransa ohella hän toimitti Borgå Tidning -lehteä vuosina 1838–1839. Runeberg sai professorin arvon vuonna 1844. Runeberg käytti paljon aikaa 1850-luvulla virsikirjatyöhön ja virsirunoiluun. Hän toimi opettajana aina eläkkeelle siirtymiseensä asti vuonna 1857 ja keskittyi sen jälkeen kirjoittamiseen. Runeberg halvaantui vuonna 1863 saatuaan metsästysretkellä aivoverenvuodon. Hän vietti loppuelämänsä pääasiassa vuodepotilaana.
Runebergin runoilijanolemus muodostui 1830-luvun aikana. Sen olennainen tekijä oli klassillisen antiikin kirjallisuuden ja moraalin syvällinen omaksuminen. Opetustyö ylläpiti ja syvensi Runebergin suhdetta kreikkalaiseen ja roomalaiseen runouteen. Antiikin kirjallisuuden harrastukseen liittyi suoranaisesti myös 1820-luvulla suuressa muodissa ollut kiinnostus balkanilaiseen kansanrunouteen. Runeberg sai myös vaikutteita ajan porvarillis-romanttisesta virtauksesta sekä huvinäytelmiinsä että kolmannen runokokoelman runoihin ja Hannan ilmentämään perhe-epiikkaan.
Pantikapaion
Pantikapaion ( tai, myös Pantikapaia, ; ) eli Bosporos oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Taurikessa Skyytiassa, nykyisellä Krimin niemimaalla Ukrainassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee nykyisen Kertšin kaupungin keskustan eteläpuolella.
Johan Ludvig Runeberg
Ura Helsingissä ja Porvoossa
Vuonna 1832 Runeberg julkaisi noin tuhannen heksametrisäkeen mittaisen Hirvenhiihtäjät-runoelman, jonka tekemisen oli aloittanut kuusi vuotta aikaisemmin. Hirvenhiihtäjät oli suomalaisen kansanelämän tutkielma. Vuonna 1833 Runeberg julkaisi toisen kokoelmansa Dikter. Andra häftet (Runoja. 2.), joka verrattuna ensimmäiseen kokoelmaansa oli itsenäisempi. Vuonna 1836 hän julkaisi kolmilauluisen, eeppisen runokokoelman Hanna, joka sijoittui pappilamiljööseen. Vuonna 1841 hän julkaisi "Julqvällen"-runon, joka käsitteli iän ja yhteiskunnallisen aseman vaikutusta rohkeuteen ja mielentilaan. Samana vuonna hän julkaisi Nadeschda-runoelman. Vuonna 1844 Runeberg julkaisi eepoksen Kuningas Fjalar, jonka teemana oli jumalallisen luonnonjärjestyksen ja ihmisen tahdon suhde. Hän julkaisi Vänrikki Stoolin tarinoiden ensimmäisen osan vuonna 1848. Toisen osan hän julkaisi vuonna 1860. Heti toisen osan julkaisun jälkeen alkoi nopea suomennostyö. Vänrikki Stoolin tarinat julkaistiin vihkoina vuosien 1870–1877 välisenä aikana.
Maamme-laulun ja koko Vänrikki Stoolin tarinoiden taustalla oli poliittinen levottomuus, joka johti Euroopan vallankumousvuoteen vuonna 1848. Tarinoiden yleissävy on konservatiivisen isänmaallinen ja samalla usein myös humoristinen; sillä oli ratkaiseva vaikutus suomalaisen isänmaantunteen muodostumiseen ja sen uushumanistiseen luonteeseen.
Pantikapaion
Pantikapaion oli kreikkalainen siirtokunta, joka perustettiin 500-luvun eaa. alkupuolella. 400-luvulta eaa. lähtien Pantikapaion toimi Bosporoksen valtakunnan pääkaupunkina.
Quintana Roo
Quintana Roo on Meksikon itäisin osavaltio. Se rajoittuu Yucatániin pohjoisessa ja Campecheen lännessä, idässä Karibianmereen ja etelässä Belizeen. Osavaltio on saanut nimensä meksikolaisen kansallissankarin Andrés Quintana Roon mukaan.
Pantikapaion
Maantiede
pienoiskuva|vasen|Pantikapaionin akropoliin raunioita.
Quintana Roo
Quintano Roosta tuli territorio 24. marraskuuta 1902 ja osavaltio 8. lokakuuta 1975. Se on Meksikon uusin osavaltio.
Johan Ludvig Runeberg
Ura Helsingissä ja Porvoossa
Runebergista tuli jo eläessään ”Suomen ensimmäinen suurmies”. Runebergin päivää juhlittiin aina 5. helmikuuta hänen 50-vuotispäivästään asti. Myöhemmin Porvoon teinit alkoivat käydä laulamassa Runebergin ikkunan alla tämän syntymäpäivänä.
Pantikapaion
Maantiede
Pantikapaionin kaupunki sijaitsi Tauriken eli Taurien Khersonesoksen itärannikolla Kimmeroksen Bosporoksen (nyk. Kertšinsalmi) länsirannalla, lähellä Maiotiin järven (nyk. Asovanmeri) suuta. Kaupungin akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina toimi Mithridates-vuorena tunnettu kukkula, jonka ympärysmitan Strabon kuvasi 20 stadioninmitaksi. 300-luvulla eaa. kaupunkikeskus kattoi noin 100 hehtaarin kokoisen alueen. Kukkula vaikuttaa olleen pienellä niemellä, jonka pohjois- ja eteläpuolella oli lahdet; tällöin nykyisen kaupungin keskustan paikka oli antiikin aikaan vielä veden alla.
Quintana Roo
Osavaltion pinta-ala on 42 361 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2014 noin 1,5 miljoonaa.
Pantikapaion
Maantiede
Pantikapaionin etäisyys Maiotiin suusta oli noin 14 kilometriä. Pseudo-Skylaks arvioi etäisyyden 30 stadioninmitaksi, mikä on yli puolet liian pieni. Arrianos arvioi etäisyyden oikeammin 60 stadioninmitaksi. Hän katsoi tämän olevan etäisyyden kaupungista Tanais-joen (nyk. Don) suulle, ja hän piti selvästi Maiotista joen jatkeena ja Kimmeroksen Bosporosta Maiotiin jatkeena. Pantikapaionin sijainti vesiteiden risteyskohdassa oli ihanteellinen kaupan kannalta. Sen länsipuolella puolestaan sijaitsi laaja, hedelmällinen tasanko, joka ulottui lounaaseen noin 95 kilometrin päähän Theodosiaan saakka. Rannikolla Pantikapaionista pohjoiseen sijaitsivat kaupungit Myrmekeion ja Parthenion ja etelään Tyritake ja Nymfaion. Salmen toisella puolella sijaitsivat muun muassa Fanagoria ja Hermonassa.
Johan Ludvig Runeberg
Ura Helsingissä ja Porvoossa
Sanonnalla ”puhuu kuin Runeberg” viitataan taitavaan sanakäyttöön, siihen, että pystyy herättämään tunteita, sekä että puhuu kauniisti ja vuolaasti. Runeberg lausui runojaan ulkoa ja esiintyi mielellään etenkin naisille.
Aalto-yliopiston urheiluseura
thumb|250px|Polyteknikkojen urheiluseuran joukkue, joka voitti jalkapallomestaruuden 1909. Valtaosa pelaajista voitti samana vuonna myös jääpallomestaruuden. Aalto-yliopiston urheiluseura (AaltoUS, vuoteen 2010 asti Polyteknikkojen urheiluseura, PUS) oli vuonna 1903 perustettu urheiluseura. Seura oli helsinkiläinen ja toimi Aalto-yliopiston (vuoteen 2010 asti Teknillisen korkeakoulun) urheiluseurana. Lajeina olivat vuosien varrella muun muassa voimistelu, hiihto, luistelu, jalkapallo, futsal, koripallo, salibandy, lentopallo ja jääpallo.
Pantikapaion
Maantiede
Pantikapaionin kaupunkivaltion hallussa olleen alueen kooksi on arvioitu yli neliökilometriä. Tämä tekee sitä pinta-alaltaan kolmanneksi suurimman tunnetun poliksen Syrakusan ja Spartan jälkeen. Tarkan alueen määrittely on kuitenkin hankalaa. Kaupunkivaltion alueella oli sekä muita sen alaisuudessa olleita poliksia että suuri määrä kyliä, joita arvioidaan olleen 300-luvulla eaa. jopa 200.
Johan Ludvig Runeberg
Kuolema ja hautajaiset
thumb|upright|Runebergin kuolemasta julkaistu artikkeli Suomen Kuvalehdessä 15. toukokuuta 1877. thumb|left|[[Johan Knutsonin maalaus Runebergin haudasta alkuperäisessä asussaan toukokuussa 1877.]]
Aalto-yliopiston urheiluseura
Historia
Seuran nimi oli aluksi Polyteknikkojen voimistelu- ja urheiluseura, joka kuitenkin myöhemmin lyheni Polyteknikkojen urheiluseuraksi.
Johan Ludvig Runeberg
Kuolema ja hautajaiset
Runeberg kuoli 6. toukokuuta 1877, ja hänet haudattiin Näsinmäen hautausmaan korkeimmalle kummulle. Kallioon louhittu hautaholvi somistettiin kasvein. Runebergin hautajaiset 12. toukokuuta 1877 olivat suuret ja juhlalliset. Helsingistä tuli kolme junavaunullista hautajaisvieraita ja hautajaisiin osallistuivat koko valtiopäivät. Hautajaissaaton reitti Runebergin kotitalolta oli peitelty kuusenhavuilla ja reunustettu pikkukuusilla. Kuusenhavuilla oli koristeltu myös Porvoon rakennuksia. Kaupungin kaupat olivat kiinni koko päivän ja Helsingissäkin kolme tuntia. Kulkue oli niin pitkä, että kun sen alkupää oli jo haudan äärellä eivät viimeiset olleet vielä päässeet lähtemään vainajan kotitalolta. Kulkuetta johtivat Suomen Kaartin soittokunta ja ylioppilaiden kuoro, joka lauloi haudalla Fredrik Paciuksen johdolla Runebergin sanoittaman Maamme-laulun. Hautapuheen koko kansan puolesta piti J. V. Snellman, myös Zachris Topelius ja kaupunginvaltuuston puheenjohtaja Georg Wallgren puhuivat. Runebergin vaimo, kirjailija Fredrika Runeberg haudattiin miehensä rinnalle vuonna 1879; hänen nimensä on muistomerkin toisella puolella.
Ignacy Dec
thumb|right|Ignacy Dec Ignacy Dec (s. 27. heinäkuuta 1944) on puolalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Wrocławin arkkihiippakuntaan Bolesław Kominek 21. kesäkuuta 1969, ja hänet nimitettiin Świdnican hiippakunnan piispaksi 24. helmikuuta 2004. Piispaksi vihkiminen seurasi 25. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Henryk Roman Gulbinowicz, jota avustivat Tadeusz Rybak ja Józef Pazdur.
Aalto-yliopiston urheiluseura
Historia
Jalkapallossa seura selvisi Suomen-mestaruuskilpailuissa vuonna 1908 loppuotteluun, jonka se hävisi Sportklubben Unitasille maalein 1–4. Seuraavana vuonna seura voitti SM-loppuottelussa HIFK:n lukemin 4–0. Jääpallossa seura saavutti kaksi ensimmäistä Suomen mestaruutta vuosina 1908 ja 1909. Vuonna 1908 se voitti loppuottelussa HIFK:n 8–3 ja seuraavana vuonna lukemin 6–4. Vuonna 1910 seura ylsi hopealle, kun se hävisi loppuottelun IFK:lle maalein 4–12. Seura voitti myös yleisurheilun SM-kisojen yhteydessä pidetyn jalkapalloturnauksen vuonna 1907.
Pesäpallossa PUS osallistui 1930-luvulla moniin turnauksiin, esimerkiksi ”Pikkumailaan”, joka oli tarkoitettu 2-luokan joukkueille eli ei-mestaruussarjalaisille. Joukkue voitti turnauksen 1930 ja 1931. Myös akateemisen Suomen mestaruuden Teknillinen korkeakoulu onnistui joitakin kertoja voittamaan. Amerikkalaisessa jalkapallossa seura tunnettiin nimellä Poli. Poli voitti lajin Suomen mestaruuden vuonna 1980. Amerikkalaisen jalkapallon toiminta eriytyi vähitellen omaksi urheiluseuraksi FT Scotchiksi.
Yhdistys purkautui 17. helmikuuta 2015.
Johan Ludvig Runeberg
Kuolema ja hautajaiset
thumb|Runebergin hautamuistomerkki Porvoon Näsinmäellä. Hautamuistomerkin saamiseksi järjestettiin pian Runebergin kuoleman jälkeen kansalaiskeräys ja vuonna 1879 suunnittelukilpailu, joka oli lajissaan Suomen ensimmäinen. Kilpailu jouduttiin uusimaan vuosina 1880 ja 1885, koska ensimmäisen kilpailun voittanut ruotsalaisen kuvanveistäjä Per Hasselbergin ehdotus osoittautui liian kalliiksi toteuttaa ja toisella kerralla palkintolautakunta ei ollut tyytyväinen jätettyihin ehdotuksiin. Kolmannen kilpailun voitti kuopiolainen arkkitehti Ferdinand Öhman. Muistomerkki paljastettiin lopulta 5. toukokuuta 1888. Se on korkea musta graniittipaasi, jonka etusivua koristaa tähti ja takasivua tähti ja lyyra. Siihen on kirjoitettu sanat ”Fosterlandet reste vården”.
Perhe
Runebergin puoliso oli kirjailija Fredrika Tengström. Fredrikan setä oli arkkipiispa. Fredrika ja Johan menivät naimisiin tammikuussa 1831. He saivat kahdeksan lasta, joista kaksi kuoli lapsena:
Lyyrinen ja eeppinen runoilija
thumb|left|upright|”[[Maamme” -runon alku. Ote Vänrikki Stoolin tarinoiden suomennoksesta. Albert Edelfeltin kuvitus.]] Runeberg kirjoitti koko tuotantonsa ruotsiksi. Hänen tunnetuin teoksensa on Vänrikki Stoolin tarinat, johon kuuluu yhteensä 35 runoa. Runot kertovat vuosien 1808–1809 Suomen sodan sankareista. Fredrik Paciuksen säveltämänä kokoelman avausrunosta "Maamme" ("Vårt land") tuli Suomen kansallislaulu. Yksi Vänrikki Stoolin tarinoissa toistuva ja ilmeisesti Runebergille läheinen teema on köyhien ja vähäisten ihmisten vilpitön isänmaanrakkaus ja siitä seuraava onni, joka kompensoi heidän osattomuuttaan.
Luettelo pikkuplaneetoista: 71001–72000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 71001:stä ja päättyen 72000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Pantikapaion
Historia
Pantikapaion oli Joonian Miletoksesta tulleiden asuttajien perustama siirtokunta. Se perustettiin arkaaisella kaudella noin vuonna 575 eaa. Paikalla oli ollut varhaisempi paikallisen ei-kreikkalaisen skyyttien heimon asutus, jonka nimi oli Pantikapa (myös Panti Kapa). Pantikapaion oli Miletoksen varhaisin siirtokunta seudulla, ja Ammianus Marcellinus kutsui sitä Miletoksen kaupunkien äidiksi Bosporoksella. Stefanos Byzantionlainen kertoo kaupungin synnystä kuitenkin toisen version, jossa sen olisi perustanut Aieteen poika, joka sai alueen lahjaksi skyyttien kuninkaalta Agaiteelta.
pienoiskuva|vasen|Pantikapaionin lyömä raha, 400-luku eaa. Kreikkalaiset yhdistivät kaupungin nimen Pan-jumalaan, ja tämän nimi esiintyi myöhemmin usein kaupungin rahoissa. Todellisuudessa nimi perustui skyytinkieleen ja alkuperäisen asutuksen nimeen, jonka kreikkalaiset sovittivat omaan kieleensä kuten usein muuallakin. Kaupungin väestö koostui osaksi kreikkalaisista ja osaksi skyyteistä ja muusta paikallisesta väestöstä. Sen asukkaasta käytettiin etnonyymejä Pantikapaieus, Pantikapeus ja Pantikapaïtēs.
Pantikapaion oli seudun tärkein kaupunki ja satama, ja tärkeä viljanviennin keskus Välimeren kreikkalaisille pääalueille. Pantikapaion perusti heti 500-luvulla eaa. seudulle omia siirtokuntiaan, joita olivat Myrmekeion ja Tyritake emäkaupungin alaisuudessa olleina poliksina, sekä Porthmion, joka toimi linnoituksena. Kaupunki löi omaa hopearahaa 500-luvulta eaa. ja pronssirahaa 400-luvulta eaa. lähtien.
pienoiskuva|vasen|Pantikapaionlainen kuningas [[Farnakes II:n nimissä lyöty kultastateeri, n. 55/54 eaa.]] Pantikapaion toimi Bosporoksen valtakunnan pääkaupunkina noin vuodesta 480 eaa. lähtien. Siksi se tunnettiin tuolloin myös nimellä Bosporos, jota käytettiin myös koko kuningaskunnasta. Vastaavasti etnonyyminä esiintyi nyt myös Bosporitēs. Kuningaskunnan kautta suuri osa Kimmeroksen Bosporoksen kaupungeista liitettiin Pantikapaionin suojelun alle, joskin itsehallinnollisina poliksina. Ulkopuolelle jäivät itsenäisinä muun muassa Nymfaion ja Theodosia sekä mahdollisesti myös Fanagoria.
Bosporoksen valtakunnan hallitsijasukuna toimi ensin Arkhaianaktidien (Arkhaianaktidai) suku ja myöhemmin vuodesta 438/437 eaa. lähtien Spartokidien (Spartokidai) suku, joka hallitsi aina vuoteen 109 eaa. saakka. Hallitsijat pyrkivät liittämään myös seudun vielä itsenäisinä olleet polikset sekä muita lähialueita valtakuntaan. Laajimmillaan Pairisades I:n aikana 344/343–311/310 eaa. valtakunta ulottoi Tauriasta Kaukasukselle. Pantikapaion taantui jossain määrin taloudellisesti 300–200-luvuilla eaa. sarmaattien vallattua alueen. Taantumiseen vaikutti myös Egyptistä tuodun viljan aiheuttama kilpailu kaupungin taloudelle. Pantikapaionin nimellä lyötiin kultarahaa ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. lähtien. Kaupunki kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä vuonna 63 eaa. Myöhemmin tuhoja aiheuttivat myös gootit ja hunnit.
Pantikapaionin seutu oli osana Bysantin valtakuntaa vielä 500-luvulla jaa. Tuolloin kaupunki tunnettiin ennen kaikkea nimellä Bosporos. Keisari Justinianus kunnostutti kaupungin muurit. Kaupungin vanha nimi eli muistissa vielä myöhemmällekin keskiajalle, jolloin paikka esiintyy italialaisissa kartoissa sekä nimellä Pandico tai Pondico että nimellä Bospro tai Vospro.
Kaupunki
pienoiskuva|Pantikapaionin [[prytaneionin rauniot.]] pienoiskuva|[[Persefone|Korea esittävä marmorireliefin osa, 200-luku eaa.]]