cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kahleissa vai vapaana
Sisältö
Yleisinhimillinen moraali perustuu ihmisten yhteiselämän tarpeisiin. Koska ihmiset elävät erilaisissa ympäristöissä, heidän tarpeensa vaativat erilaisia ohjeita. Tässä mielessä luonnollinen moraali on suhteellista. Luonnolliseen moraaliin kasvataan kokemuksen kautta. Ihmisen oppaana on omatunto, joka tuntee mikä on moraalista tietyssä yhteisössä eli mikä menettely kussakin yhteisössä on eri tapauksissa hyvää ja oikeata vastakohtanaan paha ja väärä. Yksilö voi myös tietoisesti toimia sivuuttaen yhteisössään vallitsevaa moraalia joiltakin osin, mutta silti omatuntoaan seuraten. Näin tapahtuu, kun henkilö on henkisen elämänsä keittymisen johdosta ”kasvanut ohi” joistakin yhteisönsä moraaliohjeista, esimerkkinä Sokrates. Tämän valinnan vapauden mukana tulee myös vastuu. ”Henkilö, joka kapinoi yhteisönsä moraaliohjeistoa vastaan omantuntonsa pakottamana, ei saata olla tajuamatta menettelynsä vaaranalaisuutta moraalin kunnioittamiseen nähden.” Yksilö voi ottaa vastuun tietoisena moraalin kehitysmahdollisuudesta ja -tarpeesta. Moraalin arvo korostuu epämoraalisen toiminnan kohdalla. Moraalinen tietoisuus vahvistuu, kun koetaan tehtävän pahaa. Väärä teko ”huutaa vastakohtaansa”. Moraaliohjeet ilmaistaankin usein kieltoina.
Oliivimesikko
Levinneisyys
Oliivimesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Kahleissa vai vapaana
Sisältö
Voipion mukaan moraali on vanhempi ilmiö kuin uskonto. Jo ihmisten ensimmäiset yhteisömuodot edellyttivät omia moraaliohjeita. ”Alkumoraali” luontui jokaisen yhteisön olemukseen kuuluvana ainesosana. Myöhemmin yhteisöjen liittyessä toisiinsa moraalin piiri laajeni, mihin kehitykseen myös uskonnot vaikuttivat. Etiikka tutkii pyrkimystä toteuttaa siveellisyyttä. Antiikin sofisteista alkaen länsimaissa on kehitety autonomista etiikkaa. Sokrates etsi muun muassa vastausta kysymykseen, miten yhteiskuntaelämä voi olla onnellista. Sokrateen mukaan oikea tieto saa aikaan, että ihmiset toimivat oikein. Platonin ideaoppi tuli Voipion mukaan vaarantamaan luonnollisen autonomisen moraalin ajatusta. Moraali joutuu sopeutumaan tuonpuoleisiin esikuviin. Platonilla oli esillä myös ajatus hyveen palkitsemisesta kuolemanjälkeisessä elämässä. Immanuel Kantin ja Voltairen tavoin Platon ajatteli, että valtiovalta tarvitsee uskontoa järjestyksen ylläpitämiseksi rahvaan keskuudessa.
Stoalaiset samastivat maailmanjärjen ja luonnonlain ja katsoivat, että ihmisen on sopeutettava toimintansa tämän mukaisesti. Ihmisen tulee hallita tunteitaan, jotta voi toteuttaa hyvettä. Onni ei stoalaiselle ole itseisarvo vaan seuraus hyveestä. Elämän tarkoituksena ei ole onni vaan mielenrauha. Viisaalle mikään ei ole pahaksi: mitä ei voi välttää, se on kestettävä niin kuin olisi itse tahtonut sen, mikä tapahtui. Myöhemmin stoalaisuus läheni uskonnollisia näkemyksiä. Seneca painotti, että ihmisen tuli kaikessa alistua jumalan tahtoon. Albert Schweitzerin mukaan Senecan, Epiktetoksen ja Marcus Aureliuksen ajattelussa stoalaisuus kehittyy yleisen ihmisrakkauden etiikaksi. Schweitzer vertaa stoalaisuutta tässä suhteessa aikaisempaan kungfutselaisuuteen ja myöhempään valistusajatteluun. Stoalaisuus joutui vastakkain kristinuskon kaksijakoisen todellisuuskäsityksen ja ihmisen pahuutta korostavan opin kanssa. Voipion mukaan kristillinen etiikka peri stoalaisuuden ainesosat. Voipion mukaan kristilliset evankeliumit ovat stoalaisen ajan tuotteita, mikä näkyy Jeesuksen vuorisaarnassa ja Paavalin korinttolaiskirjeen rakkauden ylistyksessä.
Voipion mukaan teonomisen eli jumalanlakisen moraalin ratkaisevana tekijänä itämaisessa yhteiskunnassa oli kuninkaan jumalallisuus, jumalkuninkuus. Jumalkuningas saattoi olla ylimmäinen pappi. Yhteiskunnan moraaliohjeiston tärkeimmäksi ohjeiksi tulevat ne, jotka säätävät, mitä velvollisuuksia kansalla on jumalkuningastaan kohtaan. Häneen nähden kansalla ei ole mitään oikeuksia, ihmiset eivät ole kansalaisia vaan alamaisia. Korkein hyvä on noudattaa jumalhallitsijan käskyjä. Hänen tahtonsa on ehdoton auktoriteetti. Jahve erosi muista jumalkuninkaista siinä, että tämä oli ihmiselle näkymätön. Hänen käskyjensä rikkominen on kapinaa, syntiä. Jo pelkkä uskonpuute on syntiä: vanhastaan kristinuskossa ajatellaan että epäuskoinen on jumalan ja tämän käskyjen kieltäjä. Ajatellaan, että tällainen on kapinaa, joka syntyy väärästä itsekorotuksesta, kuten tarun Saatanalla.
Mantou
Mantou on perinteinen pohjoiskiinalainen ruokalaji, joka muistuttaa hieman pullaa. Mantou tehdään vehnästä valmistetusta taikinasta höyryttämällä. Mantouta ei mausteta tekovaiheessa, vaan ruokailija voi itse maustaa sen ruokailuvaiheessa.
Манты Manti
Nassim Sidi Said
Nassim Sidi Said (s. 14. joulukuuta 1972 Tizi Ouzou) on algerialainen moottoriurheilija. Hän aloitti uransa kartingsarjoissa. Vuonna 1998 Said kilpaili Ranskan F3-sarjassa. Vuosina 1999–2001 hän kilpaili Ranskan F3 B-cup -sarjassa. Vuonna 2001 hän kilpaili muun muassa Espanjan F3- ja Ranskan F3 Cup -sarjoissa. Vuonna 2002 hän kilpaili Itävallan ja Italian F3-sarjoissa, vuonna 2003 Saksan ja Itävallan F3-sarjoissa. Vuonna 2005 hän osallistui yhteen Italian F3000 Light -sarjan kilpailuun.
Polkupyörän lukko
Polkupyörän lukko on valmistettu erityisesti polkupyöriä varten.
Turvallisuus
Monet lukoista ovat murrettavissa muutamissa sekunneissa, kun käytössä on sopiva työkalu. Helsingin Sanomien testissä U-lukot havaittiin muita lukkoja vahvemmiksi.
Benaocaz
Benaocaz on kunta Cádizin maakunnassa Etelä-Espanjassa. Benaocazin väkiluku on noin 700 (vuonna 2015). Cádiziin on matkaa noin 110 km ja Sevillaan 115 km.
Polkupyörän lukko
Turvallisuus
Jos polkupyörä varastetaan, ei vakuutuskorvauksen saamiseksi Suomessa vaadita erityisen hyväksytyn pyörälukon käyttöä, kunhan vain jotain lukkoa on käytetty.
Benaocaz
Benaocaz on yksi niistä 19 kunnasta, jotka muodostavat Valkoisten kylien reitin (esp. Ruta de los pueblos blancos).
Quirino Cristiani
thumb|Quirino Cristiani Quirino Cristiani (2. heinäkuuta 1896 Italia – 2. elokuuta 1984 Argentiina) oli argentiinalainen elokuvatuottaja ja animaatioiden tekijä. Cristiani muutti Italiasta Argentiinaan vuonna 1900. Hän teki maailman ensimmäisen pitkän piirrosfilmin (El Apóstol, 1917), joskin kunnia usein erheellisesti annetaan Walt Disneyn pitkälle piirroselokuvalle Lumikki ja seitsemän kääpiötä. Hän teki myös ensimmäisen pitkän piirretyn äänielokuvan, joka oli Peludópolis, 1931. Ainoa Cristianin tähän päivään asti säilynyt animaatio on El mono relojero vuodelta 1938.
Asunmaa
Asunmaa on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Matti Holma
pienoiskuva|Valokuva Heikki Räsäsen suunnittelemasta Valtiopäivämies Matti Holman muistomerkistä. Muistomerkki on Kauhavalla, Alahärmän palvelutoimiston eli Alahärmän entisen kunnantalon edustalla, Härmäntie 18. Teos on vuodelta 2001. Matti Holma, alkuaan Suorsholma (19. syyskuuta 1817 Alahärmä – 11. joulukuuta 1900 Alahärmä ) oli suomalainen maanviljelijä, herastuomari ja valtiopäivämies.
Holman vanhemmat olivat Johan ja Elisabeth Margareta Andersdotter Tyni ja puoliso Maria Yrjöntytär Holma. Holma syntyi torpparin poikana, mutta oli sittemmin Suorsholman eli Holman talon isäntä. Hän toimi Alahärmässä kihlakunnanoikeuden puukkojunkkarien aikaan, toimien nimismiehen ja varanimismiehen apuna ”häjyjä” vangittaessa. Lautamiehen tehtävässään hän osallistui muun muassa Matti Haapojan vangitsemiseen. Holma toimi myös seurakunnan köyhäinhoitolautakunnan jäsenenä. 45 vuoden ikäisenä Holma valittiin talonpoikaissäädyn edustajana valtiopäiville 1863 Pohjanmaan keskisestä alisesta kihlakunnasta. Kaksikielisestä vaalipiiristä hänet valittiin suomenkielisen vähemmistön ehdokkaana manttaaliäänten enemmistöllä. Holman puheenvuorot valtiopäivillä osoittavat hänen kantansa ja käsitystensä pohjautuneen oman kotipaikkakuntansa oloihin. Maatalouden kehittäminen oli hänelle ensisijaista. Valtiopäivätyöskentelyn aikana Holma lisäksi oppi arvostamaan erityisesti kansakouluhankkeen merkitystä. Marras-joulukuun vaihteessa 1863 hänet nimettiin talonpoikaissäädyn talousvaliokunnan varajäseneksi.
Matti Holmalle on pystytetty muistomerkki vuonna 2001 Alahärmän kirkonkylään kunnantalon eteen.
Markus Hyytiä
Marcus Alexander hyväksyttiin Suomen taikurit ry:n jäseneksi vuonna 2006. Hän esiintyy vuosittain lukuisissa yritysten ja muiden yhteisöjen tilaisuuksissa ympäri Suomea. Lisäksi hän on esiintynyt televisio-ohjelmassa Galaxi.
Rillimesikko
Rillimesikko (Glycichaera fallax) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Rillimesikkoa tavataan Australiassa, Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on kuvattu olevan suurimmaksi osaksi harvinainen, mutta paikallisesti yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Olavi (albumi)
Olavi on Olavi Uusivirran seitsemäs studioalbumi. Se julkaistiin 12. helmikuuta 2016 levymerkillä Johanna Kustannus.
Kappaleista suurin osa on Uusivirran säveltämiä ja sanoittamia. Myös Timo Kämäräinen on osallistunut säveltämiseen. Kappaleen ”Toton Africa” on säveltänyt Kämäräinen ja sanoittanut Uusivirta.
Albumi nousi ensimmäisellä viikollaan Suomen virallisen listan kärkeen ja pysyi listalla yhteensä 27 viikkoa.
Laskettu aika (elokuva)
Laskettu aika on yhdysvaltalainen komediaelokuva, joka sai ensi-iltansa 5. marraskuuta 2010. Elokuvassa näyttelevät muun muassa Robert Downey Jr., Zach Galifianakis, Michelle Monaghan ja Jamie Foxx.
Juoni
Elokuva kertoo Peter Highmanin (Robert Downey Jr.) ja Ethan Tremblayn (Zach Galifianakis) matkasta Atlantasta Los Angelesiin. Peter haluaa ehtiä näkemään lapsensa syntymän L.A.:ssa. Peter tapaa näyttelijäksi aikovan Ethanin Atlantan lentokentällä. Ethanin ärsytettyä Peteriä lentokoneessa heidät jätetään ulos lennolta. Ethan vuokraa tämän jälkeen auton ja tarjoaa Peterille kyytiä. Erilaisten vastoinkäymisten jälkeen Peter ja Ethan pääsevät L.A.:iin ajoissa ennen lapsen syntymää.
HMS Melbreak
HMS Melbreak (viirinumero L73) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Hunt-luokan tyypin III saattuehävittäjä toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin 28. heinäkuuta 1940 vuoden 1940 hätäohjelmassa Swan Hunterilta Wallsendistä, missä köli laskettiin 23. kesäkuuta työnumerolla J4293. Alus laskettiin vesille 5. maaliskuuta 1941 ja valmistui 10. lokakuuta.
Palvelus
Alus läpäisi valmistajan koeajot, jolloin se määrättiin palvelukseen 15. hävittäjälaivueeseen. Valmistuttuaan 10. lokakuuta alus aloitti hyväksyntätestit, joiden päätyttyä se siirrettiin Scapa Flowhun varustettavaksi ja miehistön koulutukseen. Marraskuussa koulutuksen päätyttyä alus siirrettiin laivueeseensa Plymouthiin, jossa se aloitti saattueiden suojaamisen sekä partioinnin Kanaalin ja lounaisen reitin alueella.
Alus saattoi 30. tammikuuta 1943 taisteluristeilijä HMS Renownia sekä lentotukialuksia HMS Furiousia ja HMS Illustriousia Clydeen, jonne se saapui 4. helmikuuta. Tehtävästä vapuduttuaan alus palasi Plymouthiin jatkaen tehtävissään laivueessa. Kesäkuussa alukselle kuormattiin tarvikkeita kuljetettaksi Välimerelle. Se lähti Gibraltarin ja Casablancan kautta Maltalle. Alus palasi Gibraltarilta Britteinsaarille saattueessa XK9.
Alus suojasi 15. maaliskuuta 1944 HMS Brissendenin kanssa saattuetta WP492, kun ne joutuivat taisteluun Lands Endin edustalla hyökänneitä Saksan laivaston E-veneitä vastaan. Taistelussa vaurioitui hyökännyt S143. Alus siirrettiin 16. huhtikuuta erityistehtäviin.
Seuraavana päivänä alus suojasi HMS Tanatsiden ja rannikkojoukkojen moottoritorpedoveneiden kanssa HMS Apollon miinanlaskua valmisteltaessa Normandian maihinnousua operaatio Maple-Hostile 23:ssa. Alus suojasi 19. huhtikuuta Tanatsiden, Wensleydalen, HMCS Haidan, HMS Ashantin sekä moottoritorpedovenei HMS ML10:n kanssa operaatio Maple-Hostile 24:n miinanlaskua, minkä päätyttyä alus vapautettiin erityistehtävästä ja määrättiin varsinaisen maihinnousun läntisen maihinnousuosaston Force O:hon Yhdysvaltain laivaston alaisuuteen Tanatsiden ja HMS Talybontin kanssa.
Toukokuussa Melbreak palasi saattueiden suojaksi ja partiointiin ennen paluutaan kuun lopulla Normandian maihinnousuun määrättyyn Force O:n tulitukiosastoon Force C, jonka muut alukset olivat mainittujen hävittäjien lisäksi taistelulaivat USS Texas ja USS Arkansas, risteilijä HMS Glasgow, kaksi Vapaan Ranskan laivaston risteilijää sekä joukko Yhdysvaltain laivaston hävittäjiä. Alus lähti kesäkuun alussa tulitukiosaston kokoamisen jälkeen osaston mukana Belfastista. Osasto jatkoi matkaansa 4. kesäkuuta Solentiin ja edelleen seuraavana päivänä Omaha Beachin edustalle.
Alus oli mukana tulittamassa 6. kesäkuuta sillanpäähän määritettyjä maaleja, minkä jälkeen se suojasi sillanpäätä estettäessä akselivaltojen alusten pääsy alueelle. Alus kohtasi 11. kesäkuuta Cap d'Antiferin edustalla alueelle pyrkiviä E-veneitä, jotka karkotettiin alueelta. Alus jäi alueelle operaation päätyttyä 27. kesäkuuta suojaamaan saattueita.
Melbreak, HMS Cattistock, HMS Thornborough ja Vapaan Ranskan laivaston La Combattante taistelivat 7. heinäkuuta alueella kohtaamiensa E-veneiden kanssa. Alus kohtasi 22. heinäkuuta E-veneet S90, S132, S135 ja torpedoveneen T28 Boulognen ja Le Havren välillä. Elokuussa alus palasi laivueeseensa Plymouthissa.
Alus taisteli 21. elokuuta sillanpään edustalla saattueen kimppuun hyökänneitä E-veneitä vastaan HMS Watchmanin ja HMS Foresterin kanssa. Alus oli 24. elokuuta HMS Retalickin ja rannikkojoukkojen moottoritorpedoveneiden kanssa estämässä akselivaltojen joukkojen evakuointia Ranskan rannikkokaupungeista meritse, jolloin se kärsi lieviä vaurioita iskiessään evakuointisaattueeseen Cap d'Antiferin ja Fecampin välillä. Alus joutui 28. elokuuta tunnistamattoman lentokoneen maaliksi, jolloin 5 miestä sai surmansa ja 15 haavoittui lisäksi aluksen keulaan tuli vuoto.
Satamaan palattuaan alus määrättiin korjattavaksi Barryyn, jossa ollessaan se määrättiin Sheernessiin 21. hävittäjälaivueeseen. Alus palasi palvelukseen 11. marraskuuta ja aloitti koeajojen päätyttyä matkansa uuteen laivueeseensa Sheernessiin. Se suojasi saattueita ja partioi laivueensa mukana Pohjanmerellä, kunnes se ajoi karille 5. toukokuuta 1945. Seuraavana päivänä alus siirrettiin korjattavaksi Sheernessin telakalle.
Korjausten valmistuttua alus siirrettiin Chathamin reserviin. Osallistuttuaan 1953 kruunajaisten laivastokatselmukseen se sijoitettiin poistolistalle. Alus myytiin 1956 BISCOlle, joka siirsi romuttamisen T. W. Wardille Graysiin Essexiin. Alus saapui hinattuna romuttamolle 22. marraskuuta.
Ios
Ios voi viitata seuraaviin:
Oranssitaskumaluri
Levinneisyys
Oranssitaskumaluria tavataan laajalla alueella Australiassa. Lajin on kuvattu olevan yleensä melko harvinainen, mutta satunnaisesti runsas. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Iso-oliivimesikko
Iso-oliivimesikko (Timeliopsis griseigula) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Iso-oliivimesikkoa tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Mark Gatha
Mark Gatha (s. 16. maaliskuuta 1974 Calgary, Alberta) on kanadalainen kirurgi ja entinen ääninäyttelijä. Hän oli Domon Kasshun englanninkielisenä äänenä muun muassa G Gundam animessa ja X:n äänenä Mega Man X videopeleissä ja animeissa. Ääninäyttelemisen jälkeen Gatha on työskennellyt Kanadassa ortopedina.
Henrik Ekberg
Åke Henrik Ekberg (s. 25. huhtikuuta 1944 Inkoo) on suomenruotsalainen valtiotieteen tohtori, kustannustoimittaja ja historiantutkija.
Ekberg pääsi ylioppilaaksi 1963 Virkkalan yhteiskoulusta ja hän valmistui valtiotieteen kandidaatiksi Helsingin yliopistosta vuonna 1969. Hän jatkoi opintojaan 1980-luvun puolivälissä ja väitteli vuonna 1991 valtiotieteen tohtoriksi. Väitöskirja Führerns trogna följeslagare käsitteli suomalaista natsismia vuosina 1932–1944.
Ekberg toimi 1969–1985 ja 2001–2007 Uppslagsverket Finland -tietosanakirjan päätoimittajana ja hän oli Schildtsin kustantamon palveluksessa 1973–2009 ja kustantamon tietokirjallisuustoimittajana 1985–2000. Hän toimitti muun muassa viisi painosta Vem och vad -hakuteosta ja kirjasarjat Finland i krig 1–3 (1986–2001) ja Finlands historia 1–4 (1992–1999). Ekberg jäi eläkkeelle 2009.
Keltataskumaluri
Keltataskumaluri (Epthianura crocea) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Keltataskumaluria tavataan Australiassa. Keltataskumalurin nimialalajia (E. c. croeca) pidetään yleisenä. Alalajin macgregori populaatio on 50 ykailöä ja alalajin tunneyi 500 yksilöä. Keltataskumaluri on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Juha Sandberg
Juha Sandberg (s. 5. huhtikuuta 1977 Pori) on Pirkanmaan TE-toimiston johtaja.
Tšyžouka-Arena
Tšyžouka-arena on Minskissä Valko-Venäjällä sijaitseva monitoimiareena. Siellä pelattiin jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuja vuonna 2014. Areenan rakentaminen alkoi heinäkuussa 2009 ja stadion avattiin käyttöön joulukuussa 2013.
Juha Sandberg
Sitä ennen hän oli Raision sosiaali- ja terveysjohtaja sekä Harjavallan Perusturvajohtaja.
Tšyžouka-Arena
Stadion toimii Junost Minskin kotistadionina. Stadionilla pelattiin vuoden 2017 tenniksen Fed Cupia.
Juha Sandberg
Näitä ennen hän oli porilainen kunnallispoliitikko. Hänet valittiin Porin kaupunginvaltuustoon vuosien 2004 ja 2008 vaaleissa. Hän on toiminut Satakuntaliiton maakuntavaltuuston varapuheenjohtaja sekä Satakunnan vasemmistoliiton piiritoimikunnan puheenjohtajana. Sandberg on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden maisteri.
Tšyžouka-Arena
thumb|left|Jäähalli sisältä.
Ivan Frgić
Ivan Frgić (18. heinäkuuta 1953 Sombor, Serbian ST – 31. lokakuuta 2015) oli Jugoslaviaa edustanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
57 ja 62 kilogramman painoluokissa kilpaillut Frgić saavutti painijanurallaan olympiahopeaa Montréalissa 1976 hävittyään suomalaiselle Pertti Ukkolalle. Lisäksi hän voitti kolme MM- ja kaksi EM-mitalia.
Frgić kuoli 62-vuotiaana 31. lokakuuta 2015.
Anton Husgafvel
Anton Husgafvel (vuodesta 1936 Salmenkylä, 26. syyskuuta 1900 Pirkkala – 17. kesäkuuta 1980 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa.
Husgafvel karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 100 metrin juoksun ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä. Hän voitti Helsingin Kisa-Veikkojen joukkueessa 4 × 100 metrin viestijuoksun Suomen-mestaruuden vuosina 1923–1928. Henkilökohtaisilla matkoilla hän sai SM-hopeaa 100 metrillä vuosina 1923 ja 1926, 200 metrillä vuosina 1923, 1925, 1926 ja 1928 ja 400 metrillä vuonna 1923 sekä SM-pronssia 100 metrillä vuonna 1925 ja 200 metrillä vuonna 1924.
Yleisurheilu-uransa jälkeen Salmenkylä kilpaili suunnistuksessa sekä toimi muun muassa Suomen Urheiluliiton ja Suomen Valtakunnan Urheiluliiton johtoportaassa sekä Kenttäurheilijain ja Helsingin Suunnistajien puheenjohtajana. Hänen poikansa Matti ja Juhani Salmenkylä ovat myös tulleet tunnetuiksi urheilun saralla.
Taylor Swift (albumi)
Taylor Swift on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Taylor Swiftin esikoisalbumi. Se julkaistiin vuonna 2006 Swiftin ollessa 16-vuotias. Albumin ensimmäisenä singlenä julkaistiin kappale ”Tim McGraw”. Tyyliltään albumin musiikki on countrya ja country-poppia.
Albumi nousi Yhdysvaltain ja Kanadan countrylistojen kärkeen. Billboard 200 -listalla se nousi sijalle 5. Albumi on myynyt Yhdysvalloissa viisinkertaista platinaa. Vuonna 2008 albumista julkaistiin uusia kappaleita sisältävä erikoispainos.
Taustaa
Albumin kappaleet on tyyliltään countrya ja country poppia. Lyriikat käsittelevät muun muassa rakkautta, eroa, ystävyyttä ja yksinäisyyttä. Swift on kirjoittanut suurimman osan albumin kappaleista yksin tai Liz Rosen kanssa. Yksinäisyydestä kertovan kappaleen ”Outside” hän kirjoitti jo 12-vuotiaana. Kappale ”Tim McGraw” sai nimensä siitä, että Swiftin lempilaulu oli Tim McGraw’n kappale ”Can’t Tell Me Nothin’”, ja hän toivoi poikaystävän muistavan hänet McGraw’n musiikkia kuullessaan.
Reijo Halme
Reijo Edvard Halme (13. maaliskuuta 1899 Tampere – 8. huhtikuuta 1941 Tampere) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa.
Halme karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 100 metrin juoksun toisissa alkuerissä ja 4 × 100 metrin viestijuoksun alkuerissä, joissa joukkue teki Suomen-ennätyksen 42,6 s. Tampereen Pyrintöä edustanut Halme voitti SM-kultaa 4 × 100 metrin viestijuoksussa vuonna 1921 sekä sadalla ja 200 metrillä vuonna 1924. Hän sai SM-hopeaa pituushypyssä vuonna 1920 sekä SM-pronssia 100 metrillä vuosina 1922 ja 1927 ja 200 metrillä vuonna 1922. Vuosina 1922 ja 1923 hän kilpaili maaottelussa Ranskaa vastaan ja voitti jälkimmäisellä kerralla 100 metrin kilpailun. Hän juoksi 100 metriä parhaimmillaan aikaan 10,6 s mutta sitä ei hyväksytty Suomen-ennätykseksi. Vuonna 1923 hän sivusi virallisesti SE-tulosta 10,8 s.
Asianajajana ja sotatuomarina työskennellyt Halme kuoli huhtikuussa 1941.
Valeri Hoborov
Valeri Hryhorovytš Hoborov (,, 20. tammikuuta 1965 H’erson, Ukrainan SNT – 7. syyskuuta 1989 Moskova, Venäjän SFNT) oli neuvostoliittolainen koripalloilija.
Miesten maajoukkuetasolla Hoborov edusti Neuvostoliittoa, jonka pelaajana hän voitti olympiakultaa Soulissa 1988 ja kaksi EM-mitalia.
Hoborov kuoli Moskovassa auto-onnettomuudessa vain 24-vuotiaana 7. syyskuuta 1989.
Zara Nelsova
Nelsova muutti perheineen Englantiin vuonna 1928 ja perusti siskojensa (pianistin ja viulistin) kanssa Canadian Trion, joka desiintyi Wigmore Hallissa kaudella 1928–1929 ja jatkoi toimintaansa vuoteen 1939 saakka. Resitaalidebyyttinsä Nelsova teki Lontoossa vuoden 1930 paikkeilla, ja konserttosolistina hän esiintyi ensimmäistä kertaa vuotta myöhemmin Malcolm Sargentin johtaman Lontoon sinfoniaorkesterin kanssa. Trion kanssa Nelsova kiersi Australiassa ja Afrikassa.
Sören Nordin
pienoiskuva|Sören Nordin, 1953 Ernst Sören Nordin (5. syyskuuta 1917 Hudiksvall – 6. syyskuuta 2008 Bålsta ) oli ruotsalainen raviohjastaja- ja valmentaja. Häntä pidetään Stig H. Johanssonin ohella Ruotsin kaikkien aikojen suurimpana raviurheilijana. Nordinin ura hevosten parissa kesti yli 70 vuotta. Ensimmäisen voittonsa hän ajoi Gävlessä vuonna 1934 ja viimeisen Italiassa vuonna 1999. Yhteensä Nordin voitti urallaan yli 3 200 ravilähtöä.
Abdullah Avcı
Ura
Avcı edusti pelaajauransa aikana useita eri turkkilaisseuroja, mutta ei koskaan onnistunut murtautumaan maajoukkuetason pelaajaksi. Hän lopetti uransa vuonna 1999.
Zara Nelsova
Vuonna 1939 Nelsova palasi Kanadaan, jossa hän vuosina 1940–1943 toimi Toronton sinfoniaorkesterin ensisellistinä. 1940-luvun alussa hän myös muodosti toisen Canadian Trio -nimisen kokoonpanon, kumppaneinaan tällä kertaa Kathleen Parlow ja Ernest MacMillan. Hän pääsi opettamaan The Royal Conservatory of Musiciin, ja New Yorkissa hän teki ensiesiintymisensä New Yorkin kaupungintalolla vuonna 1942. Vuonna 1966 hänestä tuli ensimmäinen Neuvostoliitossa kiertueen tehnyt pohjoisamerikkalaissellisti. Kaikkiaan hän esiintyi yli kolmenkymmenen orkesterin solistina. Hän esitti Euroopassa ensimmäisenä Samuel Barberin sellokonserton, jonka hän myös levytti.
Sören Nordin
Nordin syntyi Forsan kylässä Keski-Ruotsin Hudiskvallissa. Hänen isänsä Ernst Johan Nordin ja kaksi vanhempaa veljeään Gösta ja Gunnar Nordin olivat myös menestyneitä ohjastajia. Nordin toimi pitkään valmentajana Solvallan raviradalla Tukholmassa yhdessä veljiensä kanssa. Vuosien 1934 ja 1976 välillä joku kolmesta Nordinin veljestä oli kahta vuotta lukuun ottamatta maan pääradan voitokkain ohjastaja. Sören voitti Solvallan ohjastajaliigan 21 kertaa, Gösta ja Gunnar molemmat 10 kertaa.
Abdullah Avcı
Ura
Valmennusuransa Avcı aloitti İstanbulsporissa vuonna 1999. Hän valmensi seuran junioreja ja toimi lyhyen aikaa Galatasarayn organisaatiossa nuorten akatemian johtajana. Vuonna 2002 hän palasi İstanbulsporiin, jossa valmensi kaksi vuotta seuran reservijoukkuetta. Tammikuussa 2004 hän siirtyi valmennustehtäviin Galatasarayn reservijoukkueeseen. Seuraavana kesänä Avcı jätti seuran ja siirtyi Turkin alle 17-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentajaksi. Avcı johdatti Turkin alle 17-vuotiaiden Euroopan mestariksi 2005 ja teki menestyksen myötä läpimurtonsa valmentajana. Hän jatkoi menestyksekkäästi myös ikäluokan maailmanmestaruuskilpailuissa, joissa Turkki oli komeasti neljäs hävittyään pronssiottelun EM-finaalissa voittamalleen Alankomaiden joukkueelle.
Zara Nelsova
Vuoteen 1990 saakka Nelsova piti jopa 80 vuosittaista esitystä; vuonna 1997 hän jätti laajamittaisen esiintymisen keskittyäkseen opetustyöhön. Hän toimi opetustehtävissä vuosina 1962–2002 Juilliard Schoolissa ja opetti myös Rutgersin yliopistossa. Hänen oppilaidensa joukossa olivat Lotte Brott ja Denis Brott.
Sören Nordin
Vuonna 1950 Sören Nordin saavutti ensimmäisen suuren voittonsa ulkomailla, kun hän voitti Pariisissa maailman arvostetuimman ravikilpailun Prix d'Ameriquen hevosella Scotch Fez. 1980-luvun alussa Nordin siirtyi Yhdysvaltoihin poikiensa Janin ja Ulfin kanssa ja perusti valmennustallin Pompano Parkin raviradalle Floridaan. Vuonna 1992 hän muutti Italiaan, jossa hän toimi valmentajana uransa viimeiset vuodet. Viimeisen suurkilpailuvoittonsa Nordin saavutti vuonna 2001, jolloin hänen valmentamansa Zambezi Bi voitti 5-vuotiaiden Euroopan mestaruuden Trevisossa Italiassa.
Abdullah Avcı
Ura
Elokuussa 2006 Avcı siirtyi maajoukkuetehtävistä İstanbul BB:n valmentajaksi. Hänen johdollaan seura sijoittui kaudella 2006/07 Turkin ykkösliigan toiseksi ja nousi ensimmäistä kertaa historiassaan Turkin liigaan. Ensimmäinen kausi pääsarjassa päättyi 13. sijaan, mikä takasi sarjapaikan säilymisen. Kaudella 2009/10 Avcı luotsasi İstanbulin jo kuudenneksi ja toukokuussa 2011 hänen pestinsä seurassa huipentui Turkin cupin loppuotteluun. İstanbul BB:n historian ensimmäinen cup-finaali päättyi lopulta tappioon suurseura Beşiktaşille rangaistuspotkukilpailun jälkeen.
Zara Nelsova
Nelsovan soittamien instrumenttien joukossa olivat vuoden 1726 Stradivarius-sello ja vuoden 1735 Pietro Guarneriuksen sello.
Abdullah Avcı
Ura
Marraskuussa 2011 Avcısta tuli EM-kisoista karsiutuneen Turkin maajoukkueen päävalmentaja. Avcın johdolla Turkki tavoitteli paikkaa MM-kisoihin 2014 samassa karsintalohkossa Alankomaiden, Unkarin, Romanian, Viron ja Andorran kanssa. Karsinnat sujuivat Turkilta odotuksia heikommin ja kuuden karsintaottelun jälkeen maa oli lohkossa vasta neljäntenä, 11 pistettä kärkijoukkue Alankomaita perässä. Elokuun lopulla 2013 Turkin jalkapalloliitto ilmoitti purkaneensa Avcın sopimuksen.
Kesäkuussa 2014 Avcı palasi Istanbul BB:stä nimensä İstanbul Basaksehiriksi vaihtaneen turkkilaisseuran päävalmentajaksi. Avcın johdolla nousijajoukkue İstanbul Basaksehir nousi haastamaan Turkin Superliigan kärkijoukkueita ja sijoittui heti kaudella 2014/15 neljänneksi. Kaudella 2016/17 seura taisteli jopa historiallisesta liigamestaruudesta, mutta sijoittui toiseksi häviten mestaruuden Beşiktaşille neljällä pisteellä. Turkin cupissa Avcı luotsasi seuran loppuotteluun, jossa se hävisi rangaistuspotkukilpailussa Konyasporille. Kaudella 2018/19 İstanbul Basaksehir taisteli jälleen liigamestaruudesta ja johti liigaa yli 20 kierroksen ajan. Tappio toiseksi viimeisessä ottelussa Galatasaraylle johti kuitenkin siihen, että joukkueen kohtalona oli toistamiseen jääminen sarjassa hopealle.
Kesäkuussa 2019 Avcısta tuli Beşiktaşin päävalmentaja kolmivuotisella sopimuksella. Hän sai kuitenkin potkut seurasta jo tammikuussa 2020 heikkojen tulosten vuoksi.
Marraskuussa 2020 Avcısta tuli Trabzonsporin päävalmentaja. Hän luotsasi joukkueen Turkin Superliigan mestariksi kaudella 2021/22 sekä kahdesti Turkin supercupin voittoon. Avcı erosi henkilökohtaisten syiden vuoksi maaliskuussa 2023.
Sören Nordin
Suurkilpailuvoittoja
Ruotsi Suomi Norja Tanska Italia Ranska Yhdysvallat
Luettelo vepsäläisistä kyläyhteisöistä
Vepsäläiset ovat jakaantuneet kolmeen ryhmään, jotka ovat äänisvepsäläiset, ojatti- eli keskivepsäläiset ja etelävepsäläiset.
Luettelossa vepsäläiskylät on jaoteltu sen mukaan, mihin piiriin ne kuuluvat.
Muita vepsänkielisiä paikannimiä
Vepsäläisten asuttamaa aluetta kutsutaan vepsän kielessä nimellä Bepsanma tai Vepsänma, suomeksi se on Vepsä ja venäjäksi Земля вепсов (Zemlja vepsov). Kaupungeista Lotinapellon nimi on vepsäksi Püud ja Petroskoin  joko Zavodad tai Lidn.
Seuraavilla järvillä on vepsänkieliset nimet:
Seuraavilla joilla on vepsänkieliset nimet:
Francis Manioru
Francis Manioru (s. 17. syyskuuta 1981) on salomonsaarelainen yleisurheilija, joka kilpailee pikajuoksussa.
Manioru osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Ateenassa 2004. Hän oli tuolloin kisojen avajaisissa maansa lipunkantaja ja kilpaili 100 metrillä, jolla hän putosi jo ensimmäisellä kierroksella jäätyään eränsä seitsemänneksi Manioru juoksi kisoissa ennätyksensä 11,05 sekuntia. Hän karsiutui alkuerissä myös sisäratojen MM-kisoissa 2006, vaikka pinkoi 60 metrin matkalla ennätysaikansa 7,07. Manioru ei päässyt ensimmäiseltä kierrokselta jatkoon myöskään Kansainyhteisön kisoissa 2006 eikä sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa 2008. Hän jäi ennätysajastaan vain neljä sekunnin sadasosaa Pekingin olympialaisissa 2008, mutta oli alkueränsä viimeinen eikä päässyt toiselle kierrokselle. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän ei päässyt jatkoon 100 metrin karsintakierrokselta.
Suupanniityn koulu
Suupanniityn koulu (elokuuhun 2017 saakka Pirkkalan yläaste) on reilun 800 oppilaan yläkoulu Pirkkalassa. Koulu kuuluu Suomen suurimpiin pelkästään yläasteen sisältäviin kouluihin. Koulurakennus sijaitsee osoitteessa Koulutie 8 ja on osittain kaksikerroksinen.
Pirkkalan yläaste on panostanut teknologian käyttöön opetuksessa. Opetuskäyttöön on tarjolla kaksi täysmittaista 20-paikkaista ATK-opetustilaa, kaksi kymmenen kannettavan tietokoneen siirreltävää vaunua, joita voidaan käyttää eri tiloissa vapaasti sekä Naistenmatkan ala-asteen kanssa jaettavia iPad-taulutietokoneita. Kaikissa luokissa on tietokone, videotykki ja dokumenttikamera. Lisäksi koulun alueelle perustettiin iPadeja ja kannettavia tietokoneita varten suljettu WLAN-verkko, joka ei toistaiseksi ole oppilaiden vapaassa käytössä.
Koulu on myös selvästi liian pieni vuonna 2004 remontin yhteydessä valmistuneesta laajennusosasta huolimatta sekä yläasteelle että lukiolle. Tilojen ennustetaan olevan liian pienet pelkästään yläasteelle vuonna 2015. Uutta lukiorakennusta on suunniteltu muun muassa Rantaniittyyn, mutta se voi valmistua aikaisintaan vasta vuonna 2016.
NBA:n varaustilaisuus 2000
Ensimmäinen kierros
right|thumb|150px|Darius Miles, 3. varaus right|thumb|150px|Jamaal Magloire, 19. varaus right|thumb|150px|Morris Peterson, 21. varaus
Toinen kierros
right|thumb|150px|Eddie House, 37. varaus right|thumb|150px|Michael Redd, 43. varaus
Joel Bonsdorff
Joel Bonsdorff (s. 1999 Helsinki) on helsinkiläinen laulaja, näyttelijä ja ääninäyttelijä. Hän opiskelee klassista laulua Sibelius-Akatemiassa Petteri Salomaan johdolla. Hän on laulanut useissa kuoroissa (mm. Cantores Minores) ja lauluyhtyeissä. Hän näytteli Lenni Morrisia Yle TV2:n sarjassa Uusi päivä ja Robert Rosenbögeliä elokuvassa Risto Räppääjä ja polkupyörävaras. Vuonna 2012 Stadin Slangi ry myönsi hänelle arvonimen Stadin Junnu.
Roolit ja ääniroolit
Roolit Ääniroolit Elokuvat:
Turenki Records
Turenki Records on vuonna 2010 perustettu hämäläinen levy-yhtiö Janakkalasta. Sen perustajina olivat musiikin monitaiturit Pekka Tiilikainen, Esa Silvennoinen, Topi Salmi ja Harri Koski. Muun muassa Koski on mies turenkilaisten Mad Professor -vahvistimien ja pedaalien takana ja Mad Professor Amplification Oy:n perustajana. Toimitusjohtaja ja sanoittaja Topi Salmi on sanoittaja ja levymoguli Vexi Salmen poika. Pekka Tiilikainen liittyi tammikuussa 1998 yhtyeeseen Pekka Tiilikainen & Beatmakers, jossa on levyttänyt 12 albumia. Yhtyeen levyt ovat tanssilavarautalankaa ja instrumentaalimusiikkia. Muutoin Tiilikainen toimii kirjanpitäjänä.
Turenki Recordsin ensimmäinen albumi oli Johnny & The Dodgersin Matkaa teen. Sittemmin kiiteltyjä Turengin levyjä ovat olleet muun muassa Sanin Aulanko, Niko Ahvosen Pohjoinen Soul , Kai Hyttisen Kaihon maa, Eero Raittisen Live at Suisto ja Huojuva Lato yhtyeen albumit. Singlejä yhtiö on julkaissut jo liki sadasta kappaleesta.
Sukellus
thumb|upright|Vapaasukeltaja veden alla. Sukellus on vedenpinnan alla olemista, etenemistä, liikkumista tai toimimista. Veden alla voi olla henkeään pidätellen, snorkkelin läpi hengittäen tai sukelluslaitteen antaman ilman varassa. Sukeltajan perusvälineitä ovat sukellusmaski, snorkkeli ja räpylä. Sukeltaja voi käyttää myös esimerkiksi sukelluspukua ja sukelluslaitetta. Käytettyjen välineiden mukaan sukelluksen voi jakaa snorklaukseen, vapaasukellukseen ja laitesukellukseen.
Muodot
Snorkkelisukellus eli snorklaus on sukeltamista perusvälineillä, joita ovat sukellusmaski, snorkkeli ja uimaräpylät. Sukelluslaitetta ei käytetä.
Vapaasukellus on perusvälineillä sukeltamista, joka on snorklausta edistyneempää. Vapaasukelluksessa on myös kilpailutoimintaa.
thumb|Laitesukeltajia selässään ilmasäiliöt. Laitesukellus on sukeltamista paineilmalaitteen avulla. Laitteen antama varailma mahdollistaa veden alla pysyttelemisen pitkiä aikoja, jopa tunteja kerrallaan. Laitesukellukseen liittyy riskejä, joten taito on opeteltava sukelluskursseilla.
Räpyläuinti on kuntoilulaji ja kilpailulaji, jonka joissakin muodoissa edetään veden alla hengitystä pidättäen tai sukelluslaitteesta hengittämällä.
Uppopallo on joukkuepeli, jota pelataan uima-altaassa sukelluksissa. Pelin tarkoituksena on tehdä pallolla koreja. Toinen sukellusjoukkuepeli on uppokiekko.
Myös sukelluskalastus, vedenalainen valokuvaus, vedenalainen suunnistus, meriarkeologia ja meribiologia edellyttävät sukeltamista. Sotilastehtävissä käytetään taistelusukeltajia, torjuntasukeltajia ja raivaajasukeltajia.
Vaativampiin sukellustarkoituksiin on kehitetty sukelluskellot ja sukellusveneet.
Fysiologiset vaikutukset ja vaarat
Ihminen on lajina huonosti sopeutunut oleskelemaan veden alla. Sukeltaja kohtaakin pinnan alla erilaisia haasteita ja vaaroja.
Paine
thumb|upright|Sukeltaja hyppäämässä veteen. Kehoa ympäröivä paine lisääntyy nopeasti kun ihminen laskeutuu syvemmälle. Koska samalla kudostenkin paine nousee, ihminen ei tunne painetta. Paine vaikuttaa kuitenkin kehossa oleviin ilman täyttämiin onteloihin, kuten keuhkoihin, välikorviin, nenän sivuonteloihin, suoliin ja hampaiden paikkojen alustoihin. Esimerkiksi keuhkot puristuvat kooltaan puoleen jo 10 metrin syvyydessä ja neljäsosaan 30 metrin syvyydessä silloin kun ei käytetä hengityslaitetta.
Laitesukelluksessa annostin antaa ilmaa ympäröivän veden paineella, joten keuhkojen paine tasaantuu itsestään. Nousussa on kuitenkin vaaransa, sillä jos sukeltaja erehtyy pidättämään henkeä noustessaan, keuhkoissa oleva ilma laajenee ja sukeltaja voi saada keuhkorepeämän ja ilmaembolian. Sukeltajan vaarana on myös ilmarinta.
Nopeat painevaihtelut voivat aiheuttaa sukeltajalle erilaisia painevammoja niin ulkokorvaan, välikorvaan kuin sisäkorvaankin. Ulkoisen paineen lisääntyessä välikorvan ja ulkokorvan välinen tärykalvo painuu sisäänpäin, mikä aiheuttaa kipua. Sukeltajan on itse tasattava välikorvien paine päästämällä ilmaa nielusta välikorviin.
Sukellusmaski muodostaa ilmaontelon, jonka paineen sukeltaja tasaa alas mennessään puhaltamalla ilmaa maskiin nenän kautta.
Paineen noustessa sukeltajan kudoksiin liukenee typpeä. Jos sukeltaja nousee ylös liian nopeasti, veri ei ehdi poistaa typpeä kudoksista, jolloin typpi muodostaa kuplia ja sukeltaja voi sairastua sukeltajantautiin.
Syvyyshumala eli typpinarkoosi syntyy typen vaikutuksesta kudoksissa paineen kasvaessa. Syvyyshumala aiheuttaa muun muassa hyvänolontunnetta ja henkisten kykyjen laskua.
Hengitys
Jos sukeltaja pidättää hengitystään liian kauan, veren kohonnut hiilidioksidipitoisuus aiheuttaa pakottavan tarpeen hengittää. Tätä varoitusta voidaan lykätä niin sanotulla ylihengityksellä ennen veden alle menoa, jolloin verestä poistuu hiilidioksidia.
Sukeltaja voi saada happimyrkytyksen, joka aiheutuu liian korkeasta hapen osapaineesta. Se voi johtua ympäröivän paineen kohoamisesta, hapen osuuden lisääntymisestä hengityskaasussa tai näiden tekijöiden yhteisvaikutuksesta. Hiilidioksidimyrkytys johtuu hiilidioksidin liian suuresta osuudesta. Häkämyrkytys voi syntyä, jos pulloihin on täytettäessä päässyt häkäpitoista ilmaa.
Jos keuhkoihin pääsee vettä, vaarana on hukkuminen.
Muita vaikutuksia
Ihmisen sydämen lyöntitiheys laskee veden alla henkeä pidätettäessä noin 25 prosenttia. Jos vesi on kylmää, pulssi laskee vielä enemmän. Tämän seurauksena liian voimakas rasitus veden alla voi aiheuttaa rytmihäiriöitä ja tajuttomuuden.
Hypotermia aiheutuu kylmään veteen joutuneen sukeltajan ruumiinlämmön laskemisesta ja johtaa aluksi suorituskyvyn laskuun ja pahimmillaan kuolemaan. Kylmän veden vaikutusten torjumiseksi käytetään sukelluspukua.
Sukeltaja voi kärsiä stressistä tai joutua jopa paniikkiin, jolloin hän ei kykene pelastautumaan kunnolla.
Sopeutumat vesinisäkkäillä
Vesielämään sopeutuneet nisäkkäät, kuten hylkeet, merileijonat ja valaat, voivat sukeltaa huomattavasti pidempiä aikoja kuin ihminen. Esimerkiksi merinorsu pystyy pidättelemään hengitystään jopa kahden tunnin ajan. Näille nisäkkäille on kehittynyt monenlaisia sopeutumia, jotka takaavat hapen riittävyyden pinnan alla. Sukeltavien nisäkkäiden veressä on suurempi hemoglobiini, neuroglobiini ja sytoglobiini kuin maanisäkkäillä, joten ne pystyvät säilömään enemmän happea veressä ja aivoissa. Sukeltavien nisäkkäiden lihaksissa on myös paljon myoglobiinia, joka säilöö happea lihaskudoksessa.
Opettelu ja koulutusorganisaatiot
Sukellus aloitetaan käymällä sukelluskurssi ja liittymällä johonkin sukellusseuraan. Sukelluskoulutusjärjestelmät ovat kansainvälisiä, joten kursseja voi käydä eri puolilla maailmaa. Suomalaisten sukellusseurojen katto-organisaatio on Sukeltajaliitto ry. Se julkaisee koulutus- ja turvaohjeita sekä eettisiä sääntöjä kouluttajille ja kouluttaa sukelluskurssien kouluttajat. Sukelluskursseja järjestävät Suomessa Sukeltajaliittoon kuuluvat sukellusseurat ja useimmat sukellusvarusteita myyvät liikkeet. Useimpien suomalaisten sukellusliikkeiden koulutus pohjautuu PADIn standardeihin ja koulutusmateriaaleihin. Kansainväliset organisaatiot CMAS ja NAUI ovat laatineet standardit, joiden mukaisesti hyväksytyt sukeltajakortit tunnetaan kaikkialla maailmassa. Kortti vaaditaan järjestettyihin sukellusretkiin osallistumiseen. Sukelluksen erityisalueiden kouluttamisen suorittavat niihin erikoistuneet organisaatiot.
Pelotuksen uskonto
Pelotuksen uskonto on vapaa-ajattelija Väinö Voipion vuonna 1969 julkaisema uskontokriittinen kirja. Teoksen kustansi Gummerus. Teos on aiheiltaan jatkoa Voipion aikaisemmille teoksille Jumalan puolustus (1961) ja Kahleissa vai vapaana (1967). Voipio kirjoittaa, että kristinuskon Jumalassa ei voi tavata niitä ominaisuuksia, jotka jumalalle opin mukaan pitäisi kuulua. Täten ainakaan sellaista jumalaa ei voi olla olemassa. Teoksen jälkeen Voipiolta ilmestyi vielä lyhyt kirja Vihreä katkismus: ”Ikuisten totuuksien” tarkastelua, jonka kustansi Vapaa-ajattelijain liitto.
Sisältö
Voipio selittää kirjoittamisensa vaikuttimensa kokemuksen siitä, että kristinusko synnyttää ihmisissä vaikeaa elämän- ja kuolemanpelkoa. Epäusko on Suomessa lisääntynyt ”valistuneissa piireissä”, mutta esimerkiksi ”raamattukritiikin tulokset eivät ole ylettyneet laajojen kansalaiskerrosten tietouteen”. Aikaisemmin uskontoa suojeltiin sensuurilla ja uskontorikoslaeilla, nykyisin papisto pitää otteessaan lastenkasvatusta. Suomessa luterilainen kirkko on yhä valtiokirkko, joka on sekä laillisten että käytännöllisten etuoikeuksiensa ansiosta vaikutusvaltainen poliittinen ja kulttuurinen tekijä. Lukuisat kirkot muistuttavat siitä kuinka pyhäköt on kautta historian rakennettu orja- ja pakkotyönä.
Voipio kirjoittaa kristinuskon ylläpitävän vaikutuspiirissään ”pinnallista sidonnaista ajatustapaa, jollainen on asiallisia perusteita vaativan ajattelun suoranainen vastakohta. Lisäksi uskotellaan, että uskonto kaikkineen olisi jotakin erittäin syvällistä kun se operoi ns. perimmäisten kysymysten parissa (lue: perittyjen uskomusten parissa). On korkea aika vastustaa kaikin keinoin sitä ylivaltaa, mikä kristinuskon julistuksella on yhteiskunnan kasvatuksellisella alueella.” Voipion mukaan kristinusko tulee käsittää menneitten vähätietoisten aikojen tuotteeksi, joka elättää asiallista ajattelua murtavaa taikauskoa.
Kristinusko on levittänyt käsitystä, että ihmisillä olisi jokin synnynnäinen käsitys jumalasta. Uskontotieteessä eli uskontososiologiassa ja uskontopsykologiassa uskontojen synty selitetään ilman yliluonnollista. Alkukantainen ihminen käsittää luonnonilmiöt yliluonnollisen voiman tai olennon, esimerkiksi ukkosenjumalan aiheuttamiksi.
Kristinuskon mukaan jumala on ehdottomasti olemassa ja hän on ilmoittanut itsensä ihmisille Raamatussa. Uskontohistoriassa on kuitenkin ilmoituksen sijaan nähtävissä erottamaton yhteys Israelin uskonnon ja muiden lähi-idän uskontojen välillä. Raamattu itsensä todistajana on kehäpäätelmä. Raamattu sisältää lukuisia ristiriitaisuuksia, joita on selitetty lukemattomilla eri tavoilla. Uskontojen historia tuntee lukemattomia eri jumalia.
Kristillisen teologian mukaan Raamatun sisältämän ”erityisen ilmoituksen” lisäksi jumala on antanut tiedon olemassaolostaan ihmisille muutakin tietä. Tätä kutsutaan kristinuskossa ”yleiseksi ilmoitukseksi”. Jumalan olemassaoloa on pyritty todistamaan. ”Voitaneen täysin syin sanoa, että niin monia todistuksia kuin Jumalan olemassaolosta onkin esitetty, niin yhtä monet niistä ovat joutuneet kritiikin murentamiksi.”
On myös väitetty, että ei voida todistaa, että jumalaa ei ole olemassa. Voipion mukaan tämä väite pitää varmaankin paikkansa, jos kyseessä on ominaisuuksiltaan ja toiminnoiltaan määrittelemätön olio, jonka olemassaolosta tai olemattomuudesta ei voi sanoa yhtään mitään. Sen sijaan jumalan olemattomuuden todistaminen oikeaksi voi olla pätevää silloin kun kysytään, onko jokin uskonnossa määritelty jumala todellinen vai ei. Tietty jumala, esimerkiksi kristinuskon jumala, ei enää ole sama jumala, jos tällä jumalalla ei ole jotakin keskeistä ominaisuutta, joka sille on annettu.
Kristinuskon mukaan jumalan käsitteeseen kuuluu ominaisuuksia, jotka edellyttävät toisiaan: kaikkivaltius, kaikkihyvyys, henkilöllisyys ja vaikuttaminen tahdolla kaikkeen siihen, mitä todellisuudessa tapahtuu. Jumalan tahto ohjaa ihmiskunnan historiaa. ”Jos tämä täydellinen ohjaus – jolta ei mikään jää salaan, koska kaikkivoipuuden liitännäisenä on kaikkitietävyys – menee vikaan yhdessäkin yksittäistapauksessa, se avaa ovet tuhansille turhautumille ja todistaa siitä, ettei kysymyksessä ole kaikkivoipa rakastava ja oikeamielinen Jumala.”
Voipion mukaan kristillinen kirkko pyrkii sopeutumaan nykyaikaan muuntamalla julistusta piilottamalla siitä ahdistavaa ainesta, kuten puhetta synnistä ja kadotuksesta. ”Tämä menettely tekee julistuksen kaksikasvoiseksi ja epäaidoksi, jopa vilpilliseksi”. Voipio mainitsee Martti Lutherin, joka on ”hirvittävässä synninahdistuksessaan” eräänlainen tunnuskuva kristinuskon kaksijakoisuudesta. Lisäkuormaa Luther sai aikakaudelleen ominaisesta pahojen henkien pelosta. Lutherin henkinen kamppailu on esimerkki siitä, miten pelottava jumala kristinuskon jumala on ja että kristinusko on ”pelotuksen synkkä uskonto”.
Voipio kertoo yhtyvänsä niihin ajattelijoihin, jotka vaativat yleisinhimillistä etiikkaa. Sen muodostavat hänen mukaansa ihmiselämälle välttämättömät arvot: totuuden vaade, oikeudenmukaisuus, lähimmäisenrakkaus, yksilön arvon kunnioitus sekä vapaus ja vastuu toisiinsa korreloituvina. Voipion mukaan voidaan sanoa, että nämä kaikki yhtyvät vanhassa kultaisessa säännössä. Kaikkeus ja elämä voidaan nähdä selittämättömänä, valtavana ihmeenä, jonka selitysperusteeksi ei tarvita mielikuvituksen luomaa ”ikuista olentoa” tai vastaavaa. ”Sydän ei voi hyväksyä mitään mikä rakennetaan epätodelle olkoon kysymyksessä erhe tai valhe.”
Erik Åström
Erik Johannes Åström (23. helmikuuta 1902 Helsinki – 25. huhtikuuta 1971 Helsinki) oli suomalainen yleisurheilija. Hän oli 1920-luvulla Suomen parhaita pikajuoksijoita ja kilpaili vuoden 1924 olympialaisissa. Seuratasolla hän edusti huippuvuosinaan HIFK:ta ja sitä ennen Tornion Pyryä ja Viipurin IFK:ta.
Åström karsiutui Pariisin 1924 olympialaisissa 400 metrin juoksun ja 4 × 400 metrin viestijuoksun alkuerissä. Hän edusti Suomea neljässä maaottelussa, joissa hän saavutti kolme lajivoittoa. Kotimaassa hän voitti Suomen-mestaruuden 200 metrillä vuosina 1921, 1925, 1926 ja 1927, 400 metrillä vuosina 1925, 1926 ja 1927, 4 × 100 metrillä vuonna 1922 sekä 4 × 400 metrillä vuosina 1922–1927 ja 1930. Hän teki 200 metrillä Suomen-ennätyksen 22,1 s vuonna 1925 ja sivusi samana vuonna 400 metrin Suomen-ennätystä 49,0 s.
Åström pelasi myös jääpalloa Viipurin IFK:n ja Helsingin IFK:n joukkueissa, sekä yhden maaottelun Suomen maajoukkueessa. Hän toimi Suomen olympiajoukkueen johtotehtävissä Lontoon 1948 kisoissa ja järjestelytoimikunnan jäsenenä Helsingin 1952 olympialaisissa sekä Svenska Finlands Idrottsförbundin puheenjohtajana vuosina 1947–1956 ja Finlands Svenska Centralidrottsförbundin puheenjohtajana 1960-luvulla.
Erik Åströmin veli Gunnar Åström menestyi jalka- ja jääpalloilijana mutta kilpaili myös pikajuoksijana.
Harmaataskumaluri
Harmaataskumaluri (Epthianura albifrons) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Harmaataskumaluria tavataan Australiassa. Lajin on raportoitu olevan melko yleinen. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi. 200px|pienoiskuva|Naaras
Kirvismaluri
Kirvismaluri (Ashbyia lovensis) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Kirvismaluria tavataan Australiassa. Lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Ammunta kesäolympialaisissa 1988 – miesten skeet
Metsästyshaulikko (nykyinen skeet) ammuttiin 24. syyskuuta. Kilpailun voitti Itä-Saksan Axel Wegner tuloksella 222. Hopeamitalin voittanut Chilen Alfonso de Iruarrizaga on maansa kautta aikojen ainoa ammunnan olympiamitalisti.
RNAS Hatston
thumb|RNAS Hatston Royal Naval Air Station (RNAS) Hatston (HMS Sparrowhawk) oli Kuninkaallisen laivaston lentojoukkojen (Fleet Air Arm) tukikohta Mainlandin saarella Kirkwallista 1,5 kilometriä luoteeseen Orkneysaarilla. Tukikohta sijaitsi siten lähellä tärkeää Scapa Flow'n laivastotukikohtaa.
Hatstonin toimintajakso keskittyy toiseen maailmansotaan, jolloin sinne oli sijoitettu runsaasti Fleet Air Armin lentokoneita. Sodan päätyttyä tukikohdasta tuli saaren siviililentotoiminnan keskus vuoteen 1948 saakka, jolloin lentokoneet olivat kasvaneet liian suuriksi voidakseen toimia kentällä. Kentällä toimi 1953–1957 Orkneyn lentokerho, minkä jälkeen kenttä suljettiin ja muutettiin teollisuusalueeksi.