cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bob St. Clair
St. Clair opiskeli San Francisco’s Polytechnic High Schoolin jälkeen yliopistossa ensin San Franciscossa, sitten Tulsassa. Hän pelasi NFL-joukkue San Francisco 49ersissä vuosina 1953–1963.
St. Clair tuli valituksi Pro Bowl -tähdistöotteluun viidesti vuosina 1956 ja 1958–1961. Hänellä oli vuosina 1958–1961 virka kalifornialaisen Daly Cityn pormestarina.
Tempon talo
thumb|[[Tammerkoski|Tammerkoskea ja Hämeensilta. Tempon talo kuvan vasemmassa laidassa.]] Tempon talo on Tampereen Nalkalassa osoitteessa Hämeenkatu 15 sijaitseva kuusikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka on valmistunut vuonna 1939. Talo on saanut nimensä rakennuksessa yli 30 vuoden ajan toimineen tavaratalo Tempon mukaan. Funktionalismia edustavan rakennuksen suunnitteli arkkitehti Bertel Strömmer.
Tempon talon paikalla oli alkuaan vuonna 1889 rakennettu kaksikerroksinen Sumeliuksen palatsi. Tempon talossa oli sen valmistuessa katutasossa Tempon tavaratalon myymälä, toisessa kerroksessa konttorihuoneistoja ja ylemmissä kerroksissa yhteensä 27 asuinhuoneistoa. Tempon tavaratalo avattiin 20. maaliskuuta 1939, ja tavaratalo toimi paikalla aina 1970-luvun alkuun saakka. Myöhemmin tiloissa oli pitkään Postipankin ja myöhemmin Leonian konttori. Nykyään talossa sijaitsee mm. kuntoutuslaitos Verven toimipaikka, Fazerin kahvila sekä Asianajotoimisto Tempo.
George Hoadly
George Hoadly (31. heinäkuuta 1826 − 26. elokuuta 1902) oli yhdysvaltalainen poliitikko ja Ohion osavaltion kuvernööri vuosina 1884−1886.
Hoadly opiskeli Harvardin yliopistossa oikeustiedettä yhden vuoden ajan. Sen jälkeen hän perusti toimiston Cincinnatiin ja hakeutui julkishallinnollisiin tehtäviin. Hänen kuvernöörikaudelleen osui kaivosmiesten lakko ja mellakka oikeussalissa. Hän pyrki toiselle kaudelle mutta ei päässyt. Sen sijaan hän muutti New Yorkiin jatkamaan toimintaansa lakimiehenä.
Tempon talo
Rakennus on suojeltu asemakaavalla vuonna 1995.
Raffaello Gambogi
Raffaello Gambogi (1874 Livorno, Italia – 1943 Livorno, Italia) oli italialainen kuvataiteilija, joka oli naimisissa suomalaisen taiteilijan Elin Danielson-Gambogin kanssa.
Elämäkerta
Gambogi sai 17-vuotiaana apurahan taideopintoihin taidekorkeakoulussa Firenzessä. Kesällä 1896 hän tutustui tuolloin 35-vuotiaaseen suomenruotsalaiseen taiteilijaan Elin Danielsoniin, joka opiskeli taidetta Italiassa. He menivät naimisiin 1898 paavin erityisluvalla, sillä Danielson oli protestantti. He asettuivat ensin Torre del Lagoon Luccan maakunnassa Toscanassa. Siellä Gambogi viihtyi oopperasäveltäjä Giacomo Puccinin ystäväpiirissä. He muuttivat parin vuoden kuluttua Antignanoon Livornon lähellä. Siellä Gambogilla oli suhde vaimonsa suomalaisen taiteilijaystävättären Dora Wahlroosin kanssa. Tämän seurauksena liitto ajautui ongelmiin ja Danielson muutti takaisin Suomeen pariksi vuodeksi. Matkalla Suomessa 1901 Gambogi sairastui krooniseen psyykkiseen sairauteen, mikä teki hänet myöhemmin riippuvaiseksi vaimostaan. Hän jatkoi kuitenkin maalaamista ja pari muutti Volterraan siksi aikaa, kun Gambogi oli mielisairaalassa psykiatri Luigi Scabian hoidossa. Parin viimeisiä vuosia leimasivat taloudelliset vaikeudet, vaikka he pysyivät jatkuvasti tuotteliaina. Danielson menehtyi keuhkokuumeseen Antignanossa 1919 ja Gambogi kuoli Livornossa 1943.
Teokset
Vuonna 1901 hän vieraili Önningebyssä Ahvenanmaalla, ruotsalais-suomalaisessa taiteilijasiirtokunnassa, johon Elin Danielson-Gambogi liittyi. Gambogi maalasi siellä pari maalausta, kuten muotokuvan Victor Westerholmista, siirtokunnan perustajasta.
Gambogin kenties tunnetuin maalaus on monumentaalimaalaus Hullut (Le Pazze, 1906), joka kuvaa mielisairaalan naispotilaita Volterrassa. Keskiosa 2 x 4 m kokoisesta, osista koostuvasta maalauksesta on Turun taidemuseossa, mutta muut osat ovat kadonneet.
Merkittävä osa Gambogin taiteesta sijaitsee kokoelmissa Italian ulkopuolella, etupäässä Suomessa ja Britanniassa.
Jääkiekko talviolympialaisissa 1928
Jääkiekko oli toista kertaa talviolympialaisten ja kolmatta kertaa olympialaisten ohjelmassa vuoden 1928 St. Moritzin kisoissa. Ottelut pelattiin St. Moritzin Badrutts Parkin luonnonjäällä, jossa käytiin myös olympialaisten pikaluistelukilpailut.
Turnaukseen osallistui 11 joukkuetta. Edellisten kisojen voittaja Kanada päästettiin suoraan jatkolohkoon. Muut kymmenen joukkuetta jaettiin kolmeen alkulohkoon. Jokaisen alkulohkon voittaja selvisi jatkolohkoon, jonka tulosten perusteella jaettiin mitalit. Kanada voitti turnauksen ylivoimaisesti ja saavutti kolmannen perättäisen olympiakultansa. Kanadan ainoa haastaja kansainvälisessä jääkiekossa 1920-luvulla oli Yhdysvallat, joka ei osallistunut turnaukseen.
Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF on antanut turnaukselle myös maailmanmestaruuskilpailujen arvon.
Lopputulokset
thumb|right|300px|Kanadan joukkue turnauksessa. 1.  2.   3.   4.   5.   5.   5.   8.   8.   8.   11.
Christoph Bieler
Christoph Bieler (s. 28. lokakuuta 1977 Hall in Tirol) on itävaltalainen uransa lopettanut yhdistetyn hiihtäjä ja olympiavoittaja.
Bielerin uran parhaimmat saavutukset ovat joukkuekilpailusta. Torinossa 2006 hän kuului Itävallan olympiakultaa voittaneeseen joukkueeseen ja Salt Lake Cityssä 2002 sekä Sotšissa 2014 pronssijoukkueeseen. Maailmanmestaruuskilpailuissa Bieler on maailmanmestari joukkuekilpailusta Val di Fiemmestä 2003 ja pronssimitalisti Oberstdorfista 2005.
Bielerin paras henkilökohtainen arvokisasaavutus on normaalimatkan neljäs tila Sapporon MM-kisoissa 2007. Lisäksi hän on ollut kuudes normaalimatkalla Val di Fiemmessä 2003 ja yhteislähtökilpailussa Liberecissä 2009 sekä kahdeksas normaalimäen Gundersen-kilpailussa Liberecissä 2009 ja Val di Fiemmessä 2013. Olympiakisoissa hän on ollut kolmastoista Torinon 2006 normaalimatkan kilpailussa, kymmenes Vancouverin 2010 suurmäen ja yhdestoista Sotšin 2014 normaalimäen Gundersen-kilpailussa.
Bieler saavutti ensimmäisen palkintosijansa maailmancupissa oltuaan kolmas yhteislähtökilpailussa Sapporossa 25. tammikuuta 2004. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti sprinttikilpailussa Lillehammerissa 3. joulukuuta 2006. Yhdistetyn maailmancupissa hän on voittanut yhteensä kuusi osakilpailua ja ollut palkintokorokkeella 17 kertaa. Kaudella 2006–2007 hän sijoittui neljänneksi niin maailmancupin kokonaiskilpailussa kuin sprintticupissakin. Seuraavalla kaudella hän oli neljäs sprintticupissa ja kuudes kokonaiskilpailussa.
Bieler lopetti uransa yhdistetyn hiihtäjänä keväällä 2015.
Bielerin seura on HSV Absam-Bergisel.
Savonlinnan East Volley
Historia
East Volley pelasi vielä kaudella 1997–1998 Savonlinnan Ajon nimellä miesten supersarjassa. Kauden jälkeen Savonlinnan Ajo katsoi, että seuralla ei ollut resursseja pitää kahta joukkuetta näin korkeilla sarjatasoilla. Tuolloin Ajon naiset pelasivat SM-liigassa ja miehet supersarjassa. Savonlinnan Ajo päätti luopua miesten huippulentopallotoiminnasta ja keskittyä pelkästään naisten lentopalloon. Ainoa mahdollisuus Ajon miehillä jatkaa seurassa olisi ollut putoaminen 2-sarjaan, jota pelaajat ja päävalmentaja eivät hyväksyneet.
thumb|200px|East Volleyn junioreiden logo.
East Volley
Miesten joukkueenjohtaja Kari Seppänen alkoi kehitellä uutta hanketta miesten lentopallon puolesta. Seppänen keskusteli lähialueen lentopalloihmisten ja -seurojen kanssa, mistä lopulta muodostui ajatus seurasta, joka tekisi hyvässä yhteishengessä yhteistyötä kaikkien lähiseurojen kanssa. Tuloksena solmittiin yhteistyösopimus neljän seuran kesken: Enonkosken Pyrintö, Kerimäen Lentopallo, Pääskylahden Vesa ja Savonlinnan Ajo lähtivät mukaan toimintaa tukemaan. Seuran nimeksi tuli Savonlinnan East Volley.
Organisaatio
Seuran organisaatio oli ensimmäisellä kaudella suppea, koska seuran perustamisella oli kiire eikä kovin monia ihmisiä ehditty saada mukaan. Toinen syy oli, että moni ei uskaltanut lähteä uuteen seuraan mukaan; osa ennustikin seuralle äkkikuolemaa.
Johtokunta koostui viidestä henkilöstä: puheenjohtaja Kari Seppänen, varapuheenjohtaja Aki Poikonen, sihteeri ja rahastonhoitaja Susanna Seppänen, muut jäsenet Paavo Sairanen ja Heikki Vilkko. Samaiset henkilöt ovat myös seuran perustajajäseniä. Seuran ulkopuolisena konsulttina toimi Pekka Siiskonen, joka vastasi markkinoinnista yhdessä Kari Seppäsen kanssa.
Tavoitteena SM-liiga
East Volley pelasi miesten supersarjaa tavoitteenaan nousta miesten SM-liigaan. Kaudella 1998–1999 joukkue oli aivan ylivoimainen verrattuna muihin 1-sarjan joukkueisiin, ja seura nousi miesten lentopallon SM-liigaan kaudeksi 2000. Joukkueen valmentajana toimi tuolloin Petteri Häyrinen, joka toimi myös seuraavat kaksi kautta joukkueen valmentajana SM-liigassa.
Ensimmäisellä kaudellaan Suomen korkeimmalla sarjatasolla East Volley sijoittui nousijajoukkueena hienosti kahdeksanneksi, ja vältti näin putoamiskarsinnat. Toisella kaudellaan joukkue sijoittui 10:nneksi, ja vältti edelleen liigakarsinnat. Kaudella 2002 joukkueen peräsimeen hankittiin huippuvalmentaja Vodek Sadalski. Puolasta kotoisin oleva Sadalski oli pelaajaurallaan voittanut olympiakultaa ja maailmanmestaruuden. Lisäksi hän oli johdattanut Seinäjoen Maila-Jussit kahteen peräkkäiseen Suomen-mestaruuteen, ja valmentanut Suomen miesten maajoukkuetta 1990-luvulla.
Sadalskin valmennusopit tarttuivat myös East Volleyn pelaajiin, ja joukkue oli kauden päättyessä mitalipeleissä. Pronssiottelussa Pielaveden Sampo oli lopulta parempi. Seuraavalla kaudella East Volley taisteli jälleen itsensä mitalipeleihin, joissa se oli välierien jälkeen pronssittelussa. Pielaveden Sampo oli jälleen vastassa East Volleyta, ja lopulta Sampo vei jälleen savonlinnalaisten nenän edestä pronssimitalit.
Vodek Sadalski lähti Savonlinnasta kauden jälkeen, ja valmentajaksi tuli Pasi Arkko. Arkko valmensi Eastin 9. sijalle SM-liigassa, mutta seura oli joutunut talousvaikeuksiin. East Volley luopui lopulta sarjapaikastaan SM-liigassa.
1-sarja
Lentopallon 1-sarjassa East Volley ei jäänyt murehtimaan liigapaikan menetystä. Joukkue hankki takaisin puolalaisen valmentajavelhon Vodek Sadalskin, ja oli kauden päätyttä jälleen liigakarsinnoissa pääosin omilla kasvateillaan. Paikka liigaan ei kuitenkaan auennut. East Volley taisteli liigakarsintoihin myös kausilla 2006 ja 2007 Sadalskin johdolla, mutta ei edelleenkään selvinnyt liigaan.
Kaudella 2008 joukkue otti jälleen paikan liigakarsintoihin, joissa se otteli Oulun Ettaa vastaan. Ensimmäisen osaottelun Ettaa vastaan East Volley voitti komeasti 3–0. Toisen, Oulussa pelatun osaottelun se hävisi ottelun niukasti 3–2. Lisäerän joukkue hävisi myös tiukasti 25–23. Näin East Volley jäi taas liigakarsintoihin.
Yhteinen Etelä-Savon liigajoukkue
thumb|200px|Suomen lentopallomaajoukkueen keskitorjuja [[Jukka Lehtonen on East Volleyn kasvatti.]]
Li
Li tarkoittaa seuraavia:
Dan-arvo
Dan-arvo on japanilaisissa ja korealaisissa kamppailu- ja budolajeissa käytettävä arvoaste. Monissa lajeissa sen haltijat käyttävät mustaa vyötä. Dan-arvot ovat tavallisia myös muissa kuin taistelulajiyhteyksissä ja niitä myönnetään myös esimerkiksi japanilaisissa lautapeleissä kuten renju, shōgi ja go, kukkien asettelussa (ikebana) sekä teetaiteessa (chadō). Budolajeissa kuten iaidō, kendō ja jōdō dan-arvoa ei osoiteta ulospäin millään värillisellä vyöllä.
Luettelo yleisistä japanilaisista dan-arvoista
Yleisimmin budolajit käyttävän dan-asteikkoa 1–10, mutta myös esimerkiksi 1-5, 1–8 ja 1–15 asteikkoja käytetään. ! Dan ! Hepburn ! japaniksi ! suomeksi
Plessy vastaan Ferguson
Plessy vastaan Ferguson on Yhdysvaltain korkeimman oikeuden vuonna 1896 antama päätös, jonka mukaan Louisianan osavaltion laki, joka teki mustille ja valkoisille tarkoitetut erilliset mutta yhdenvertaiset tilat rautatieliikenteessä pakollisiksi, ei ollut perustuslain vastainen. Päätös muodosti osavaltioiden ja paikallishallintojen rotuerottelukäytäntöjen juridisen perustan aina vuoteen 1954 asti, jolloin korkein oikeus kumosi sen päätöksellä Brown vastaan Topekan koululautakunta.
Louisianan osavaltio oli säätänyt vuonna 1890 lain erillisistä rautatievaunuista (Louisiana Separate Car Act), joka oli määrännyt eriytetyt junavaunut mustille ja valkoisille osavaltion rautatieliikenteessä. 7. kesäkuuta 1892 Homer Adolph Plessy, joka oli 7/8 kaukasialaista sukujuurta ja 1/8 afrikkalaista sukujuurta, astui valkoisille tarkoitettuun vaunuun ja kieltäytyi siirtymästä mustille varattuun vaunuun. Louisianan laki määritteli Plessyn mustaksi ja hänen olisi lain mukaan pitänyt istua mustien vaunussa. Tämän vuoksi hänet pidätettiin lain rikkomisesta, ja hänelle määrättiin 25 dollarin sakko. Teko oli suunniteltu: sen takana oli pieni joukko neworleansilaisia mustia. Ryhmä haastoi pidätyksen perusteella lain perustuslaillisuuden, ja oikeustapausta ajamaan ryhtyi valkoinen lakimies Albion Tourgée. Alempien oikeusasteiden käsittelyn jälkeen juttu päätyi korkeimpaan oikeuteen vuonna 1893. Tourgée esitti oikeudelle, että Louisianan laki rautatievaunuista rikkoi Yhdysvaltain perustuslain kolmattatoista ja neljättätoista lisäystä vastaan. Kolmastoista lisäys kieltää orjuuden ja neljästoista muun muassa takaa kansalaisille yhtäläisen kohtelun lain edessä.
Tuomari Henry Billings Brownin esittelemän korkeimman oikeuden enemmistöpäätöksen (7–1) mukaan kumpikaan perustuslain lisäyksistä ei soveltunut tapaukseen. Päätöksessä esitettiin, että mustat olivat kolmannentoista lisäyksen mukaan poliittisesti tasavertaisia valkoisten kanssa, mutta eivät sosiaalisesti, koska he eivät olleet sosiaalisesti niin kehittyneitä kuin valkoiset. Oikeuden mukaan pakollinen rotuerottelu ei myöskään ollut halventavaa mustia kohtaan, koska laki koski tasa-arvoisesti mustia ja valkoisia: valkoiset eivät myöskään saaneet olla mustien vaunuissa.
Tuomari John Marshall Harlanin eriävässä mielipiteessä katsottiin, että Louisianan laki oli perustuslain vastainen, ja vaikka laki saattoi vaikuttaa tasa-arvoiselta, "kaikki tiesivät", että lain todellinen tarkoitus "ei niinkään ollut pitää valkoisia poissa mustien vaunuista, vaan värilliset poissa valkoisille varatuista vaunuista".
Ne
Ne tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt
Ne on seuraavan henkilön nimi:
Häädetkeitaan luonnonpuisto
Häädetkeitaan luonnonpuisto on Parkanon ja Karvian kunnissa Pirkanmaan ja Satakunnan rajalla sijaitseva luonnonpuisto. Puisto on perustettu vuonna 1956 ja sen pinta-ala on 560 hehtaaria. Sen keskeisin osa kuulu Pohjois-Satakunnan kilpikeidassoihin. Puistossa liikkuminen on luvanvaraista. Puisto rajautuu etelässä Häädetjärveen, jonka korkeus merenpinnasta on 149 metriä. Järven laskuoja Samminluoma yhtyy Kovesjokeen, joka laskee Kyrösjärveen sen luoteeseen pistävään Kovelahteen. Luonnonpuistoa ollaan laajentamassa 1500 hehtaarilla. Silloin puistoon kuuluisivat vielä muun muassa Vehkuri ja Keidaslammi.
Luonnonpuistoon kuuluva alue kattaa osan Häädetkeitaasta, joka on keidas- ja rämesoiden sekä luonnonmetsien kokonaisuus. Keitaalla pesii runsaasti eri lintulajeja. Noin puolet luonnonpuiston pinta-alasta on nevaa, noin 40 prosenttia rämettä ja loput lampia sekä kangasmetsäsaarekkeita. Puusto on miltei yksinomaan kitukasvuista mäntyä. Kahlaajalinnuista alueella viihtyvät muiden muassa kurki, kuovi ja liro, muista linnuista pensastasku, niittykirvinen ja västäräkki.
Allister Sparks
Päätoimittaja-aikanaan Sparks osallistui muun muassa Steve Bikon kuoleman yksityiskohtien paljastamiseen. Sparks toimi myös The Washington Postin ja brittiläisen the Observerin Etelä-Afrikan-kirjeenvaihtajana. Hän oli ehdokkaana Pulitzer-palkintoon ja nimetty vuoden ulkomaantoimittajaksi.
The Rand Daily Mail
The Rand Daily Mail oli englanninkielinen vuonna 1902 perustettu sanomalehti, jota julkaistiin Johannesburgissa, Etelä-Afrikassa. Lehti kampanjoi maan apartheid-järjestelmää vastaan, mutta jouduttiin lopettamaan taloudellisista syistä vuonna 1985. Lehden viimeisenä päätoimittajana toimi Allister Sparks.
The Rand Daily Mail osallistui keskeisellä tavalla muun muassa Steve Bikon kuoleman yksityiskohtien paljastamiseen ja eteläafrikkalaisten vankiloiden olosuhteiden julkistamiseen.
UTC+3
thumb|400px|Koko vuoden ajan UTC+3:a käyttävät maat kirkkaankeltaisella, kesällä käyttävät maat oranssilla, merialueet sinisellä. UTC+3 on aikavyöhyke, johon maantieteellisesti sisältyvät alueet itäisten pituuspiirien 37° 30′ ja 52° 30′ välillä. Sitä käytetään vuoden ympäri joissain Itä-Euroopan, Lähi-idän ja Itä-Afrikan maissa. Kesäaikana sitä käytetään Lähi-idässä ja Itä-Euroopassa.
UTC+3:a käyttää Euroopassa Venäjä ja Valko-Venäjä (Moskovan aika). Aika on käytössä ympäri vuoden eikä kesäaikaan siirtymistä ole tapahtunut 2011 lähtien.
Tummien vesien tulkit
Tummien vesien tulkit on vuonna 2002 esitetty 10-osainen komediallinen draamasarja, jonka on käsikirjoittanut Kari Hotakainen. Sarjan on tuottanut Tuotanto Oy Säihky ja se esitettiin Nelosella. Sarja on julkaistu kokonaisuudessaan DVD:llä ja se palkittiin kolmella Venla-palkinnolla vuonna 2003. Sarjan tunnusmusiikki on Martti Servon säveltämä.
Skarpnäck
250px|right|thumb|Skarpnäckin kaupunginosa-alueen sijainti Tukholman kartalla.
Skarpnäck on yksi Tukholman kunnan 14 kaupunginosa-alueesta. Se sijaitsee kunnan eteläosassa (söderort). Skarpnäckissä on noin 40 000 asukasta, ja sen pinta-ala on 24,60 neliökilometriä. Lännessä Skarpnäck rajoittuu Farstan ja Enskede-Årsta-Vantörin kaupunginosa-alueisiin ja idässä taas Nackan kuntaan. Skarpnäckin kaupunginosa-alueeseen kuuluvat seuraavat kaupunginosat: Hammarbyhöjden, Björkhagen, Enskededalen, Kärrtorp, Bagarmossen, Skarpnäcks Gård, Flaten, Orhem ja Skrubba.
Na
Na tarkoittaa seuraavia:
Henkilöt
Na on seuraavien henkilöiden nimi:
Köydenveto
250px|thumb|Köydenvetoa vuonna [[2005.]] 250px|thumb|Köydenvetoa [[Kesäolympialaiset 1904|1904 olympialaisissa.]] Köydenveto on urheilulaji, jossa kaksi joukkuetta mittelee voimiaan vetämällä samaa köyttä eri suuntiin. Yleisimmin köydenvedossa köyden keskikohdassa on jokin merkki, joka on määrä vetää tietyn viivan omalle puolelle.
Varsinaista urheilua köydenvedosta alkoi tulla 1800-luvun alkupuolella Skotlannin Ylämaan kisoissa. Sittemmin köydenveto levisi myös Englantiin. Sanotaan, että laskiaistiistaina olisi Lontoossa perinteisesti vedetty köyttä, toinen puoli kuninkaan ja toinen Yorkin herttuan puolesta.
Olympialaisten ohjelmassa köydenveto oli kuudesti (voittaja suluissa): 1900 (Ruotsi/Tanska), 1904 (Milwaukee Athletic Club), 1906 välikisat (Saksa/Sveitsi), 1908 (Lontoon poliisien joukkue), 1912 (Ruotsi) ja 1920 (Iso-Britannia). Olympiakisoissa köydenveto kuului osana yleisurheilukilpailuihin, mutta nykyään se luokitellaan omaksi urheilumuodokseen.
Köydenvetoa harrastetaan laajamittaisesti vielä nykyaikanakin. Siitä on kehitetty sisä- ja ulkoversiot, ja se on muun muassa World Gamesin kisaohjelmassa. Lajissa järjestetään myös muita kansainvälisiä arvokilpailuja.
Johan Kjølstad
Johan Kjølstad (s. 9. maaliskuuta 1983 Ekne) on norjalainen maastohiihtäjä. Hän saavutti kaksi arvokisamitalia sprintissä, mutta on sittemmin siirtynyt pitkille matkoille.
Kjølstad voitti junioreiden maailmanmestaruuden vapaan hiihtotavan sprintissä Sollefteåssa helmikuussa 2003. Torinon olympialaisissa 2006 hän oli vapaalla tyylillä hiihdetyssä sprinttikilpailussa seitsemäs. Liberecin MM-hiihtojen 2009 perinteisellä hiihtotavalla käydyssä parisprintissä hän voitti Ola Vigen Hattestadin kanssa kultaa. Vapaalla tyylillä hiihdetyssä henkilökohtaisessa sprintissä hän sai Hattestadin jälkeen hopeaa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli perinteisen sprintissä yhdeksäs.
Kjølstad on voittanut maailmancupissa kaksi henkilökohtaista sprinttikilpailua: vapaalla hiihtotavalla Nové Městossa 16. tammikuuta 2005 ja perinteisellä tyylillä Kuusamossa 1. joulukuuta 2007. Lisäksi hän on ollut kaksi kertaa toinen ja kaksi kertaa kolmas. Hän on myös voittanut parisprintin Trond Iversenin kanssa Düsseldorfissa lokakuussa 2005. Kaudella 2005–2006 hän sijoittui sprintticupin kokonaispisteissä viidenneksi.
Suorakulmainen kolmio
pienoiskuva|Suorakulmainen kolmio, missä 90 asteen kulma on kulma C. Sivua c kutsutaan hypotenuusaksi ja sivuja a ja b kateeteiksi. Suorakulmainen kolmio on geometriassa kolmio, jonka yksi kulma on suora eli 90 astetta. Suoran kulman viereisiä sivuja kutsutaan kateeteiksi ja suoran kulman vastaista sivua hypotenuusaksi.
Yleiset ominaisuudet
Hypotenuusan projektion pituus kateetilla on yhtä pitkä kuin kateetti itse. Hypotenuusan keskipiste on yhtä etäällä kaikista kolmion kärjistä.
Suorakulmaisen kolmion ortokeskus sijaitsee aina siinä kolmion kärjessä, jossa on suora kulma. Jos suoraan kulmaan piirretään kulmanpuolittaja, jää sen kantapiste kolmion keskijanan ja korkeusjanan puoliväliin.
Kulmat
Suorakulmaisen kolmion terävät kulmat ovat toistensa komplementtikulmia, koska
Janat
pienoiskuva|Kateettien a ja b projektiot hypotenuusalla c ovat vastaavasti n ja m.
pienoiskuva|Piirtämällä suorakulmaisen kolmion ABC perusteella apupiirroksina kaksi suorakulmiota voidaan todeta, että suorakulmioiden alat ovat yhtä suuret eli ab = hc. Geometrisen keskiarvon lauseen mukaan hypotenuusaa vastaan oleva korkeus on kateettien a ja b projektioiden n ja m keskiverto eli
Kateetti a on hypotenuusan ja hypotenuusalla olevan projektionsa n keskiverto eli eli
Korkeusjanojen pituudet ovat kateetille a h_a=b ja hypotenuusalle mikä johtaa myös muotoon
Keskijanojen pituudet ovat kateetille a ja hypotenuusalle c
Kulmanpuolittajat ovat kateetille a ja hypotenuusalle c
Ala
Yleisesti kolmion pinta-ala lasketaan kannan a ja korkeuden h avulla Suorakulmaisessa kolmiossa kummatkin kateetit a ja b kohtaavat toisensa kohtisuorasti ja toimivat korkeusjanana, jolloin pinta-alan suuruus voidaan ilmoittaa sivujen avulla Kun merkitään piirin pituuden puolikasta, tulee suorakulmaisen kolmion pinta-alaksi
Ympäri piirretty ympyrä
pienoiskuva|[[Thaleen lause sanoo, että suorakulmaisen kolmion ympäri piirretty ympyrän keskipiste on hypotenuusalla, joka on samalla ympyrän halkaisija.]]Thaleen lause sanoo, että puoliympyrän sisältämä kehäkulma on suora kulma. Sen seurauksena kolmio, jonka yksi sivu on ympyrän halkaisijalla ja sen vastainen kärki ympyrän kehällä, on suorakulmainen kolmio. Tämän ympyrän säde on Ympyrän keskipiste sijaitsee siis hypotenuusan keskipisteessä. Jos kolmio tämän lisäksi tasakylkinen, tulee säteeksi
Ruutupaperilla
Tietynkokoiselle neliöruudutetulle paperille voidaan yleensä piirtää useitakin sellaisia suorakulmaisia kolmioita, joiden kärkipisteet osuvat viivojen risteyskohtiin. Kuten yllä on todettu, suorakulmaisen kolmion hypotenuusan pituutta c vastaava korkeus h saadaan kateettien pituuksien a ja b avulla:
Kun tässä esim. a = 3, b = 4 ja c = 5, saadaan h = 2,4. Piirtämisen helpottamiseksi tämä voidaan kertoa viidellä, jolloin korkeudeksi saadaan 12. Suurennetun kolmion kärkipisteet voidaan nyt asettaa esim. koordinaattipisteisiin (0, 0), (9, 12) ja (25, 0).
ASCII-taide
thumb|250px|Kaikki 95 tulostettavaa ASCII-merkkiä thumb|250px|Laulaja [[Anna Ternheimin valokuva ja siitä ohjelmallisesti tuotettu ASCII-versio]] thumb|ASCII-taidetta
ASCII-taide eli ASCII-grafiikka on ASCII-merkistöllä tehtyä kuvataidetta. Se voi olla yhdellä rivillä oleva, muutamista merkeistä koostuva pieni kuva kuten hymiö, mutta myös satoja rivejä pitkä, todella monen merkin uurastus. Merkkigrafiikkaa on käytetty ja käytetään edelleen merkkipohjaisissa viestintäjärjestelmissä, kuten BBS:t, uutisryhmät, sähköposti, IRC ja SMS-tekstiviestit, joskin graafisen WWW:n yleistyminen on vähentänyt huomattavasti sen käyttöä ja arvostusta.
ASCII-grafiikan edeltäjänä voidaan pitää Baudot-koodia käyttäville kaukokirjoitinlaitteille tarkoitettua merkkigrafiikkaa, jota kutsutaan radioamatööripiireissä RTTY-grafiikaksi.
BBS-järjestelmissä suosittu ANSI-grafiikka käytti ANSI X3.64-päätteenohjausstandardiin ja sen laajennuksiin kuuluvia päätteenohjauskoodeja mm. värien vaihtamiseen, mikä IBM PC -yhteensopivien laajempaan CP437-merkistöön yhdistettynä mahdollisti huomattavasti perinteistä ASCII-grafiikkaa näyttävämmät kuvat.
ASCII-grafiikkaa tehdään yleensä jollakin teksti- tai merkkieditorilla. On myös olemassa ohjelmia, jotka muuttavat bittikarttakuvia ASCII-grafiikaksi, mutta näiden ohjelmien tulosteita eivät kaikki pidä varsinaisena tai "oikeana" ASCII-taiteena. Mainitsemisen arvoinen on joka tapauksessa avoimeen lähdekoodiin perustuva aalib-kirjasto, jolla voi esimerkiksi katsella elokuvia ASCII-merkeiksi muutettuna.
Lisäksi on olemassa joitain ohjelmia, jotka luovat ASCII-taidetta syötteenä annetusta tekstistä (System V:n banner-ohjelma, figlet, toilet, cowsay).
Hardanger-kirjonta
thumb|250px|Hardanger-kirjontatyö. Hardanger-kirjonta eli Hardanger-ompelu on perinteinen revinnäiskirjontamuoto. Se on saanut nimensä Norjan Hardangervuonosta, jonka alueella sitä ommeltiin noin vuosina 1650–1850. Kirjonnan esikuvat lienevät saapuneet Eurooppaan Aasiasta ja Persiasta silkkitietä pitkin.
Hardanger-kirjontakuviot ovat geometrisia, esimerkiksi neliöitä, suorakulmioita, vinoneliöitä, siksak-kuvioita ja ristejä. Kuviot kirjotaan useimmiten helmilangalla tiiviille palttinasidoksiselle kankaalle. On olemassa myös hardanger-töihin erityisesti suunniteltuja, yleensä valkoisia tai kellertäviä hardanger-kankaita.
Kirjonnassa käytetään paula-, sidos- ja tikkipistoja, joilla ommellaan yhteen yleensä neljän langan ryhmiä. Kankaan lankoja voidaan katkaista, ja jäljelle jäävät langat parsitaan muodostaen reikiä ympäröiviä kuvioita. Myös useita erikoistekniikoita saatetaan hyödyntää pitsimäisen vaikutelman aikaansaamiseksi.
Positiivi
Positiivi eli perusaste on adjektiivin tai adverbin vertailuaste. Se ei esitä vertailua vaan ilmaisee, että käsiteltävänä oleva ominaisuus ilmenee sellaisenaan. Suomen kielessä positiivi ei vaikuta taivutukseen eikä sillä ole tunnusta. Adjektiivin vertailumuotoja ovat suomen kielessä positiivin lisäksi komparatiivi ja superlatiivi.
Ar
Ar tai AR tarkoittaa seuraavia:
Katso myös
Aihepiiriin liittyy myös seuraava:
Kim Soo-nyung
Kim Soo-nyung (hangul: 김수녕, hanja: 金秀寧 Gim Su-nyeong, s. 5. huhtikuuta 1971) on eteläkorealainen jousiampuja ja nelinkertainen olympiavoittaja. Hän edusti maataan olympialaisissa 1988, 1992 ja 2000. 1992 kisojen jälkeen Kim lopetti urheilun, meni naimisiin ja kasvatti kaksi lasta, mutta palasi lajin pariin vuonna 2000. Kaikkiaan Kim voitti olympialaisissa neljä kultaa, yhden hopean ja pronssin.
Sumeliuksen talo
Sumeliuksen talo on Tampereella Keskustorin itälaidalla sijaitseva nelikerroksinen asuin- ja liiketalo, joka on valmistunut 1901. Jugendtyylisen talon suunnitteli arkkitehtitoimisto Grahn, Hedman & Wasastjerna, ja sen rakennuttaja oli kauppias, myöhemmin vuorineuvos Gösta Sumelius.
Gösta Sumeliuksen isä kauppias Gustaf Oskar Sumelius perusti 1859 Tampereelle vähittäis- ja tukkukauppaa harjoittaneen liikkeensä. Liike muutti 1870 Tampereen Kauppatorin (nykyinen Keskustori) varrella sijainneeseen yksikerroksiseen puutaloon. Sumeliuksen liike siirtyi vuonna 1884 harjoittamaan yksinomaan tukkukauppaa. Vuonna 1889 valmistui Sumeliuksen kauppatalon viereiselle tontille Tammerkosken rantaan kaksikerroksinen Sumeliuksen palatsi Sumeliuksen perheen asuintaloksi. Nykyinen Sumeliuksen talo valmistui vuonna 1901 uudeksi liiketaloksi torin varteen entisen puutalon paikalle.
Sumeliuksen talo on suojeltu asemakaavalla vuonna 1995.
Kirjallisuudessa Sumeliuksen talo on esiintynyt Kalle Päätalon Pato murtuu -romaanissa, kun hän oli rakennusmestarina talon katon korjaustyössä vuonna 1954.
Upseerien uimakoulu
Upseerien uimakouluksi kutsuttiin 11. syyskuuta 1917 Viipurissa tapahtunutta venäläisten upseerien surmaamista. Pari päivää aiemmin Pietarissa alkaneesta kenraali Lavr Kornilovin johtamasta oikeistopiirien vallankaappausyrityksestä kiihtyneet bolševikkeja kannattaneet venäläiset sotilaat sieppasivat Viipurin päävartiosta 11 kenraalia ja everstiä. Siepatut upseerit vietiin Turun sillalle, josta heidät heitettiin veteen. Upseerit, jotka yrittivät päästä uimalla rantaan, ammuttiin. Surmattujen joukossa oli muun muassa 42. armeijakunnan komentaja, kenraali Vladimir Oranovski sekä suomalaissyntyinen Viipurin sensuuria aiemmin johtanut everstiluutnantti Karl Kyrenius, joka ehti ennen surmaamistaan ampua yhden rannalla seisseen sotilaan. Tapahtumaa seuraamassa oli myös suuri väkijoukko. Surmaajat kutsuivat tekojaan ”upseerien uimakouluksi” ja tämä nimitys levisi myös lehtikirjoitteluun tapauksesta.
Olga Syahputra
Olga Syahputra (oik. Yoga Syahputra; 8. helmikuuta 1983 Jakarta, Indonesia – 27. maaliskuuta 2015 Singapore ) oli indonesialainen näyttelijä.
Ahdin
thumb|250px|Vuoden 1929 "Blower" [[Bentley Ralph Laurenin kokoelmista. Automalli sai nimensä jäähdyttimen edessä sijaitsevasta suuresta puhaltimesta  eli ahtimesta.]] Ahdin on laite, jolla puristetaan ilmaa polttomoottorin palotiloihin, mäntämoottorissa sylintereihin. Ahdin on siis eräänlainen kompressori. Ahtimella saadaan moottoriin enemmän happea, joten polttoainetta voidaan polttaa enemmän ja moottorin teho kasvaa. Ahdin voi olla joko mekaaninen ahdin, joka saa voimansa kampiakselilta tai pakokaasun jäännöspaineesta voimansa saava turboahdin tai paineaaltoahdin. Joissain tapauksissa ahtimeksi luokitellaan myös ns. resonanssiahdin, jossa imuilman paineenvaihtelu käytetään hyväksi. Mekaanisessa ahtimessa hyötysuhde on paljon pienempi kuin hukkaan menevästä pakokaasun energiasta käyttövoimansa saavalla turboahtimella. Mekaanisessa ahtimessa kuten myös paineaaltoahtimessa on kuitenkin se etu, että niin sanottua "turboviivettä", eli sitä milloin turbo lähtee mukaan ja alkaa ahtaa ilmaa, ei ole. Useimmiten mekaaninen ahdin on toteutettu niin että sen poiskytkeminen on mahdollista, kuten esimerkiksi joissain autonmoottoreissa. thumb|250px|Porsche 997 Turbo
Supercharger
The Pokémon Company
The Pokémon Company on japanilainen yhtiö, joka on vastuussa Pokémon -tuotesarjan brändinhallinnasta, tuotannosta, markkinoinnista ja lisensoimisesta. Siihen lukeutuu videopelit, keräilykorttipeli, anime televisio -ja elokuvasarjat, mangat, kodin viihdetuotteet, oheistuotteet ja muut tuotantoalueet. Yhtiö perustettiin kolmen yrityksen yhteishankkeena, jotka omaavat osan tekijänoikeuksista; nämä yhtiöt ovat Nintendo, Game Freak ja Creatures Inc.
Ca
Ca tarkoittaa seuraavia:
Georgian Ateenan-instituutti
Georgian Ateenan-instituutti on georgialainen arkeologinen instituutti, joka toimii Ateenassa, Kreikassa. Se on yksi Kreikassa toimivista ulkomaisista arkeologisista instituuteista, joilla on lupa suorittaa maassa arkeologisia kaivauksia.
Instituutti on perustettu vuonna 1997. Sen tehtäviin kuuluu paitsi antiikintutkimus myös kaikenlainen kulttuurivaihto Kreikan ja Georgian välillä. Instituutin johtajana toimii Avtandil Mikaberidze.
Kenny Burrell
thumb|Kenny Burrell vuonna 1977. Kenneth Earl "Kenny" Burrell (s. 31. heinäkuuta 1931) on yhdysvaltalainen jazzkitaristi. Hän syntyi Michiganin Detroitissa, opiskeli Wayne Statessa ja levytti Dizzy Gillespien kanssa jo vuonna 1951.
Myöhemmällä urallaan Burrell on tehnyt yhteistyötä muiden muassa Oscar Petersonin, John Coltranen, Billie Holidayn ja Frank Wessin kanssa. Hän on johtanut myös omia yhtyeitään.
Burrellin levytysten joukossa on Midnight Blue (1963).
Sessiomuusikkona
Chet Baker
Gene Ammons
James Brown
Paul Chambers
Blossom Dearie
Bill Evans
Frank Foster
Red Garland
Terry Gibbs
Dizzy Gillespie
Coleman Hawkins
Eddie Harris
Jimmy Heath
Poikien sota
Poikien sota (engl. Journey to Shiloh) on vuonna 1968 kuvattu lännenelokuva. Elokuvan pääosia esittävät James Caan, Michael Sarrazin, Brenda Scott, Don Stroud, Harrison Ford, Paul Petersen ja Jan-Michael Vincent. Elokuvassa seitsemän ystävystä lähtevät sisällissodan alussa pitkälle matkalle aikeenaan liittyä liittolaisten armeijaan. Elokuvan on ohjannut William Hale.
Kenny Burrell
Sessiomuusikkona
Billie Holiday
Lena Horne
Milt Jackson
Willis Jackson
Illinois Jacquet
John Jenkins
Etta Jones
Thad Jones
Wynton Kelly
Yusef Lateef
Hubert Laws
Gildo Mahones
Herbie Mann
Jack McDuff
The Prestige All Stars
Ike Quebec
Jerome Richardson
Freddie Roach
Sonny Rollins
Charlie Rouse
Lalo Schifrin
Jimmy Smith
Sylvia Syms
Stanley Turrentine
Doug Watkins
Frank Wess Opus in Swing (Savoy, 1956)
Randy Weston
Kai Winding
Jimmy Witherspoon
Kokoelmalevy (albumi)
Kokoelmalevy on suomalaisen pop-yhtye Suurlähettiläiden kokoelma, joka on julkaistu vuonna 1996.
Villi lintu
Villi lintu on Jukka Kuoppamäen vuonna 1983 julkaistu albumi. Se äänitettiin livenä Mikko Kuoppamäen järjestämässä konsertissa studio Juliuksessa. Pieni sali oli täynnä yleisöä, eikä yhtye ollut juurikaan ehtinyt harjoitella materiaalia. Siihen nähden Jukka Kuoppamäki on pitänyt lopputulosta erinomaisena. Konsertissa Kuoppamäen yhtyeessä soittivat huilisti Paroni Paakkunainen, kitaristi Taisto Wesslin, kontrabasisti Eerik Siikasaari sekä lyömäsoittaja Mikko Kuoppamäki. Jukka Kuoppamäki vastasi laulun lisäksi kitaran soitosta.
Kappaleet
Sanat ja sävellykset ovat Jukka Kuoppamäen.
A-puoli
B-puoli
There Will Be Blood
There Will Be Blood on vuonna 2007 ensi-iltansa saanut Paul Thomas Andersonin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama draamaelokuva. Se perustuu Upton Sinclairin romaaniin Oil! vuodelta 1927. Pääosissa ovat Daniel Day-Lewis ja Paul Dano.
Kuvaukset alkoivat New Mexicossa ja Marfassa kesäkuussa 2006 ja elokuva saatiin päätökseen elokuussa 2006.
Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 27. syyskuuta 2007.
Daniel Day-Lewis palkittiin roolistaan parhaan miespääosan Oscarilla, BAFTAlla, Golden Globella ja SAG-palkinnolla.
Vuonna 2016 There Will Be Blood äänestettiin BBC:n kyselyssä tämän vuosisadan kolmanneksi parhaaksi elokuvaksi. Äänestäjinä oli 177 elokuva-asiantuntijaa eri puolilta maailmaa. Seuraavana vuonna The New York Timesin elokuvakriitikot arvioivat sen vuosisadan siihen mennessä parhaaksi.
Laatu
Laatu tarkoittaa kaikkia niitä hyödykkeen (tuotteen tai palvelun) ominaisuuksia, joilla on merkitystä asiakkaan tarpeen tyydyttämisessä. Fyysisen tuotteen laatu tarkoittaa sen kykyä suoriutua sille tarkoitetuista tehtävistä koko oletetun käyttöikänsä ajan. Tuotelaadun osatekijöitä ovat tuotteen kestävyys, luotettavuus, käytön tarkkuus, käytön helppous, huolto- ja korjausmahdollisuudet sekä mahdolliset muut tuotekohtaiset tekijät. Palveluiden laatutekijät jaetaan tekniseen laatuun: miten esimerkiksi leikkaus sairaalassa onnistui tai miten hyvää ravintolan ruoka oli; ja toiminnalliseen laatuun: miten sairaalassa tai ravintolassa palveltiin, oliko kirurgi myötäelävä ja tarjoilija kohtelias yms.
Hyödykkeiden ja toiminnan ominaisuudet ovat suhteellisen objektiivisia asioita. Ne voidaan usein tunnistaa, määritellä ja luetella hyvinkin tarkkaan. Subjektiiviseksi laatu muuttuu vasta, kun erilaiset asiakkaat arvioivat sitä omien tarpeidensa ja kokemustensa pohjalta. Asiakkaalla on aina ennakko-odotuksia ostaessaan tuotteita tai palveluja. Tuotetta tai palvelua voidaan pitää laadukkaana, jos asiakas on tyytyväinen ja toteaa saaneensa rahoilleen täyden vastineen. Laadun määrittelyssä asiakkaan kannalta on aina kyse siitä, vastaako tuote niitä odotuksia, joita asiakkaalla on etukäteen tuotteen suhteen ollut. Tässä vertailussa on kysymys hinta-laatusuhteesta.
Markkinataloudessa asiakkaiden kokema hyödykkeiden hinta-laatusuhde on tuottajalle keskeinen menestystekijä. Siksi laatu on tuottajaorganisaatioissa keskeinen tavoitteellisen toiminnan kohde. Puhutaan laatujohtamisesta ja laatutyöstä. Laatujohtamisessa ja laatutyössä korostetaan laatuun liittyviä tavoitteita.
Laatujohtamisessa ja laatutyössä voidaan tunnistaa kaksi päälinjaa:
Asiayhteydestä käy yleensä ilmi, kumpaa laadulla tarkoitetaan tai tarkoitetaanko molempia. Tuotannon tehtävänä on yhdistellä tuotannon välineistä kulutuksen välineitä eli hyödykkeitä, joilla ihmiset voivat tarpeitaan tyydyttää. Tarpeiden tyydyttäminen saa aikaan hyvinvointia ja hyvinvointi voidaan mmärtää tarpeiden tyydytyksen riittäväksi asteeksi.
Modernin laatuajattelun pioneerit
Laatuajattelun uranuurtajat olivat erimielisiä laatua määritellessään. Laadun määritelmissä voidaan tunnista laaja laadun määritelmä, joka tarkoittaa ominaisuuksia ja laatuvaihtelujen hallintaa. Suppeassa määrittelyssä laatu tarkoittaa laatuvaihtelujen hallintaa.
Joseph Juran
Joseph Juran määrittelee laadun hyödykkeen sopivuudeksi käyttötarkoitukseensa, fitness for use. Määrittely viittaa hyödykkeen ominaisuuksien ja käyttötarkoituksen yhteensopivuuteen ja Juranin korostama asiakaslähtöisyyden vaatimus kiteytyy hyvin laadun määrittelyssä. Juranin määrittelyä pidetään yleisesti hyvänä laadun laajana määrittelynä. Sen heikkous on, että se on abstraktio, joka on olemassa vain käsitteellisesti mielikuvana eikä sitä ei ole voitu operationalisoida käytännön työtä varten. Juran tunnisti laatutyössä kolme erilaista prosessia. Yrityksen harjoittama laatutyö voidaan jäsentää edellä esitetyn jaottelun mukaan kolmeen erilaiseen prosessiin. Jaottelua kutsutaan kehittäjänsä mukaisesti Juranin laatutrilogiaksi (Quality Trilogy). Juran antaa myös yksityiskohtaisen yhdeksän kohdan tehtäväluettelon, jonka mukaan laatutyössä tulisi toimia.
William Deming
William Edwards Deming ei määritellyt laadun käsitettä tarkasti, epäsuorasti kylläkin. Hänen mukaansa vaihtelu tuotteiden ja palvelujen suunnittelussa ja tuottamisessa on huonon laadun syy ja ehkäisevä keino on tilastollisen laadunohjauksen systemaattinen soveltaminen. Tuotteita ja palveluja parannetaan eniten vähentämällä epävarmuutta ja vaihtelua niiden suunnittelussa ja valmistuksessa. Ennen kuin epävarmuutta ja vaihtelua voidaan vähentää, on tunnettava niiden syyt. Poistamalla vaihtelun ja epävarmuuden syyt voidaan saavuttaa ennustettava tuotteiden yhdenmukaisuus alhaisilla kustannuksilla ja markkinoiden tarpeita vastaten. Huomataan, että tuotteiden ominaisuuksien parantaminen ei Demingin ajattelun mukaan kuulu laadun piiriin. Tämän yleisen määrittelyn lisäksi Deming kiteyttää laatutyön teesit 14 yksityiskohtaiseen toimintaohjeeseen.
Philip Crosby
Philip Crosbyn laatukäsite tunnetaan parhaiten iskulauseesta ”quality is free”. Ilmaisusta voi tehdä virheellisen johtopäätöksen, jonka mukaan laadukkaiden hyödykkeiden tuottaminen ei vaadi uhrauksia. Crosby tarkoittaa ”laadulla” toiminnan ja tuotteiden virheettömyyttä eli vaatimusten ja normien mukaisuutta. Vaatimukset ja normit eivät ole absoluuttisen tarkkoja mittoja vaan tietyn vaihtelun sallivia määrittelyjä eli toleransseja. Kun tämä otetaan huomioon, voidaan ymmärtää, että virheetön toiminta on ilmaista. Crosbyn mukaan ainoa oikea tavoite on nollavirhetaso. Laatukustannukset ovat tämän ajattelun mukaan laatutyön tulosmittari. Virheettömyys on kiistatta yksi laadun osatekijä ja laatutyön tavoite. Sitä on myös mahdollista mitata. Virheettömyys on kuitenkin laadun suppea määritelmä, jonka avulla tuotantoa ei voida aukottomasti kuvata. Huomataan, että Crosbyn ajattelun mukaan tuotteiden ominaisuuksien suunnitelmallinen parantaminen ei kuulu laatutyön piiriin.
Genichi Taguchi
Genichi Taguchi määrittelee, että laatua on pienin mahdollinen kokonaishävikki, jonka tuote aiheuttaa yhteisölle sen jälkeen kun se on lähetetty tuotantolaitoksesta. Hävikki tarkoittaa kaikkia niitä haittoja, joita hyödykkeen kuluminen, vikaantuminen ja rikkoutuminen aiheuttavat käyttäjälleen. Asiakkaalle on olemassa vain yksi hyvä ominaisuuteen liittyvä arvo. Kaikki tästä poikkeavat arvot merkitsevät asiakkaalle hävikkiä olivatpa ne toleranssialueen sisä- tai ulkopuolella. Hävikki tarkoittaa samaa kuin hyödykkeen haitalliset ominaisuudet. Taguchi rajaa hyödykkeen hyödylliset ominaisuudet laatukäsitteen ulkopuolelle toteamalla, että ne kuuluvat markkinoinnin ja yleisjohdon tehtäviin. Tästä syystä Taguchin laatukäsite on hyvin lähellä Demingin ja Crosbyn määrittelyjä.
David Garvin
David Garvin on esittänyt edellisistä määrittelyistä poiketen monipuolisen laadun luonnehdinnan määrittelemällä tavaran tai palvelun laadulle kahdeksan osatekijää. Nämä osatekijät voivat saada tilanteesta ja asiakkaasta riippuen erilaisia sisältöjä. Garvin liittää nämä laadun osatekijät kulutushyödykkeisiin ja pohtii näin ollen vain kuluttajan kokemaa laatua. Hän ei pohdi lainkaan tuotantoprosessin laadun osatekijöitä. Tässä suhteessa Garvin poikkeaa laadun määrittelyssä merkittävästi siitä, miten muut edellä esitetyt auktoriteetit ovat laadun määritelleet. He kaikki korostavat tuotantoprosessia laadun lähteenä ja laatutyön kohteena.
Muita määrittelyjä
Kirjallisuudesta löytyy edellisten lisäksi lukuisa joukko laadun määrittelyjä osoittamaan kuinka eri tavalla sitä ymmärretään. Esimerkiksi Michael Porter toteaa, että yritykset sekoittavat usein keskenään laadun ja differoinnin käsitteet. Differointi sisältää laadun, mutta se on käsitteenä paljon laajempi. Laatu liittyy tavallisesti fyysiseen tuotteeseen. Differointistrategian tarkoituksena on tuottaa asiakkaalle arvoa kautta koko arvoketjun. Tämän tulkinnan mukaan laatu liittyy vain fyysisiin tuotteisiin mutta ei esimerkiksi organisaation toimintaa.
Tuotantotalouden professori Paul Lillrank on määritellyt kuusi erilaista näkökulmaa laatuun: valmistuslaatu, tuotelaatu, arvolaatu, kilpailulaatu, asiakaslaatu ja ympäristölaatu.
Laadun näkökulmat
Laadun olemusta voidaan ymmärtää tarkastelemalla sitä eri näkökulmista, joita ovat valmistus, suunnittelu, asiakas ja ympäristö. Voidaan ajatella, että laatuun kohdistuu erilaisia vaatimuksia eri tahoilta. Nämä vaatimukset ovat laatutyön tavoitteita ja laatua arvioidaan sen perusteella, miten näiden tahojen vaatimukset täyttyvät.
Valmistuskeskeinen
Valmistuskeskeinen näkemys laadusta tarkoittaa hyödykkeiden virheettömyyttä, että ne on valmistettu annettujen spesifikaatioiden mukaisesti. Laadukasta on tuotanto, joka ei tuota lainkaan virheellisiä tuotteita. Puhutaan nollavirheajattelusta. Virheiden esiintyminen voi johtaa lisäkustannuksiin ja tuottojen menetyksiin. Tyypillisiä virheistä johtuvia lisäkustannuksia ovat takuukustannukset, vahingonkorvaukset, myöhästymissakot ja pahimmassa tapauksessa koko tuotteessa oleva tuotantopanos menetetään hylkynä. Lievästi virheelliset tuotteet joudutaan myymään alemmassa laatuluokassa. Virheiden esiintyminen johtaa yrityksen tuottavuuden heikentymiseen.
Suunnittelukeskeinen
Suunnittelukeskeinen laatu (eli tuotekeskeinen laatu tai tuotelaatu) tarkoittaa niitä ominaisuuksia, joita tuotteeseen rakennetaan sen käyttötarkoitusta silmällä pitäen. Tämä on siis tuotteen suunnittelijan käsitys, suunnitelma asiakkaan arvostamista tuoteominaisuuksista. Tämä laadun käsite on lähellä Juranin laatumääritelmää, jossa kriteerinä on sopivuus käyttöön. Suunnittelukeskeinen laatu on asiakkaan kannalta lupaus laadusta ja siten vaikuttaa siihen, minkälaisen hinnan asiakas on valmis tuotteesta maksamaan. Eri markkinasegmentteihin suunnitellut tuotteet on tarkoitettu eri käyttötarkoituksiin, mistä syystä niitä ei voi vertailla mielekkäästi tuotelaadun perusteella. Vain samaan tarkoitukseen suunniteltuja tuotteita voi vertailla keskenään. Välineiden erikoistuminen on johtanut täsmätuotteisiin, joilla pyritään homogeenisen asiakasryhmän, markkinasegmentin erityisvaatimusten ja -toiveiden mahdollisimman tarkkaan toteuttamiseen. Suunnittelukeskeinen laatutyö tarkoittaa samaa, mitä tuotekehitystyöllä ymmärretään.
Asiakaskeskeinen
Asiakaskeskeinen laatu tarkoittaa sitä kuinka hyvin tuote menestyy siinä tarkoituksessa, jossa asiakas sitä käyttää. Suunnittelukeskeinen laatu siis realisoituu luvattuun laatuun liittyvien odotusten ja todellisten kokemusten perusteella asiakkaan kokemaksi laaduksi. Asiakaskeskeinen laatu on siis tuotanto- tai kulutusprosessissa (riippuen siitä onko asiakas tuottaja vai kuluttaja) koettua laatua erotukseksi luvatusta laadusta. Asiakaskeskeinen laatu perustuu hyödykkeen koko käyttöiän aikaiseen kokemukseen. Tuotantokeskeinen laatu on asiakaskeskeiseen laatuun sisältyvä elementti, osatekijä.
Ympäristökeskeinen
Ympäristökeskeinen laatu tarkoittaa vaatimuksia, joita muut yrityksen sidosryhmät kuin asiakas asettavat yritykselle ja sen tuotteille. Vaatimus tuotteen turvallisuudesta tai kierrätettävyydestä aiheuttaa tuottajalle suunnittelu- ja materiaalikustannuksia, päästöjen vähentäminen johtaa lisäkustannuksiin jne. Ympäristön vaatimukset ovat luonteeltaan tuotanto- ja kulutusprosessin haittojen vähentämistä. Vaikutus yritykseen on kustannuksia lisäävä ja siten tuottavuutta heikentävä. Voidaan ajatella, että yritys jakaa osan aikaansaamastaan tuottavuudesta toteuttaessaan ympäristövaatimuksia.
Laatu, määrä ja mittaaminen
Laadun, määrän ja mittaamisen käsitteillä on kiinteä keskinäinen yhteys. Mittaaminen on kohteen määrän eli kvantiteetin määrittämistä, kun kohteen laatu on määritelty. Määrän rinnalla voidaan puhua paljouden tai suuruuden määrittämisestä. Mittaaminen suoritetaan valitsemalla tietty mitta mittayksiköksi. Asettamalla tämän suuruudeksi yksi saadaan mittaamisen kohteen mittaluku määrätyksi.
Hyvä mittaamisen tärkein kriteeri on, että kohde on laadultaan tunnettu ja homogeeninen. Mikäli mittauskohde ei ole laadultaan homogeeninen, sisältyy mittaustuloksiin ajan mittaan sekä määrän että laadun vaihtelua, mutta niiden suhde jää epäselväksi. Vain määrää voi mitata. Laatua ei koskaan voi suoraan mitata, mutta kylläkin määrämittausten perusteella voidaan tehdä päätelmiä laadusta. Esimerkiksi jonkin ominaisuuden määrä voidaan tulkita laaduksi kuten tulostimen tulostusnopeus, kuvan resoluutio, koneen teho jne. Laadusta voidaan myös tehdä päätelmiä jakamalla mittauskohde erilaisiin laatuluokkiin, antamalla näille laatumääritelmät ja mittaamalla määriä näissä laatuluokissa.