cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mahjong
Muut pelivälineet
Lisäksi pelin mukana tulee pistetikkuja tai pisteluita. Tikkujen käyttö ei ole välttämätöntä, mutta ne helpottavat tulostilanteen seuraamista, koska pisteenlasku perustuu maksuille pelaajalta toiselle. Tikkujen sijasta voi käyttää myös esimerkiksi pokeripelimerkkejä tai kynää ja paperia. Tikkuja (alun perin dominoita) on neljän tyyppisiä:
Ihmisen ja maan pisteiden värit vaihtelevat peliseteissä. Pisteet voivat olla maalattuina tikun keskelle tai sen molempiin päihin.
Uusissa säännöissä pistelasku on uudistettu täysin, eikä pisteitä kerry yhtä paljon kuin vanhojen sääntöjen mukaan. Laskutikuille voidaan antaa esimerkiksi seuraavat arvot:
Rahasta pelattaessa tikkujen loppuminen ei lopeta peliä tikut hävinneen kohdalla, koska hän voi yksinkertaisesti ostaa toisilta pelaajilta tikkuja käyttöönsä.
Nämä pistearvot pätevät modernissa japanilaissa mahjongissa. Perinteisillä säännöillä pelattaessa pistearvot ovat pienemmät.
Perussäännöt
Mahjongia on pelattu yksityiskohdiltaan vaihtelevin säännöin. Jos pelataan vanhojen sääntöjen mukaan, pitää pelaajien varmistaa ennen pelin alkua, että kaikki ovat samaa mieltä pelissä noudatettavista säännöistä. Joidenkin virallisten sääntöjen (esimerkiksi uusien kilpasääntöjen, World Series of Mahjongin sääntöjen tai Euroopan mahjong-liiton riichi-säännöt) noudattaminen eliminoi sääntöjen tulkinnanvaraisuuden.
Peliin tarvitaan neljä pelaajaa, joskin kolmen pelaajan peli onnistuu myös. Kolmella pelaajalla pelatessa toimitaan ikään kuin mukana olisi neljäskin pelaaja (tyhjä paikka nimetään tuuleksi ja muuri rakennetaan normaalisti).
Yleisiä periaatteita
Pelaajiin liittyvät toimet kiertävät aina vastapäivään, muuriin liittyvät toimet myötäpäivään. Pelin tempo voi olla miten nopea tahansa, kunhan kullakin pelaajalla on riittävästi aikaa reagoida muutoksiin. Tarvittaessa pelaaja voi pyytää hetken miettimisaikaa missä vaiheessa tahansa.
Mahjongia pelataan kierroksittain. Yksi kierros käsittää vähintään neljä ja korkeintaan 52 erää. Vaihtelu johtuu siitä, että jakajan voittaessa erän jakovuoro ei siirry järjestyksessä seuraavalle pelaajalle. Poikkeuksena on jakajan kolmastoista perättäinen erävoitto, jolloin vuoro siirtyy seuraavalle voitosta huolimatta.
Pelaajien tavoitteena on muodostaa mahdollisimman arvokas voittokäsi mahdollisimman nopeasti. Yleisimmät voittokädet muodostuvat neljästä kolmen tiilen ryhmästä ja yhdestä parista, mutta tästä kaavasta poikkeavia voittokäsiä on lukuisia. Pelaajan julistaessa voittokäden erä päättyy ja pisteet lasketaan. Säännöistä riippuen joko kaikki maksavat vain voittajalle tai hävinneet maksavat lisäksi myös toisilleen vajaiden käsiensä arvojen mukaan. Sovitun kierrosmäärän täytyttyä eniten pisteitä kerännyt pelaaja voittaa.
Aloitus
thumb|Pelin alkuvaihe kiinalaisin säännöin. Pelaajien pois heittämät tiilet ovat keskellä sekaisin. Etualan pelaajalla on avoimena kaksi bonustiiltä, vastapäivään seuraavilla on avoin gang, yksi avoin tiili, sekä chi. Pistelaskua hoidetaan pyörein pelimerkein. Mahjongia pelataan mielellään neliönmuotoisen pöydän äärellä. Neljän pelaajan keskinäiset paikat arvotaan jollakin yhteisesti sovitulla tavalla. Samoin arvotaan, kuka pelaajista on ensin jakaja eli "itätuuli". Muiden pelaajien omat tuulet määräytyvät itätuulesta vastapäivään lukien järjestyksessä etelä, länsi, pohjoinen. Pelaajien tuulilla on vaikutus pistelaskuun ja tiettyjä sääntöjä käytettäessä myös maksuihin, jolloin jakaja eli itätuuli sekä maksaa että saa pisteet kaksinkertaisina.
Tuulten nimeämisen jälkeen tiilien jako eli "muurin murtaminen" valmistellaan: tiilet käännetään pöydälle kuvapuoli alaspäin ja sekoitetaan. Kukin pelaaja rakentaa eteensä kaksi tiiltä korkean muurin tiilten kuvapuolet alaspäin. Muurin leveys on 17 tiiltä, bonustiiliä käytettäessä 18 tiiltä. Muurit järjestetään neliöksi.
Muurin murtaminen
left|thumb|Neliönmuotoinen muuri. Itätuuli heittää arpakuutioita ja laskee vastapäivään, itsestään aloittaen, arpakuutioiden luvun osoittaman pelaajan, josta tulee muurin murtaja.
Kiinalaiseen tapaan muuri murretaan siten, että muurin murtaja heittää arpakuutioita uudelleen ja lisää tuloksen itätuulen heittämään summaan, minkä jälkeen hän laskee edessään olevan muurin sivun oikeasta laidasta alkaen yhteissumman verran päällekkäisiä tiilipareja vasemmalle jatkaen tarvittaessa vasemmalla puolellaan istuvan muurille. Muurin murtaja nostaa kyseisen tiiliparin päällimmäisen tiilen syntyneen aukon oikealle puolelle ensimmäiseen paikkaan ja alimmaisen tiilen aukon oikealle puolelle kolmanteen paikkaan.
Japanilaiseen tapaan muurin murtaja heittää arpakuutiota uudelleen ja laskee murtamiskohdan samaan tapaan mutta vain oman heittonsa summan mukaan. Murtamiskohdasta lasketaan takaisin oikealle seitsemän tiiliparin mittainen "raunio" eli "kuollut muuri", joka irrotetaan muusta muurista erilleen. Raunion kolmas päällimmäinen tiili vasemmalta lukien käännetään paikallaan kuvapuoli ylöspäin. Tämä tiili on nimeltään dora ja sen perusteella pelaajat voivat saada lisäpisteitä.
Muurin murtamisen jälkeen pelaajat ottavat itätuulesta alkaen vastapäivään kiertäen itselleen tiiliä muurista jakokohdasta alkaen ensin kukin kaksi tiiliparia kerrallaan kolmesti. Lopuksi itätuuli ottaa itselleen ensimmäisen ja neljännen yksittäisen tiilen, loput kolme pelaajaa järjestyksessä kukin yhden. Jaon jälkeen itätuulella on 14 tiiltä ja muilla 13. Pelaajat katsovat tiilensä ja asettelevat ne eteensä haluamaansa järjestykseen niin, etteivät muut näe tiilien arvoja.
Pelin kulku
thumb|Kiinalaisten sääntöjen mukainen raunio. Jos bonustiilet ovat pelissä mukana, itätuuli aloittaa jaon jälkeen pelin kutsumalla kukat ja vuodenajat esiin. Tällöin kaikki pelaajat asettavat pöydälle eteensä jaossa saamansa bonustiilet kuvapuoli ylöspäin ja ottavat rauniosta käteensä korvaavat tiilet. Jos pelaaja nostaa pelin aikana muurista bonustiilen, hän asettaa sen heti pöydälle näkyviin ja korvaa sen käteensä rauniosta otetulla tiilellä.
Itätuuli aloittaa varsinaisen pelin asettamalla yhden tiilistään kuvapuoli ylöspäin pöydälle edessään olevan muurin sisäpuolelle. Tällaista kädestä poistettua tiiltä kutsutaan "heitetyksi" tai "viskatuksi". Muut pelaajat päättävät, vaativatko eli "huutavatko" sen itselleen. Tiilen voi vaatia itselleen vain, mikäli se täydentää jonkin ryhmän tai on viimeinen pelaajan tarvitsema tiili voittokäteen. Mikäli useampi pelaaja vaatii samaa tiiltä, arvokkain yhdistelmä voittaa. Chow-vaatimuksen voi tehdä vain pelivuorossa edellisen pelaajan heittämästä tiilestä. Ainoastaan viimeisimmän heitetyn tiilen voi vaatia.
Mikäli tiiltä ei vaadita, seuraavana vuorossa oleva pelaaja nostaa tiilen muurin murretusta päästä, ja voi halutessaan liittää sen käteensä. Tämän jälkeen hän heittää yhden tiilen pois kädestään, muut esittävät mahdolliset vaatimuksensa, ja niin edelleen.
Mikäli tiili vaaditaan, tiilen saanut pelaaja kääntää vaatimukseen oikeuttavan yhdistelmän tiilet kädestään esille ja liittää sen jälkeen vaaditun tiilen niiden yhteyteen. Tiiliryhmä jätetään esille, ja pelaaja heittää kädestään tiilen pois.
Näin jatketaan, kunnes joku pelaajista saa mahjongin eli voittokäden, tai muurista loppuvat tiilet (uusien sääntöjen mukaan) tai muurissa (mukaan lukien raunio) on enää 14 tiiltä (vanhojen sääntöjen mukaan). Edellisessä tilanteessa voittokäsi, joissain säännöissä myös hävinneet kädet, pisteyteytetään ja pelaajat maksavat toisilleen pisteistä riippuen.
Sarjat ja pisteytys
Sarjan voi muodostaa kahdella tavalla: pelaamalla sen kädestä (piilosta) tai huutamalla. Kädestä pelattu peng tai gang (piilo-peng tai piilo-gang) on arvokkaampi kuin huudettu. Pelaaja voi omalla vuorollaan pelata sarjan pöytään. Koska kädestä pelattu sarja on arvokkaampi kuin huutamalla saatu, sarja merkitään kädestä pelatuksi kääntämällä yksi tiilistä sivuttain tai nurin. Pistelaskussa ei ole merkitystä, onko kädessä rakennettu sarja pelattu pöydälle vai ei.
Peng (pong, pon)
20px20px20px
Peng koostuu kolmesta samanlaisesta tiilestä. Se on yleisin mahjongin muodostamiseen käytetty sarja. Arvokkain peng on tehty tuulitiilistä, jossa tuuli on samalla sekä pelaajan oma tuuli että kierroksen tuuli.
Gang (kong, kan)
20px20px20px20px
Gang kostuu neljästä samanlaisesta tiilestä. Pelaajan käden tiilimäärän pitämiseksi vakiona hän nostaa gangin muodostamisen jälkeen ylimääräisen tiilen rauniosta. Tällöin voidaan myös kääntää esiin ylimääräinen dora eli kerrointa osoittava tiili. Pistelaskun helpottamiseksi erityyppiset gangit merkitään kääntämällä niiden tiiliä eri tavoin.
Jatkettu gang on pöydälle asetettu (huudettu) peng, jonka pelaaja täydentää myöhemmin nostamallaan tiilellä gangiksi. Pengin täydentäminen toisen pelaajan pois heittämällä tiilellä ei ole sallittua kaikissa säännöissä.
Homo Faber
Aiheesta muualla
Homo faber (Buch) Homo Faber (roman)
Mutkakulmumittari
Koko ja ulkonäkö
Mutkakulmumittarin siipien pohjaväri on vaihtelevan kellanharmaa ja kaikissa siivissä on musta diskaalitäplä. Sekä etu- että takasiipien poikki kulkee kolme ruskeaa poikkiviirua, joista sisimpänä sijaitseva tyvipoikkiviiru voi olla hyvin himmeä. Kuitenkin sekä sisempi että ulompi poikkiviiru erottuvat yleensä hyvin ja nimimuodolla jälkimmäisten viirujen välinen alue on selvästi muuta siipeä tummempi. Tärkeänä tuntomerkkinä ulompi poikkiviiru tekee voimakkaan mutkan etusiiven etuosassa. Siiven ulkosyrjässä kulkevaan ohueen mustaan viiruun liittyy rivi pieniä mustia täpliä.
Mutkakulmumittarin vaaleaa muotoa hyvin paljon muistuttavia perhosia ovat kaarikulmumittari (Idaea straminata) ja pistekulmumittari (Idaea deversaria). Näistä laji eroaa suuremman kokonsa ja selvästi paremmin erottuvien poikkiviirujensa perusteella.
Levinneisyys ja lentoaika
Mutkakulmumittarin levinneisyysalue ulottuu Portugalista ja Pohjois-Afrikasta Euroopan ja Venäjän poikki Japaniin saakka. Suomessa mutkakulmumittaria tavataan ainakin Etelä-Lappiin saakka. Perhosen lentoaika kestää heinä-elokuun.
Elinympäristö ja elintavat
Hämärässä lentävä laji, joka lähtee häiriöstä helposti lentoon päivälläkin. Mutkakulmumittaria tavataan jokseenkin kaikenlaisissa ympäristöissä, mutta yleisin se lienee pensaikkoisilla niityillä. Perhoset lentävät valolle ja vierailevat erityisesti lehmusten kukilla. Keskenkasvuinen toukka talvehtii.
Wäinö Aaltonen
Pääosa Aaltosen tunnetusta veistotaiteesta edustaa hillityn klassisoivaa realismia, joka oli Suomen julkisen taiteen valtatyyli 1920- ja 1930-luvuilla, mutta hän on soveltanut myös ekspressionismia, kubismia, art decoa ja muita kansainvälisiä ja modernistisia virtauksia. Pronssiveistosten ohella Aaltonen toi esille graniitin veistosmateriaalina ja kehitti myös puun käyttöä veistoksissa, monesti lehtikullalla viimeisteltynä.
Mutkakulmumittari
Ravintokasvi
pienoiskuva|vasen|200px|Mutkakulmumittarin värimuoto f. remutata Toukka käyttää ravintonaan erityisesti voikukkien (Taraxacum) kuihtuneita lehtiä sekä sammalta.
Wäinö Aaltonen
Tunnetuimmat veistokset ovat monumentaalisia ja usein niissä on mukana isänmaallisen herooista sisältöä. Silti monille veistoksille oli ominaista herkkä ja lyyrinen ote. Realistisuuden vastapainona hän pelkisti ja yksinkertaisti muotoja. Aaltosen merkittävimpiä julkisia veistoksia ovat Paavo Nurmen patsas, Työ ja tulevaisuus -veistossarja Eduskuntatalon istuntosalissa ja Aleksis Kiven muistopatsas Helsingissä.
Mahjong
Gang (kong, kan)
Huudettu gang on piilo-pengin täydentäminen gangiksi toisen pelaajan pois heittämällä tiilellä. Sarja asetetaan pöydälle ja yksi tiilistä käännetään nurinpäin osoittamaan, että gang on tehty piilossa olleen pengin avulla. Käsi täydennetään rauniosta otetulla tiilellä. Huudettu gang merkitään yhdellä nurin käännetyllä tiilellä.
Wäinö Aaltonen
Nuoruus ja taiteellisen uran alku
Wäinö Aaltonen syntyi Karinaisten kunnan Mäenpään kylässä Matti Aaltosen (1860–1925) ja Ida Katriina Tähtisen (alk. Wärri, 1861–1936) perheeseen sen neljäntenä lapsena. Wäinöä ennen olivat syntyneet tyttäret Martta (myöh. Rask) ja Lempi (myöh. Hellaakoski) ja poika Eljas, joka kuoli pienenä. Matti Aaltonen oli räätäli ja perhe asui Wäinö Aaltosen syntymän aikaan Uudentalon tilan sivurakennuksessa, josta se muutti vuonna 1895 pieneen mökkiin maantien varteen noin vuodeksi ja sieltä Kiukaisten kylään huoltokotina toimineeseen rakennukseen. Aaltoset asuivat siellä viisi vuotta ja siellä perheeseen syntyi kolmas tytär Elsa (myöh. Veuro) vuonna 1896. Vuonna 1901 perhe siirtyi asumaan Kyrön aseman lähelle, jossa sillä oli kaksi lyhytaikaista asuinpaikkaa. Aaltoset muuttivat vuonna 1902 Maarian Hirvensaloon ja asettuivat asumaan aluksi Vastmäen taloon. He asuivat myös muutamassa muussa paikassa Hirvensalossa, kunnes muuttivat vuonna 1905 Hirvensalon lauttarannan lähellä olleeseen taloon. Tätä taloa Aaltonen piti lapsuudenkotinaan.
Mahjong
Gang (kong, kan)
Piilo-gang syntyy kun pelaaja täydentää piilo-pengin muurista nostamallaan tiilellä. Piilo-gang merkitään kahdella nurin käännetyllä tiilellä.
Gangin muodostaminen ei ole pakollista ja pelaaja voi säilyttää neljännen tiilen kädessään ilmoittamatta gangia tai heittää sen kädestään pois. Gangista saa enemmän pisteitä kuin pengistä, mutta sen muodostaminen voi olla riski etenkin riichi-säännöillä pelatessa.
Chi (chow, chi)
20px20px20px
Wäinö Aaltonen
Nuoruus ja taiteellisen uran alku
Aaltonen pääsi Hirvensalon kansakoulusta vuonna 1907. Hän alkoi opiskella 16-vuotiaana vuonna 1910 piirtämistä ja maalaamista Turun Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Victor Westerholmin oppilaana. Muita Aaltosen opettajia olivat taidemaalarit Axel Haartman, Ragnar Ungern ja Santeri Salokivi. Opintojen loppuvaiheessa hän kuitenkin kiinnostui kuvanveistosta, jota Piirustuskoulussa opetti Felix Nylund. Hän oppi veistoa kivenhakkaajien apulaisena ja sukulaisensa, kuvanveistäjä Aarre Aaltosen apulaisena. Aaltonen sai Piirustuskoulun päästötodistuksen vuonna 1915 ja koulu osti Aaltoselta kaksi työtä, maalauksen Ukon pää ja pronssisen plaketin Isäni. Vuonna 1915 Aaltonen sai ensimmäisen tilaustyönsä, joka oli seinäreliefi turkulaiselle Wiklundin rautakaupalle. Betoninen reliefi on nykyään Wäinö Aaltosen museossa.
Mahjong
Chi (chow, chi)
Chi on suora, jossa on kolme numeroarvoltaan peräkkäistä saman maan tiiltä. Chin voi huutaa itselleen vain vasemmalla puolella eli vuorojärjestyksessä edellisenä istuvan pelaajan pois laskemasta tiilestä.
Wäinö Aaltonen
Nuoruus ja taiteellisen uran alku
Aaltosen teoksia, nais- ja lapsimuotokuvia marmorista, oli ensimmäistä kertaa esillä 1916 kahdessa näyttelyssä Turussa ja loppuvuodesta Ateneumissa.
Alkuvaiheen graniittiveistokset
Aaltosen teoksista ensimmäisinä herättivät huomiota graniittiveistokset. Savonlinnan monumentaalisessa punagraniittisessa sankaripatsaassa (1921) Aaltonen kuvaa alastonta surevaa sankaria, jonka kädessä on kreikkalainen kypärä. Savonlinnan massiivisen sankaripatsaan muotokieli on voimakkaan pelkistetty. Varhaisista töistä tunnetuimpia on myös arkaaisen yksinkertainen Graniittipoika (1917–1920).
Mahjong
Chi (chow, chi)
Perinteisten sääntöjen mukaan chistä ei saa pisteitä, ellei kädestä tehty mahjong ole erikoistapaus. Chitä käytetään silloin, kun halutaan voittoa (mahjong), mutta se ei ole suotavaa rahapelissä. Rahasta pelaava pelaaja pyrkii välttämään chin käyttöä, ellei hänellä ole edellytyksiä erikoiskäteen.
Wäinö Aaltonen
Veistosten tyylipiirteitä
Wäinö Aaltonen aloitti ekspressionistina, ja kuvasi mielenliikkeitä alastomien figuurien avulla. Hän oli ainoa kuvanveistäjä, joka kutsuttiin Marraskuun ryhmän näyttelyihin.
Auguste Rodinin innoittama dramaattinen valoihin ja varjoihin perustunut sisältä päin lähtenyt veistotapa oli hallinnut kansainvälistä kuvanveistoa, kunnes 1910-luvulla siirryttiin kohti klassismia. Uutena esikuvana oli Rodinin oppilas Aristide Maillol. Hänen taiteelleen olivat tyypillisiä vankkaraajaiset ja paksunilkkaiset naiset. Vastaavaa realismin hylkäävää veistotapaa sovellettiin laajasti Euroopassa. Esikuvana oli myös antiikin Kreikan arkaaisen kauden kuvanveisto. Kaikki nämä lähtökohdat ovat Wäinö Aaltosen teoksissa näkyvissä. Vankkaraajaisen naishahmon ihanne näkyi Aaltosen Kahlaaja-teemasta tekemissä veistoksissa 1917 alkaen.
Mahjong
Chi (chow, chi)
Kilpailusääntöjen mukaan pisteitä voi saada erilaisista chi-kokoonpanoista.
Pari
20px20px
Wäinö Aaltonen
Veistosten tyylipiirteitä
Aaltosen usein soveltamaa idealistista klassisismia oli 1920-luvulla monien valtioiden edustustaiteessa, kuvanveiston ohella myös arkkitehtuurissa. Suomessa tehtiin 1920-luvun alusta alkaen klassistisia kansalaissodan muistomerkkejä.
Kubismi ja modernismi
thumb|Aaltonen viimeistelee [[Aleksis Kiven muistopatsas|Aleksis Kiven muistopatsaan kipsiversiota]]
Mahjong
Voitto
Kun pelaaja on yhtä tiiltä vaille mahjong eli voittokäsi, hänen sanotaan kuulostelevan (eli odottavan) tiiltä (myös tenpai, kiinan kielestä 聽牌 tīngpái) tai japanilaisittain istuvan kivellä. Säännöistä riippuen pelaaja voi sitoutua pitämään kätensä samana kunnes saa voittotiilen: tällöin hän julistaa riichin (kiinasta 立直 lìzhí, "seistä suorassa") ja asettaa pöydälle lisäpanoksen. Riichivoitosta saa lisäpisteitä, muutoin pelaaja menettää panoksensa.
Wäinö Aaltonen
Kubismi ja modernismi
Kubistiset liiketutkielmat ja modernit tasomuodoista koostuvat sommitelmat syntyivät Aaltosen 1923 Italiaan tekemän matkan jälkeen. Saksan kautta kulkeneella matkalla hän tutustui Italian futuristeihin ja hankki paljon modernia taidetta käsittelevää kirjallisuutta. Hän oli soveltanut kubismia maalauksissaan jo vuodesta 1914 lähtien. Kubistisia sävyjä on muun muassa kullattua puuta olevassa Musica-pääveistoksessa vuodelta 1926. Sen pohjana oli Tampereen Aleksis Kivi -kilpailua varten tehty, myös kullattu ja kubistishenkinen Futuri, jossa Kivi oli uppoutunut viulun säveliin.
Mahjong
Voitto
Voittokäsi-ilmoituksen jälkeen pelaaja paljastaa kätensä muille pelaajille. Eri säännöissä käsitellään samaa tiiltä koskevien voittokäsi-ilmoitusten tilannetta eri tavoin: ainoastaan vuorossa seuraavana oleva pelaaja saattaa saada voiton, kaikki samalla tiilellä voittokäden saavat voivat voittaa kierroksen, tai kolmen yhtäaikaisen voittokäden tapauksessa kierros voidaan julistaa tasapeliksi.
Wäinö Aaltonen
Kubismi ja modernismi
Modernistinen into tarttui Aaltoseen myös ajan kirjailijoiden uudistusmielestä. Omakuvissa hän etsi modernia ilmaisua kubismista ja kollaasitekniikasta. Dramaattisena eleenä hän peitti osan kasvoista kirjeellä (Omakuva (Aika), n. 1925–1926, Wäinö Aaltosen museo) tai lehtikullalla.(Omakuva, n. 1926, Wäinö Aaltosen museo)
Mahjong
Voitto
Uusien sääntöjen mukaan voittokädessä pitää olla vähintään 8 pistettä, ja pienempiarvoisen voittokäden ilmoittava pelaaja joutuu maksamaan muille sakkoja. Tällaisen virheen jälkeen pelaajan käsi on kuollut: pelaaja nostaa vuorollaan uuden tiilen ja heittää sen heti pois. Kuollutta kättä ei voi muuttaa eikä julistaa voittokädeksi vaikka pelaaja sattuisikin nostamaan käden arvoa korottavan tiilen. Japanilaisten riichi-sääntöjen mukaan voittokättä ei saa ilmoittaa valmiiksi, ellei se täytä ainakin yhtä yaku-ehtoa. Säännön rikkominen johtaa voiton mitätöimiseen ja sakkomaksuihin. Vaatimus voittokäden minimipistearvosta tai yakusta vähentää onnen merkitystä pelissä ja tekee arvokkaiden käsien tavoittelusta kannattavampaa, mikä tilastollisesti hidastaa yksittäisiä kierroksia mutta vähentää niiden määrää ja monipuolistaa peliä.
Kun ilmoitettu voittokäsi on todettu sääntöjen mukaiseksi, se pisteytetään. Kierroksen hävinneet pelaajat maksavat voittajalle, joidenkin sääntöjen mukaan myös toisilleen käsiensä arvojen perusteella.
Wäinö Aaltonen
Monumentit ja klassinen herooisuus
Nurmen patsaan jälkeen kansalliset ja herooiset puolet korostuivat Aaltosen tuotannossa monumentaalisuuden ja synteettisen muodon ohella. Näitä piirteitä oli monissa veistoksissa, kuten Pirkkalaisveistoksissa, Helsingin yliopiston juhlasalin marmorireliefissä Vapauden jumalatar seppelöi nuoruuden, Yhdyspankin pääkonttorin veistoksissa (1947–50), Aleksis Kiven patsaassa ja osuustoimintamonumentissa Tampereella.
Mahjong
Erän päättäminen
Erä päättyy pelaajan voittoon tai tiilten loppuessa ilman voittokäsiä tasapeliin. Modernien kilpailusääntöjen mukaan pelattaessa tasapelitilanteessa tempaissa olleet pelaajat (joilla on yhtä tiiltä vaille valmis voittokäsi) saavat ilman tempaita jääneiltä pienen määrän pisteitä.
Vanhojen sääntöjen mukaan itätuulen eli jakajan voittaessa erän pelataan seuraava erä samoilla tuulilla kunnes joku toinen pelaaja voittaa tai jakaja saa kolmannentoista perättäisen voittonsa. Muutoin jakovuoro eli itätuuli siirtyy vastapäivään edellisen kierroksen etelätuulelle. Kun kukin pelaaja on ollut vuorollaan itätuuli, pelin tuuli vaihtuu itätuulesta etelätuuleksi, myöhemmin etelätuulesta länsituuleksi ja lopulta pohjoistuuleksi. Pelin tuulen vaihtuessa pelin itätuulena aloittanut on jälleen itätuuli.
Wäinö Aaltonen
Kuvittajana
thumb|upright=0.65|left|Wäinö Aaltosen kansi Helvi Hämäläisen esikoisteokseen Hyväntekijä, 1930. Aaltonen teki kirjankansien kuvituksia, erityisesti Aaro Hellaakosken teoksiin. Kansia on WSOY:lle ja Holger Schildtsille kaiken kaikkiaan 23. Hänen tyylinsä on kokeilevaa, ja kansissa on mietteliäs, tuonpuoleiseen kurkottava ote, kuten Ville Hänninen sanoo artikkelissaan. Helvi Hämäläisen esikoisteoksen Hyväntekijä kansi muistuttaa yllättävän paljon Helsingin Rautatientorin Aleksis Kiven muistopatsasta, jonka ehdotuksen Aaltonen oli jo tehnyt. Hellaakoski oli Aaltosen sisaren mies, ja he työskentelivät paljon yhdessä. Hellaakoski kirjoitti Aaltosen tuotannosta esseitä, ja toisaalta Aaltosen taiteella on Hännisen mukaan ollut vaikutus Hellaakosken tuotantoon.
Mahjong
Erän päättäminen
Uusien sääntöjen mukaan peli koostuu neljästä kierroksesta (itä, etelä, länsi ja pohjoinen), jotka kukin sisältävät neljä erää (itä, etelä, länsi ja pohjoinen). Voittajan tuuli ei vaikuta pelattavien erien (16) määrään. Kilpasäännöissä pelin pituutta rajoittaa aina myös aikaraja, yleensä 2-2,5 tuntia. Kun aika loppuu, peli loppuu välittömästi.
Wäinö Aaltonen
Aaltosen työhuoneet
thumb|upright|[[Hirvensalon Muusa/Muistijälki-taideteos on paljastettu 1994. Muistijälki on Juhani Pallasmaan ja Muusa Wäinö Aaltosen suunnittelema.]] thumb|upright|[[Kulosaari|Kulosaaren ateljeen muistokyltti on kiinnitetty kivimuuriin.]] Paljon suuria julkisia veistoksia tehnyt Aaltonen rakennutti Hirvensaloon lapsuudenkotinsa lähelle ateljeen, joka valmistui vuonna 1923. Siellä syntyivät muun muassa Paavo Nurmen patsas, Mustagraniittinen neito ja Lilja. Aaltonen työsti siellä myös osan Pirkkalaisveistoksista. Hirvensalon ateljee vaurioitui talvisodan pommituksissa ja se purettiin sodan jälkeen. Sen paikkaa (nykyistä Vanha Kakskerrantie 34 vastapäätä) osoittamaan valmistui Aaltosen syntymän 100-vuotisjuhlavuoden kunniaksi vuonna 1994 Muistijälki-ympäristötaideteos, jonka suunnitteli arkkitehti Juhani Pallasmaa. Ympäristötaideteoksen osana on valos Aaltosen Muusa-veistoksesta (1926–1928).
Aaltonen työskenteli 1920-luvun lopulta alkaen Hirvensalon lisäksi myös Helsingin Kulosaaressa, jonne rakennettiin Armas Lindgrenin suunnittelema ateljee. Ateljee alkoi valmistua vuonna 1928 ja se sijaitsi nykyisessä Marsalkantie 16:ssa. Kulosaaren ateljeessa Aaltonen teki muun muassa kipsisen Työ ja tulevaisuus -veistossarjan Eduskuntatalon istuntosaliin. Aaltonen työsti silti etenkin isoja teoksia Turun ateljeessa. Ateljee vaurioitui pommituksessa vuonna 1944, kuten myös Aaltosen asunnokseen vuokraama huvila Kulosaaressa. Tuhot korjattiin sodan jälkeen. Aaltosen kuoleman jälkeen ateljee siirtyi Helsingin yliopiston pohjalaiselle osakunnalle ja edelleen rakennuttajalle, joka suunnitteli asuntojen rakentamista tontille. Ateljee purettiin lokakuussa 1979 ja sen paikalle on pystytetty muistolaatta syyskuussa 1996.
Mahjong
Pistelasku (vanha)
Pistelasku muodostuu peruspisteiden laskemisesta ja kerrannaisten selvittämisestä. Joissain säännöissä vain voittaja saa pisteitä, toisissa muutkin voivat saada pisteitä pengeista ja gangeista. Peruspisteet kerrotaan kerrannaisilla. Peliin voidaan sopia maksimipistemäärä, jonka yhdellä kädellä voi saavuttaa.
Kopetdag
pienoiskuva pienoiskuva|Vuoristoa keväällä. Kopetdag  on noin 650 kilometriä pitkä vuorijono Turkmenistanin ja Iranin rajalla. Geologisesti Kopetdag koostuu pääasiassa varhaisliitukauden sedimenttikivistä. Sen kaakkoisosissa on myös jurakauden kivilajeja. Vuoristo sijaitsee maanjäristysherkällä alueella. Vuoriston metsissä kasvaa monia hedelmäpuita, pensaita ja viiniköynnöksiä. Länsi-itäsuunnassa vuorijono sijoittuu Kaakkois-Kaspianmeren ja Hari-joen väliin.
Mahjong
Pistelasku (vanha)
Pisteet mahjongin tekijälle voitosta:
Pisteet yhdistelmistä
Kaikille yhteiset kerrannaiset
Mahjongin tekijän kerrannaiset
Erikoiskädet
thumb|210px|13 orpoa Mahjongin voi suorittaa rakentamalla erikoiskäsiä (jap. Yakuman), joilla mahjongin tekeminen tuottaa enimmäispisteet. Yleensä erikoiskäsien saaminen on hankalaa ja majiangmestari saattaa pelata ikänsä näkemättä kaikkia määriteltyjä erikoiskäsiä. Erikoiskäsissä peng voi olla myös gang.
Erikoiskädet, joissa ei tarvitse sarjoja
Bonustiilet
Bonustiiliä ei tavata käyttää pelin strategiapuoleen vakavasti suhtautuvien parissa, sillä ne lisäävät satunnaisen onnen merkitystä – yksi onnekas kukkatiili voi antaa saman bonuksen kuin tarkkaan rakennettu erikoiskäsi. Paikoin Kauko-Itää suhtautuminen on päinvastainen ja bonus- ja jokeritiiliä on pelissä runsaasti, jopa 32 kappaletta.
Yksi bonustiili lisää peruspisteitä neljällä.
Jos bonustiili edustaa pelaajan tuulta tai pelierän tuulta, pelaaja saa yhden kertoimen. Bonustiilen ollessa sekä pelaajan oma että pelin tuuli pelaaja saa kaksi kerrointa. Onnekas pelaaja voi siis saada kolminkertaiset pisteet, vaikkei rakentanutkaan majiangia.
Wäinö Aaltonen
Elämänvaiheita
Wäinö Aaltonen oli naimisissa neljästi ja hänellä oli neljä lasta.
Mahjong
Pistelasku (uusi)
Pisteitä saa alkuperäisen 440 yhdistelmän sijasta 81 yhdistelmästä. Voittavassa kädessä voi olla useampia pisteisiin oikeuttavia yhdistelmiä. Pisteenlaskua mutkistaa se, että osa yhdistelmistä sisältää implisiittisesti toisensa, eikä niitä silloin saa laskea samasta kädestä.
São miguelinfila
São miguelinfila on portugalilainen koirarotu, joka kuuluu FCI:n roturyhmään 2. Se oli vuonna 2019 kotimaassaan viidenneksi suosituin portugalilainen rotu.
Mahjong
Pistelasku (uusi)
Ainoastaan voittajan pisteet lasketaan. Voittokädessä on oltava vähintään kahdeksan pistettä, eikä bonustiilistä saatavia pisteitä saa laskea tässä vaiheessa vielä mukaan.
Wäinö Aaltonen
Elämänvaiheita
Aaltosen arkkitehdiksi valmistunut poika Matti osallistui muutamien muistomerkkien suunnitteluun, yksi näistä on vuonna 1954 paljastettu Hietaniemen sankariristi. Aaltosen kaksi nuorinta tytärtä Maija ja Anja tekivät isänsä sihteerintöitä. Myös sisaret ja heidän puolisonsa olivat Aaltoselle läheisiä, Lempi-sisar avioitui Aaro Hellaakosken ja nuorin sisar Elsa kuvanveistäjä Aukusti Veuron kanssa.
São miguelinfila
Ulkonäkö
São miguelinfila on vankkarakenteinen ja hieman korkeuttaan pidempi rotu. Runko on vahva ja lihaksikas. Pää on voimakas ja muodoltaan neliömäinen. Silmien tulisi olla ilmeikkäät ja soikeat – väriltään tummanruskeat. Karva on lyhyttä, tiheää ja laadultaan karheaa. São miguelinfila on aina juovikas. Pohjaväri on kellanruskea, keltainen, jonka sävy voi vaihdella vaaleasta tummaan tai hiekanruskea mustin karvakärjin.
Mahjong
Pistelasku (uusi)
Voittajan käden yhdistelmien pisteet ja mahdolliset bonuspisteet lasketaan yhteen.
São miguelinfila
Luonne ja käyttäytyminen
São miguelinfila on sitkeä karjakoira, mutta se toimii hyvin myös kodinvahtina. Rotuna se on älykäs, vahvaluontoinen ja helposti koulutettava.
Wäinö Aaltonen
Elämänvaiheita
Aaltonen jäi eläkkeelle Suomen Akatemiasta täyttäessään 70 vuotta vuonna 1964. Hänen 70-vuotissyntymäpäivänään 8. maaliskuuta Turun kaupunki ilmoitti Wäinö Aaltosen museon perustamisesta. Aaltosen terveys oli alkanut horjua, vuonna 1965 hän oli sairaalassa Helsingissä ja kävi hoitamassa terveyttään myös Sveitsissä. Sairastelustaan huolimatta hän pystyi vielä maalaamaan.
Mahjong
Pistelasku (uusi)
Jos voittava tiili tuli muurista, 8 pistettä lisätään peruspisteisiin ja häviäjät maksavat kukin yhteenlasketun pistemäärän voittajalle.
São miguelinfila
Alkuperä
Rotu on läheistä sukua terceirandoggille. Se on todistettavasti ollut olemassa jo 1800-luvun alussa, ja se on kotoisin Azoreihin kuuluvalta Sao Miguelin saarelta.
Wäinö Aaltonen
Elämänvaiheita
Wäinö Aaltonen kuoli Helsingissä 30. toukokuuta 1966. . Hänelle järjestettiin valtiolliset hautajaiset, siunaustilaisuus oli Helsingin Vanhassa kirkossa. Aaltonen on haudattu sukuhautaan Turkuun Maarian kirkon kirkkomaalle.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022 olivat 12. UEFA:n järjestämät futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut. Ne pelattiin Alankomaissa 19. tammikuuta – 6. helmikuuta 2022. Turnauksen isäntäkaupunkeina toimivat Amsterdam ja Groningen.
Euroopan-mestaruuden 2022 voitti hallitseva mestari Portugali, joka kukisti finaalissa Venäjän lukemin 4–2. Suomen futsalmaajoukkue selviytyi debyyttiarvokisoissaan seitsemänneksi. Suomi hävisi tulevalle mestarille Portugalille puolivälierissä 3–2.
Mahjong
Pistelasku (uusi)
Jos voittava tiili on toisen pelaajan poisheittämä, muut pelaajat maksavat voittajalle 8 pistettä kukin. Lisäksi tiilen poisheittänyt pelaaja maksaa voittajalle peruspisteet.
Jos pelaaja on ilmoittanut tekevänsä mahjongin, mutta hänen pisteensä eivät riitä, hän joutuu maksamaan sakkona 10 pistettä kullekin muista pelaajista sekä pelin lopussa voittajalle normaalisti.
Yhdistelmät jaetaan 12 ryhmään niistä annettavien pisteiden mukaan seuraavasti:
1 piste
2 pistettä
4 pistettä
6 pistettä
8 pistettä
12 pistettä
16 pistettä
32 pistettä
48 pistettä
64 pistettä
Sääntöeroja
Modernit japanilaiset säännöt vähentävät tuurin merkitystä kiinalaisiin sääntöihin verrattuna ja ovat käytössä sellaisenaan tai muunneltuina uhkapelissä ja kilpailuissa. Tärkein ero on se, ettei mahjong ole sallittu, ellei kädessä ole ainakin yksi kerrannainen (jap. yaku). Kerrannaisen voi saada rakentamalla erikoiskäden, tai julistamalla "riichi" eli olevansa yhden tiilen päässä mahjongista, jolloin pöydälle asetetaan pistemerkki. Riichin jälkeen pelaaja ei saa enää muuttaa kätensä kokoonpanoa, vaan joutuu hylkäämään muurista saamansa tiilet ellei saa niillä voittokättä tai muuta pengiä (pon) gangiksi (kan) muuttamatta odotettavia tiilejä.. Riichin toteutuessa pelaajan käsi on yhden ylimääräisen kerrannaisen arvokkaampi. Toinen ja tavoitellumpi lisäarvo käteen voi tulla seuraavasti: jokaisella kierroksella muurin "kuolleesta" osasta käännetään tietty tiili avoimeksi osoittamaan kierroskohtaista bonustiiltä (dora). Voittokäsi saa yhden ylimääräisen kertoimen jokaista siinä olevaa doraa kohden. Jokaista kierroksen aikana syntyvää kania (nelikkoa) kohden käännetään uusi doramerkki. Riichatun käden voittaessa käännetään esiin myös doramerkkien alla olevat tiilet, uradora, mikä voi korottaa muutoin heikonkin voittokäden arvoa huikeasti.
Kiinalaisissa säännöissä riichiä vastaavan voittojulistuksen voi yleensä tehdä vain pelin ensimmäisen kierroksen aikana.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Kilpailut olivat ensimmäiset Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut, jotka pelattiin 16 joukkueen kesken. Aiemmin kisoja on pelattu 12 joukkueen turnauksena.
Bécharré
Bécharré (myös Bšarra tai Bšarri) on kaupunki Libanonin pohjoisosassa. Kaupungin asukkaat ovat maroniitteja. Lähellä sijaitsee Unescon maailmanperintöluetteloon kuuluva Qadishan laakso ja libanoninsetrimetsät.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Pelipaikat
Lopputurnaus pelattiin Amsterdamissa ja Groningenissa.
Bécharré
Maantiede
thumb|vasen|[[Libanoninsetri|Libanoninsetrimetsää.]] thumb|vasen|Talvista maisemaa. Bécharré sijaitsee Libanonin pohjoisosassa Pohjois-Libanonin hallintoalueella Bécharrén piirikunnassa. Kaupungin korkeus merenpinnasta on noin 1 400 metriä. Lähellä sijaitsee Qadishan laakso. Laakso ja historiallisten libanoninsetrimetsien jäänteet ovat Unescon maailmanperintöluettelon kohde.
Historia
Qadishan laakso tunnetaan hyvin vanhoista erakkoluolistaan ja luostareistaan. Bécharré lukeutuu Pohjois-Libanonin vanhimpiin kyliin. Arabiaksi kirjoittaneet maantieteilijät mainitsevat sen nimillä Jubbat Bšarrijja ja Bšarra. Ristiretkeläiset tunsivat paikan puolestaan nimellä Buissera. Buissera kuului Tripolin kreivikunnan maihin.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Karsinnat
EM-karsintoihin osallistui yhteensä 50 maajoukkuetta, mikä on suurin osallistujamäärä EM-karsintojen historiassa. Karsinnat alkoivat yhdeksällä erillisellä esikarsintaturnauksella, joihin osallistuivat kaikki sijoittamattomat maajoukkueet. UEFA määritteli sijoitetut joukkueet Liettuan 2020 MM-kisojen karsintamenestyksen perusteella. 16 sijoitettua joukkueatta, mukana myös Suomi välttivät kokonaan esikarsintavaiheen. Esikarsintojen lohkot arvotiin marraskuussa 2019 ja karsintaottelut pelattiin tammikuussa 2020.
Wäinö Aaltonen
Kuvia julkisista veistoksista
thumb|Aaltonen ja Jean Sibeliuksen muotokuva Kulosaaren ateljeessa. Etualalla [[pistesiirtolaite, jota käytetään muun muassa punkteeraamisessa eli luonnosten siirtämisessä.]] thumb|Kaksi Aaltosen suunnittelemaa sankarimuistomerkkiä [[Alastaron kirkko|Alastaron kirkkomaalla. Vasemmalla Aaltosen ensimmäinen julkinen tilaustyö Raakel itkee lapsiaan (Hangon punaista graniittia, mallina Elsa Aaltonen, paljastettu 1919) ja oikealla Elämän ja kuoleman rajalla (paljastettu 1951, Vehmaan punaista graniittia). ]] thumb|Genius Montanus Aaltosten sukuhaudalla. Muistomerkin suunnitelma on [[Matti Aaltonen (arkkitehti)|Matti Aaltosen arkkitehtitoimiston. Tähän on haudattu Wäinö Aaltosen ja hänen vanhempiensa lisäksi arkkitehti Matti Aaltosen poika Wäinö Johannes (1948). Wäinö Aaltosen nimi ja elinvuodet on merkitty kohokirjaimin muistomerkin päällisivulle. ]] Tunnetuimpien monumentaaliteostensa ohella Aaltonen oli tuottelias muotokuvien veistäjä. Malleina olivat muiden muassa presidentti K. J. Ståhlberg, kirjailija Joel Lehtonen, Jean Sibelius, Ruotsin kruununprinsessa (sittemmin kuningatar) Louise ja professori V. A. Koskenniemi.
Julie Adams
Julie Adams (alk. Betty May Adams, 17. lokakuuta 1926 Waterloo, Iowa, Yhdysvallat – 3. helmikuuta 2019) oli yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä, joka on tunnettu joskus myös nimillä Julia Adams tai Betty Adams.
Wäinö Aaltonen
Kuvia julkisista veistoksista
Wäinö Aaltosen museo avattiin Turussa vuonna 1967. Sen ovat suunnitelleet taiteilijan poika Matti Aaltonen ja tämän vaimo, arkkitehti Irma Aaltonen. Wäinö Aaltosen museon kokoelmissa on kaikkiaan noin 5 000 teosta. Lisäksi Aaltosen teoksia on muun muassa Valtion taidemuseossa.
Teosten myyntejä
Bukowskin kansainvälisessä huutokaupassa myytiin yksityiskokoelmaan joulukuussa 2008 monissa näyttelyissä esillä olleet veistokset Punagraniittinen neito Ohtolan Fanny 30 000 eurolla sekä Poika ja kalat eli Kala-Matti 40 000 eurolla.
Turun kaupunki osti vuonna 2014 Ruotsista Aaltosen 1920-luvulta peräisin oleva kullatun puuveistoksen Kultalilja yli 50 000 eurolla. Veistoksen pohjalta tehtiin pienoisveistoksia Vuosisadan Kulttuurigaalan palkinnoiksi.
Tunnustuksia
thumb|upright|Tulevaisuus, eduskunnan 75-vuotisjuhlapostimerkki 1982. Aaltoselle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1940 ja hän oli Suomen Akatemian jäsen vuodesta 1948 vuoteen 1964. Hänet promovoitiin kunniatohtoriksi Lundin yliopistossa vuonna 1941 ja Helsingin yliopistossa vuonna 1950, ja valittiin Neuvostoliiton taideakatemian kunniajäseneksi vuonna 1958. Vuonna 1947 hänet palkittiin Ruotsin kuningasperheen jakamalla Prinssi Eugenin mitalilla.
Wäinö Aaltosen mukaan on nimetty Turun Hirvensalossa sijaitseva kahden toimipisteen koulu, jonka entinen oppilas Wäinö Aaltonen oli. Hirvensalossa on myös Wäinö Aaltosen koulutie ja Wäinö Aaltosen rantapuisto.
Kirjallisuutta
Suomen kansallisbiografia N:o 1 Kustantaja Suomen Kirjallisuuden Seura. Päätoimittaja Matti Klinge 2003. ISBN 978-951-746-441-3
Julie Adams
Adams aloitti uransa elokuvasihteerinä Arkansasissa ja siirtyi myöhemmin näyttelemään b-luokan lännenelokuvissa.
Hän käytti oikeaa nimeään Betty Adamsia vuoteen 1949 saakka, jonka jälkeen hän alkoi työskennellä Universal Picturesilla. Studio halusi hänen käyttävän nimeä Julia, mutta Adams koki nimen epäsopivaksi itselleen. Uudeksi taiteilijanimeksi hän valitsi Julie Adamsin.
Parhaiten Adams tunnetaan vuonna 1954 valmistuneesta elokuvasta Mustan laguunin hirviö. Myöhemmin hän näytteli jonkin verran televisiosarjoissa. Hänet muistetaan esimerkiksi etsiväsarja Murhasta tuli totta Eve Simpsonina. Adams näytteli myös Lost-sarjassa Amelian roolissa.
Vuonna 2006 valmistuneessa World Trade Center elokuvassa Julie Adams näyttelee Julian roolissa.
Bécharré
Historia
Ristiretkien jälkeen Bécharré tunnettiin etenkin maroniittien asuttamana paikkakuntana. Egyptin mamelukkien hallitessa aluetta paikallisena virkamiehenä toimi Kairon hallitsijoiden nimittämä mukaddam, joka oli lähes aina maroniitti. Kaupungin historiaan on vaikuttanut myös sen sijainti Tripolin ja Baalbekin välisellä tiellä. Historiallisesti sen kautta saapuivat esimerkiksi maroniitteja ryöstelleet joukot Bekaanlaakson alueelta. Osmanien valtakunnan kaudella Bécharrén maroniitit sotivat myös Tripolin osmanikuvernöörin joukkoja vastaan.
Operaatio Auca
Operaatio Auca oli viiden yhdysvaltalaisen kristityn lähetyssaarnaajan yritys saada yhteys Ecuadorin sademetsissä eläviin huaorani-intiaaneihin. Huaorani-intiaanit olivat ulkomaailmasta eristäytynyt heimo, joka tunnettiin väkivaltaisuudesta, etenkin ulkopuolisia kohtaan, jotka saapuivat heidän asuinpiirilleen. Viidellä lähetyssaarnaajalla oli aikomus olla ensimmäisiä, jotka tarjoaisivat heille mahdollisuuden tutustua Raamattuun. Aluksi lähetyssaarnaajat alkoivat vuonna 1955 tehdä säännöllisesti lentoja huaorani-intiaanien asuinsijojen yli ja pudottivat heille lahjoja ja muita tarvikkeita. Siitä muutaman kuukauden kuluttua, 2. tammikuuta 1956 lähetyssaarnaajat perustivat Palm Beach -nimisen leirin muutamien kilometrien päähän huaorani-intiaanien asuinsijoista. Pyrkimys lähestyä huaorani-intiaaneja kuitenkin loppui lyhyeen, kun huaorani-soturit surmasivat keihäin kaikki viisi lähetyssaarnaajaa, Jim Elliotin, Nate Saintin, Ed McCullyn, Peter Flemingin ja Roger Youderianin. Uutinen tapahtuneesta levisi laajalti ympäri maailman.
Tapahtunutta on muisteltu lähetyssaarnaajien keskuudessa säännöllisesti ja aiheesta tehtiin dokumentin omainen elokuva End of the Spear, joka sai ensi-iltansa 2006.
Valko-Venäjän sankari
Valko-Venäjän sankari (, Heroi Belarusi,, Geroi Belarusi) on korkein Valko-Venäjän valtion myöntämä arvonimi ja kunnianosoitus. Sen on perustettanut Valko-Venäjän korkein neuvosto 13. huhtikuuta 1995 jatkamaan Neuvostoliiton sankari -palkinnon perintöä.
Arvonimi myönnetään henkilölle, jolla Valko-Venäjän nimissä suuria saavutuksia esimerkiksi armeijan palveluksessa, talouden alalla tai muuten suurena tekona valtion ja yhteiskunnan hyväksi. Valko-Venäjän perustuslain mukaan arvonimen myöntämisestä päättää Valko-Venäjän presidentti, ja mitali myönnetään vastaanottajalle juhlallisin menoin presidentin palatsissa Minskissä.
Toisin kuin edeltäjäänsä Neuvostoliiton sankari -arvonimeä, on Valko-Venäjän sankareita myönnetty säästeliäästi. Vuoteen 2013 mennessä arvonimen oli saanut vain kymmenen henkeä. Toistaiseksi kaikki palkitut ovat olleet miehiä. Ensimmäinen arvonimi myönnettiin vuonna 1999 (yksi postuumisti palkittu). Se jälkeen arvonimia on myönnetty vuonna 2001 (neljä palkittua) ja 2006 (viisi palkittua).
Kunniamerkki
thumb|200px|Valko-Venäjän sankarin mitali 1996-1999. thumb|200px|Valko-Venäjän sankarin mitali. Valko-Venäjän sankarille myönnetään kunniamerkki, Valko-Venäjän sankarin mitali (valkovenäjäksi медаль Героя Беларусі, venäjäksi медаль Героя Беларуси). Mitalin rakenne on samankaltainen kuin Neuvostoliiton sankari -kunniamerkissä. Se koostuu 33 millimetriä läpimitaltaan olevasta kultaisesta tähdestä, joka riippuu nelikulmaisessa kehyksessä. SIihen on kiinnitety nauha, jossa on Valko-Venäjän tunnusvärit vihreä ja punainen. Mitali painaa 19 grammaa.
Muutoin mitalin rakenne on nauhan värejä lukuun ottamatta samanlainen kuin Neuvostoliiton sankarin ja Venäjän federaation sankarin mitalissa, mutta tähden takapuolelle ei ole tehty kaiverruksia.
Ennen nykyistä versiota otettiin 15. toukokuuta 1996 käyttöön mitali, jonka suurimmat erot nykyiseen ovat kiinnityssysteemin puolisuunnikaan muotoinen muoto, punaiset rubiinit tähdessä. Kyseistä mitalia myönnettiin kolme vuotta, kunnes se korvattiin nykyisellä.
Virallisten ohjeiden mukaan Valko-Venäjän sankarin mitalia tulisi aina kantaa kiinnitettynä rinnan vasemmalle puolelle, kaikkien muiden mitalien ja merkkien, esimerkiksi Neuvostoliiton tai Valko-Venäjän sosialistisen neuvostotasavallan mitalien yläpuolella.
Valko-Venäjän sankarit
Valko-Venäjän sankarin arvonimi on myönnetty ainoastaan kymmenelle, jotka kaikki ovat Valko-Venäjän kansalaisia. Arvonimet myönnetään Valko-Venäjän presidentin asetuksella.
Ensimmäisen arvonimen sai Uladzimir Karvat (ven. Vladimir Karvat) vuonna 1999. Seuraavat arvonimet presidentti Aleksandr Lukašenko myönsi 30. kesäkuuta vuonna 2001. Tällöin palkittiin Pavel Maryjaŭ, Mihail Kartšmit, Vital Kramko ja Aljaksandar Dubko. Maaliskuun 1. päivänä 2006 arvonimen saivat Mihail Vysotski, Pjotr Prokopovitš, Vasili Revjako, Mihail Savitski ja metropoliitta Filaret (Kirill Vahromejev).
Uladzimir Karvat
Ensimmäinen Valko-Venäjän sankariksi nimetty henkilö oli Valko-Venäjän ilmavoimien everstiluutnantti Uladzimir Karvat (Vladimir Karvat, Уладзімір Карват / Владимир Карват) (1959-1996). Karvat sai arvonimen kuolemansa jälkeen urheiden tekojensa kunniaksi. 23. toukokuuta vuonna 1996 hänen harjoituslennolla ollut Suhoi Su-27 -lentokoneensa syttyi palamaan ja eteni suoraan kohti asuttua aluetta. Karvat käänsi konetta niin kauan, kunnes se lopulta törmäsi maahan kilometrin päähän ihmisasutuksesta Hatsištšan alueella. Samana päivänä presidentti Lukašenko julisti hänet Valko-Venäjän sankariksi. Virallinen asetus sankarin asemasta annettiin muutama kuukausi myöhemmin, 21. marraskuuta 1996.
Aljaksandar Dubko
Aljaksandar Dubko (1938-2001, valkovenäjäksi Аляксандар Дубко, venäjäksi Александр Дубко, Aleksandr Dubko) oli Hrodnan alueellisen hallituksen puheenjohtaja. Vuonna 1994 hän oli ehdokkaana Valko-Venäjän presidentinvaaleissa. Hän oli aiemmin myös jäsenenä Valko-Venäjän neuvostotasavallan sekä Neuvostoliiton korkeimmassa neuvostossa. Hänet julistettiin Valko-Venäjän sankariksi pitkäaikaisesta työstään Neuvostoliiton ja Valko-Venäjän kansalaisten hyväksi.
Mihail Kartšmit
Mihail Kartšmit (1948-2004, valkovenäjäksi Міхаіл Карчміт) oli Niaśvižissa, Minskin alueella sijaitsevan maatalouskombinaatti Snovin (Агрокомбинат "Снов") puheenjohtaja. Hän sai arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan maataloustuotannon kehittämiseksi.
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Karsinnat
Varsinaiset karsintalohkot muodostettiin 16 esikarsintaturnauksissa parhaiten menestyneen maan sekä 16 sijoitetun joukkueen kesken. Karsintalohkot arvottiin Nyonissa syyskuussa 2020 ja karsinnat aloitettiin vuodenvaihteessa 2020. Suomi päätyi karsintalohkoon 7 yhdessä Italian, Belgian ja Montenegron kanssa.
Valko-Venäjän sankari
Pavel Maryjaŭ
Pavel Maryjaŭ (s. 1938, valkovenäjäksi Павел Марыяў, venäjäksi Павел Мариев, Pavel Marijev) oli sankariksi julistamisensa aikaan Valko-Venäjän autotehtaan (БелАЗ) päällikkö. Hän sai sankarin arvonimen epäitsekkäästä työstään ja urhoollisista ponnistuksistaan kotimaisen autojen valmistuksesta. Tällä hetkellä Maryjau on jäsenenä "talous-, budjetti-, ja finanssineuvostossa" sekä tasavallan neuvostossa (Совет Республики/Савет Рэспублікі).
Futsalin Euroopan-mestaruuskilpailut 2022
Karsinnat
Jokaisen kahdeksan karsintalohkon lohkovoittaja etenee suoraan kisoihin. Myös kuusi parasta lohkokakkosta saavat kisapaikan suoraan. Lohkokakkosten keskinäisessä vertailussa kaksi huonoiten sijoittunutta (pisteet ja maaliero) joukkuetta kisaavat viimeisestä kisapaikasta kaksiosaisessa ottelusarjassa, joka pelataan keväällä 2021.
Lopputurnaukseen osallistuvat joukkueet
Seuraavat 16 joukkuetta pääsivät lopputurnaukseen.
Lohkoarvonta
Lopputurnauksen lohkoarvonta suoritettiin 18. lokakuuta 2021 Zeistissä.
Hypanis
Hypanis voi viitata seuraaviin:
Erkki Lehtonen
Erkki Tapani Lehtonen (s. 9. tammikuuta 1957 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli hyökkääjä. Hän on Suomen jääkiekkoleijona 108, ja Tappara on jäädyttänyt hänen pelinumeronsa 12.
Lehtonen aloitti uransa SM-liigassa Tapparassa, jossa pelasi kaudet 1977–1988. Kauden 1988–1989 hän pelasi Saksan Bundesliigassa Berlin Capitalsissa, jonka jälkeen palasi Tapparaan. Hän lopetti uransa vuonna 1991. Hän voitti Suomen mestaruuden Tapparan paidassa kuusi kertaa. Yhteensä hän keräsi SM-liigan runkosarjassa 478 ottelussa 206 maalia ja 302 syöttöä eli yhteensä 508 tehopistettä. Pudotuspeleissä tehot olivat 81 ottelussa 37 maalia ja 42 syöttöä eli yhteensä 79 tehopistettä.
Maajoukkueurallaan Lehtonen edusti Suomea 65 ottelussa, joissa syntyi 10 maalia ja 17 syöttöä eli yhteensä 27 tehopistettä. Hän oli mukana 1988 talviolympialaisissa, jossa Suomi otti ensimmäisen jääkiekon arvokisamitalinsa voittamalla olympiahopeaa. Turnauksen viimeisessä ottelussa Neuvostoliittoa vastaan Lehtonen teki voittomaalin ja nosti Suomen hopealle. Hän osallistui myös vuoden 1986 MM-kisoihin. Tappara jäädytti hänen pelinumeronsa 12 20. lokakuuta 2018.
Akrofobia
thumb|[[CN Towerin näköalatason lasinen lattia Torontossa Kanadassa.]] Akrofobia on ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva fobia joka tarkoittaa korkeiden paikkojen pelkoa. Akrofoobikot tyypillisesti välttelevät korkeita paikkoja ja voivat tuntea voimakasta ahdistusta esimerkiksi korkeiden rakennusten tai jyrkänteiden lähellä.
Uwa Elderson Echiéjilé
Uwa Elderson Echiéjilé (s. 20. tammikuuta 1988), pelaajanimeltään Elderson on nigerialainen jalkapalloilija, joka edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Helsingin jalkapalloklubia. Hän on edustanut tätä joukkuetta vuodesta 2019. Echiéjilén pelipaikka on vasen laitapuolustaja. Urallansa hän on myös edustanut ranskalaista Stade Rennais FC:tä vuosina 2007-2010, vuosina 2004-2007 kasvattajaseuraansa Bendel Insurance FC:tä sekä vuosina 2010-2014 portugalilaista SC Bragaa ja As Monacoa. Nigerian jalkapallomaajoukkueessa Echiéjilé on pelannut vuodesta 2009. Hän on tehnyt 38:ssa pelaamassaan ottelussa kolme maalia. Hän kuului myös maajoukkueen kokoonpanoon vuoden 2010 maailmanmestaruuskilpailuissa ja vuoden 2013 Confederations Cupissa. Vuonna 2013 hän voitti myös Afrikan mestaruuden Nigerian joukkueessa.
Muhoksen Mimmi
Muhoksen Mimmi on Jorma Nortimon ohjaama suomalainen elokuva vuodelta 1952. Se on lajityypiltään komedia ja perustuu Reino ”Repe” Helismaan sanoittamaan samannimiseen iskelmään edelliseltä vuodelta.
Elokuva oli toinen varsinainen kotimainen rillumarei-elokuva. Yleisömenestys oli huomattavasti yli vuoden keskitasoa.