cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marinin hallitus
Tasa-arvo
Väkivalta- ja seksuaalirikoksista rangaistaan ankarammin. Raiskaus määritellään suostumuksen puutteen perusteella. Naisiin kohdistuvaan väkivaltaan puututaan, samoin sukuelinten silpomiseen ja pakkoavioliittoihin. Syrjintään puututaan tiukemmin. Juridisen sukupuolensa voisi korjata ilman lääketieteellisiä hoitoja tai lisääntymiskyvyttömyyttä.
Äidit ja isät saavat yhtä pitkät perhevapaat, minkä lisäksi on kiintiöimätön vanhempainvapaajakso. Kotihoidon tukea ei lyhennetä.
Sosiaali- ja terveydenhoito
Hallitusohjelma takaa pääsyn lääkäriin seitsemässä päivässä. Käytännössä tämän toteutuminen tarkoittaisi tuhannen uuden lääkärin palkkaamista. Kymmentä vanhusta kohti pitäisi olla vähintään seitsemän hoitajaa. Alle 25-vuotiaille kokeillaan maksutonta ehkäisyä. Vaasan keskussairaala saa laajan päivystyksen RKP:n toiveen mukaisesti.
Marinin hallituksen hallitusohjelmaan on kirjattu periaatelinjaus, jonka mukaan ”huumehoidon tehokkuutta parannetaan ja käytön haittoja vähennetään laatimalla poikkihallinnollinen valtioneuvoston periaatepäätös huumausainepolitiikasta”.
Koulutus
Oppivelvollisuus pidennetään 18 ikävuoteen asti. Yliopistot saavat 40 miljoonaa euroa vuodessa lisää ja ammattikorkeakoulut 20 miljoonaa.
Muut hallituspuolueet kuin keskusta lupasivat vuoden 2019 eduskuntavaalien yhteydessä hyvin anteliaita korotuksia opintorahaan, vasemmistoliitto jopa 101 euroa, mutta hallitusohjelmaan ei päätynyt osaakaan siitä.
Liikenne
Päärata ja sen laajennukset (”Tampereen tunnin juna”), Helsingistä länteen suuntautuva rata (”Turun tunnin juna”) mukaan lukien Espoon kaupunkirata sekä Helsingistä itään suuntautuva rata (”Itärata”) ja muut väylähankkeet eivät saa hallitusohjelmassa uutta rahaa, vaan niiden suunnitteluun käytetään ne 250 miljoonaa euroa vuodessa, jotka aiempi hallitus lisäsi menokehyksiin liikenneverkon kehittämiseksi. Toteutetaan sähköistys Kemi–Laurila–Haaparanta-osuudella, jonka kustannus on 10 miljoonaa euroa.
Vaarallisten tasoristeysten poistamiseen on varattu 22 miljoonan euron lisärahoitus vuosina 2020–2022.
Perusväylänpitoon tehdään työryhmän esityksen mukaan vuodesta 2020 eteenpäin 300 miljoonan euron vuosittainen tasokorotus ja talvikunnossapitoon 20 miljoonan pysyvä korotus perusväylänpidon tasokorotuksen sisällä.
Yksityisteiden peruskorjausmäärärahat turvataan. Kävelyn ja pyöräilyn infrastruktuuritarpeisiin varataan 10 miljoonan euron osuus kokonaisrahoituksesta.
Yritykset
Yritystuista 100 miljoonaa euroa kohdennetaan uudelleen.
Turvallisuus
Poliiseja palkataan 300 lisää. Poliisien määrä nostetaan 7 500 henkilötyövuoteen vuoteen 2022 mennessä. Lisävoimavarat kohdennetaan operatiiviseen toimintaan. Poliisille määritellään enimmäisvasteajat koko Suomeen. Erilaisista etnisistä taustoista tulevien hakeutumista poliisikoulutukseen pyritään edistämään, ja kielitaitoon kiinnitetään huomiota.
Puolustuspolitiikka
Poistuvat strategiset puolustusvoimien suorituskyvyt korvataan täysimääräisesti. Hornet-lentokaluston suorituskyky korvataan täysimääräisesti, hankintasopimus solmitaan vuonna 2021. Merivoimien Laivue 2020 -hankkeen hankintasopimusta koskeva päätös tehdään hallituskauden alussa.
Al-Holin pakolaisleirin suomalaisten kotiuttaminen
Joulukuussa 2019 nousi kohu ulkoministeriön al-Holin pakolaisleirin Isis-taistelijoiden suomalaisten perheenjäsenten suunnitelluista kotiuttamistoimista. Leirin joukossa on arvioitu olevan 11 suomalaista naista ja 33 lasta, joista 2 on kuolleen suomalaisen naisen orpolapsia. Supo pitää leirin naisia turvallisuusriskinä. UM:ssä laadittiin usean tiedotusvälineen mukaan syksyn aikana lasten ja naisten kotiuttamissuunnitelma. Suunnitelmasta ei ole tehty julkista poliittista päätöstä. Toimintalinja on käsitelty Rinteen hallituksen iltakoulussa 31. lokakuuta, jolloin se sai paikallaolleilta ”hiljaisen hyväksynnän”. Poliisiylijohtaja Seppo Kolehmainen kertoi 12. joulukuuta Ylelle, että Syyrian al-Holin leirin suomalaisten palautukset suunniteltiin 9. joulukuuta alkaneelle viikolle. Sisäministeri Ohisalo kieltäytyi vastaamasta STT:lle Kolehmaisen kommentteihin. Ulkoministeri Haavisto totesi, ettei voi kommentoida poliisiylijohtajan dokumentteja. Valtiovarainministeri Kulmuni sanoi kuulleensa asiasta ensimmäistä kertaa toimittajilta.
Leirillä olevien suomalaisten auttamisen keinot ovat jakaneet mielipiteitä hallituspuolueiden välillä. Sosiaalidemokraattisen eduskuntaryhmän puheenjohtaja Antti Lindtman on linjannut, että hallituksen päätös pitää muodostaa lasten oikeudet ja etu huomioiden. Puoluesihteeri Antton Rönnholm korosti tapauskohtaista harkintaa. Keskusta esitti, että leirin lapsia täytyy auttaa, muttei vapaaehtoisesti Isisin alueelle lähteneitä äitejä. Puolueen mukaan tulisi selvittää, olisiko mahdollista tuoda lapset Suomeen ilman äitejään. Vihreiden mielestä lapsia tulee auttaa siinäkin tilanteessa, ettei heitä voida tuoda Suomeen ilman äitejään. Puolue katsoo, että lapsen etu menee turvallisuusuhan edelle. Vasemmistoliiton mukaan äiteihin liittyvä turvallisuusuhka pitää ottaa vakavasti ja rikoksiin syyllistyneet aikuiset on saatettava vastuuseen oikeuden kautta. Puolueen mukaan lapsen oikeudet ovat ensisijaisia.
Presidentti Sauli Niinistö ilmaisi 14. joulukuuta presidentin kyselytunnilla kantansa, että hallituksen tulisi kirkastaa linjansa leirin suomalaisten kotiuttamisesta. Hänen mielestään päätöksenteossa tulee kiinnittää huomiota paitsi inhimillisiin seikkoihin, myös turvallisuustekijöihin.
Oppositiopuolueet jättivät 11. joulukuuta välikysymyksen hallituksen kotiuttamistoimista, hallituksen päätöksenteosta ja ministeri Haaviston toiminnasta. 18. joulukuuta eduskunta äänesti Haaviston luottamuksen puolesta.
Kymmenen opposition kansanedustajaa vaati ulkoministerin toiminnan laillisuuden tutkimista perustuslakivaliokunnassa. 19. helmikuuta 2020 eduskunnan perustuslakivaliokunta päätti yksimielisesti pyytää valtakunnansyyttäjältä esitutkintaa siitä, oliko Haaviston tarkoitus päästä eroon eri mieltä olleesta virkamiehestä siirtämällä hänet toisiin tehtäviin. Perustuslakivaliokunta antoi asiassa mietinnön 9. joulukuuta 2020, jossa se katsoi, että Haavisto ei ole menetellyt virkatoimissaan perustuslaissa tarkoitetulla tavalla lainvastaisesti yrittäessään siirtää ministeriön konsulipäällikön toiseen tehtävään. Valiokunnan mukaan Haaviston menettelyä on kuitenkin pidettävä hallintolain ja ulkoasianhallintolain vastaisena ja siten moitittavana. Vihreät tekivät mietintöön vastalauseen. Myös oikeuskansleri tutki ulkoministerin ja -ministeriön toimia.
Talous
Hallitus lisäsi valtion pysyviä menoja noin 2 miljardilla eurolla syksyyn 2022 mennessä. Päälle tulevat väliaikaisiksi kutsutut "tulevaisuusinvestoinnit", kuten ammattikoulun opettajien palkkaaminen, valtionhallinnon toimintamenot, Kansallisteatterin peruskorjaus ja sote-uudistuksen kustannuksia.
Velkaa otettiin ainakin 30 miljardia euroa, josta ainakin 10 miljardia euroa aivan muista syistä kuin kriisien vuoksi. Kriiseillä selitettiin reilut 15 miljardia (koronapandemia, Venäjän hyökkäys Ukrainaan), niistäkin menoista monen järkevyyden ovat hallituspuolueiden useat edustajat kyseenalaistaneet.
Työllisyys
Hallitus asetti ohjelmassaan työllisyyspolitiikkansa päätavoitteeksi saavuttaa 75 prosentin työllisyysasteen tai kasvattaa työllisten määrää 60 000:lla henkilöllä vuoteen 2023 mennessä. Koronakriisi pysäytti työllisyyden myönteisen kehityksen, ja vastauksena huonontuneeseen tilanteeseen hallitus asetti uudeksi tavoitteekseen lisätä työllisyyttä 80 000:lla henkilöllä 2020-luvun aikana.
Helmikuuhun 2021 mennessä Marinin hallitus oli päättänyt toimista, joiden uskottiin tuovan 31 000 – 36 000 uutta työllistä. Merkittävin näistä päätöksistä oli eläkeputken poistaminen, jonka uskottiin tuovan 16 000 lisätyöllistä. Toinen merkittävä työllisyyspäätös oli pohjoismaisen työnhaun malli eli aktiivimalli kakkonen, joka toisi lähes 10 000 uutta työllistä. Talouspolitiikan arviointineuvoston mukaan talouden tukeminen koronakriisin aikana on edistänyt työllisyyttä, mutta 60 000:n tai 80 000:n uuden työllisen saavuttamiseksi olisi mahdollisesti harkittava vielä uusia työllisyystoimia.
Tilastokeskus uudisti tutkimusmenetelmäänsä vuonna 2021 sillä seurauksella, että työllisyysasteen tavoitteeksi asetettu 75 prosenttia täyttyi itse asiassa jo 74,1 prosentin kohdalla. 15–64-vuotiaiden kuukausittainen työllisyysaste ylitti 75:n kesäkuussa 2021 ja seuraavan vuoden kesäkuussa se nousi 76,9 prosenttiin saakka. Tämä oli korkein lukema korjatun tilaston historiassa eli vuodesta 2009 lähtien. Työllisten määrä nousi hallituksen aloituskuukaudesta kesäkuuhun 2022 mennessä 157 000:lla. Työllisyysasteen trendiluku, joista on poistettu kausi- ja satunnaisvaihtelu, nousi vuoden 2022 lokakuussa lukemaan 74,4 %.
Osa väitetyistä hallituksen luomista työpaikoista oli jo ennen hallituskautta päätettyjä. HS-analyysin isompi ongelma on se, että hallituksen keinot pienentävät vajetta parhaassakin tapauksessa alle miljardin ja maksavat satoja miljoonia, kun julkisen talouden rakenteellinen vaje on 10 miljardia.
Vuonna 2021 koronapandemian päättyessä talous lähti kasvuun koko maailmassa ja työllisyys parani Suomessakin kohti 75 prosenttia. Helsingin Sanomien mukaan se ei johdu hallituksen työllisyystoimista, koska esimerkiksi työttömyysputken poisto astuu voimaan vasta myöhemmin. Jotta työllisyys saataisiin pysyvästi korkeammaksi, tulisi tehdä rakenneuudistuksia.
Ilmastopolitiikka
Marinin hallituksen tavoitteena on vähentää Suomen hiilidioksidipäästöjä siten, että yhteiskunnan päästöt olisivat nettoneutraalit vuoteen 2035 mennessä.
Helmikuussa 2020 hallituksen eduskuntaryhmien edustajat kokoontuivat neuvottelemaan Suomen hiilidioksidipäästöjen vähennystoimenpiteistä Helsingin Vuosaareen. 21. helmikuuta Helsingin Sanomat raportoi, että vihreissä harkittiin näinä aikoina hallituksesta lähtemisestä, jos puolueen ajamia ilmastopäätöksiä ei saatu aikaan. Vihreiden käyttämän poliittisen paineen kerrotaan kiristäneen hallituspuolueiden, etenkin vihreiden ja vasemmistoliiton, välejä.
Syyskuussa 2021 hallitus saavutti keskustan ja vihreiden välisen kiistan jälkeen yhteisymmärryksen ilmastotoimista sovittuaan 11 miljoonan tonnin päästövähennyksistä, mutta Suomen ilmastopaneelin puheenjohtaja Markku Ollikaisen mukaan puuttumaan jäi vielä miljoona tonnia. Maaliskuussa 2022 sovittiin vielä 0,2 miljoonan tonnin uusista vähennyksistä, mikä ei riittänyt vakuuttamaan Ollikaista.
Vanhan ilmastolain mukaan Suomen tuli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä 80 prosenttia vuoteen 2050 mennessä vuoden 1990 tasosta. Heinäkuussa 2022 säädettävään uuteen ilmastolakiin on kirjattu tavoite hiilineutraaliudesta vuonna 2035 ja useita välitavoitteita. Hallituksen lakiesityksen mukaan päästöjä pitäisi vähentää vuoteen 2030 mennessä 60 prosenttia, vuoteen 2040 mennessä 80 prosenttia ja vuoteen 2050 mennessä 90 prosenttia.
Valtiovarainministeriön uuden kansliapäällikön valinta
Valtiovarainministeriön uuden kansliapäällikön valinta oli hallituksen asialistalla. Alkuvuodesta 2020 valtiovarainministeri Kulmuni haastatteli virkaan hakeneista kuudesta ehdokkaasta viisi. Sosiaalidemokraatit eivät olleet Helsingin Sanomien tietojen mukaan tyytyväisiä yhteenkään hakijaan. Pääministeri Marinin mukaan paikkaa ei aiottu avata uudelleen hakuun, eli toisin sanoen valtiovarainministeriön uudeksi kansliapäälliköksi olisi valittu yksi jo haastatelluista kuudesta ehdokkaasta. Kansliapäälliköksi valittiin maaliskuussa 2021 tehtävää määräaikaisesti hoitanut Juha Majanen.
Sosiaaliturvauudistus
Hallitus toteuttaa sosiaaliturvauudistuksen niin, että kansalaisten perusturvan taso ei heikkene. Marinin hallitus asetti keväällä 2020 seitsemän vuoden ajan istuvan sosiaaliturvakomitean, jonka jäsenten tehtävänä on valmistella sosiaaliturvauudistuksen eri osia viiden jaoston – työllisyyden ja osaamisen jaoston, työ- ja toimintakykyjaoston, asumisen jaoston, hallintojaoston ja tutkimus- ja arviointijaoston – kautta. Sosiaaliturvakomitean muodostavat yli puolueiden rajojen yltävä kansanedustajajoukkio; komitean jäseninä on sekä hallitus- että oppositiopuolueiden kansanedustajia.
Sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus
pienoiskuva|pysty|Sosiaali- ja terveysministeri [[Aino-Kaisa Pekonen.]] Yksi edelliseltä vaalikaudelta toteuttamatta jääneistä yhteiskunnallisista uudistuksista, sosiaali- ja terveydenhuollon uudistus eli soteuudistus, on Marinin hallituksen toteutettavana. Hallituksen 15. kesäkuuta 2020 eduskunnan valiokuntien käsittelyyn antama 1 201-sivuinen lakipaketti sisältää useita muutoksia Suomen terveydenhoitojärjestelmään, joista merkittävin rakenteellinen uudistus on sosiaali- ja terveydenhuollon palveluvelvoitteen siirtyminen kunnilta ja kaupungeilta 21 maakunnalle, joiden lisäksi Helsinki muodostaa oman terveydenhoitoyksikkönsä. Maakuntien velvollisuuksiksi on tulossa terveydelliset toiminnot – perustason sosiaali- ja terveydenhoito, suun terveydenhoito, kotihoito, mielenterveys- ja päihdekuntoutuspalvelut, avokuntoutuspalvelut, ehkäisevät palvelut ja neuvolapalvelut – sekä pelastustoiminnan takaaminen. Maakuntien ohella perustetaan 5 yhteistoiminta-aluetta erityistason terveyspalveluiden toteuttamiseksi.
Soteuudistuksen aiheuttamat muutokset eivät tule kiristämään verotusta. Uudistuksen yhteydessä kunnallisveroa madalletaan 12,63 %, ja samanaikaisesti valtion vero-osuutta korotetaan saman summan keräämiseksi. Sosiaalidemokraattisen kuntaministeri Sirpa Paateron mukaan vuoden 2020 loppuun mennessä parlamentaariselta sosiaali- ja terveyskomitealta odotetaan valmista ehdotusta maakuntien verotusoikeuden toteutuksesta, jonka mukaisesti valtion vero-osuutta madalletaan jälleen ja vastaava verotus toteutetaan maakuntien ja Helsingin toimesta.
Hallituksen sosiaali- ja terveysuudistuksen valiokuntalausuntokierros päättyy syyskuussa 2020. Hallituksen aikataulun mukaisesti lakipaketti astuu voimaan loppukeväästä 2021. Sitten, alkuvuonna 2022, olisi mahdollistaa järjestää Suomen ensimmäiset maakuntavaalit. Tämän jälkeen, vuoden 2023 alussa, pelastustoiminnasta sekä sosiaali- ja terveydenhuollosta vastaavat maakunnat aloittaisivat toimintansa.
Koronaviruspandemia
pienoiskuva|pysty|Opetusministeri Andersson, pääministeri Marin ja kulttuuri- ja tiedeministeri Kosonen koronavirukseen liittyvässä tiedotustilaisuudessa. COVID-19-koronaviruksen keväällä 2020 aiheuttaman pandemian vuoksi Marinin hallitus toteutti useita vastatoimenpiteitä viruksen leviämisen taltuttamiseksi. 16. maaliskuuta hallitus ja tasavallan presidentti linjasivat yhdessä pandemian aiheuttaneen Suomeen poikkeusolot. Seuraavana päivänä hallitus ilmoitti valmiuslain kahden käyttöönottoasetuksen toimeenpanosta. 18. maaliskuuta eduskunta hyväksyi valmiuslain asetusten käyttönoton lähes muuttumattomina. Ainut eduskunnan pöydälle jättämä asetus koski terveydenhuollon työntekijöiden valtakunnallista työvelvoitetta. Valmiuslaki otettiin tällöin ensimmäisen kerran rauhan ajan Suomessa käyttöön.
Valmiuslain käyttönottoa on pidetty yleisesti perusteltuna. Perustuslakivaliokunnan varapuheenjohtaja Antti Häkkänen (kok.) ilmaisi, että ilman valmiuslain pykälien käyttönottoa, olisi Suomessa ollut suuri uhka epidemian leviämisestä. Jotkut perustuslakiasiantuntijat ovat arvostelleet sitä, että hallitus ja tasavallan presidentti julistivat poikkeusolot paitsi tartuntataudin, myös taloustilanteen, perusteella. Talousperusteet olisivat mahdollistaneet sen, että hallitus olisi voinut valmiuslain käytössä olleena aikana aktivoida laista kohtia, jotka olisivat antaneet sille paljon "ylimääräistä" valtaa. Perustuslakivaliokunnan käsitellessä käyttöönottoasetusten juridisia perusteita maaliskuussa, näihin teoreettisiin taloustoimiin ei otettu kantaa, koska hallitus ei ottanut silloin – tai myöhemminkään – käyttöön yhtäkään valmiuslain taloutta koskevista pykälistä.
Valmiuslain käyttönottoasetusten astuttua voimaan, hallitus toteutti muun muassa useita sosiaali-, koulutus-, terveys-, työ- ja elinkeino-, sekä sisä- ja ulkopoliittisia toimenpiteitä. Yli kymmenen hengen kokoontumiset kiellettiin, paitsi esimerkiksi harrastepelit tai ravintolakäynnit. Rajanylityspaikkoja suljettiin ja EU:n sisärajoillakin aloitettiin tarkastukset. Suomen ja Venäjän välinen junaliikenne keskeytettiin. Ulkomailta palaavien piti jäädä kahden viikon karanteeniin. Lentokenttiä suljettiin kansainväliseltä liikenteeltä. Muun muassa terveydenhoito- ja poliisitoimen henkilöstön työaika- ja vuosilomalaeista poikkeaminen sallittiin ja eläkkeellä olevia poliiseja saatiin määrätä töihin. Kiireetöntä hoitoa ei enää tarvinnut tarjota määräajassa.
Hallitus poisti valmiuslain käytöstä maanantaina 15. kesäkuuta 2020, yli kaksi viikkoa ennen alkuperäistä päättymispäivää. Tällöin koronaviruspandemian ensimmäisen aallon leviäminen oli saatu taltutettua Suomessa, ja poikkeusolot julistettiin päättyneiksi.
Tammikuussa 2021 hallitus syytti EU:ta rokotteiden tulon hitaudesta, vaikka Suomi ei saanut annettua edes niitä rokotteita, jotka maahan tulivat. HS:n mukaan keväällä 2020 hallitus ”sekoili” maskien suositteluvastuun kanssa eivätkä lentokentän koronatestauksetkaan sujuneet. Vaikka pandemian toisen aallon tiedettiin tulevan, siihen ei juuri valmistauduttu, joten valmiin strategian puutteessa hallitus halusi alkutalvella käyttää valmiuslakia. Niinistön keväällä 2020 esittämä hallinnonalat yhdistävä "koronanyrkki"-työryhmä olisi lehden mukaan ehkä ollut tarpeen.
Kuntavaalien siirtäminen 2021
Hallitus päätti 6. maaliskuuta 2021 siirtää huhtikuun kuntavaalit kesäkuulle koronaviruspandemian vuoksi. Tutkijoiden mukaan siirto voi olla epätasa-arvoinen eri ehdokkaita kohtaan ja aiheuttaa spekulaatioita vaalituloksella mutta olla silti perusteltu. Vaalijohtajan mukaan siirrosta olisi pitänyt päättää aiemmin. Hän ilmoittikin jo tammikuisessa lehtihaastattelussaan helmikuun siirron takarajaksi. Helmikuun alussa oikeusministeri ja puoluesihteerit tyrmäsivät oikeusministeriön virkamiesten ehdotuksen siirrosta.
Nohynekin erovaatimus
Marraskuun 2021 lopulla "hallituslähde" kertoi heidän haluavan THL:n pääjohtaja Markku Tervahaudan erottavan Hanna Nohynekin kansallisen rokoteasiantuntijaryhmän KRAR:in johdosta, sanoi Nohynekin olevan "laumasuoja-ajattelun vallassa" ja vihjaili Tervahaudan erottamisesta. "Onko hallitus todella ryhtynyt maalittamaan julkisuudessa omia asiantuntijoitaan?" Helsingin Sanomat hämmästeli, koska rokottamisesta pitää päättää pitävin lääketieteellisin perustein. Sekä nimettömät hallituslähteet että ministeri Krista Kiuru olivat painostaneet asiantuntijoita tiedotusvälineiden kautta. Tervahauta piti Nohynekin nimetöntä maalittamista erittäin epäasiallisena hallituslähteiltä. Suomenmaa rinnasti tämän Donald Trumpin tapaan kyseenalaistaa asiantuntijat.
Hallituksen perustaminen
Ville Tavion (ps.) mielestä Rinteen hallituksen erottua olisi pitänyt järjestää uudet eduskuntavaalit. Hän piti vääränä sitä, että juuri ennen uuden hallituksen muodostamista eronnut ministeri Sirpa Paatero nimitettiin takaisin ministeriksi ennen kuin presidentti oli ehtinyt myöntää hänelle eroa, ja sitä, että Antti Rinne siirtyi eduskunnan varapuhemieheksi erottuaan pääministerin tehtävästä. Kokoomuslainen poliitikko ja historioitsija Jukka Seppinen katsoi, että pääministeri Rinteen olisi pitänyt mittauttaa luottamuksensa eduskunnassa ja hänen olisi pitänyt vastata kokoomuksen välikysymykseen.
Keskustan osallistuminen hallitukseen
Keskustan euroedustaja Mauri Pekkarinen totesi tammikuussa 2020, että keskustan olisi 2019 eduskuntavaalien jälkeen pitänyt siirtyä oppositioon – puolue oli kokenut historiansa suurimman vaalitappion oltuaan neljä vuotta pääministeripuolueen asemassa.
Valtiosihteerien ja erityisavustajien lukumäärä
Entinen TEM:n kansliapäällikkö Erkki Virtanen on kritisoinut Marinin hallituksen avustajien lukumäärää. Virtasen omakohtaisen kokemuksen perusteella avustajilla ei ole ollut suurta vaikutusta työ- ja elinkeinoministeriön työhön tai valmisteluun, eikä erityisavustajilla riitä osaamista ohjaamaan ministeriöiden virkamiehiä. Myös muun muassa presidentti Sauli Niinistö ja silloinen eduskunnan puhemies Matti Vanhanen (kesk.) ovat pitäneet Marinin hallituksen avustajien lukumäärää liian isona.
40 prosentin sukupuolikiintiö
Valtio-opin professori Anne Maria Holli arvosteli sitä, ettei Marinin hallituksessa toteutunut ns. 40 prosentin sukupuolikiintiö. Uuteen hallitukseen valittiin eduskunnan entinen varapuhemies Tuula Haatainen. Tästä johtui miesten osuuden putoaminen juuri alle 40:n prosentin. Vuodesta 1991 lähtien sekä Lipposen I hallitus että Sipilän hallitus rikkoivat myös 40 prosentin sukupuolikiintiötä miesvaltaisilla kokoonpanoillaan. Sukupuolikiintiö ei juridisesti velvoita valtioneuvostoa siksi, että se olisi perustuslain vastainen vaatimus.
Kesäkuussa 2020 Marinin hallitus liittyi Rinteen ja muiden sellaisten hallitusten joukkoon, jotka täyttivät 40 prosentin sukupuolikiintiön. Tämä johtui valtiovarainministeri Katri Kulmunin erosta ja viran siirtymisestä Matti Vanhaselle.
Talous
Marinin hallitus kasvatti vuosien 2022 ja 2023 menokehystä keväällä 2021, vaikka talous kasvoi kovaa vauhtia jo 2021 ja 2022. Julkistalouden professori Roope Uusitalon mukaan ratkaisu sopi jo tuolloin huonosti suhdannetilanteeseen ja näin finanssipolitiikan huono ajoitus voi pahentaa suhdannevaihtelua.
Koronapandemian ja Ukrainan sodan aiheuttaessa yllättäviä menoja olisi pitänyt leikata muita menoja eikä ottaa näin paljon velkaa, professori Niku Määttänen totesi. Inflaation ollessa korkea ei ole järkevää elvyttää taloutta. Ekonomisti Sanna kurrosen mukaan on vastuutonta ruokkia näin inflaatiota, kun EU yrittää hillitä sitä rahapolitiikalla. Määttäsen ja Kurrosen mukaan sähkön alv:n alentamisen sijaan olisi pitänyt antaa kiinteä summa tukena kotitalouksille, jotta ei kannustettaisi käyttämään enemmän sähköä, kun siitä on nyt pulaa.
Kristillisdemokraattien mielestä hallitusohjelmalla on ”höttöinen” talouspohja, josta puuttuvat työllisyystoimet ja joita hidastavat kotitalousvähennyksen leikkaus ja polttoaineveron korotus. Kokoomuksen puheenjohtaja Petteri Orpon mielestä hallitus ei rahoita suomalaista hyvinvointiyhteiskuntaa, eikä kannusta suomalaisia ”ahkeruuteen ja itsensä kehittämiseen”.
Ilmastotoimien riittävyys
Suomen luonnonsuojeluliiton mielestä 16. joulukuuta 2019 julkaistu ehdotus Suomen metsien hiilinielun vertailutasoksi ei edistä ilmastokriisin torjuntaa. Hallitukselta tarvitaan liiton mukaan nopeasti lisää keinoja hiilinielujen vahvistamiseksi, ja se vaati, että Suomen metsäpolitiikka on arvioitava kokonaan uudelleen.
Koronapandemia
Tammikuussa 2021 hallitus syytti EU:ta rokotteiden tulon hitaudesta, vaikka Suomi ei saanut annettua edes niitä rokotteita, jotka maahan tulivat, vain osan. HS:n mukaan keväällä 2020 hallitus "sekoili" maskien suositteluvastuun kanssa eivätkä lentokentän koronatestauksetkaan sujuneet. Vaikka pandemian toisen aallon tiedettiin tulevan, siihen ei juuri valmistauduttu, joten valmiin strategian puutteessa hallitus halusi alkutalvella käyttää valmiuslakia. Niinistön keväällä 2020 esittämä hallinnonalat yhdistävä "koronanyrkki"-työryhmä olisi lehden mukaan ehkä ollut tarpeen. HUS:n toimitusjohtaja, professori Juha Tuomisen mukaan koronan hoidon politisoitumisen vuoksi rokotuksia ei painotettu riskialueille, mikä maksoi ihmishenkiä.
Vihula
Vihula oli kunta Länsi-Virumaan maakunnassa, Virossa. Vuoden 2017 kuntauudistuksessa Vihulan ja Haljalan kunnat yhdistettiin uudeksi Haljalan kunnaksi.
Marinin hallitus
Yksittäisinä puolueina
Kantar TNS:n joulukuussa 2021 laatiman puoluegallupin mukaan hallituksen yhteiskannatus on 53,5 %. Sosiaalidemokraattien kannatus on 19,3 %, keskustan 11,9 %, vihreiden 9,8 %, vasemmistoliiton 8,0 % ja ruotsalaisen kansanpuolueen 4,5 %.
Vihula
Kunnan asukasluku oli 1 925 (2010), pinta-ala 364,28 neliökilometriä ja asukastiheys 5,3 asukasta neliökilometrillä. Se sijaitsi Länsi-Virumaan pohjoislaidalla rajoittuen Suomenlahteen.
Marinin hallitus
Yksittäisinä puolueina
Alkaneen vuosikymmenen aikana sosiaalidemokraattien kannatus on lähtenyt Taloustutkimuksen mielipidemittausten mukaan loivaan nousuun, mikä on herättänyt keskustelua pääministerin henkilökohtaisesta suosiosta. Kannatusmittausten perusteella vihreiden ja keskustan lukemat ovat liikkuneet 12–10 prosentissa. SDP:n kannatus hyppäsi koronaviruksesta aiheutuneiden toimenpiteiden aikaan 4,4 prosenttiyksikköä Alma Median mittauksessa. Muutos ei mahtunut enää virhemarginaaliin.
Vihula
Kunnassa oli rantaviivaa noin 100 kilometriä. Lahemaan kansallispuisto käsitti 60 % kunnan pinta-alasta, ja 70 % pinta-alasta oli metsää.
Marinin hallitus
Hallitus kokonaisuutena
Toukokuussa 2020 julkaistun puoluebarometrin mukaan suomalaisista 69 % prosenttia arvioi Marinin hallituksen onnistuneen joko hyvin tai melko hyvin tehtävissään. Tulos on selvästi paras vuonna 1991 aloitetun barometrin käytön aikana. Edellinen ennätys on vuodelta 2001, jolloin Paavo Lipposen II hallitus sai vastaavaksi luvukseen 47 %.
Vihula
Vihulan alueella sijaitsivat Palmsen, Sagadin ja Vihulan kartanot sekä Toolsen linnan rauniot. Altjan kylä on parhaiten säilynyt vanha rantakylä Lahemaan alueella.
Petrus Ragvaldi
Petrus Ragvaldi oli syntyään Siuntion Sjundbyn sukua ja hänen isänsä oli nimeltään Ragvald Jönsinpoika. Petrus Ragvaldi on mahdollisesti toiminut Helsingin kirkkoherrana 1533. Hän oli kaniikki sekä tuomiokapitulin dekaani ja sai Kustaa Vaasalta Pyhän Ruumiin prebendan 1536.
Vihula
Väestö
Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan Vihulan kunnassa oli 1 603 asukasta, joista 1 566 (97,7 %) oli virolaisia, 18 (1,1 %) venäläisiä ja 18 (1,1 %) muita kansallisuuksia.
Petrus Ragvaldi
Paavali Juustenin piispainkronikassa kerrotaan: "Herran vuonna 1554 ne, jotka vielä olivat jäljellä tuomiokapitulin vanhasta kokoonpanosta, nimittäin dekaani herra Petrus Ragvaldi, pyhän Lauritsan kanunki maisteri Mikael Agricola, Turun kirkkoherra maisteri Knuut sekä Turun koulun rehtori maisteri Paavali Juusten, jonka hallussa tuolloin oli Pappisalttarin prebenda, lähtivät kuuluisan ja lempeän herran kuningas Kustaan käskystä Tukholmaan toukokuun alussa. Kun kaikista muista asioista oli neuvoteltu, hänen Majesteettinsa kutsui heidät erilleen erääseen paikkaan Gripsholman linnan ulkopuolella olevalle tasangolle ja sanoi, ettei Ruotsin tuomiokirkkojen prelaattien enää ollut tarpeen käydä Rooman kuuriassa saadakseen vahvistuksen piispanvirkaan, koska tämä oikeus oli jo Hänen Majesteetillaan kotona Ruotsissa".
Petrus Ragvaldi sai Kustaa Vaasalta 1554 nimityksen Kemiön kirkkoherran virkaan, minkä nimityksen myöhemmät kuninkaat vahvistivat.
Württemberg-Baden
Württemberg-Baden oli vuosien 1949 ja 1952 välisenä aikana toiminut Saksan liittotasavallan osavaltio. Se koostui entisten Württembergin ja Badenin valtioiden pohjoisosista. Osavaltion pinta-ala oli 15 700 neliökilometriä ja sen alueella asui noin 3,5 miljoonaa ihmistä. Osavaltion pääkaupunki oli Stuttgart.
Historia
Vuonna 1945 luotiin Württemberg-Badenin alue osaksi Yhdysvaltain miehitysvyöhykettä Saksassa. Vuoden 1946 marraskuussa valittiin Württemberg-Badenin ensimmäinen parlamentti. Alueesta tuli yksi Saksan liittotasavallan osavaltiosta liittotasavallan perustamisen yhteydessä 23. toukokuuta vuonna 1949. Vuoden 1951 joulukuussa pidettiin kansanäänestys Württemberg-Badenin, Württemberg-Hohenzollernin ja Badenin osavaltioiden yhdistämisestä. Kaikki kolme osavaltiota yhdistettiin Baden-Württembergin osavaltioksi 25. huhtikuuta 1952.
Politiikka
Württemberg-Badenin ainoana ministeripresidenttinä ehti toimia Reinhold Maier. Maier oli virassa vuosina 1946–1952. Hänestä tuli uuden Baden-Württembergin osavaltion ensimmäinen ministeripresidentti osavaltion aloitettua toimintansa. Württemberg-Baden oli jaettu kahteen hallintoalueeseen.
Nikolai Sillman
Nikolai (Niklas) Sillman (, 9. toukokuuta 1858 Viapori – 6. tammikuuta 1929 Terijoki ) oli Venäjän keisarillisen armeijan kenraalimajuri, joka toimi Vaasan ja Mikkelin läänien kuvernöörinä vuosina 1913–1917.
Nikolai Sillmanin vanhemmat olivat eversti Claes Gustaf Fredrik Sillman ja Xenia Sokoloff. Hänet otettiin oppilaaksi Pietarin merikadettikouluun vuonna 1874. Sillman palveli siipiratasalus Hrabryillä ja hänet ylennettiin luutnantiksi vuonna 1881. Vuonna 1886 hänet määrättiin Pietarin merikadettikoulun nuoremmaksi osastopäälliköksi.
Sillman ylennettiin kapteeniluutnantiksi ja määrättiin palvelukseen Siperian ekipaasiin vuonna 1892, josta hän sai vuonna 1895 siirron Itämeren laivastoon. Hän toimi torpedovene 112:n päällikkönä ja monitori Uraganin vanhimpana upseerina Itämeren rannikkopuolustuksessa. Sillman ylennettiin kapteeniksi ja hänet siirrettiin panssarifregatti Admiral Tšitšagovin vanhimmaksi upseeriksi vuonna 1898.
Sillman palveli Vladivostokin satamassa vuodesta 1899 ja hänet ylennettiin everstiluutnantiksi vuonna 1904. Samana vuonna hän sai ylennyksen everstiksi ja siirron Sevastopolin satamaan. Sillman palasi Vladivostokin satamaan vuonna 1906 ja Sevastopolin puoliekipaasin päälliköksi vuonna 1909. Hänet ylennettiin kenraalimajuriksi vuonna 1911.
Sillman nimitettiin Itämeren laivaston ja amiraliteetin laivaveistämöiden hallinnon jäseneksi vuonna 1913. Saman vuoden joulukuussa hänet määrättiin Vaasan läänin kuvernööriksi. Vuoden 1916 alussa Sillman siirrettiin Mikkelin läänin kuvernööriksi. Hän sai eron kuvernöörin virasta ja samalla sotapalveluksesta helmikuun vallankumouksen jälkeen vuonna 1917. Viimeiset vuotensa kenraali Sillman vietti Terijoella. Hänet on haudattu Helsingin ortodoksiselle hautausmaalle.
Sillmanin veli oli senaattori Teodor Sillman.
Jassem Khalloufi
Jassem Khalloufi (, s. 2. syyskuuta 1981 Kram, Tunisia) on tunisialainen jalkapallomaalivahti. Hän aloitti uransa EOG Kramissa ja pelaa tällä hetkellä CS Sfaxienissa. Khaloufi oli mukana vuoden 2004 olympialaisissa Tunisian jalkapallomaajoukkueessa.
Seurajoukkueura
Khalloufi aloitti ammattilaisuransa AS Marsassa, josta hän siirtyi yhden kauden ajaksi varamaalivahdiksi ES Saheliin. Hän saavutti joukkueen riveissä Tunisian mestaruuden ja siirtyi kauden jälkeen CS Sfaxien ykkösmaalivahdiksi. Hän saavutti joukkueen riveissä Afrikan Confederation Cupin mestaruuden kahdesti peräkkäin vuosina 2007 ja 2008. Kaudella 2011–2012 hän menetti ykkösvahdin roolinsa Rami Jridille ja ilmoitti kauden puolivälin jälkeen heinäkuussa lopettavansa sopimuksensa Sfaxienin kanssa.
Legoland
thumb|300 px|Saksan Legolandin sisäänkäynti.
Legolandit ovat leluvalmistaja Lego Groupin perustamia Lego-aiheisia huvipuistoja. Legolandeja on Tanskassa, Yhdysvalloissa, Malesiassa, Saksassa, Dubaissa, Koreassa, Japanissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Legolandit sisältävät kaikenlaista Legoihin liittyvää aina Lego-kaupasta legoista rakennettuihin taloihin saakka. Niissä on myös huvipuistolaitteita ja minilandeja, joissa on esimerkiksi legoista rakennettuja autoja ja rakennuksia, jotka usein suunnitellaan vastaamaan oikeita. Siellä täällä legolandeja on legoista rakennettuja eläimiä ja ihmishahmoja. Ammattirakentajat rakentavat kaikki mallit.
Lego-maailmat
Vanhin ja laajin legoland, Legoland Billund rakennettiin Tanskan Billundiin vuonna 1968. Se on jaettu kahdeksaan maailmaan: Duplo Landiin, Imagination Zoneen, Legoredo Towniin, Adventure landiin, Minilandiin, Pirate Landiin, Lego Cityyn ja Knights Kindomiin. 25. miljoonas vieras kävi puistossa vuonna 1996, ja nykyisin siellä käy vuosittain noin 1,6 miljoonaa ihmistä. Vuonna 1996, 28 vuotta Legoland Billundin avaamisen jälkeen, avattiin toinen Legoland, Legoland Windsor. Puiston rakentamiseen kului noin kolme vuotta. Kolmas legoland-puisto, Legoland Kalifornia, avattiin Etelä-Kalifornian Carlsbadiin, Yhdysvaltoihin maaliskuussa 1999. Puistoon on rakennettu 30 miljoonasta palikasta yli tuhat pienoismallia. Vuonna 2002 avattu Legoland Saksa on Günzburgissa, Saksassa sijaitseva Lego-puisto. Malesiassa sijaitsee Aasian ensimmäinen Legoland. Se avattiin syyskuussa 2012. Lokakuussa 2016 Dubaihin avattiin Aasian toinen Legoland.
Masayoshi Ōhira
Masayoshi Ōhira (1910–1980) oli japanilainen poliitikko. Hän oli Japanin ulkoministeri vuosina 1962–1964 ja uudestaan 1972–1974. Valtiovarainministeri hän oli 1974–1976. Hänestä tuli 1976 liberaalidemokraattisen puoleen pääsihteeri, ja vuonna 1978 hänestä tuli pääministeri. Hän hajotti parlamentin 1980, mutta kuoli kesken vaalikampanjan.
Keijunliljat
Keijunliljat (Gloriosa) on kasvisuku, joka kuuluu myrkkyliljakasvien (Colchicaceae) heimoon. Sukuun kuuluu yksitoista lajia. Siihen sisältyy muun muassa huonekasvina kasvatettu keijunlilja (Gloriosa superba).
Paral·lelin metroasema
Paral·lel on Barcelonan metron linjojen 2 ja 3 asema. Asemalta on myös suora vaihtoyhteys myös Montjuïc-kukkulalle nousevaan funikulaariin. Asema sijaitsee Avinguda de Paral·lel -nimisen kadun alla Sants-Montjuïcin ja Ciutat Vellan alueiden rajalla.
Paral·lelin aseman linjan 3 osuus avattiin vuonna 1970 nimellä Pueblo Seco. Tällöin se tarjosi vaihtoyhteyden linjan kahden eri haaran (L3 ja L3B) välille. Haarat yhdistettiin vuonna 1982 ja samalla asema sai nykyisen nimensä. Yhdistämisen johdosta ylimääräiseksi jäänyt raide otettiin uudelleen käyttöön vuonna 1997, kun linja 2 laajenettiin Paral·lelin asemalle asti. Paral·lel on nykyisin linjan 2 eteläinen pääteasema.
Kuuloke
Kuuloke on ulkokorvassa tai sen päällä pidettävä pieni kaiutin, jolla kuunnellaan yksityisesti esimerkiksi musiikkia. Kuulokkeet myydään yleensä pareittain, ja niitä käytetään muun muassa erilaisissa kannettavissa musiikkilaitteissa, kotitietokoneissa ja studiotyöskentelyssä mutta myös kuulokojeissa ja puhelimien handsfree-laitteissa.
Kuulokkeet jaetaan neljään päätyyppiin, jotka ovat tulppa-, nappi-, korvalappu- ja kuppikuulokkeet. Toisaalta kuulokkeet voidaan jakaa niiden vaimennusominaisuuksien mukaan avoimiin ja suljettuihin kuulokkeisiin. Perinteisten langallisten kuulokkeiden lisäksi tarjolla on langattomia kuulokkeita, joihin lähetetään signaalia analogisesti radioaalloilla tai digitaalisesti Bluetoothin, Wi-Fin tai infrapunan avulla. thumb|Perinteisesti muotoillut nappikuulokkeet.
Historia
Kuulokkeiden käyttöönotto ajoittuu puhelimen ja radion alkuaikoihin. Puhelimen kuuloke oli yleinen 1900-luvulla. Herkät kuulokkeet olivat käytännössä ainoa tapa tunnistaa heikoimpia sähköisiä signaaleja, joita alkuaikojen laitteet tuottivat. Radiotyöskentelyssä käytettiin erittäin herkkiä kuulokkeita, joita valmisti esimerkiksi Brandes vuoden 1919 aikoihin.
Kuuloketyypit
thumb|upright|Kuppityyppiset [[Sony MDR-CD580 -studiokuulokkeet.]] Kuulokkeet jaetaan neljään eri päätyyppiin: korvakäytävään asettuvat tulppakuulokkeet (engl. in-ear, insert), korvakäytävän suulla pidettävät nappikuulokkeet (engl. intra-concha), korvalehden päällä lepäävät korvalappukuulokkeet (engl. on-the-ear, supra-aural) ja korvalehden ympäröivät kuppikuulokkeet (engl. over-the-ear, circum-aural).
Ulkopuolista melua vaimentavat näistä parhaiten tulppakuulokkeet, jotka tässä mielessä muistuttavat kuulonsuojeluun tarkoitettuja korvatulppia. Tulppakuulokkeissa on yleensä kumista valmistettu kärki, joka sulkee korvakäytävän tiiviisti. Koska ihmisten korvakäytävän muodossa on yksilöllisiä eroja, kumikärki voidaan vaihtaa eripituiseen ja -paksuiseen, jotta tulppa asettuu tiiviisti ja pysyy paikallaan. Jos tulppakuuloke ei ole tiiviisti korvakäytävässä, sen bassotoisto kärsii huomattavasti. Samalla melunvaimennus heikkenee.
Nappikuulokkeet ovat tulppakuulokkeiden tapaan pienet ja kulkevat helposti mukana. Ne asetetaan kevyesti korvakäytävän eteen, missä ne pysyvät korvanipukan (tragus) ja sen vastaisen korvalehden osan (antitragus) välissä. Perinteisessä nappikuulokkeessa kuulokekapseli on litteä muistuttaen nappia tai pilleriä, kun taas toisen sukupolven nappikuulokkeet ovat pyöreämmät ja pisaran malliset. Nappikuulokkeet eivät tuki korvakäytävää tiiviisti, minkä vuoksi niiden bassotoisto on tulppakuulokkeita heikompi ja melunvaimennus vaatimattomampi.
Korvalappukuulokkeet lepäävät korvalehden päällä. Nekään eivät ole täysin tiiviit ellei sangassa ole runsaasti puristusvoimaa. Korvalappukuulokkeet tulivat suosituiksi 1970-luvun lopussa, kun niitä käytettiin kannettavan Sony Walkman -kasettisoittimen ja vastaavien tuotteiden kanssa.
Kuppikuulokkeet ovat kuulokkeista suurimpia, sillä niiden kuppiosa ympäröi korvalehden. Suljetut kuppisuojaimet ovat rakenteellisesti tiiviit ja vaimentavat tehokkaasti erityisesti ulkopuolisia korkeita ääniä muistuttaen kuulosuojaimia. Avoimet kuppisuojaimet sen sijaan ovat rakenteeltaan kevyet ja päästävät ulkopuoliset äänet lähes vaimentumattomina kuulijan korviin.
Neljän päätyypin lisäksi markkinoilla on luujohtumiseen perustuvia urheilukuulokkeita. Aurinkolasikuulokkeissa kuulokekapselit on sijoitettu sankoihin. Niskatyynyyn sijoitetut kaiuttimet on myös tarkoitettu henkilökohtaiseen kuunteluun ja muistuttavat siten kuulokkeita.
Liittimet
thumb|2,5 mm:n mono- (TS), 3,5 mm:n mono- ja stereo- (TRS) ja 6,3 mm:n stereoliittimet. Markkinoilla on kaksi yleistä liitinmallia, 6,35 (1/4") mm:n ja 3,5 mm:n jakkiliitin. Kotikäyttöön suunnitelluissa kuulokkeissa ja studiokäytössä on usein käytössä vanhemman mallinen 6,35 mm:n liitin. Sony kehitti vuonna 1979 3,5 mm:n stereofonisen liitintyypin muokaten vanhan 3,5 mm:n monoliittimen käytettäväksi yhtiön Walkman -stereokasettisoittimessa. Etuja pienemmässä liittimessä ovat sirous, keveys ja edullinen hinta. Se on nykyään suosittu kannettavien musiikkilaitteiden yleistymisen takia, vaikkakin markkinoilla olevissa kuulokkeissa on usein adapteri, jolla kuulokkeet voidaan liittää 6,35 mm:n liitäntään. Ammattikäytössä tämä malli on edelleen standardi, ja siksi lähes aina ammattikuulokkeiden mukana toimitetaan adapteri 3,5 mm:n liitäntää varten. Nykyisin kuulokkeet liitetään usein tietokoneisiin joko langallisesti USB-liittimellä tai langattomasti Bluetooth-yhteyden avulla.
Edut ja haitat
Kuulokkeita voidaan käyttää estämään muita ihmisiä kuulemasta, esim. heidän häiriintymisensä estämiseksi, tai jotta kuuntelijalla olisi paremmat mahdollisuudet kuulla äänitettä. Ne voivat myös tarjota paljon parempaa äänenlaatua, kuin mitä samalla hinnalla tuotetuista kaiuttimista saataisiin aikaiseksi. Tämä voidaan kuulla erityisesti basson, eli matalien taajuuksien alueella, missä kaiuttimet aiheuttavat huoneessa resonanssia, joka muokkaa alkuperäistä toistettavaa taajuusvärähtelyjen spektriä. Erityisesti tulppakuulokkeet, jotka sulkevat tiiviisti korvakäytävän, toistavat voimakkaasti erittäin matalia taajuuksia.
Suljettujen kuulokkeiden rakenne vaimentaa ulkoisten äänten pääsemistä käyttäjän korviin. Niitä käytetään erityisesti äänityksessä studioilla ja kuunteluun meluisissa ympäristöissä. Videopelejä pelattaessa kuulokkeilla on parempi mahdollisuus käyttää hyväksi kolmiulotteista äänen mallinnusta kuin kaiuttimilla. Pelaajat voivat paremmin huomioida, mistä äänilähde on tulossa (esimerkiksi FPS-peleissä huomioida vastustajan juoksuäänet).
Vaikka kuulokkeita käytetään ja myydään yleisesti stereoäänitteiden kuunteluun, ne eivät periaatteellisesti sovellu tähän käyttöön. Tämä johtuu kuulokkeiden täydellisestä kanavaerottelusta (vasen stereokanava kuuluu vain vasempaan korvaan, oikea kanava vain oikeaan), jolloin voi hetkellisesti muodostua vaikutelma että toinen korva on äkillisesti tullut kuuroksi. Ratkaisuksi älypuhelinvalmistajat ovat kehittäneet stereokuuntelua varten tekniikoita, joilla molempia stereokanavia päästetään kumpaankin korvaan sopivasti käsiteltynä. Kuulokkeet sopivat sen sijaan täydellisesti binauraaliseen kuunteluun, jossa lähdemateriaali on äänitetty kahdella korvien lähelle asetetulla mikrofonilla.
BBC:n järjestämässä testissä koehenkilöitä pyydettiin säätämään kuulokkeiden ääni normaaliksi ja voimakkaaksi siten, että tasot mitattiin ja sama testi tehtiin myös kaiuttimilla kuunnellen. Mielikuva äänenvoimakkuudesta arvioitiin kuulokkeilla aina pienemmäksi mitä voimakkuus todellisuudessa oli. Siksi kuulokkeita paljon käyttävät ovat riskiryhmässä saada kuulovaurion.
Maltese Falcon (purjelaiva)
Maltese Falcon on vuonna 2006 valmistunut kolmimastoinen purjealus, jossa sovelletaan DynaRig-järjestelmää perinteisen takilan sijasta. Alun perin Tom Perkins tilasi aluksen yksityiseksi huvialukseksi, mutta myi sen myöhemmin Elena Ambrosiadoulle. Siitä lähtien alus on ollut osittain omistajansa yksityiskäytössä ja osittain vuokrattavana.
American cream draft
American Cream Draft on Yhdysvalloista peräisin oleva keskiraskas työhevosrotu. Kohtalaisen nuori, 1950-luvulta peräisin oleva rotu on saanut nimensä vaaleankeltaisesta karvastaan, joka on vaaleanpunaisen ihon ohella yksi rodun tärkeimmistä tuntomerkeistä. American Cream Draft on ainoa yhdysvalloista kotoisin oleva kylmäverinen hevosrotu. Rodun nimestä (cream, voikkoväri) huolimatta sen väritys ei ole voikko vaan samppanja.
Maltese Falcon (purjelaiva)
DynaRig-tekniikka
Mastoja käännetään hydraulisesti tietokoneohjauksella. Koska purjeisiin ja mastoihin ei liity tavanomaista köysitakilaa, voidaan mastoja purjeineen kääntää vapaasti ja näin saada tuulesta optimaalinen teho irti. Vaakatuissa on kiinni 96 kuituoptista sensoria. Sensorit antavat miehistölle ja ohjausjärjestelmälle tietoa siitä, kuinka tuuli käyttäytyy purjeissa.
American cream draft
Ominaisuudet
Jalostukseen käytettäville tammoille hyväksytään toistaiseksi myös tumma iho, kunhan peitinkarva on kermanvaalea ja jouhet valkoiset. Oreilta edellytetään vaaleanpunaista ihoa.
Historia
Rodun kehityksen katsotaan lähteneen "Old Granny" -nimisestä vaaleankeltaisesta tammasta. Se myytiin vuonna 1911 kasvattajalle, joka sai siitä useita samanvärisiä varsoja. Varsat myytiin paikallisille pienellä hinnalla. Vaaleankeltaisten työhevosten kanta lähti kasvamaan, kunnes teollistuminen pysäytti kehityksen. Kun rotu rekisteröitiin 1950-luvulla, sen 41 kasvattajaa omistivat yhteensä vain 200 rekisteröityä American Cream Draft -hevosta. Nämä kasvattajat pitivät rodun säilymistä tärkeänä ja jatkoivat kasvatusta ja hevosten pitoa ja myyntiä. 1970-luvulla rotuyhdistys alkoi taas järjestää kokouksia. 1991 rodun rotumääritelmä uudistettiin nykyiseen muotoonsa, joka käsittää muutakin kuin värin. Uuden määritelmän mukaisena kantakirjaan on merkitty yli sata hevosta.
Yhdistystoiminta ja kasvatus nykyään
American Cream Draft Assosiation pitää vuosittaisia tapaamisia kasvattajille ja hevoshuutokauppoja. Lisäksi The Colonial Williamsburg Foundation of Williamsburg painaa ja levittää kahdesti vuodessa julkaistavaa tiedotuskirjettä.
Rotua kasvattaa noin 50 yhdysvaltalaista tahoa. Rodun edustajia on vain Yhdysvalloissa.
Australian avoin tennisturnaus 2016 – naisten kaksinpeli
Serena Williams oli turnauksen puolustava voittaja, mutta hän hävisi tänä vuonna loppuottelussa Angelique Kerberille luvuin 6–4, 3–6, 6–4.
Sijoitetut pelaajat
<li> Sara Errani (1. kierros) <li> Elina Svitolina (2. kierros) <li> Jelena Janković (2. kierros) <li> Ana Ivanović (3. kierros) <li> Jekaterina Makarova (4. kierros) <li> Andrea Petkovic (1. kierros) <li> Svetlana Kuznetsova (2. kierros) <li> Sloane Stephens (1. kierros) <li> Samantha Stosur (1. kierros) <li> Anastasija Pavljutšenkova (1. kierros) <li> Anna Karolína Schmiedlová (1. kierros) <li> Kristina Mladenovic (3. kierros) <li> Irina-Camelia Begu (1. kierros) <li> Sabine Lisicki (2. kierros) <li> Lesja Tsurenko (1. kierros) <li> Caroline Garcia (1. kierros)
Tammi Patterson
Patterson sai villin kortin Australian avoimiin 2016. Hän hävisi turnauksen avauskierroksella Ana Ivanovićille.
Eeva Vuori
Eeva Marjatta Vuori (o.s. Jääskeläinen; s. 8. kesäkuuta 1945 Helsinki) on suomalainen juristi, joka oli korkeimman oikeuden jäsen 1. maaliskuuta 2009 asti.
Työura
Vuori toimi 1985–1994 Tampereen raastuvanoikeuden oikeusneuvosmiehenä ja käräjätuomarina. Hänet nimitettiin korkeimman oikeuden ylimääräiseksi oikeusneuvokseksi 1995. Vuoresta tuli korkeimman oikeuden vakinainen jäsen 1. maaliskuuta 1996.
Pimeää kauppahintaa koskenut rikosepäily
Eeva Vuori joutui julkisen keskustelun kohteeksi, kun häntä vuosina 1996–1997 epäiltiin talokauppaan liittyneestä veronkierrosta.
Vuori oli yhdessä miehensä Ilkka Vuoren kanssa myynyt kesähuvilan Turun kaupunginjohtajalle Juhani Lepälle. Myöhemmin Vuori oli korkeimman oikeuden jäsenenä epäämässä valitusluvan myöntämistä Lepälle ns. Matintalo-kauppoihin liittyneessä rikosasiassa. Leppä vaati tuomion purkua pitäen Vuorta pimeästä kauppahinnasta johtuen esteellisenä häntä koskevassa asiassa.
Syyttäjä päätyi olemaan syyttämättä Eeva Vuorta verorikoksesta, koska katsoi, että Vuori ei ollut tietoinen pimeän kauppahinnan maksamisesta. Myöhemmin eduskunnan oikeusasiamies hänelle tehdyn kantelun johdosta päätyi siihen, ettei Vuoren voitu katsoa syyllistyneen virkarikokseen asiassa.
Tapaus herätti voimakasta lehdistökeskustelua korkeimman oikeuden jäsenten rooleista ja oikeuden menettelytavoista.
Rukwan alue
Rukwan alue on yksi Tansanian 31 hallinnollisesta alueesta (mkoa eli region). Se sijaitsee maan länsiosassa Rukwajärven ja Tanganjikajärven välissä.
Alueen pinta-ala on 27 765 neliökilometriä, josta 21 160 neliökilometriä on maata. Vuoden 2012 väestönlaskennan mukaan siellä asui 1 004 539 asukasta. Alueen pääkaupunki on Sumbawanga.
Monika Zehrt
Monika Zehrt (s. 29. syyskuuta 1952 Riesa) on entinen itäsaksalainen pikajuoksija, kaksinkertainen olympiavoittaja Münchenissä 1972.
Zehrt voitti tyttöjen Euroopan mestaruuden 400 metrin juoksussa vuonna 1970 ajalla 54,00. Seuraavana vuonna Helsingin EM-kisoissa hän ei mahtunut maansa joukkueeseen yksilömatkalla, mutta oli ankkuri voittoisassa maailmanennätyksen 3.29,3 tehneessä viestijoukkueessa. Tämä oli yksi Zehrtin neljästä viestimaailmanennätyksestä.
Vielä 1973 Zehrt voitti Euroopan cupin, mutta lopetti uransa seuraavana vuonna 21-vuotiaana.
Kabbalah Centre
The Kabbalah Centre on kiistelty, Kaliforniasta Yhdysvalloista lähtöisin oleva organisaatio joka opettaa juutalaisen mystiikan, kabbalan, uudelleentulkintaa. Kabbalah Centren puolustajat kertovat sen opettavan kabbalan perusasiat kuten organisaation perustaja Philip Berg on ne ymmärtänyt. Sen arvostelijoiden mielestä kyseessä on kuitenkin rikkaita julkisuuden henkilöitä rahastava liike, jonka johtajat ovat karismaattisia.
Philip Berg ja hänen vaimonsa Karen Berg perustivat vuonna 1984 ensimmäisen Kabbalah Centren Los Angelesiin. Karen ja parin yhteiset pojat Yehuda ja Michael toimivat lahkon johtajina. Kabbalah Centrellä on maailmalla yli 50 toimipistettä, muun muassa New Yorkissa, Torontossa ja Lontoossa.
Opetukset
Perinteistä kabbalaa opiskellaan Tanakhia ja Midrašia opiskelleen opettajan johdolla. Opettajaa tarvitaan, koska useita asioita on selitetty sanoin, jotka vaativat laajaa juutalaista tietämystä.