cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Max Simon
Sodan jälkeen britit asettivat hänet syytteeseen osallisuudesta Marzabottassa Italiassa suoritetuista siviilien joukkomurhista, joita oli tehty kostotoimina partisaanitoiminnasta. Simon tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio muutettiin vankeusrangaistukseksi. Hänet vapautettiin vankilasta 1954.
Uusi saksalainen oikeudenkäynti seurasi lokakuussa 1955. Simonia syytettiin kolmen siviilin hirttämisestä. Teko oli suoritettu aivan sodan lopulla, kun siviilit olivat yrittäneet riisua Hitler-Jugendin lapsia aseista ja estää näitä osallistumasta taisteluun Yhdysvaltojen joukkoja vastaan. Syyte hylättiin kahdesti, koska oikeus katsoi Simonin seuranneen tuolloisen lain mukaan annettua käskyä. Hän kuitenkin kuoli ennen kolmatta oikeudenkäyntiä.
Köyhyys
pienoiskuva|180px|Köyhyys pienoiskuva|300px|[[Jakartan slummeja]] pienoiskuva|400px|Alle dollarilla päivässä elävän väestön osuus eri valtioissa. Köyhyys on sosiaalipolitiikan käsite, jolla kuvataan ihmisen tai kokonaisten väestönosien taloudellista ja usein myös sosiaalista syrjäytymistä. Köyhyyteen voi liittyä esimerkiksi huonolaatuista tai riittämätöntä ravintoa, koulutusta tai terveydenhuoltoa sekä olemattomia mahdollisuuksia vaikuttaa omiin elinoloihin ja yhteiskuntaan.
Köyhyys liittyy sekä vaikeuteen hankkia absoluuttisesti välttämättömiä hyödykkeitä että vaikeutta elää yleisesti ihmisarvoisena pidettyä elämää. Euroopan komission määritelmän mukaan köyhyys on sitä, ettei yksilöllä ole mahdollisuutta osallistua siihen elämäntapaan, jota hänen kotimaassaan pidetään hyväksyttävänä.
Eräisiin aatteisiin kuuluu asketismin ihanne, joka pitää itse valittua köyhyyttä positiivisena ja haluttavana asiana.
Määritelmiä
Köyhyydellä tarkoitetaan Euroopan komission käyttämän määritelmän mukaan sitä, että ihmisellä ei ole materiaalisia, kulttuurisia ja sosiaalisia mahdollisuuksia osallistua siihen elämäntapaan, jota heidän kotimaassaan pidetään hyväksyttävänä.
Köyhyys voidaan jakaa absoluuttiseen ja suhteelliseen köyhyyteen. Absoluuttiseksi köyhyydeksi tai puutteenalaisuudeksi sanotaan tilaa, jossa ravinnon, vaatetuksen ja asumisen fysiologisia vähimmäisedellytyksiä ei pystytä tyydyttämään. Suhteellinen köyhyys aiheuttaa etenkin sosiaalista syrjään joutumista ja psyykkistä kuormitusta. Adam Smith kuvasi 1700-luvulla suhteellista köyhyyttä toteamalla, että paidan ja kenkien välttämättömyys perustuu osaksi siihen, että ilman paitaa tai kenkiä esiintymistä pidetään yleisesti häpeällisenä. Tutkija Pasi Moision mukaan suhteellisella köyhyydellä tarkoitetaan kykenemättömyyttä saavuttaa miniminä yleisesti pidettyä elintasoa tai säädyllistä elämää taloudellisten resurssien puutteen vuoksi tai sitä, että ihmiselle aiheutuu toimintarajoitteita normaaliksi pidetyssä arkielämässä sen vuoksi, ettei hänellä ole varaa hankkia toiminnan kannalta välttämättömiä hyödykkeitä tai palveluita. Jopa sanomalehti saatetaan katsoa välttämättömäksi perushyödykkeeksi. Euroopan tilastoviranomaisen Eurostatin käyttämä suhteellinen köyhyysraja perustuu oletukseen, että esimerkiksi kahden aikuisen talous tarvitsee 1,5-kertaiset tulot saavuttaakseen saman elintason kuin yksin asuva.
Yleisyys
Noin 85 prosenttia maailman väestöstä joutui tulemaan toimeen alle 30 dollarin päivätuloilla vuonna 2013. Kymmenesosa elää äärimmäisessä köyhyydessä eli alle 1,9 dollarin päivätuloilla.
Pienituloisimman väestökymmeneksen keskitulo kasvoi huomattavan paljon vähemmän keskituloisiin verrattuna vuosina 1993–2004 ollen vuonna 2004 jo lähes 20 prosenttia köyhyysrajan alapuolella.
Euroopan tilastoviranomaisen Eurostatin käyttämä kuudenkymmenen prosenttiin köyhyysraja korreloi hyvin kansalaisten kokeman köyhyyden kanssa, sillä aikuisväestöstä kahdeksan prosenttia koki omaavansa toimeentulo-ongelmia vuonna 2004 mikä oli sama kuin suhteellisesti köyhien osuus. Köyhyysraja lasketaan erikseen eri kotitaloustyypeille, ja se perustuu esimerkiksi siihen oletukseen, että kahden aikuisen talous tarvitsee vain 1,5-kertaiset tulot saavuttaakseen saman elintason kuin yksin asuva. Käytetyt painokertoimet on sovittu kuitenkin ilman, että ne perustuisivat suurelta osin tutkimustietoon. Raja oli Suomessa vuonna 2020 yksin asuvalla 1 277 euroa ja pariskunnilla 958 euroa henkeä kohden. Kaksilapsisen kahden huoltajan perheen köyhyysrajana pidettiin 3 192 euroa perhettä kohti, jos lapset olivat yli 13-vuotiaita.
Vammaisköyhyyttä ei tilastoida Suomessa, mutta Vammaisfoorumin vuonna 2018 laatimassa kyselyssä noin 54 prosenttia työikäisistä vammaisista ilmoitti kokeneensa köyhyyttä edeltäneen kahden vuoden aikana. Yli kolmanneksen tulot eivät olleet riittäneet terveellisen ruoan hankkimiseen ja lähes kolmanneksella ei edes terveydenhuoltoon tai välttämättömiin lääkkeisiin. Kuntoutustuella elävistä 86 prosenttia kuului köyhyyttä kokeneiden ryhmään, työttömyyskorvauksella elävistä 80 ja kokoaikaisella työkyvyttömyyseläkkeellä elävistä 53 prosenttia. Vain 15 prosenttia vastaajista osallistui työelämään ja heistäkin 41 prosenttia oli kokenut köyhyyttä edeltäneen kahden vuoden aikana.
Köyhyyden haitat
Riippumattomassa OECD:n raportissa on todettu, että tuloerojen kasvu heikentää kansantalouden kasvua.
Köyhyyden on havaittu lisäävän merkittävästi riskiä sairastua elinikää lyhentäviin sairauksiin. Köyhyydellä on lisäksi lukuisia haitallisia yksilötason vaikutuksia. Köyhyyteen liittyy esimerkiksi merkittävästi kohonnut kuolleisuusriski. Tämän on havaittu selittyvän suureksi osaksi sillä, että suurempituloiset nukkuvat pidempään ja sikeämmin, mikä suojaa heitä esimerkiksi sydän- ja verisuonisairauksilta sekä dementialta.
Köyhyys vähentää myös mahdollisuuksia solmia sosiaalisia suhteita ja löytää puoliso, koska kodin ulkopuolella tapahtuvaan harrastustoimintaan osallistuminen edellyttää usein rahankäyttöä.
Tutkimuksissa on todettu, että köyhyys heikentää jopa ihmisen ajattelukykyä. Koska köyhyydessä joutuu jatkuvasti murehtimaan rahojen riittämistä päivittäisiin menoihin ja laskuihin, kuormittaa se aivoja ja jopa laskee ihmisen älykkyysosamäärää. Vastaavasti huomattiin eräässä tutkimuksessa köyhien Villupuramin ja Tiruvannamalain alueen sokeriplantaaseilla tekevien intialaisten viljelijöiden älykkyysosamäärän nousseen joka vuosi heidän vaurastuttuaan sadonkorjuun jälkeisen rikastumisen myötä. Viljelijät testattiin sekä ennen että jälkeen sadonkorjuun. Professorien mukaan testimenestyminen sadonkorjuun jälkeen johtui siitä, etteivät rahahuolet enää kuormittaneet viljelijöiden aivoja. Myös virheiden määrä ja reaktioajat paranevat tutkijoiden mukaan vaurastumisen ja taloudellisen turvallisuuden seurauksena.
Yhdysvaltalaisen Princetonin yliopiston vuonna 2010 julkaiseman tutkimuksen mukaan vaurastuminen toisi myös onnea, mutta vaurastumisen tuoma onnellisuus ei enää kasvaisi 75 000 dollarin (61 000 euron) vuositulon saavuttamisen jälkeen. Nobel-palkittu professori Angus Deaton kuitenkin kirjoitti, että tältä näyttää vain lineaarisella asteikolla. Onnellisuus on tilastojen perusteella logaritmisesti sidoksissa bruttokansantuotteeseen (BKT) siten, että prosentin korkeampi bruttokansantuote vastaa yhtä suurta lisäystä onnellisuudessa riippumatta siitä, miten rikkaasta maasta on kyse.
Köyhyys lisää myös ennenaikaisten synnytysten riskiä, vähentää vastasyntyneiden painoa ja lisää rintaruokinnan epäonnistumisen mahdollisuutta. Liverpoolin yliopistossa tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että köyhyys lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöihin lapsilla 40 prosenttia ja äideillä 44 prosenttia. Köyhyys voi aiheuttaa esimerkiksi ahdistusta ja näköalattomuutta.
Köyhyyden väheneminen
Maailmanpankin arvion mukaan vuonna 2015 äärimmäisessä köyhyydessä eli alle 1,25 dollarin päivätuloilla eli 702 miljoonaa ihmistä, kun vuonna 1990 luku oli 1 750 miljoonaa. Prosentteina luvut olivat 37,1 % ja 9,6 %. Absoluuttinen köyhyys oli vuonna 2015 ensimmäistä kertaa ikinä alle 10 %.
YK:n tavoite puolittaa äärimmäinen köyhyys vuosina 1990–2015 toteutui etuajassa. Vuonna 1990 ihmisistä 43 % eli alle 1,25 dollarilla päivässä, vuonna 2008 enää 22 %, ja lasku jatkui. Vuonna 1981 osuus oli 52 %. Ensimmäistä kertaa sekä äärimmäisen köyhien väestöosuus että heidän lukumääränsä vähenivät kaikilla kuudella alueella (vuodesta 2005). Saharan eteläpuolisessa Afrikassa äärimmäinen köyhyys koski ensi kerran alle puolta kansasta (47 % vuonna 2008). Itä-Aasiassa alle 1,25 dollarilla päivässä eli 77 % vuonna 1981 ja 14 % vuonna 2008. Luvuissa on korjattu inflaatio ja ostovoima.
Talouskasvu ja köyhyys
Maailmanpankin tutkijat David Dollar ja Aart Kraay (2002) osoittivat, että keskitulojen kasvaessa köyhimmän viidenneksen tulot kasvoivat samassa suhteessa. Tutkimuskirjallisuudessa todetut kasvua lisäävät politiikat ja instituutiot eivät lisänneet tuloeroja. Näitä olivat avoimuus kaupalle, makrotaloudellinen vakaus, rajoitettu julkinen sektori, finanssitalouden kehittyneisyys, vahva omaisuudensuoja ja laillisuusperiaate. Itse asiassa julkisen sektorin pienuus ja korkean inflaation välttäminen näyttäisivät jossain määrin lisäävän köyhimpien osuutta tuloista. Kasvua lisäävät instituutiot auttavat siten köyhiä siinä missä muitakin, myös talouskuri (fiscal discipline).
Julkiset sosiaalimenot, demokraattiset instituutiot, peruskouluun osallistuminen, maatalouden tuottavuus ja muut (myös) köyhiä hyödyttävät käytännöt ja instituutiot eivät vaikuttaneet köyhien osuuteen tuloista. Niillä ei ollut myöskään vankkaa yhteyttä talouskasvuun. Sosiaalimenojen osuus julkisista menoista jopa heikensi köyhien osuutta tuloista, mutta ero ei ollut aivan tilastollisesti merkitsevästi. Köyhien osuus tuloista nousi hieman maan tulotason noustessa, mutta tulos ei ollut tilastollisesti merkitsevä. Kasvun ja köyhyyden poistamisen suhde ei ole eronnut eri ajanjaksoina, ei muutu kriiseissä ja on sama rikkaissa ja köyhissä maissa. Tutkijat tulivat siihen tulokseen, että kasvua lisäävän politiikan, kuten talouskurin ja kaupan avoimuuden pitää olla köyhyyden vähentämispolitiikan keskiössä.
Toisessa vuonna 2013 valmistuneessa tutkimuksessa Dollar, Kraay ja Yalen Tatjana Kleineberg tutkivat datan 118 maasta neljältä tuoreimmalta vuosikymmeneltä. Talouskasvu oli jälleen tärkein köyhimmänkin viidenneksen elintasoa parantava tekijä ja jälleen saatiin sellainen tulos, että köyhimmän viidenneksen suhteellinen osuus tuloista muuttui vain vähän, eikä se riippunut keskitulon muutoksista. Tulokset pätivät riippumatta epätasa-arvon muutoksista ja maakohtaisista kasvutekijöistä ja osoittivat, että on vaikeaa löytää keinoja vaikuttaa köyhimpien tulo-osuuteen.
YK:n UNDP:n raportti kertoi inhimillisen kehityksen mittareiden osoittavan huomattavaa paranemista 2000-luvulla. Syynä tähän on kaupan kasvu. Globalisaatio on vähentänyt kaupan esteitä ja levittänyt tuotantoketjuja valtionrajojen yli. Tämä on kiihdyttänyt köyhien maiden talouskasvua.
Köyhyys kehittyvissä maissa
Köyhyys on puutetta puhtaasta juomavedestä, huonoa ravintoa tai suoranaista nälkää, surkeita asuinoloja, olematonta sanitaatiohygieniaa, terveydenhuollon puutetta ja lukutaidottomuutta. Edelleen köyhyyttä ovat koulutuksen puute, syrjäytyneisyys yhteiskunnasta, turvattomuus, epätasa-arvo, huonot ihmisoikeudet, saastunut ympäristö tai ympäristön huono tila. Köyhillä ihmisillä on myös puutetta ajasta, sillä päivän valoisat tunnit saatavat mennä juomaveden, polttopuiden ja päivän aterian hankkimiseen. Esimerkiksi Aasiassa ja Afrikassa naiset ja tytöt joutuvat kävelemään vedenhaussa useita kilometrejä päivittäin. Kehitysmaissa elää myös paljon ihmisiä, joilla ei ole käytettävissään sähköä tai sähköverkon laatu on huono. Tosin kehittyneemmissä kehitysmaissa lähes 100%:lla on ainakin jonkinlainen yhteys sähköverkkoon. Köyhyys kuitenkin suuresti vaihtelee kehitysmaasta toiseen esim. Kiinassa äärimmäisessä köyhyydessä eläviä on alle prosentti ja joissakin Saharan Eteläpuolisen Afrikan maissa köyhiä on yli puolet väestöstä.
Yhdistyneiden kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) mukaan 800 miljoonaa ihmistä kärsii jatkuvasta nälästä. Noin miljardilla ihmisellä ei ole saatavillaan juomakelpoista vettä, ja noin 2,5 miljardia ihmisistä elää ilman kunnollista saniteettihuoltoa, eli vailla vessaa ja viemäröintiä.
Huonon hygienian ja puuttuvan terveydenhuollon vuoksi tartuntataudit ovat yleisiä. YK on arvioinut 11 miljoonan lapsen kuolevan vuosittain nälkään ja erilaisiin torjuttavissa oleviin tauteihin, kuten ripuliin. Kehitysmaissa malaria on yleinen vitsaus, samoin tuberkuloosi ja HIV/AIDS. Kaikkiaan köyhyyden vuoksi – sairauksiin ja nälkään – kuolee YK:n mukaan vuosittain miljoonia ihmisiä.
Kehitysmaiden aikuisista jopa kolmasosa on luku- ja kirjoitustaidottomia, eikä yli 100 miljoonalla lapsella ole mahdollisuutta käydä koulua. Kehitysmaiden asukkaista kymmenet miljoonat elävät järjestäytyneen yhteiskunnan ulkopuolella; heillä ei ole henkilökortteja eikä heitä ole merkitty mihinkään rekisteriin. Virallisesti heitä ei ole olemassa. Unicefin arvion mukaan kehitysmaihin joka vuosi syntyvistä lapsista 55 prosenttia jää rekisteröimättä.
Köyhyys nähdään laajalti yhtenä keskeisimmistä sosiaalisista ongelmista. Kansainvälinen kehitysyhteisö pitää kehitysparadigmanaan nykyään "köyhyyden vähentämistä" (poverty reduction). Aiemmin teollistuminen ja modernisaatio nähtiin ratkaisuina köyhyyden ongelman voittamiseksi. Toisaalta kehityskriitikot ovat arvostelleet köyhyyden käsitettä siitä, että sillä kuvataan ulkoapäin ihmisten elämää kurjaksi välittämättä ihmisten omasta arviosta. On väitetty, että useat virallisesti köyhiksi luokitellut elävät subjektiivisesti tarkasteltuna onnellista ja materiaalisesti tarpeeksi rikasta elämää.
Köyhyys teollisuusmaissa
Myös teollisuusmaissa esiintyy köyhyyttä. Teollisuusmaiden köyhyys on usein suhteellista köyhyyttä erotuksena absoluuttista köyhyydestä. Teollisuusmaissa köyhiksi kutsutaan ihmisiä, joilla on huomattavasti vähemmän varallisuutta kuin kansalaisilla keskimäärin. Ympärillä olevien ihmisten elintason ollessa korkea köyhä jää paitsi monista yhteisön ihmisten tavallisiksi katsomista asioista ja voi syrjäytyä tavallisesta elämästä. Erityisesti kouluttamattomat, maahanmuuttajat ja syrjäytyneiden lapset ovat köyhyyden riskiryhmässä. Eurostat mittaa köyhyyttä myöskin laskemalla kuinka monella ei ole varaa esim. pesukoneeseen, autoon, lämmitykseen jne.
Suomalaiset sosiaalipolitiikan ja köyhyyden tutkijat Olli Kangas ja Veli-Matti Ritakallio toteavat, että köyhyydessä on kysymys sosiaalisen toimintakyvyn rajoittuneisuudesta, jolla tarkoitetaan sitä, että "henkilöllä ei ole mahdollisuus elää ympäröivässä yhteiskunnassa vallitsevalla tavalla". He toteavat, että tämä on tutkijoiden keskuudessa yleisesti vallitseva ajatus. .
Länsimaissa köyhyyden esiintyminen vaihtelee. Ruotsin kaltaisessa sosiaalisessa hyvinvointivaltiossa se ei ole kovin suurta, vaikka etuuksia on sielläkin vähennetty 2000-luvulla. Sen sijaan Yhdysvallat poikkeaa muista länsimaista, sillä siellä köyhyys on verraten yleistä. Etenkin musta väestönosa kärsii köyhyydestä ja laaja köyhyys on vaikuttanut esimerkiksi rikollisuuden yleistymiseen. OECD:n mukaan noin 18% amerikkalaisista elää köyhyydessä.
Köyhyys Suomessa
Suomessa köyhyysrajaksi määritellään tilastoissa kotitalouksien käytettävissä olevien tulojen perusteella se tulomäärä, joka on 60 prosenttia yhteenlaskettujen käytettävissä olevien tulojen mediaanista eli jolle jää 60 % tai alle keskituloisen kotitalouden käytettävissä olevista rahatuloista. 90-luvun alkupuoliskolta alkaen tällaisten ihmisten osuus kansasta on kasvanut alle 8 %:sta nykyiselle 12–14 % tasolle. Kotitaloudet, joiden tulot jäävät tuota pienemmiksi, luokitellaan pienituloisiksi kuten myös kotitalouden kaikki jäsenet. Köyhyyden raja on ollut vuonna 2008 yksinasuvalla 1 150 € kuussa ja 1 190 € (2014). Lisäksi pienituloisuutta voidaan mitata käytämällä rajoja 40 % ja 50 %.
Suhteellinen köyhyysaste kertoo kuinka monta prosenttia väestöstä kuuluu tähän ryhmään; Suomessa se on n. 13,2 % (2008).
OECD:n mukaan tuloerojen kasvaminen haittaa talouskasvua. Suomessa OECD:n laskujen mukaan talouskasvu olisi voinut olla vuonna 2014 jopa viidenneksen korkeampi, jos tuloerot eivät olisi jatkaneet kasvuaan.
Suomen köyhyydestä tilastoja julkaisevat Tilastokeskus sekä EU-maiden tilastoviranomainen Eurostat.
Yhteiskunnallinen asema
Miia Krausen vuonna 2017 valmistuneessa opinnäytetyössä todettiin, että köyhyys aiheuttaa Suomessa aineellisen puutteen lisäksi myös sosiaalista ulkopuolisuutta, eivätkä Krausen löytämät haastateltavaehdokkaat luottaneet median kykyyn lisätä tietoa köyhien lapsiperheiden asemasta Suomessa. Monella oli myös sellainen käsitys, ettei suomalaisella keskiluokalla ole mitään käsitystä niistä ongelmista, joiden parissa köyhät perheet todellisuudessa elävät. Esimerkiksi pelkkä edullisten lastenvarusteiden etsiminen saattaa vastata työmäärältään kokoaikatyötä ja myös avun saaminen sosiaalitoimelta edellyttää usein valtavaa työmäärää. Toisen sosiaaliluokan edustajat saattavat myös tulkita heitä väärin negatiivisten ennakkoasenteidensa vuoksi.
Barcelona-paviljonki
Barcelona-paviljonki on Ludwig Mies van der Rohen suunnittelema rakennus Barcelonassa. Saksan hallitus tilasi sen Miesiltä vuoden 1929 Barcelonan maailmannäyttelyä varten. Rakennus purettiin 1930, mutta rakennettiin uudelleen 1986.
Yhdyskiduskalat
Yhdyskiduskalat (Synbranchiformes) on viuhkaeväisten kalojen lahko. Siihen kuuluu noin 100 lajia, jotka jaetaan kolmeen heimoon. Kolme lajia elää murtovedessä, muut tropiikin ja subtropiikin makeissa vesissä. Lahkoon on aiemmin viitattu myös nimellä suoankeriaat.
Köyhyys
Syyt ja riskitekjät
Myös joka viides yksinäisyrittäjä jää tuloissa köyhyysrajalle tai sen alapuolelle.
Barcelona-paviljonki
Barcelona-paviljonki tunnettiin alkujaan Saksan-paviljonkina, sillä se oli saksalaisten paviljonki maailmannäyttelyyn. Alkujaan maailmannäyttelyn piti keskittyä teollisuuden haaroihin, eikä yksittäisten valtioiden pitänyt luoda omia paviljonkejaan. Saksalaisten kuultua, että sekä Iso-Britannia että Ranska suunnittelivat omaa paviljonkiaan, he palkkasivat Mies van der Rohen luomaan Saksan-paviljongin.
Köyhyys
Suhdanteet
Kelan tutkimusprofessori Olli Kankaan mukaan lama voi vähentää suhteellista köyhyyttä. Lamojen aikana näet keskitulot yleensä laskevat, ja suhteellisesti köyhäksi kutsutaan ihmistä, jonka tulot jäävät alle 60 prosenttiin keskitulosta. Esimerkiksi vuonna 2008 alkaneessa taantumassa rikkaampien tulot laskivat suhteessa köyhempiin, ja nousukaudella taas heidän tulonsa kasvavat nopeammin kuin köyhempien. Vaikka laskennallisesti köyhien määrä vähenisi taantumissa, silti silloin on riski todellisista vaikeuksista: ihmiset menettävät työpaikkoja ja myös työssäkäyvien köyhien määrä voi lisääntyä. Professori Matti Tuomalan mukaan pitkäaikaistyöttömyys ja nuorisotyöttömyys ovat keskeisiä köyhyyteen liittyviä ongelmia.
Barcelona-paviljonki
Miesin paviljongilla ei periaatteessa ollut mitään käyttötarkoitusta, vaikkakin siellä Espanjan kuningaspari Alfonso XIII ja Viktoria Eugenie Battenberg avasivat näyttelyn. Rakennus oli tarkoitettu väliaikaiseksi, mutta sen saatua kansainvälistä mainetta kaikki eivät olisi halunneet sitä purkaa. Rakennus purettiin kuitenkin tammikuussa 1930.
Lammin lukio
Lammin lukio on Hämeenlinnan Lammin pitäjän kirkonkylällä toimiva lukio. Tammikuussa 2017 siellä opiskeli yhteensä 102 lukiolaista. Opetushenkilökuntaa on Hakkalan koulun kanssa yhteensä noin 40.
Köyhyys
Tulonsiirtojen vaikutus
Jos Suomessa ei tehtäisi tulonsiirtoja, eläisi köyhyydessä yli neljäsosa suomalaisista.
Barcelona-paviljonki
Vaikka rakennus oli pystyssä vain lyhyen aikaan, sen maine säilyi kuvien ja artikkeleiden voimalla. Siitä muodostui yksi merkittävimmistä rakennuksista Miesin uralla ja koko 1900-luvun arkkitehtuurissa. Rakennuksen merkityksen takia sen jälleenrakentaminen nousi puheenaiheeksi. Vuonna 1980 Barcelonan kaupungin kaupunkisuunnitteluosaston johtaja Oriol Bohigas aloitti projektin Miesin paviljongin uudelleenrakentamiseksi. Rakennustyöt alkoivat 1983, ja rakennus oli valmis alkuperäisellä paikallaan 1986.
Lammin lukio
Rehtori on Esa Kähkönen, joka johtaa myös samassa koulurakennuksessa toimivaa Hakkalan koulua. Lukion toiminnasta vastaa usean kunnan yhteinen Koulutuskuntayhtymä Tavastia.
Köyhyys
Tulonsiirtojen vaikutus
Vuonna 2012 köyhyydessä olisi ilman tulonsiirtoja elänyt 26,9 % suomalaisista. Tulojensiirtoja tekemällä määrä laski 13,2 prosenttiin. Vastaavat luvut vuonna 2013 olivat 26,4 % ennen tulonsiirtoja ja 11,8 % tulonsiirtojen jälkeen.
Ikäryhmät
Vuonna 2013 keskimäärin 16,0 % suomalaisista oli vaarassa joutua köyhyyteen tai syrjäytyä sosiaalisesti. Tämä riski kasvoi hieman iän myötä; suomalaisilla lapsilla riski oli 13,0 %, aikuisilla (18-64-vuotiailla) 16,7 % ja vanhuksilla (yli 65-vuotiailla) 16,8 %.
Barcelona-paviljonki
Rakennus oli pituudeltaan 56,62 ja leveydeltään 18,58 metriä. Siinä oli neljä erillistä tilaa. Keskellä oli seremoniallinen suljettu huone. Lisäksi rakennuksessa oli tilat Saksan toimistoille ja kaksi ulkoilmatilaa, joissa molemmissa oli vesiallas. Mies suunnitteli paviljonkia varten myös ns. Barcelona-tuolin, josta on tullut modernin muotoilun merkkipaaluja. Pienemmän altaan vierellä on Georg Kolben suunnittelema patsas.
Köyhyys
Sosiaalietuuksien taso ja kohdentuminen
Suomessa köyhyyttä pyritään vähentämään erityisesti toimeentulotuella. Sitä ei kuitenkaan useinkaan myönnetä, vaikka sille olisi tarvetta Lähes kolme neljäsosaa köyhistä kotitalouksista ei saanut kertaakaan toimeentulotukea vuonna 2000. Lisäksi vain joka kolmannelle työmarkkinatuella elävälle maksettiin toimeentulotukea vuonna 2020, vaikkei työmarkkinatuki riitä kattamaan kohtuulliseksi katsottavaa minimikulutusta.
Toimeentulotuen taso on lisäksi niin alhainen, että se vähentää köyhyyttä, mutta ei poista sitä kokonaan. Kymmenen prosenttia vuonna 2004 toimeentuloa saaneista eli köyhyysrajan alapuolella vielä toimeentulotuen myöntämisen jälkeen.
1990-luvun lamasta lähtien etuuksia on karsittu ja indeksikorotuksia jätetty tekemättä. Vuonna 2014 pienituloisiin kohdistunut sosiaaliturvaetuuksien indeksikorotusten jäädytys johti Vasemmistoliiton eroon hallituksesta kaikkien muiden puolueiden hyväksyessä jäädytykset.
Kaikki eivät selviä tukien saamisen edellyttämästä mittavasta paperisodasta tai osaa hakea esimerkiksi hoito- tai vammaistukea, koska niiden olemassaolosta tiedotetaan liian vähän
Indeksikorotukset
Vaikka indeksikorotukset toteutuisivat vuosittainkin, jatkaisivat tuloerot kasvuaan. Indeksikorotukset ovat vain osa tulonjaon epätasa-arvon torjumista.
Köyhimmille tuloluokille ei ole kertynyt 1990-luvun laman jälkeen lainkaan varallisuutta Suomessa. Tämä tarkoittaa, että kaikki heille maksetut tuet menevät suoraan kulutukseen ja piristävät kansantaloutta. Kansantaloudelle haitallisinta on juuri raha, joka lojuu tuottamattomana pankkitileillä tai arvoaan menettävinä huonoina sijoituksina. Tästä syystä köyhimpienkin indeksikorotuksien säilyttämistä perustellaan usein politiikassa juuri tällä kansantalouden piristämisellä.
Suhteellinen köyhyys
Vaikka suhteellinen köyhyys on Suomessa lisääntynyt 1990-luvun lamasta saakka, ovat kotitalouksien itsensä raportoimat toimeentulo-ongelmat kääntyneet laskuun. Tämä johtuu keskimääräisen hyvinvoinnin lisääntymisestä: vertailupohjan muuttuessa suhteellisesti köyhiksi tilastoidaan entistä suurempi joukko niitä, joiden aineelliset perustarpeet ovat tyydytettyjä. Suhteellisen köyhyyden kasvu kertoo ennen kaikkea siitä, että pienituloisten tulokehitys on jäänyt jälkeen yleisestä tulokehityksestä. Myös pätkätöiden yleistyminen sekä se, että aikaisempaa harvempi edunsaaja on oikeutettu ansiosidonnaisiin etuuksiin, selittävät pienituloisten tulokehityksen jäämisen jälkeen keskituloisten tulokehityksestä.
Noin kolmanneksen köyhyysjakson kokeneista voidaan katsoa olevan tilapäisköyhiä, kolmanneksen toistuvaisköyhiä ja kolmanneksen pitkäaikaisköyhiä. Pitkäaikaisköyhyys on keskimääräistä yleisempää iäkkäillä ja yksin asuvilla. Nuorilla ja lapsiperheillä tilapäisköyhyys on yleisempää kuin pitkäkestoinen köyhyys. .
Hard Drivin’
Hard Drivin’ on Atarin kehittämä ajopeli. Peli on julkaistu vuonna kolikkopelinä ja myöhemmin useille muille alustoille.
Peli on yksi varhaisista täytettyä polygonigrafiikkaa käyttävistä videopeleistä.
Jatko-osa Race Drivin’ julkaistiin vuonna 1990.
Differenssimenetelmä
Differenssimenetelmät ovat matematiikassa käytettyjä menetelmiä, joilla haetaan likimääräistä ratkaisua differentiaaliyhtälöille käyttäen derivaattaa approksimoivia differenssiyhtälöitä.
Intuitiivinen lähestyminen
Differenssimenetelmillä saadaan likimääräinen ratkaisu differentiaaliyhtälöille korvaamalla derivaatan lausekkeet likimäärin vastaavilla erotusosamäärän lausekkeilla. Määritelmän mukaan funktion ensimmäinen derivaatta on
Luonnollinen valinta derivaatan likimääräiseksi laskemiseksi on siten
käyttäen jotakin pientä arvoa h:lle. Tätä lauseketta kutsutaan ensimmäisen derivaatan eteneväksi differenssiapproksimaatioksi. Korvaamalla derivaatan lausekkeet differentiaaliyhtälöissä edellisen kaltaisilla kaavoilla voidaan differentiaaliyhtälöille löytää likimääräiset ratkaisut ilman differentiaali- ja integraalilaskentaa.
Differenssiyhtälöiden johtaminen Taylorin polynomin avulla
Mikäli funktio jonka derivaattaa ollaan approksimoimassa on hyvin käyttäytyvä, niin Taylorin lauseen mukaan missä n! on n:n kertoma ja Rn(a + h) on jäännöstermi, jolla merkitään n:nnen asteen Taylorin polynomin ja alkuperäisen funktion erotusta. Edelleen, jos käytetään esimerkkinä funktion f ensimmäistä derivaattaa, niin Taylorin lauseen mukaan
joka voidaan saattaa muotoon
Menetelmän tarkkuus ja kertaluku
Menetelmän virhe määritellään likiratkaisun ja tarkan analyyttisen ratkaisun erotukseksi. Virhelähteitä on kaksi: pyöristysvirhe, joka syntyy tietokoneen pyöristäessä desimaalilukuja sekä diskretointivirhe, joka johtuu siitä, että differenssiyhtälön ratkaisu eroaa tarkasta ratkaisusta, vaikka laskutoimitukset suoritettaisiin täydellisen tarkasti ilman pyöristyksiä.
right|thumb|Differenssimenetelmä perustuu funktion diskretointiin määrätyn hilan mukaisesti. Ensimmäinen asia käytettäessä differenssimenetelmää ongelman ratkaisemiseksi on ongelman määrittelyalueen diskretointi. Useimmiten määrittelyalue jaetaan tasaväliseksi hilaksi (katso yllä oleva kuva). Tämä tarkoittaa sitä, että differenssimenetelmä tuottaa joukon diskreettejä numeerisia ratkaisuja derivaatalle. Useimmiten ratkaisussa on käytetty aika-askelta.
Jos käytetään taas etenevää differenssiapproksimaatiota ensimmäiselle derivaatalle ja tiedetään, että, niin
josta saadaan edelleen
ja kun edelleen huomataan, että yhtälön vasen puoli on differenssimenetelmän approksimaatio ja oikea puoli on tarkka arvo lisättynä jäännöstermillä, niin nähdään selvästi, että jäännöstermi on paikallinen diskretointivirhe.
Saatu lauseke ymmärretään niin, että paikallinen diskretointivirhe on verrannollinen askeleen kokoon.
Esimerkki: Ensimmäisen kertaluvun lineaarinen differentiaaliyhtälö
Tarkastellaan esimerkkinä ensimmäisen kertaluvun lineaarista differentiaaliyhtälöä
Ratkaistaessa tätä yhtälöä Eulerin menetelmällä, käytetään hyväksi erotusosamäärän lauseketta
jolla saadaan likimääräinen esitys differentiaaliyhtälölle sijoittamalla ensin yllä oleva u'(x):n lauseke differentiaaliyhtälöön ja muokkaamalla tulosta hiukan algebrallisesti, jolloin saadaan
Viimeisin yhtälö on differenssiyhtälö, jonka ratkaisu antaa likimääräisen ratkaisun differentiaaliyhtälölle.
Esimerkki: Lämmönjohtumisyhtälö
Tarkastellaan yksiulotteista lämmönjohtumisyhtälöä homogeenisilla Dirichletin reunaehdoilla
Yksi tapa ratkaista tämä yhtälö numeerisesti on approksimoida derivaattoja differenssilausekkeilla. Jaetaan määrittelyalue paikan suhteen käyttäen hilapisteitä ja ajassa käyttäen hilapisteitä
. Oletetaan, että jako on tasavälinen sekä paikassa että ajassa niin, että jakoväli paikan suhteen on h ja ajan suhteen k. Pisteet
esittävät likimääräistä numeerista ratkaisua :lle.
Eksplisiittinen menetelmä
right|thumb|Kuvaesitys eksplisiittisen menetelmän differenssille. Käyttämällä etenevää differenssiapproksimaatiota ajan hetkellä t_n ja toisen kertaluvun keskeisdifferenssiä paikassa x_j, saadaan yhtälö
Tämä on eksplisiittinen menetelmä yksiulotteisen lämmönjohtumisyhtälön ratkaisemiseksi.
missä r=k/h^2.
Jos siis tunnetaan arvot ajan hetkellä n, voidaan vastaavat arvot hetkellä n+1 laskea käyttäen yllä olevaa yhtälöä. Arvot kohdissa u_0^n ja u_J^n täytyy korvata reunaehdoilla, jotka tässä esimerkissä ovat molemmat nollia.
Implisiittinen menetelmä
right|thumb|Kuvaesitys implisiittisen menetelmän differenssille. Kun käytetään takenevaa differenssiapproksimaatiota ajanhetkellä t_{i+1} ja toisen kertaluvun keskeisdifferenssiä paikkaderivaatalle kohdassa x_j, niin saadaan yhtälö
Tämä on implisiittinen menetelmä yksiulotteisen lämmönjohtumisyhtälön ratkaisemiseksi.
Termit u_j^{i+1} saadaan ratkaisemalla lineaarinen yhtälöryhmä:
Tämä menetelmä on aina numeerisesti stabiili ja konvergoi, mutta menetelmä on yleensä laskennallisesti raskaampi kuin eksplisiittinen menetelmä, koska jokaisella aika-askeleella on ratkaistava yhtälöryhmä. Virheet ovat verrannollisia aika-askeleeseen ja paikka-askeleen neliöön.
Crank-Nicolsonin menetelmä
Jos käytetään keskeisdifferenssiä ajanhetkellä t_{n+1/2} ja toisen kertaluvun keskeisdifferenssiä paikkaderivaatalle kohdassa x_j, niin saadaan yhtälö:
Tämä kaava tunnetaan Crank-Nicolson menetelmänä. right|thumb|Crank-Nicolson menetelmän kuvaesitys.
Arvot u_j^{n+1} saadaan ratkaisemalla lineaarinen yhtälöryhmä:
Tämäkin menettely on aina numeerisesti stabiili ja konvergoi, mutta menettely on yleensä laskennallisesti raskaampi kuin eksplisiittinen menetelmä, koska jokaisella aika-askeleella on ratkaistava yhtälöryhmä. Virheet ovat verrannollisia aika-askeleen neliöön ja paikka-askeleen neljänteen potenssiin:
Reunoilla virhe on kuitenkin usein O(h2) eikä O(h4).
Yleensä Crank-Nicolson menetelmä on tarkin pienillä aika-askelilla. Eksplisiittinen menetelmä on epätarkin ja se voi olla epävakaa, mutta se on myös helpoin toteuttaa ja on laskennallisesti kevyin. Implisiittinen menetelmä toimii menetelmistä parhaiten, kun aika-askel on suuri.
Kali Naach
Kali Naach on intialainen kansantanssi Länsi-Bengalista. Tanssia tanssitaan Gajan- juhlallisuuksissa siunausten saamiseksi Kali-jumalattarelta. Tanssijat käyttävät pyhillä mantroilla puhdistettuja naamioita. Kali Naach on miekkatanssi, jonka jälkeen tanssijat kykenevät antamaan profetiaalisia vastauksia.
Hautakivi (sarjakuvahahmo)
Hautakivi (esiintynyt Suomessa myös alkuperäisellä nimellään Tombstone), oikealta nimeltään Lonnie Thompson Lincoln on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo. Hahmon loivat Gerry Conway ja Alex Saviuk.
Historia
Lonnie Thompson Lincoln on albiino, joka kasvoi mustien asuinalueella New Yorkin Harlemissa. Tämä teki hänestä kummajaisen, jota syrjittiin. Lincolnilla oli myös ongelmia äänihuultensa kanssa, minkä takia hänen puheensa kuulosti jatkuvasti kuiskaukselta. Ei ole tiedossa, onko tämä ongelma synnynnäinen, vai aiheutuiko se jostain muusta syystä.
Ainoa Harlemin yläasteen oppilas, joka suhtautui jotakuinkin positiivisesti Lincolniin oli Joseph "Robbie" Robertson (Daily Buglen nykyinen päätoimittaja). Lincoln piti tätä ystävyyden merkkinä, ja pettyi pahasti kun sai kuulla, että Joe kirjoitti artikkelia hänen kiristysharrastuksestaan. Eräänä iltana kun Robertson oli myöhään töissä koulun lehden toimituksessa, Hautakivi ilmestyi paikalle ja vakuutti Robertsonin uhkailemalla jättämään jutun sikseen.
Vuosia myöhemmin kun Robertson oli töissä Philadelphia Inquirerissa, hän sai nimettömän puhelinsoiton, jossa soittaja kertoi olleensa silminnäkijä paikallisen rikollispäällikön Ozzy Montanan kuolemassa, kenet Hautakivi oli tappanut.
Kun Robertson saapui satamaan missä hänen piti tavata nimetön puhelinsoittaja, hän kohtasikin Hautakiven kuristamassa silminnäkijää. Hautakivestä oli tullut palkkamurhaaja. Hän ei kuitenkaan tappanut Robertsonia heidän yhteisen menneisyytensä takia. Sen sijaan hän uhkasi ikävien asioiden kohtaavan nuoren toimittajan perhettä, jos tämä kertoisi viranomaisille mitään näkemästään.
Hautakivi pysyi Philadelphian alueen palkkamurhaajana 20 vuotta, kunnes Kingpin ja hänen oikea kätensä Järjestäjä toivat hänet New Yorkiin kidnappaamaan pörssimeklari Roland Raymondin, jolla oli mutanttivoimia.
Kun Daily Buglen leipiin siirtynyt Joe Robertson näki Hautakiven Manhattanilla, päätti hän toimittaa tämän pistoolin avulla poliisille. Hautakivi oli huvittunut Robertsonin rohkeudesta, riisui tämän fyysisesti aseista ja melkein katkaisi hänen selkärankansa pahoinpidellessään häntä. Jälleen hän päätti jättää Robertsonin eloon.
Myöhemmin Vihreä menninkäinen kehitti Hautakiven voimia ja usutti tämän jälkeen Hautakiven Hämähäkkimiehen kimppuun, mutta sankari voitti roiston.
Voimat ja varusteet
Hautakivellä ei ollut alun perin supervoimia vaan ne on annettu hänelle keinotekoisesti. Käsittelyssä hänen fyysinen voimansa ja kestävyytensä kasvoivat. Hautakivi kykeenkin nostamaan noin 2 tonnia. Hänen lihaksensa ja ihonsa ovat myös kivenkovia - Hämähäkkimies on murtanut kätensä lyödessään Hautakiveä. Myös Hautakiven nopeus, refleksit ja kestävyys ovat yli-inhimillisellä tasolla.
Rajoitukset
Hautakivi on tyystin kouluttamaton ja tätä heikkoutta kyetään käyttämään häntä vastaan hyvin. Hautakivi on myös muiden albiinojen tavoin herkkä auringonvalolle. On vielä mainittava että Hautakivi kykenee puhumaan vain kuiskaten.
Hautakivi muissa medioissa
thumb|right|Hautakivi uhkailemassa May-tätiä Hämähäkkimiehen animaatiosarjassa Hautakivi esiintyi Hämähäkkimies-animaatiosarjassa muutamia kertoja Silvermanin kätyrinä. Dorian Harewood oli Hautakiven äänenä sarjassa.
Jaksot, jossa Hautakivi esiintyi:
24 "Aikakivi",
25 "Ajan hammas",
42 "Syyllinen"
Äärellisten leikkausten ominaisuus
Olkoon X jokin joukko ja F sen potenssijoukon P(x) osajoukko. Sanotaan, että F:llä on äärellisten leikkausten ominaisuus, jos \cap A ei ole tyhjä joukko kaikilla äärellisillä A, joilla A on F:n epätyhjä osajoukko. Äärellisten leikkausten ominaisuus on hyödyllinen topologiassa.
Ivan Bilibin
thumb|Ivan Bilibinin muotokuva, Boris Kustodijev, 1901.
Ivan Jakovlevitš Bilibin (, 16. elokuuta (J: 4. elokuuta) 1876 Seppälä, Venäjä – 7. helmikuuta 1942 Leningrad, Venäjä) oli venäläinen kuvittaja ja lavastetaiteilija. Hän osallistui muun muassa Mir Iskusstva (Taiteen maailma) -järjestön sekä Ballets russes’n toimintaan. Koko uransa ajan Bilibin sai töilleen aiheita ja innoitusta slaavilaisesta kansanperinteestä.
Ivan Bilibin syntyi Pietarin lähistöllä Seppälänkylässä. Hän opiskeli Münchenissä Anton Aschben taidekoulussa ja jatkoi opintojaan Ilja Repinin johdolla Pietarissa. Vuosina 1902–1904 Bilibin matkusteli Venäjällä kansanperinnettä keräämässä ja ihastui sen vanhaan puuarkkitehtuuriin sekä kansansatuihin. Toinen merkittävästi hänen taiteeseensa vaikuttanut tekijä olivat japanilaiset puupiirrokset. Lisäksi kuvissa on havaittavissa ikonitaiteen ja jugendin vaikutusta.
Bilibin julkaisi mainetta saavuttaneen kuvituksensa venäläisiin kansansatuihin vuonna 1899, ja hänen suosiotaan ja tunnettuuttaan kuvastaa hyvin se, että jokainen hänen kuvittamansa kirja lahjoitettiin juhlallisesti keisariperheen lapsille aina vallankumoukseen asti.
Vallankumouksen jälkeen Bilibin tunsi olonsa Venäjällä epämukavaksi ja muutti ulkomaille. Vietettyään lyhyen aikaa Kairossa ja Aleksandriassa hän asettui Pariisiin vuonna 1925 ja alkoi koristella yksityiskartanoita ja ortodoksisia kirkkoja sekä tehdä lavasteita pariisilaisteattereille. Samalla hän jatkoi työtään kirjagrafiikan alalla kuvittamalla muun muassa Tuhannen ja yhden yön tarinoita sekä Hans Christian Andersenin ja Grimmin veljesten satuja.
Bilibin kaipasi kuitenkin kotimaataan ja lähti Neuvostoliittoon viimeisteltyään Neuvostoliiton suurlähetystön vuonna 1936. Hän sai graafisen alan professuurin ja luennoi Neuvostoliiton taideakatemiassa vuoteen 1941 saakka. Bilibin kuoli keuhkokuumeeseen 7. helmikuuta 1942 Leningradin piirityksen aikana Taideakatemian kellarissa, jonne hän oli siirtynyt kotinsa tuhouduttua.
Axel Fredrik Londen
pienoiskuva|Axel Fredrik LondenAxel Fredrik Londén (5. elokuuta 1859 Hamina – 8. syyskuuta 1928 Helsinki) oli suomalainen liikejuristi, liikemies ja kilpa-ampuja.
Eeva Maija Viljo
pienoiskuva| Filosofian lisensiaatti Eeva Maija Viljon väitöstilaisuus Helsingin yliopiston päärakennuksessa on päättynyt. Opponenttina toiminut Helsingin yliopiston taidehistorian professori [[Henrik Lilius (professori)|Henrik Lilius ja kustoksena toiminut ruotsinkielisen historia-oppituolin professori Matti Klinge onnittelevat väittelijää.]] Eeva Maija Viljo (s. 9. joulukuuta 1939 Heinola) on suomalainen taidehistorioitsija, joka on erikoistunut arkkitehtuurin historiaan.
Axel Fredrik Londen
Londénin vanhemmat olivat Ruokolahden kirkkoherra, lääninrovasti Karl Fredrik Londén (1815–1890) ja Emilia Nordenstreng. Hän pääsi ylioppilaaksi 1878 Helsingin ruotsalaisesta normaalilyseosta ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon ja tuomarintutkinnon vuonna 1886. Londén sai varatuomarin arvon 1889. Hän toimi maataloushallituksen ja prokuraattorintoimituskunnan kanslistina 1893–1902 ja sen jälkeen hän oli liikemiehenä Helsingissä.
Eeva Maija Viljo
Viljo valmistui filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1985 Theodor Höijeria käsittelevällä väitöskirjalla. Hän toimi Åbo Akademin taidehistorian professorina 1986–1989, apulaisprofessorina Jyväskylän yliopistossa 1989–1999 ja Turun yliopiston professorina 1998–2003.
Axel Fredrik Londen
Londén voitti pronssia vuoden 1912 kesäolympialaisissa hirviammunnan kertalaukauksen joukkuekilpailussa. Samoissa kisoissa hän oli 18:s henkilökohtaisessa kilpailussa. Vuoden 1908 kesäolympialaisissa hän karsiutui jatkosta. Londén oli Suomen Olympiakomitean ensimmäisen hallituksen jäsen 1907-1908 ja 1911-1913. Hän myös julkaisi 1923-1924 kaksiosaisen kokoelman Eräretkillä Pohjolassa.
Teoksia
Nimellä ''Ax. Fr. Londén'':
Luebo
Luebo on  kaupunki Kasain maakunnassa Kongon demokraattisessa tasavallassa. Vuonna 2004 siellä oli noin 26 000 asukasta.
Kimjongilia
Kimjongilia on mukulabegonialajike (Begonia Tuberhybrida-ryhmä), joka on nimetty Pohjois-Korean yksinvaltaisen johtajan Kim Jong-ilin mukaan. Se on toinen kahdesta Pohjois-Korean johtajien mukaan nimetystä kasvilajikkeesta, toinen on kimilsungia, joka on nimetty Kim Jong-ilin isän Kim Il-sungin mukaan.
Kasvi esiteltiin Pohjois-Korean ’Rakastetulle Johtajalle’ Kim Jong-ilille 1988, jolloin hän täytti 46 vuotta. Kasvin on jalostanut japanilainen Motoderu Kamo.
José de León Toral
thumb|right|José de León Toral José de León Toral (23. joulukuuta 1900 – 9. helmikuuta 1929) oli katolilainen, joka murhasi kenraali Álvaro Obregónin 17. heinäkuuta 1928 tämän tultua valituksi uudelleen Meksikon presidentiksi. Murhan taustalla oli Obregónin ja Plutarco Elías Callesin kirkonvastaisuus. Calles kohdisti kirkkoon suoranaista vainoa, joka johti kristittyjen Cristero-kapinan puhkeamiseen vuonna 1926.
León Toral ampui Obregónin tälle järjestetyissä pidoissa La Bombilla -nimisessä ravintolassa. Hän oli tekeytynyt pilapiirtäjäksi. Obregón ilmaisi olevansa tyytyväinen León Toralin piirrokseen, mutta joutui hetken kuluttua tämän tappamaksi. León Toral pidätettiin, todettiin syylliseksi ja teloitettiin. Häntä tekoon yllyttänyt nunna Concepción Acevedo de la Llata eli "La Madre Conchita" sai vankeustuomion.
Kauhavan jäähalli
Kauhavan jäähalli (mainosnimeltään Unico Areena) on Kauhavalla sijaitseva jäähalli, jossa Hela-Kiekko pelaa kotiottelunsa. Kauhavan jäähalli on valmistunut vuonna 1991. Halli remontoitiin vuosina 2009 ja 2010. Kauhavan jäähallista on ruvettu käyttämään mainosnimeä Unico Areena, kun Kauhavan jäähalli Oy ja Unico Finland solmivat yhteistyösopimuksen.
Kavallus
Kavallus on anastusrikoksen erityinen muoto, jossa henkilö anastaa hallussaan olevaa omaisuutta.
Kavalluksen määritelmä rikoslaissa
4 § Kavallus. "Joka anastaa hallussaan olevia varoja tai muuta irtainta omaisuutta, on tuomittava kavalluksesta sakkoon tai vankeuteen enintään yhdeksi vuodeksi kuudeksi kuukaudeksi.
Kavalluksesta tuomitaan niin ikään se, joka saatuaan toimeksiannon perusteella tai muulla sellaisella tavalla haltuunsa varoja, joiden arvo hänen on tilitettävä toiselle, oikeudettomasti käyttämällä sanottuja tai niiden tilalle tulleita varoja taikka muulla sellaisella tavalla aiheuttaa tilitysvelvollisuuden täyttämättä jäämisen joko sovittuna tai muuten edellytettynä aikana.
Edellä 1 momentissa tarkoitetun anastamisen yritys on rangaistava."
Lain 5 §:ssä säädetään törkeästä kavalluksesta ja 6 §:ssä lievästä kavalluksesta.
Kavallus vai varkaus?
Miksi sitten rikoslaissa on eri säännökset varkaudesta ja kavalluksesta? Niiden ero ilmenee mm. siinä, miten oikea omistaja saa takaisin häneltä vääryydellä vietyä omaisuutta.
Kavalletun esineen haltuunsa vilpittömässä mielessä saanut henkilö ei ole velvollinen luovuttamaan esinettä sen oikealle omistajalle muuten kuin saamalla sen arvoa vastaavan lunastuksen (rahana). Jos esine on viety varkaudella, on sen vilpittömässä mielessä saanut velvollinen luovuttamaan esineen omistajalle lunastuksetta.
Asiaa on käsitelty laajemmin artikkelissa Varkaus.
Oikeuskäytäntöä
Kavalluksessa sakkorangaistuksen ja vankeusrangaistuksen raja on noin 2000 euroa. Tämä tarkoittaa sitä, että usein alle 2000 euron arvoisen omaisuuden kavalluksista tuomitaan sakkorangaistus ja tämän ylittävistä vankeusrangaistus. Tieto on vuodelta 2003.
Oniferi
Oniferi on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Nuoron maakunnassa. Kunnassa on arviolta 902 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 35,67 neliökilometriä. Se sijaitsee 478 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Sébastien Fournier
pienoiskuva|Sébastien Fournier Sébastien Fournier (s. 27. kesäkuuta 1971) on sveitsiläinen entinen jalkapalloilija, hän pelasi urallaan muun muassa FC Sionissa, Vfb Stuttgartissa ja Servette Genevassa. Maajoukkueessa oli arvokisoissa mukana 1994 MM-kilpailuissa ja 1996 EM-kilpailuissa.
Utrecht (provinssi)
Uskonnot
Utrechtin väestöstä 27 prosenttia on protestantteja ja 20 prosenttia katolisia.
Kronikka (Nepos)
Nepos kirjoitti Kronikka-teoksen joskus ennen vuotta 54 eaa. Catullus sanoo runojensa esipuheessa, jossa omistaa teoksensa Nepokselle, tämän olleen ensimmäinen roomalainen, joka laati oppineen maailmanhistorian. Nepoksen teos perustui kreikkalaisiin esikuviin.
Teos koostui kolmesta kirjasta ja ulottui taruajasta oletettavasti aina Nepoksen omaan aikaan saakka. Elämäkertateostensa, kuten Kuuluisia miehiä -teoksen, tavoin Nepos käsitteli siinä valtiohistorian lisäksi myös muun muassa kirjallisuuden historiaa. Teoksen sisällöstä saa jonkinlaisen kuvan Ausoniuksen, Aulus Gelliuksen ja Solinuksen tekemistä lainauksista.
Cicero ja muut aikalaiset käyttivät teosta paljon hyväkseen. Se sai myös lukuisia jäljittelijöitä, joihin kuuluvat muun muassa Atticus ja joku Scribonius Libo -nimisistä henkilöistä.
Richelieu (täsmennyssivu)
Richelieu tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Buffalon kaupungintalo
Buffalon kaupungintalo on art deco -tyyliin rakennettu pilvenpiirtäjä Niagara Squarella Buffalon kaupungissa New Yorkin osavaltiossa Yhdysvalloissa. Rakennuksen rakennustyöt alkoivat vuonna 1929 ja ne päättyivät vuonna 1932. Rakennus on 121,3 metriä korkea. Rakennus pääsi vuonna 1999 National Register of Historic Places -rekisteriin. Buffalon kaupungintalo oli Buffalon korkein rakennus vuoteen 1970 asti, kunnes One Seneca Tower ohitti sen korkeudella. Rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit John Wade ja George Dietel. Rakennuksen veistokset ja yksityiskohdat tekivät kuvanveistäjät Albert Stewart ja Rene Paul Chambellan.
Universitas 21
Universitas 21 on kahdenkymmenenyhden tutkimuspainotteisen yliopiston verkosto. Se on perustettu 1997. Jäseniä on englanninkielisistä maista, Aasian talousmahdeista sekä Ruotsista.
Buffalon kaupungintalo
Lähteet
42.88659°N, -78.8793°W
Jussi Heikelä (jalkapalloilija)
Jussi Heikelä (s. 23. tammikuuta 1986 Jyväskylä) on entinen suomalainen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Heikelä on Kuopion Palloseuran kasvatti. Hän murtautui seuran edustusjoukkueeseen Veikkausliigassa 2003. Säännöllisen peliajan myötä Heikelä siirrettiin laitahyökkääjän paikalta laitapuolustajaksi kaudella 2005. Seuraava vuosi oli loukkaantumisten rikkoma ja lopulta otteluita kertyi vain kaksitoista. Kaudella 2007 Heikelä edusti Veikkausliigaan noussutta FC Viikinkejä.
Rudolf G. Binding
Rudolf Georg Binding (13. elokuuta 1867 Basel Sveitsi – 4. elokuuta 1938 Starnberg Saksa) oli saksalainen kirjailija ja runoilija.
Binding osallistui vuoden 1928 Amsterdamin olympialaisiin, joissa hänet palkittiin hopeamitalilla lyriikassa teoksellaan "Reitvorschrift für eine Geliebte".
thumb|right|Rudolf G. Bindingin muistolaatta [[Traben-Trarbachissa.]] Binding ei kuulunut kansallissosialistiseen työväenpuolueeseen, mutta hän omaksui siitä muutamia kansallisia näkökulmia kuten menemättä Nürnbergin lakien vuoksi naimisiin saksanjuutalaisen sihteerinsä Elisabeth Jungmannin kanssa.
Giovanni Caboto
pienoiskuva|John Cabotia esittävä veistos Bristolin satamassa. Giovanni Caboto (noin 1455–1499), joka tunnetaan myös nimellä John Cabot, oli italialaissyntyinen löytöretkeilijä, joka teki matkansa Englannin lipun alla. Hän oli viikinkien jälkeen ensimmäinen eurooppalainen, joka kävi Kanadassa, ja toinen eurooppalainen Pohjois-Amerikan mantereella, johon hän saapui vain viikko Amerigo Vespuccin jälkeen.