cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta
Juoni
Juna-asemalla Indianan pysäyttää motoristi Mutt Williams, joka kertoo Indianalle, että tämän vanha kollega Harold Oxley on kidnapattu sen jälkeen kun hän oli löytänyt kristallikallon Perusta. Indiana kertoo Muttille legendan kristallikallosta. Se oli löytynyt mystisestä Akatorin kaupungista, ja se joka palauttaisi tuon kallon takaisin kaupunkiin, saisi hallintaansa sen yliluonnolliset voimat. Mutt antaa Indianalle kirjeen äidiltään, joka on myös kidnapattu. Kirje sisältää Oxleyn muinaisella eteläamerikkalaisella kirjoituksella kirjoittaman arvoituksen, joka johtaa heidät Perun Nazcan linjoille. Siellä he saavat selville, että Oxley oli suljettu mielisairaalaan kristallikallon voimien aiheuttamien psyykkisten mielenhäiriöiden takia ennen kuin venäläisen kaappasivat hänet. Oxleyn sellistä he löytävät vihjeitä, jotka johdattavat heidät Francisco de Orellanan, Akatoria 1500-luvulla etsineen ja sille tielle jääneen konkistadorin haudalle. He löytävät haudasta kristallikallon, ja Indiana päättelee Oxleyn piilottaneen sen sinne.
Beryl
Suomessa Beryl on harvinainen nimi. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on vuoteen 2021 mennessä kirjattu noin 20–40 tämännimistä naista. Lisäksi ainakin yhdellä henkilöllä on ollut etunimenä suomalainen nimiasu Berylli.
Indiana Jones ja kristallikallon valtakunta
Juoni
Myöhemmin Indiana ja Mutt joutuvat venäläisten kaappaamiksi. Heidät viedään venäläisten leiriin Brasiliassa, missä he tapaavat Oxleyn ja Muttin äidin, joka osoittautuu Indianan vanhaksi rakastetuksi Marion Ravenwoodiksi ja paljastuu, että Mutt onkin Indianan poika. Irina Spalko uskoo, että kallo kuuluu maan ulkopuoliselle elämänmuodolle ja että se sisältää suuria psyykkisiä voimia. Hän myös saa selville, että valtion varastosta varastetussa näytteessä on samanlainen kallo. Spalko uskoo, että palauttamalla kristallikallon Akatoriin venäläiset voisivat saada käyttöönsä psyykkisen sodankäynnin edun. Indiana, Marion, Mutt ja Oxley onnistuvat pakenemaan Amazonin sademetsään. Siellä Mac väittää olevansa oikeasti venäläisiä vastaan toimiva CIA:n kaksoisagentti, ja saa näin muut luottamaan häneen. Paetessaan venäläisiä seurue törmää sotilasmuurahaisten pesään. Muurahaiset alkavat lähestyä syöden kaiken tieltään, ja Indiana joutuu tappeluun eversti Dovtšenkon kanssa. Oxley ottaa kristallikallon esiin ja muurahaiset säikähtävät sitä. Indy kaataa Dovtšenkon ja muurahaiset syövät hänet. Indiana ja muut lähtevät kohti Akatoria.
Indiana kumppaneineen saapuu Akatorin temppelille, jossa he selviytyvät temppeliä vartioivien Ugha-soturien hyökkäyksestä. Kun he astuvat sisälle temppeliin, Mac, joka onkin vielä venäläisten puolella, jättää salaa heidän reitilleen jäljityslaitteita, joita venäläiset voivat seurata. Viisi seikkailijaa astuu kammioon, jossa on kolmetoista muukalaisen kristalliluurankoa istuu kehässä valtaistuimillaan. Yhdeltä niistä puuttuu pääkallo. Kun venäläiset saapuvat ja paljastavat jälleen Macin petollisuuden, Spalko asettaa kristallikallon päättömälle luurangolle. Muukalaiset alkavat kommunikoida ryhmän kanssa muinaisella mayakielellä, Oxleyn toimiessa tulkkina. Ne lupaavat palkita ihmiset ”suurella lahjalla”. Spalko vaatii palkkioksi muukalaisilta saada ”tietää kaiken”. Muukalaiset myöntyvät hänen pyyntöönsä ja siirtävät kollektiivisen tietoutensa Spalkon mieleen aktivoiden samalla portaalin toiseen ulottuvuuteen. Indiana, Marion, Mutt ja nyt täysijärkinen Oxley pakenevat temppelistä, kun taas Mac ja venäläiset imeytyvät portaaliin. Samalla luurangot yhdistyvät, muodostaen yhden kokonaisen muukalaisruumiin, joka musertaa Spalkon tiedollaan tuhoten hänen ruumiinsa. Spalkon jäänteet imeytyvät portaaliin. Temppeli sortuu, ja sen raunioista nousee lentävä lautanen, joka katoaa ”ulottuvuuksien väliseen avaruuteen”. Kotiin palattuaan Indiana palautetaan virkaansa ja hänestä tehdään apulaisdekaani Marshall Collegeen. Lopuksi Indiana ja Marion menevät naimisiin.
Rooleissa
vasen|pienoiskuva|250x250px|Harrison Ford kuvauspaikalla kesäkuussa 2007.
Santa Cruz de Mompox
Santa Cruz de Mompox, myös Mompox tai Mompós, on kunta Kolumbian pohjoisosassa Bolívarin departementissa. Hyvin siirtomaa-aikaisen kuvansa säilyttänyt Mompox sijaitsee Magdalenajoen saarella 249 kilometrin päässä Cartagenasta. Santa Cruz de Mompoxissa on noin 30 000 asukasta ja kunnan talous on riippuvainen turismista, kalastuksesta ja paikallisesta karjankasvatuksesta.
Vapaustaistelija Simón Bolívar on sanonut, että "Jos omistan elämäni Caracasille, niin sitten omistan Mompoxille loistoni". Bolívar saapui Mompoxiin vuonna 1812 ja rekrytoi melkein jokaisen työkykyisen miehen. Tämä noin 400 miehen osasto muodosti Bolívarin Caracasissa voiton ottaneen armeijan rungon.
Historia
Mampo oli paikallinen Quimbaya-heimon päällikkö espanjalaisten saavuttua paikalle. Don Alonso de Heredia perusti Mompoxin 3. toukokuuta 1537 turvasatamaksi Magdalenalle. Santa Cruz de Mompoxista tuli melko varakas satama, jonka kautta tavaraa kuljetettiin sisämaahan. Kaupunkiin perustettiin kuninkaallinen rahapaja ja kaupunki sai kuuluisuutta kultasepistään. Mompoxin vauraus alkoi hiipua jo 1800-luvulla, mutta lopullisen iskun taloudelle teki 1900-luvulla Magdalenan virranmuutos, jonka seurauksena sedimenttejä kerääntyi joen tähän haaraan. Maganguésta tuli tämän jälkeen tärkeämpi satamakaupunki.
Rakennuksia ja arkkitehtuuria
Santa Cruz de Mompox on kuuluisa siirtomaa-aikaisesta arkkitehtuurista, joka edustaa espanjalaisen ja intiaanityylin sekoitusta. UNESCO otti Mompoxin historiallisen keskustan maailmanperintöluetteloonsa vuonna 1995. Vielä nykyäänkin useimmat siirtomaa-aikaisista rakennuksista ovat käytössä alkuperäisessä tarkoituksessaan.
Gordini
Gordini oli Formula 1-talli vuosina 1950-1956.
Amédéé Gordini, autosuunnittelija perusti tallin 1950, ja jo vuonna 1952 Gordinin autot olivat ainoat, jotka pystyivät pistämään kampoihin Ferrarille. Alussa Gordini teki paljon yhteistyötä Simcan kanssa.
Gordinit olivat nopeita ja kevyitä, mutta harvemmin kestivät koko kisan pituutta. Positiivinen poikkeus oli MM-sarjaan kuulumaton Reimsin GP, jossa Jean Behra oli ylivoimainen Gordinilla.
MM-sarjassa Gordini saavutti muutaman palkintopallisijoituksen, mutta F1-autojen kehitysvauhti oli jo 1950-luvulla liian kovaa pienelle tallille. Amédéé Gordini myi tallinsa Renault'lle ja jäi firmaan tekemään kehitystyötä.
Formula 1 -tulokset
Lihavoitu merkitsee paalupaikkaa ja kursivoitu kilpailun nopeinta kierrosta.
† = Jaettu auto.
Venezuela
Venezuelan bolivariaaninen tasavalta eli Venezuela on valtio Etelä-Amerikassa, Karibianmeren rannalla. Sen rajanaapurit ovat Brasilia etelässä, Guyana idässä ja Kolumbia lännessä. Vuosina 1522–1821 Venezuela oli espanjalaisten siirtomaa, ja se itsenäistyi nykyisen kansallissankarinsa Simón Bolívarin kampanjan ansiosta.
Öljyteollisuus on tuonut maalle vaurautta 1920-luvulta alkaen. Öljytulojen varassa elävän maan talouden yleinen kehitys on kuitenkin laiminlyöty 2000-luvun taitteesta alkaen. Erityisesti maata vuodesta 1999 kuolemaansa 2013 saakka johtaneen presidentti Hugo Chávezin kunnianhimoiset sosiaaliset uudistukset saivat yhdessä öljyn hinnan halpenemisen kanssa aikaan pitkällisen ja alati syvenevän talouskriisin, joka on pahentunut Chávezin seuraajan Nicolás Maduron kaudella. Itsevaltaisista menetelmistä ja laajasta korruptiosta syytetyn Maduron syrjäyttämiseen pyrkivät Venezuelan protestit 2014–2019 ovat laukaisseet maassa myös vaikean poliittisen kriisin, joka on johtanut miljoonien ihmisten pakenemiseen maasta.
Ulkopolitiikassa Venezuela keskittyy yhteistyöhön muiden Latinalaisen Amerikan valtioiden ja OPECin sekä Kiinan ja Venäjän kanssa.
Nimi
Venezuelan nimen alkuperästä on esitetty kaksi teoriaa, jotka pohjautuvat espanjalaisiin lähteisiin. Suositumman teorian mukaan Venezuela tarkoittaisi pientä Venetsiaa. Toisen teorian mukaan nimi juontaa juurensa alkuperäisasukkaiden kieleen, jonka puhujat kutsuivat itseään veneciuelaeiksi.
Pinnanmuodot ja vesistöt
Venezuelan maasto on vaihtelevaa. Maan luoteisosissa on Andien koillisimmat osat. Kolumbian rajan suuntaisesti kulkee Serranía del Perijá ja rajalta sisämaahan Cordillera de Mérida, johon kuuluu myös maan korkein kohta, 4 978 metriä korkea Pico Bolívar. Cordillera de Mérida erottaa Maracaibojärven alangon Orinocojoen laaksosta.
Kyrkösjärvi
Kyrkösjärvi on Kyrönjoen tulvien säännöstelemiseksi rakennettu tekojärvi. Se kuuluu Seinäjoen valuma-alueeseen ja sijaitsee Seinäjoen ja Ilmajoen rajalla. Kyrkösjärven tekojärven vesipinta-ala on 640 hehtaaria, ja sen valuma-alue on 82 000 hehtaaria. Alun perin järvi oli 1960-luvulla pieni soinen lampi, mutta ruoppauksen ja Seinäjoen uudelleenohjaamisen jälkeen siitä tuli tulvavesien säännöstelyallas. Allas täytettiin ensimmäisen kerran 1980. Rantaviivaa järvellä on noin 19 kilometriä.
Venezuela
Pinnanmuodot ja vesistöt
Maan keskiosa on tasankoa, joka tunnetaan nimellä llanos; tasangot jatkuvat Kolumbian rajalta Orinocojoen suistoon idässä. Kolumbian rajalta Oriconon suistoon on matkaa 1 300 kilometriä, ja leveimmillään llanos on 500 kilometriä leveä. Tasanko on matalaa ja hyvin vähän kumpuilevaa aluetta. Sen eteläpuolella on Guyanan ylänkö, joka käsittää kaksi viidesosaa Venezuelan pinta-alasta. Ylängön huomattavin alue on Gran Sabana, jossa on monia jyrkkärinteisesti kohoavia pöytävuoria, tepuita. Guyanan rajalla on 2,8 kilometriä korkea Monte Roraima ja Auyantepuilta syöksyy alas maailman korkein vesiputous, Angelin putoukset.
Venezuelassa on kaksi suurta valuma-aluetta, Atlanttiin laskeva Orinocon vesistö ja Karibianmeren rannalla oleva Maracaibojärven valuma-alue. Orinoco ja sen tärkein sivujoki Caroní kuljettavat noin neljä viidesosaa koko maan pintavalunnasta. Orinocon vesistössä on myös melko harvinainen bifurkaatio. Lähes tasaisella maalla Orinoco haarautuu kahteen uomaan, joista toinen Casiquiare virtaa Amazonin sivujokeen Rio Negroon ja yhdistää näin vesistöt. Maracaibojärveä pidetään toisissa yhteyksissä Etelä-Amerikan suurimpana järvenä, mutta toiset pitävät sitä laguunina tai lahtena. Se on yhteydessä Karibianmereen kanaalin kautta, ja sen pohjoisosassa vesi on murtovettä.
Joulukuussa 2007 Venezuela siirtyi käyttämään ainoana maailmassa aikavyöhykettä, joka oli 4½ tuntia jäljessä UTC-ajasta. Energiansäästö-syistä 2016 kelloja siirrettiin puoli tuntia eteenpäin.
Kyrkösjärvi
Järven rannalla on uimapaikka ja kauempana turvevoimala, joka tuottaa vastapaineprosessilla sähköä ja kaukolämpöä. Järven rannoilla kasvaa lähinnä havumetsää, mutta paikoin rannat ovat räme- ja sekametsävaltaisia. Vesi on ruskehtavaa humuspitoista, soista vettä. Kyrkösjärvellä on myös paljon suuria ajelehtivia ja paikoilleen jumittuneita turvesaarekkeita sekä turvelauttoja.
Venezuela
Ilmasto ja luonto
Venezuelassa vallitsee trooppinen ilmasto, tavallisesti kuuma ja kostea, joskin korkeammalla on viileämpää. Caracasissa kuukauden keskimääräinen ylin lämpötila vaihtelee joulukuun 28 ja toukokuun 32 asteen välillä. Eniten sataa kesäkuusta lokakuuhun, yli sata millimetriä kuussa. Kuivakausi on joulukuusta maaliskuun lopulle.
Kyrkösjärvi
Kalastus Kyrkösjärvellä
Tunnetuimmat kalapaikat ovat Kyrkösjärven keskellä sijaitseva kapeikko, voimalasta tuleva lämpövesiputki sekä pohjoispuolen uimarannat.
Venezuela
Ilmasto ja luonto
Venezuelan luonto on erityisen monipuolinen: maassa on tavattu lähes 1 500 lintulajia, 350 nisäkäslajia ja kymmeniä tuhansia kasvilajeja. Niitä suojelemaan on perustettu 43 kansallispuistoa, jotka kattavat yli viidesosan maan pinta-alasta. 2000-luvun talouskriisin aikana puistojen tila on huonontunut hälyttävästi, kun puistot menettävät sekä budjettirahoitusta että matkailutuloja. Canaiman kansallispuisto on kuulunut Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1994 lähtien.
Kyrkösjärvi
Vesiliikenne Kyrkösjärvellä
Kyrkösjärveä käytetään yleisesti veneilyyn ja melomiseen.
Venezuela
Ilmasto ja luonto
Venezuelan Andien pilvimetsissä elää harvinainen silmälasikarhu. Venezuelan Amazonin ja Orinocon deltan sademetsissä ja joissa elää makeanveden delfiineitä, orinoconkrokotiileja, anakondia, jättiläissaukkoja, jaguaareja, hämähäkkiapinoita, laiskiaisia, tapiireita ja harvinainen kynnetönmanaatti. Rannikon krokotiilit piileksivät mangrovemetsissä kuten Morrocoyn ja Tacariguan kansallispuistoissa. Los Roquesin kansallispuisto tunnetaan merikilpikonnien suojelusta.
Varhaishistoria
thumb|Muinaisen timoto-cuica-heimon raunioituneita asumuksia [[Mérida (Venezuela)|Méridan osavaltiossa.]] Ensimmäiset ihmiset olivat saapuneet nykyisen Venezuelan alueelle 6 000–13 000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Asukkaita tuli kolmesta suunnasta: idästä (nykyisen Guyanan suunnasta) etelästä (nyky-Brasiliasta) ja pohjoisesta (Antilleilta). He harjoittivat maanviljelyä, metsästystä ja kalastusta.
Kyrkösjärvi
Vesiliikenne Kyrkösjärvellä
1970-luvulla tehdyssä hankesuunnitelmassa Kyrkösjärven tekojärven odotettiin monipuolistavan Seinäjoen seudun urheilua, kun se toisi mukanaan melonnan, soudun ja purjehduksen. Odotukset ovat toteutuneet purjehdusta lukuun ottamatta.
Venezuela
Varhaishistoria
Kristoffer Kolumbus rantautui kolmannella matkallaan 1498 ensimmäisen kerran Amerikan mantereelle, Venezuelaan. Eurooppalaiset keskittyivät alkuun hankkimaan orjia ja kalastamaan helmiä. Ensimmäinen siirtokunta oli vuonna 1523 perustettu, koillisrannikon Cumaná. Saksalainen Welserin suku hankki oikeudet Venezuelan luoteisrannikkoon, mutta espanjalaiset saivat alueen takaisin itselleen vuonna 1546. Ensimmäiset sisämaahan tunkeutujat etsivät tarunhohtoista Eldoradoa. Englantilainen Walter Raleigh muun muassa purjehti Orinocoa pitkin sisämaahan.
Kyrkösjärvi
Vesiliikenne Kyrkösjärvellä
Kyrkösjärven veneily perustuu lähinnä kalastukseen. Uusin venelaituri valmistui vuonna 2015 Seinäjoen asuntomessuille. pienoiskuva|Kyrkösjärven melontakeskus oli puolivalmis syyskuussa 2017. Kyrkösjärven tekojärveä on käytetty melontaan koko sen historian ajan. Melonnan puitteet nousivat uudelle tasolle vuonna 2017, jolloin melontaseura Kyrönjoen Koskihäjyt käynnisti Kyrkösjärven melontaelämyshankkeen. Hankkeeseen kuuluu neljän vajan melontakeskus, suuri laituri ja 20 kilometrin mittainen Kyrkösjärven vesielämysreitti. Manner-Suomen maaseutuohjelmaan kuuluva 150 000 euron hanke valmistuu kesällä 2018. Hankkeessa annetaan myös nimet yli 30:lle Kyrkösjärven saarelle ja luodolle. Aikaisemmin vain Kyrkösjärven suurimmalla saarella on nimi, Perämäki.
Venezuela
Varhaishistoria
Espanjalaiset alkoivat 1500-luvun puolivälin jälkeen jakaa maata encomiendoihin, ja vuonna 1600 maassa oli yli 20 asutuskeskusta. Lähetyssaarnaajat etenivät 1600- ja 1700-luvuilla toimeliaasti jokilaaksoja pitkin. Venezuelaa hallittiin osana Uuden-Granadan varakuningaskuntaa.
Kaakaosta tuli 1620-luvulla Venezuelan tärkein vientituote kahdeksi vuosisadaksi. Viljely alkoi houkutella entistä enemmän maahanmuuttajia, ja plantaaseille alettiin tarvita orjatyövoimaa Afrikasta. Venezuelaan kehittyi pian siirtomaa-aikainen kastijärjestelmä, jossa ylimpänä olivat Espanjassa syntyneet ja espanjalaisten jälkeläisten Amerikassa syntyneet criollot. Heidän jälkeensä olivat kanariansaarelaiset, jotka olivat saapuneet työvoimaksi. Alimpana olivat useampaa sekarotuiset pardot, orjat ja alkuperäisasukkaat. Itsenäisyyden aikana orjien osuus asukkaista oli noin 20 prosenttia ja intiaanien 10 prosenttia.
Itsenäisyys
thumb|vasen|[[Boyacan taistelu 1819.]] Venezuela liittyi 1800-luvun alussa monien muiden Etelä-Amerikan siirtokuntien tavoin itsenäisyystaisteluun. Itsenäisyyssotaa johti alkuun Francisco de Miranda, mutta hänen yrityksensä kaatui ja uudeksi johtajaksi nousi Venezuelassa syntynyt Simón Bolívar. Hän johti joukkonsa voittoon kesäkuussa 1821 Carabobon taistelussa, minkä jälkeen Venezuela itsenäistyi osana Suur-Kolumbiaa. Siihen kuuluivat Venezuelan lisäksi Kolumbia, Panama ja Ecuador. Venezuela erosi liitosta vuonna 1829 ja itsenäistyi.
Itsenäisen Venezuelan ensimmäistä vuosisataa vuodesta 1830 eteenpäin voidaan kuvata caudillojen kaudeksi, jolloin valta vaihtui useasti komentajalta toiselle. Ensimmäisenä diktaattorina nousi pariin otteeseen presidenttinä toiminut José Antonio Páez, joka hallitsi criollo-eliitin tuella. Páezin taustalla oli konservatiivipuolue, kun hänen vastustajansa järjestäytyivät liberaalipuolueen taakse. Osapuolet ajautuivat sisällissotaan 1858–1863.
Cipriano Castro nousi valtaan 1899, mikä tarkoitti uutta aikakautta, sillä hän ja hänen kolme seuraajansa olivat kaikki Andien Táchiran osavaltiosta. Castro ja 1908 presidentiksi noussut Juan Vicente Gómez olivat julmia johtajia. Gómez keskitti vallan itselleen ja sorti oppositiota. Hänen kaudellaan Maracaibojärven altaasta löydettiin öljyä. Maan sisäinen vakaus houkutteli ulkomaalaisia öljysijoittajia, ja vuonna 1928 Venezuela oli maailman suurin öljyn viejä. Se toi maahan huomattavasti vaurautta, ja valtio pystyi muun muassa maksamaan kaikki valtionvelkansa ja kehittämään infrastruktuuria. Pääosa kansasta pysyi kuitenkin köyhänä, kun diktaattorit taas vaurastuivat huomattavasti.
Vuodesta 1958 lähtien Venezuelassa on vallinnut jonkinlainen siviilidemokratia. Rómulo Betancourtin toisella kaudella 1961 kirjoitettiin uusi perustuslaki, joka päätti pitkän caudillojen ja sotilasdiktaattorien kauden. Betancourtista tuli myös ensimmäinen presidentti, joka istui koko kauden, ja hänen seuraajaksi valittiin 1964 Raúl Leoni.
1970-luvulla talous kukoisti, kun öljyn hinta nousi. Öljy- ja terästeollisuus kansallistettiin. 1980-luvulla öljyn hinnan laskun myötä tulivat talousongelmat, ja maa sai vuonna 1989 Maailmanpankilta lainaa. Presidentti Carlos Andrés Pérez alkoi toteuttaa suuria taloudellisia uudistuksia, joita IMF oli vaatinut. Uudistuksiin sisältyivät ”raju devalvaatio, kaupan ja sijoitusten rajoitusten purkaminen sekä välittömimmin kansalaisiin vaikuttanut valtion tukien poisto monilta perustuotteilta (esimerkiksi sähköltä, polttoaineelta, leivältä ja maidolta)”. Pérezin kaudella hinnat nousivat jyrkästi. Seurauksena oli väkivaltaisia mielenosoituksia, jotka laajenivat maanlaajuisiksi levottomuuksiksi vuonna 1989. Hallitus kukisti mielenosoitukset kovilla otteilla, mikä johti satoihin kuolonuhreihin. Tapausta kutsutaan Caracazoksi. Kansallistettuja aloja yksityistettiin jälleen useita kuolonuhreja vaatineen Caracazon jälkeen. 1990-luvun alussa Pérezin hallintoa pidettiin laajalti korruptoituneena, ja vuonna 1992 joukko sotilaita yritti kaapata Péreziltä vallan. Kaappaus epäonnistui. Vallankaappausta yrittäneiden joukossa oli operaatiota johtanut Hugo Chávez, joka valittiin presidentiksi vuonna 1998.
2000-luku: Chávezin sosialismia
thumb|[[Hugo Chávez oli Venezuelan presidentti vuodesta 1999 kuolemaansa saakka maaliskuuhun 2013.]] Vuodesta 1999 kuolemaansa saakka, vuoteen 2013, maata hallinnut presidentti Hugo Chávez lupasi poistaa maasta korruption ja tasata tuloeroja. Hän aloitti lukuisia sosiaalisia ohjelmia ja toteutti sosialistista talouspolitiikkaa valtapuolue PSUV:n johdossa. Hän poistatutti presidentin kausirajoituksen, ja hänen kauttaan leimasi tyypillinen autoritaarinen kehitys, jossa valtaa keskitetään, vastustajia vaiennetaan väkivalloin ja suuri osa varallisuudesta kavalletaan tavalla tai toisella. Vuonna 1999 hyväksyttiin uusi perustuslaki, jossa muun muassa päätettiin maan uudeksi viralliseksi nimeksi Venezuelan bolivariaaninen tasavalta.
Vuonna 2002 maassa yritettiin Chávezin vastaista vallankaappausta. Oppositio vaati Chávezin jatkosta kansanäänestystä, joka järjestettiin vihdoin 2004. Chávez voitti äänestyksen. Presidentti Hugo Chávez ilmoitti maan pyrkivän sosialismiin.
Chávezin aikana äärimmäinen köyhyys, lapsikuolleisuus ja lukutaidottomuus vähenivät, mutta toisaalta rikollisuus kasvoi räjähdysmäisesti, talouden hoito oli tuhlailevaa ja korruptio vaivasi maata.
Maduron aika
thumb|Protestoijia Caracasissa maaliskuussa 2014. Chávezin kuoltua syöpään maaliskuussa 2013 maassa järjestettiin vaalit, jotka voitti täpärästi Chávezin itse seuraajaksi valitsemansa Nicolás Maduro. Vaalit hävinnyt Henrique Capriles väitti vaaleissa olleen valtaisia epäselvyyksiä.
Öljyn hinnan laskiessa Venezuelan talous alkoi vuonna 2014 supistua, ja pula ja inflaatio vaivasivat kansalaisia. Pulaa oli vuonna 2016 kaikesta: ruoasta, lääkkeistä ja sähköstä. Sähköpula johtui kuivuudesta. Myös väkivaltarikollisuus oli yleistä. Oikeisto-oppositio voitti parlamenttivaalit vuoden 2015 lopussa, ja seurauksena oli sosialistien ja oikeiston välinen valtataistelu. Maduron kansansuosio alkoi huveta, kun Venezuelan talous syöksyi. Oppositio järjesti 2014–2017 mielenosoituksia ja väkivaltaisia protesteja, jotka hallitus kukisti kovin ottein. Maduron kansansuosio laski niin, että kesällä 2015 Maduroa kannatti enää noin neljännes äänestäjistä, ja oppositio voitti parlamenttivaalit. . Vuonna 2017 Maduron hallitus pyrki julkisesti ainakin kahteen otteeseen neutraloimaan parlamentin.
Maduro voitti vuonna 2018 myös presidentinvaalit, joissa alle puolet äänesti, ja joita pidetään yleisesti epädemokraattisina. Enin osa Väli- ja Etelä-Amerikan maista veti tukensa Madurolta. Tammikuun 23. päivänä 2019 parlamentin puhemies Juan Guaidó julistautui maan väliaikaiseksi presidentiksi. Suurvalloista erityisesti Kiina ja Venäjä ovat edelleen tukeneet Maduroa eivätkä Guaidón pyrkimykset tämän syrjäyttämiseksi ole tuottaneet tulosta.
Vuonna 2022 pyrittiin avaamaan maan hallituksen ja opposition välinen poliittinen umpisolmu. Marraskuun loppupuolella neuvotteluissa saatiin merkittävä sopu: Osapuolet pyysivät yhdessä YK:ta perustamaan rahaston, jonka kautta Venezuelan ulkomailla olevia jäädytettyjä varoja ohjattaisiin maan humanitaarisen kriisin auttamiseen. Kyse on tiettävästi noin kolmesta miljardista eurosta, jotka ohjattaisiin koulutukseen, terveydenhuoltoon, ruokaturvaan, tulvavalmiuteen ja sähköverkkoon. Sopu voi parhaassa tapauksessa helpottaa alueen pakolaiskriisiä ja lisätä merkittävästi maailman öljyntuotantoa,
Politiikka
thumb|Venezuelan hallituksen lainsäädäntörakennus Caracasissa.
Poliittinen järjestelmä
Venezuela on maan vuoden 1999 perustuslain mukaan tasavaltainen ja demokraattinen liittovaltio. Hugo Chávezin uudistamassa perustuslaissa presidentti sai lisää valtaoikeuksia Vuosien 1961–1999 perustuslaissa presidentti sai istua vain yhden viisivuotiskauden. Uudessa perustuslaissa presidentti valitaan yleisellä kansanäänestyksellä joka kuudes vuosi. Presidentti on sekä valtionpäämies että hallituksen johtaja. Pääministeriä ei ole. Aiemmin sama henkilö voitiin valita presidentiksi enintään kahdelle peräkkäiselle kaudelle, mutta tämä pykälä kumottiin kansanäänestyksessä vuonna 2009.
Maduron PSUV-puolue järjesti ennen vuoden 2020 parlamenttivaaleja vaalikomission uusiksi. Samalla kansalliskokous laajennettiin 277-paikkaiseksi. Kaikki merkittävimmät oppositiopuolueet boikotoivat vaaleja, sillä ne eivät uskoneet PSUV:n järjestävän reiluja vaaleja. Niissä PSUV ja sen liittolaiset saivat 91 prosenttia kaikista paikoista.
Venezuelan oppositiota on 2000-luvulla vainottu, ja Maduron kaudella tilanne on entisestään selvästi pahentunut. Venezuelan hallinto on määrännyt lukemattomien poliittisten vastustajien vangitsemisen ja kiduttamisen. Paikallisen ihmisoikeusjärjestö Foro Penalin mukaan vuoden 2020 lopussa Venezuelassa oli 351 poliittista vankia.
Oikeuslaitos ja rikollisuus
Oikeuslaitos on Chávezin ja edelleen Maduron aikana alistettu poliittiseen hallintaan, sillä sinne on nimitetty erityisesti lojaaleja tuomereita. Tuomareiden palkka on hyvin pieni, minkä seurauksena korruptio on latinalaisen Amerikan suurinta.
Hyötäminen
Hyötämisessä käytetään vuorokautisen valorytmin muuttamista pimeä- ja valaistuskäsittelyllä, talvehtimisen jäljittelyä kylmäkäsittelyllä sekä joskus siementen kuoren ohentamista hiekkapaperilla.
Venezuela
Oikeuslaitos ja rikollisuus
Rikollisuus maassa on suurta, sillä vuonna 2020 henkirikoksia tehtiin 60,3 sataatuhatta asukasta kohti. Määrä oli hieman laskenut vuodesta 2018, mutta se oli silti maailman suurimpia. Venezuelan vankilat ovat myös Amerikan pahimpia, ja vankilajengit toimivat niissä varsin vapaasti. Vankilajengien lisäksi myös kaupunkijengit, huumekauppiaat, kaivosmafia ja Kolumbian Kansallinen vapautusarmeija ELN pitävät valtaa. ELN hallitsee laitonta kaivostoimintaa Bolívarin ja Amazonasin osavaltioissa. Huumekartellit puolestaan aiheuttavat ongelmia monissa rajaosavaltioissa.
Hyötäminen
Ydintekniikassa hyötämisellä tarkoitetaan ydinpolttoaineen keston lisäämistä tai uuden polttoaineen valmistamista muuttamalla neutronisäteilytyksellä kohdeaineen isotooppeja fissiileiksi. Yleensä tarkoitukseen käytetään hyötöreaktoria, joka pystyy jopa tuottamaan enemmän polttoainetta toisesta aineesta kuin mitä se samanaikaisesti käyttää energiantuotantoon. Hyötämisestä puhutaan, kun ei-fissiilistä, mutta kuitenkin fertiilistä (ydinpoltto-)aineesta (kuten 238U tai 232Th) tehdään fissiiliä polttoainetta esim. neutronikaappauksen eli absorption keinoin, ja näin syntynyttä ydinpolttoainetta käytetään osana ketjuprosessia ja energian tuottoon. Hyötöreaktorin käynnistämiseen siis riittää tietty määrä fissiiliä polttoainetta, minkä jälkeen reaktoria voidaan "tankata" vain fertiilillä polttoaineella. 238U-hyötöreaktoreissa polttoaine on kiinteä, ja reaktori on pysäytettävä polttoaineen vaihtamiseksi. 232Th-hyötöreaktoreissa polttoaine on yleensä neste, eli reaktori voidaan "tankata" lennossa.
Venezuela
Vapauksien kehitys
Freedom Housen vuoden 2022 raportin mukaan Venezuela ei ole vapaa maa. Maan demokraattiset instituutiot ovat heikentyneet vuodesta 1999, mutta olosuhteet ovat pahentuneet jyrkästi viime vuosina oppositioon kohdistuneiden ankarampien tukahduttamistoimien ja hallitsevan puolueen johdosta, joka luottaa vaaleihin, joita on tuomittu laajasti, hallitakseen kaikkia hallinnon haaroja. Viranomaiset ovat sulkeneet käytännössä kaikkien poliittisten erimielisyyksien kanavat, rajoittaneet kansalaisvapauksia ja asettaneet väitettyjä vastustajia syytteeseen ilman asianmukaista oikeudenkäyntiä. Maan vakava humanitaarinen kriisi on jättänyt miljoonat ihmiset kamppailemaan perustarpeiden tyydyttämiseksi ja jouduttanut joukkopakoa maasta.
Osavaltiot
thumb|Venezuelan osavaltiot.
Venezuela on jaettu 23 osavaltioon, pääkaupunkialueeseen (Caracas) ja yhteen liittovaltiolliseen alueeseen. Osavaltiot on jaettu 335 kuntaan (municipios), jotka on vielä jaettu 1 084 alueeseen (parroquias).
Osavaltiot (pääkaupunki suluissa) ovat:
Papinsaari
Papinsaari on Turun kaupunginosa, joka sijaitsee Hirvensalon  kaakkoisreunalla Kaistarniemen kärjessä Friskalan itäpuolella.
Venezuela
Talous
2010-luvun lopussa Venezian talous heittelehti, inflaatio oli ulkomaalaisten arvioiden mukaan satoja prosentteja ja bruttokansantuote laski yli 10 prosenttia vuodessa. Venäjän hyökättyä Ukrainaan 2022 öljyn hinta nousi ja Venezuelan talous lähti huimaan kasvuun. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Venezuelan talous muuttui maatalouskeskeisestä öljykeskeiseksi. Toisen maailmansodan jälkeen maa oli 15 vuoden ajan maailman tärkein öljynviejä, kunnes Persianlahden maat sivuuttivat sen. Venezuela oli perustamassa OPECia 1959. Öljytulot kattavat noin kolmanneksen maan bruttokansantuotteesta, 95 % vientituloista ja yli puolet hallinnon kustannuksista.
1970-luvulla öljy toi tuloja maalle, niin että rahaa riitti suorastaan kerskakulutukseen. Muut tärkeät tuotannon alat unohdettiin kokonaan. Elintarvikkeita maa ei tuottanut omaan kulutukseensa 1980-luvun alussa läheskään tarpeeksi. Nyt tilanne on jo vähän parempi, mutta omavaraisuuteen ei ole vielä päästy: elintarvikkeista tuodaan kaksi kolmannesta ulkomailta. Maataloustuotteista Venezuela vie ulkomaille tupakkaa, kalaa, hedelmiä, kaakaota ja näistä jalostettuja tuotteita.
Papinsaari
Papinsaari oli aiemmin saari, mutta nykyisin sen yhdistää Kaistarniemeen kapea kannas. Jyrkkämaastoisen ja kallioisen Papinsaaren korkein kohta on noin 40 metriä merenpinnasta.
Venezuela
Talous
Maassa on öljyn lisäksi rikkaat esiintymät hiiltä, rautaa, bauksiittia ja kultaa, sekä vesivoimaa ja timantteja. Halpa energia on mahdollistanut raskaan teollisuuden kehittämisen ja maa on yksi suurimmista alumiinin tuottajista maailmassa.
Venezuelalla oli vuonna 2018 yli kahdeksan miljardin euron edestä Venäjän myöntämiä lainoja.
Papinsaari
1900-luvun loppuun asti Papinsaaressa oli parikymmentä omakotitaloa ja noin 80 eritasoista kesämökkiä. Lautarakenteisista mökeistä valtaosa on purettu. Kaavan valmistuttua 1998 on Papinsaaresta noin vuodesta 2000 alkaen alettu kehittää yksilöllistä ja korkealaatuista asuinaluetta arkkitehtien suunnittelemine pien- ja rivitaloineen. Monista asunnoista on merinäköala, ja monet rakennukset sijaitsevat poikkeuksellisen lähellä rantaa. Toisaalta alueen kaavoitusta on kritisoitu liian pienistä tonteista johtuvasta rakennusten lähekkäisyydestä sekä värien ja muotojen kirjavuudesta.
Venezuela
Energia
IEA:n mukaan Venezuela oli vuonna 2008 maailman 9. suurin öljyntuottajamaa (137 Mt, 3,5 % maailman tuotannosta) ja 10. suurin kivihiilen viejä (6 Mt). Venezuelan jalostettujen öljytuotteiden vienti vuonna 2007 oli 29 Mt (4. sija) ja kaikkien öljytuotteiden vienti 106 Mt (6.sija).
Papinsaari
Vuonna 2004 Papinsaaren väkiluku oli 158, vuonna 2010 asukkaita oli 341 ja vuonna 2015 kaikkiaan 378. Kolmannes alueen asukkaista oli vuonna 2004 alle 15-vuotiaita ja vain 4 prosenttia yli 65-vuotiaita. Vuonna 2009 Papinsaari oli Turun hyvätuloisin pienalue, seuraavina naapurialueet Friskala ja Kaistarniemi.
Venezuela
Energia
IEA:n mukaan Venezuela oli vuonna 2017 maailman 11. suurin öljyntuottajamaa (122,9 Mt), mutta kivihiilen tuotanto oli pudonnut 0,6 megatonniin ja vienti 0,4 megatonniin.
Papinsaari
Papinsaaren länsipuolella on linnustostaan tunnettu Friskalanlahti ja itäpuolella Pitkäsalmi, jonka vastarannalla sijaitsevat Uittamo ja Katariinanlaakso.
Venezuela
Energia
Energiantuotannon huippu oli vuonna 2012, mistä se lähti jyrkkään laskuun.
Ruoka- ja energiapula
thumb|Ruoka- ja materiaalipulan seurauksena tyhjentyneitä hyllyjä venezuelalaisessa marketissa.
Suomyrttikasvit
Suomyrttikasvit eli norkkomyrttikasvit (Myricaceae) on pieni kasviheimo, joka kuuluu koppisiemenisten Fagales-lahkoon, ja on siten pyökki- ja koivukasvien sukulainen. Suomyrttikasvit eivät ole kovin läheistä sukua myrttikasveille (Myrtaceae), sillä ne kuuluvat eri kasvilahkoihin.
Venezuela
Ruoka- ja energiapula
Presidentti Chavezin vuodesta 2003 asettamat ruuan ja muiden tarvikkeiden asettamat hintakatot loivat ruoka- ja materiaalipulaa. Venezuelassa halvalla ostetut hyödykkeet kannatti myydä kalliilla muualla. Tämä synnytti salakuljetusta. Sosialisoitu maatila myös saattoi lakata toimimasta. Öljyn hinta laski 2008–2009. Vuonna 2010 maassa oli pulaa mm. sähköstä ja lihasta. Vuonna 2014 alkanut öljyn maailmanmarkkinahintojen romahdus pahensi tavarapulan ennen näkemättömäksi. Maassa oli vuonna 2016 pulaa lääkkeistä, ruuasta ja sähköstä.
Suomyrttikasvit
Tuntomerkit
pienoiskuva|vasen|250px|[[Kanarianmyrtti (Myrica faya, syn. Morella faya)]] Suomyrttikasvit ovat puuvartisia kasveja, joiden juurissa on usein typpeä yhteyttäviä bakteereita. Kasveja peittävät aromaattiset rauhaset. Lehdet sijaitsevat kierteisesti ja ovat yksinkertaisia, harvoin syvään pariliuskaisia. Kukat ovat yksineuvoisia ja sijaitsevat kaksi- tai yksikotisesti. Emikukissa on yhdislehtinen sikiäin, joka on kehänalainen, ja jossa on yksi siemenaihe pohjaistukassa. Hedelmä on luumarja. Siemen on paksukuorinen, ja siinä on enintään niukka endospermi eli siemenvalkuainen.
Venezuela
Ruoka- ja energiapula
Vuonna 2019 hyperinflaatio nousi 10 miljoonaan prosenttiin. Vuosina 2013–2019 talous kutistui 65 %:lla.
Suomyrttikasvit
Levinneisyys
Heimon levinneisyys on hajanainen ja lajeja kasvaa Amerikassa, Länsi-Euroopassa, Itä-Afrikassa ja Itä-Aasiassa. Suomessa kasvaa yksi heimoon kuuluva laji: suomyrtti (Myrica gale).
Venezuela
Liikenne
thumb|Moottoritietä Caracasissa. Venezuelassa on 409 lentokenttää, joista viidellä on yli kolme kilometriä pitkä kiitotie. Maan kansallinen lentoyhtiö on Conviasa. Rautateitä on 806 km, ja Orinocojoella on 400 km sisävesiväylää. Satamakaupungit ovat La Guaira, Maracaibo, Puerto Cabell ja Punta Cardon. Venezuelan lähivesillä liikkuvia on varoitettu merirosvojen hyökkäyksistä.
Suomyrttikasvit
Luokittelu
Suomyrttikasvit kuuluvat yhdessä jalopähkinäkasvien (Juglandaceae) ja Rhoipteleaceae-heimon kanssa yhteiseen kladiin Fagales-lahkossa. Kladin ominaisuuksiin kuuluvat muun muassa puusolukon kiteitä sisältävät soluketjut, kilpimäiset rauhaskarvat, lehtien korvakkeettomuus, yksi kukka kunkin suojuslehden hangassa ja vain yksi siemenaihe kussakin emikukassa.
Venezuela
Liikenne
Rautateillä ja jokireiteillä ei ole matkustajaliikennettä, joten maan sisällä liikutaan paljon linja-autoilla. Kaikissa suurkaupungeissa on paikallisbusseja ja Caracasissa myös metro.
Suomyrttikasvit
Suvut
pienoiskuva|oikea|250px|[[Tuoksumyrtti (Comptonia peregrina)]] Suomyrttikasvien 57 lajia kuuluvat neljään sukuun:
Venezuela
Rikollisuus
Rikollisuuden lisääntymisen syynä on virkamiesten korruptio, aseiden huono valvonta ja tehoton poliisi- ja oikeuslaitos. Lisäksi Venezuela on huumeiden kauttakulkumaa, jossa Kolumbian huumemafia toimii.
Kansalaisjärjestön tilastojen mukaan vuonna 1998 henkirikoksia oli 4 550 mutta vuonna 2012 jo 21 000. Hallitus lakkasi vuonna 2004 julkaisemasta tietoja. Vuonna 2009 henkirikoksia oli 100 000 asukasta kohden 49, Suomessa 2,2 (2010), mikä sekin on korkea luku Euroopassa.
Sosiologi Roberto León Briceñon mukaan lähinnä köyhät tappavat toisiaan, vaikka hallitus väittää sitä luokkataisteluksi. Panssaroidut autot ja rynnäkkökiväärin kestävät ovet ovat nousseet myyntimenestyksiksi, mutta vain rikkailla on varaa turvallisuuteen.
Vuonna 2010 Venezuelasta tuli lisääntyneen rikollisuuden vuoksi maailman ainoa valtio, joka kieltää väkivaltaisten videopelien ja lelujen myynnin.
Väestö
thumb|250px|Caracasin slummeja. Venezuelassa on lukuisia kansanryhmiä, intiaaneja, espanjalaisten siirtolaisten ja afrikkalaisten orjien jälkeläisiä sekä 1900-luvulla maahan muuttaneita italialaisia, portugalilaisia, arabeja, saksalaisia ja muista ympäröivistä Etelä-Amerikan maista tulleita. Vuonna 2010 noin 93 % väestöstä asui kaupunkimaisissa olosuhteissa. Virallinen kieli on espanja, mutta maassa on myös lukuisia omaperäisiä murteita ja kieliä sekä siirtolaisten mukanaan tuomia kieliä ja murteita. Vuoden 2017 latinobarometri kyselyssä 67 % väestöstä on katolisia, 18 % protestantteja, 2 % muita uskontoja ja 13 % uskonnottomia.
Caracasin pääkaupunkiseutu, jonka väkiluvuksi arvioitiin vuonna 2010 lähes 4,5 miljoonaa, on maan suurin taajama-alue. Varsinainen Caracasin kaupunki (arvio vuodelle 2019 runsaat kaksi miljoonaa asukasta) oli vasta maan toiseksi suurin kaupunki, kun suurin oli Maracaibo (2,6 miljoonaa asukasta). Muita yli miljoonan asukkaan kaupunkeja olivat Valencia ja Barquisimeto.
Vuosina 1996–2006 maassa raportoitiin noin 40 000 AIDS-tapausta. Vuonna 2006 ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 29 000 henkeä, mutta sitä sai vain puolet heistä, noin 15 000 henkeä. Lääkitystilanne on parantunut, seuraavana vuonna hoitoa sai jo 23 000 henkeä, mutta todellisista tarvitsijoiden määristä tai viruksen kantajista on huonosti tietoa saatavana.
Vuonna 2018 Venezuelan yhteiskunnallinen sekasorto oli aiheuttanut Amerikan mantereiden pahimman pakolaiskriisin, jossa köyhiä kansalaisia pakeni maasta. Helmikuuhun mennessä Kolumbiaan oli virallisten lukujen mukaan paennut 600 000 venezuelalaista. Lisäksi pako oli kiihtynyt maateitse Brasiliaan sekä meriteitse pienaluksilla Karibian saarivaltioihin, jolloin osa pakoa yrittäneistä on hukkunut. Epävirallisten arvioiden mukaan pakolaisia oli yhteensä yli miljoona. Lisäksi edellisinä vuosina Venezuelasta oli lähtenyt arviolta noin kaksi miljoonaa ihmistä laillisesti etenkin Yhdysvaltoihin.
Kulttuuri
Etniset ryhmät, valkoiset, intiaanit, mustat ja mestitsit eli pardot ovat pysyneet paljolti erillään. Kansalliseen perinteeseen on kuulunut valkoisen ryhmän ylemmyys muihin nähden. Valkoiset ja pardot asuvat kaupungeissa, intiaanit Amazonasin alueella ym. syrjäisillä rajaseuduilla ja mustat Karibianmeren rannikolla. Maassa on yhä n. 50 alkuperäiskansaa, ja alkuperäisistä kielistä on yhä elossa n. 30. Alkuperäiskansoista suurin on Paraguanán niemimaalla, osittain Kolumbian puolella asuva wayuu-kansa (guajirot). Vuonna 1999 uudistetun perustuslain myötä Venezuelan alkuperäiskansojen oikeudet paranivat. Oikeuksien, kuten omalla äidinkielellä tarjotun alkuopetuksen toteutumiseen käytännössä on silti vielä matkaa. Alkuperäiskansat ovat kuitenkin ottaneet koulutustaan omiin käsiinsä mm. perustamalla oman yliopiston, Universidad Indígena de Venezuelan.
Ruokaperinteeseen kuuluu tukeva aamiainen, runsas lounas ja kevyt illallinen. Omaleimaisin ruokalaji on arepa eli eräänlaiset maissijauhosämpylät, joita syödään täytettyinä välipaloiksi ja aterioilla lisukkeina.
Venezuela on suuri telenovela-tyyppisten televisiosarjojen tuottajamaa. Niitä on tehty kymmeniä. Toisin kuin esimerkiksi Kolumbiassa tai Brasiliassa, Venezuelan telenoveloissa ei käsitellä ajankohtaisia aiheita vaan ne ovat puhdasta viihdettä. Venezualalaisia telenoveloita viedään runsaasti ulkomaille, vuoteen 1993 mennessä niitä oli esitetty 38 maassa. Sarja Cara sucia (likanaama) on noussut espanjankielisten katsojatilastojen kärkeen Yhdysvalloissa.
Urheilu
Venezuelan jalkapallomaajoukkue on menestynyt muihin Etelä-Amerikan joukkueisiin verrattuna huonosti: se ei ole koskaan selviytynyt jalkapallon maailmanmestaruuskilpailuihin, ja on Ecuadorin ohella ainoa, joka ei ole voittanut Copa Américaa. Joulukuussa 2010 se oli FIFAn rankingissa sijalla 60.
Venezuela on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1932 alkaen. Se on saanut kaikkiaan 12 mitalia taekwondosta, painonnostosta, nyrkkeilystä, ammunnasta, miekkailusta ja kolmiloikasta. Maan ainoat kultamitalistit ovat nyrkkeilijä Francisco Rodríguez ja miekkailija Rubén Limardo.
Vuosina 2011–2015 venezuelalainen Pastor Maldonado kilpaili Formula 1 -sarjassa Williamsin ja Lotusin kuljettajana. Hän otti uransa ainoan F1-osakilpailuvoiton Espanjan GP:ssä 2012.
Valloittaja (elokuva)
Valloittaja on Dick Powellin ohjaama CinemaScope-elokuva vuodelta 1955. Se kertoo Tšingis-kaanin elämästä. Nimiosassa on John Wayne. Elokuva on viimeinen Howard Hughesin tuottama elokuva.
Valloittaja oli sekä taloudellinen ja taiteellinen floppi; sitä pidetään yhtenä 1950-luvun huonoimmista elokuvista. Se esiintyy myös monilla kaikkien aikojen huonoimpien elokuvien listoilla huolimatta varsin merkittävästä tekijäkaartista. John Wayne oli tuolloin uransa huipulla, mutta silti roolia pidetään täysin epäonnistuneena hänelle.
Howard Hughesin kerrotaan tunteneen syyllisyyttä elokuvan tuotantopäätöksistä, erityisesti päätöstä kuvata elokuva vaarallisella alueella. Hän ostikin kaikki elokuvan kopiot US$12 miljoonalla ja ei sallinut elokuvan esitystä kuin vasta 1974, jolloin se esitettiin ensi kerran televisiossa. Valloittajan sanotaan olleen yhdessä Jääasema Zebran kanssa niitä elokuvia, joita Hughes katsoi yhä uudestaan viimeisinä elinvuosinaan.
Juoni
Mongolipäällikkö Temüdzin (John Wayne) rakastuu taataaripäällikön tyttäreen Börteen (Susan Hayward) varastaen hänet itselleen. Börte torjuu Temüdzinin ja hänet pelastetaan takaisin. Temüdzin joutuu vangiksi, mutta Börte rakastuu häneen auttaen miehen pakoon. Temüdzin epäilee petosta toisten mongolien puolelta ja etsii petturia samalla kun tekee itsetään tataarien päällikön.
Kuvaukset
Elokuva kuvattiin Utahissa lähellä paikkaa, jossa on tehty ydinkokeita. Paikalta tuotiin myös saastunutta maata Hollywoodiin studiokuvauksia varten. Monet elokuvan tekemiseen osallistuneet henkilöt, mukaan lukien ohjaaja Dick Powell ja päärooleista vastanneet John Wayne, Susan Hayward, Agnes Moorehead ja Pedro Armendáriz, sairastuivat ja kuolivat myöhemmin syöpään. Armendáriz ampui itsensä syövän ehdittyä terminaalivaiheeseen. Kaikkiaan noin 220:sta elokuvan tekoon osallistuneesta henkilöstä vuoteen 1980 mennessä ainakin 91 sairastui ja 46 kuoli, joskin osalla syövän syntyyn saattoivat vaikuttaa myös muut tekijät. Luvuissa eivät ole mukana statisteina mongoliratsastajia esittäneet noin 300 alkuperäisamerikkalaista paiutea jotka saivat ratsastamisesta syntyneen hiekkapölyn mukana hyvin suuren säteilyannoksen.
Septimius Severuksen riemukaari
Septimius Severuksen riemukaari on riemukaari Roomassa Forum Romanumin luoteiskulmassa. Valkoisesta marmorista valmistettu rakennelma pystytettiin juhlistamaan keisari Septimius Severuksen ja hänen poikiensa Caracallan ja Getan vuonna 202 päättynyttä parthialaisia vastaan käymää voitollista sotaretkeä. Kaari vihittiin käyttöön vuonna 203, mutta ilmeisesti sen rakentaminen oli aloitettu jo Septimius Severuksen ensimmäisen, kymmenen vuotta aikaisemman Parthian-retken jälkeen.
Alun perin kaari oli rakennettu jalustalle ja sitä lähestyttiin nousemalla portaat Forumin antiikin aikaiselta tasolta. Runsaasti koristellusta pääkaariholvista aukeavat portit sivukaariin – tyyli, jota on jäljitelty monissa uudemmissa riemukaarissa. Eteläpilarissa olevat portaat vievät monumentin huipulle, jossa seisoi keisarin ja hänen poikiensa patsaat nelivaljakon vetämissä vaunuissa sotilaiden ympäröiminä.
Septimius Severuksen kuoleman jälkeen vuonna 211 Caracalla antoi murhauttaa Getan ja poistatti hänet asiakirjoista ja muistomerkeistä. Getan nimi ja kuvat poistettiin tällöin myös riemukaaresta (damnatio memoriae).
Kaari seisoo lähellä Capitolium-kukkulan juurta. Alun perin kaarelle johti pieni portaikko, kuten Trajanuksen riemukaaressa Anconassa. Jo 400-luvulle tultaessa eroosio oli nostanut maantasoa niin paljon, että kaaren läpi laitettiin ensimmäistä kertaa kulkemaan tie. Keskiajalla toistuvat tulvat toivat niin paljon mutaa ja sedimenttejä matalalle alueelle, jossa Forum sijaitsee, että kaaresta oli enää puolet näkyvissä.
Vaarallisia suhteita (vuoden 1959 elokuva)
Vaarallisia suhteita (Les Liaisons dangereuses) on Roger Vadimin ohjaama ranskalainen draamaelokuva vuodelta 1959. Se perustuu Choderlos de Laclosin klassiseen kirjeromaaniin Vaarallisia suhteita (1782), jonka tapahtumat on siirretty nykyaikaan. Se kertoo pariisilaisesta pariskunnasta 1960-luvulla, Juliettesta ja Valmontista.
The New York Timesin kriitikot valitsivat elokuvan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta maailmassa.
Seututie 554
Seututie 554 on Pohjois-Savossa kulkeva seututie. Tie kulkee Kuopion Karttulasta Pielaveden Säviälle. Tien kunto on hyvä sekä Karttulan että Säviän lähettyvillä mutta noin tien puolessa välissä on huonokuntoisempi tieosuus.
Šatskin järvet
pienoiskuva|Svityaz-järvi pienoiskuva|Lucimer-järvi. pienoiskuva|Pesochnoe-järvi. pienoiskuva|Pulemets-järvi.
Šatskin järvet on yli 30:n järven ryhmä Ljubomlin ja Šatskin seudulla Volynian alueella Ukrainassa Pripetin ja Läntisen Bugin välisellä alueella. Šatskin järvet sijaitsevat keskellä metsiä, joihin on rakennettu suuri määrä virkistyskeskuksia ja leirejä. Harvinaisten luonnonkompleksien suojelemiseksi Šatskin järvien ympärille on perustettu Šatskin kansallispuisto, jonka pinta-ala oli 32 850 hehtaaria. Vuonna 1995 kansallispuisto sisällytettiin Ramsarin yleissopimuksen mukaisesti kansainvälisesti tärkeiden kosteikkojen luetteloon.
Maantiede
Aluetta, jolla järvet sijaitsevat, kutsutaan Šatskin järvialueeksi. Suurimmat Šatskin järvistä ovat Svitjaz (27,5 km², Ukrainan toiseksi suurin luonnonvesistö Jalpug-järven jälkeen), Pulemets-järvi (16,3 km²), Luke (6,8 km²), Ljutsimir (4,3 km²), Ostrovjanskoje-järvi (2,5 km²), Krim (1,44 km²), Sand Lake (1,86 km²).
Šatskin järvialue on tasanko Polesien alangolla. Sen keskiosalle on ominaista liidun karstialtaiden leviäminen, joka muodostui liitukauden sedimentteihin. Suolamaiseman keskellä sijaitsevia järviä on syntynyt tulvien kertymisen ja pohjaveden tason nousun seurauksena, koska alueella on pieni kaltevuus ja jatkuva valuminen puuttuu.
Kesällä vesi järvissä lämpenee hyvin, talvella järvet jäätyvät. Veden mineralisaatio on kohtalaista tai vähäistä, sen arvo vaihtelee välillä 75-125 - 200-250 mg / dm³. Veden väri muuttuu matalissa järvissä kellertävän vihreästä syvänmeren smaragdinvihreäksi. Pohjaa peittävät pääasiassa hiekkalietteiset sedimentit, turve ja Sapropel-lieju.
Luonnollinen maailma
Šatskin järvissä löytyy ahventa, särkeä, haukea, lahnaa, karppi, karppi, monni, ankerias, akne on sopeutunut lajit (kuten järvet Svitiaz, Pulemetske ja Krymnom — Kanadan monni in Pesochny — foreleokun in Pulemetske — Chudskaya siikaa in Lucimira ja Black Big Lake — hauki ja amurikarppi ). Rapuja elää useissa järvissä. Järvien lähelle on perustettu kalanviljelylaitoksia, esimerkiksi lampi ja kalanviljelylaitos kasvattajan nimeltä "Ladynka" kanssa.
Paikallinen väestö tuhoaa armottomasti järven kalakantaa. Verkkoja löytyy melkein kaikkialta, erityisesti kutualueilta. Salametsästys kukoistaa.
Šatskin rantajärvet ovat vesilintujen kuten sorsien, hanhien ja joutsenien pesimäpaikkoja. Suurin osa Šatskin järvistä kuuluu Šatskin kansallispuistoon, ja ne ovat myös Lvivin Ivan Frankon kansallisen yliopiston ja Itä-Euroopan Lesya Ukrainka yliopiston (St. Lutsk).
Luettelo vuorityypeistä
Vuoria voidaan luonnehtia usealla eri tavalla. Jotkut vuoret ovat tulivuoria ja niitä voidaan luonnehtia laavalajin, muotoutumisensa ja purkautumishistorian mukaan. Toiset vuoret ovat muotoutuneet jääkausien vaiheiden mukaan ja niitä voidaan luonnehtia muotonsa mukaan. Lopuksi, monet vuoret voidaan luokitella niiden kivilajin mukaan.
Tikat
thumb|right|242px|Tikan hakkaamia reikiä puussa. thumb|right|240px|[[Käenpiika ei yleensä kiipeile puunrungoilla toisin kuin muut tikat. ]] Tikat (Picidae) on tikkalintuihin kuuluva lintujen heimo. Sen jäseniä tavataan lähes kaikkialla maailmassa lukuun ottamatta Australiaa, Uutta-Seelantia, Madagaskaria ja kylmimpiä napa-alueita. Heimossa on noin 218 lajia, jotka jaetaan 28 sukuun. Suomessa on tavattu yhdeksän lajia, joista vihertikka on suurharvinaisuus.
Ulkonäkö ja koko
Tikkalajien koko vaihtelee 8 ja 58 cm:n välillä. Pienin tikka on 8 cm pituinen amazonianraitatikkanen. Suurin laji on lähes 60-senttinen keisaritulikärki. Se on kuitenkin saattanut kuolla sukupuuttoon, joten suurin nykyisin varmuudella elossa oleva laji on 51 cm mittainen isohelmitikka. Tikoilla on kummassakin jalassa neljä varvasta, joista kaksi osoittaa taaksepäin ja kaksi eteenpäin. Pohjantikalla on tosin vain kolme varvasta, joista yksi osoittaa taakse ja kaksi eteen. Tikkojen nokka on pitkä ja voimakas. Tikoilla on vahva pyrstö, jolla ne tukevat itseään puissa kiipeillessään. Tikkojen kieli on erittäin pitkä. Tikoilla on aivoissa iskunvaimennus rummutuksen aiheuttamaa rasitusta vastaan.
Käyttäytyminen
Tikat kiipeilevät puissa etsien hyönteisiä koloista ja kaarnanraoista ja hyödyntävät pitkää kieltänsä hyönteisten kiinnisaamisessa. Tikat hakkaavat voimakkaalla nokallaan pesäkolon lahoon tai vialliseen puuhun. Kolon valmistuminen kestää yleensä kahdesta kolmeen viikkoa. Pesäkolon rakentamisen lisäksi tikat käyttävät nokkaansa rummuttamiseen. Rummuttamalla tikat ilmoittavat reviiristään, eli rummuttamista voi verrata muiden lintujen lauluun. Molemmat sukupuolet rummuttavat. Tikat ovat pääasiassa paikkalintuja, eli ne pysyvät samoilla seuduilla vuoden ympäri toisin kuin muuttolinnut.