cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kyminlinnan lampi
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on noin 10 metriä mpy. Linnapihalle on kaivettu oja, jonka toinen pää on johdettu lammelle. Hovinsaarta kiertää kaksi Kymijoen suualueen haaraa, jonne vedet lopulta joutuvat.
BepiColombo
Historiaa
Merkurius on kuvattu vain Nasan Mariner 10 -luotaimella sen kolmella ohilennolla 29. maaliskuuta 1974, 21. elokuuta 1974 ja 16. maaliskuuta 1975 alimmillaan 327 kilometrin korkeudelta. Tällöinkin kuvattiin vain toinen puoli planeetasta. Ohilennoilla mitattiin planeetan pinnan ja kaasukehän ominaisuuksia sekä viimeisellä ohilennolla magneettikenttää. Mariner 10 -luotain laukaistiin 11. maaliskuuta 1973, ja se toimi 24. maaliskuuta 1975 asti. Nasan MESSENGER-luotain laukaistiin elokuussa 2004, ja se asettui kiertoradalle maaliskuussa 2011. BepiColombo asettunee Merkuriuksen kiertoradalle joulukuussa 2025. Hanke on saanut nimensä italialaiselta matemaatikolta Giuseppe (”Bepi”) Colombolta (1920–1984), joka oli mukana Mariner 10 -tutkimusohjelmassa.
ESAn BepiColombo-luotain (MPO)
Miehittämätön lento koostuu eurooppalaisesta MPO- ja japanilaisesta MMO-luotaimesta. Ne piti alun perin laukaista vuoden 2014 aikana. Laukaisu piti tehdä venäläisellä kantoraketilla, joko Sojuzilla tai Protonilla. Kantoraketiksi kuitenkin tarvittiin suurempi Ariane 5, joka nosti mission kustannuksia noin sadalla miljoonalla eurolla. Mission hinta ESAlle oli vuoden 2009 lopussa 904 miljoonaa euroa.
Kyminlinnan lampi
Historiaa
Vuosien 1967, 1980 ja myös 1988 peruskartoissa oli lampi piirretty huomattavasti nykyistä suurempana. Lampi lienee kasvamassa umpeen.
BepiColombo
ESAn BepiColombo-luotain (MPO)
Aluksen voimanlähteenä toimii ionimoottori. BepiColombon matka Merkuriukseen vie 7 vuotta. Sen rata on pitkä spiraalirata. Matkan aikana BepiColombo ohittaa Maan kerran (2020), Venuksen kahdesti (2020 ja 2021) ja Merkuriuksen kuusi kertaa vuosien 2021 ja 2025 välisenä aikana, ennen kuin se asettuu Merkuriuksen kiertoradalle suunnitelmien mukaan joulukuussa 2025. Maan ja Venuksen ohilentoja käytetään gravitaatiolinkoina lisäämään luotaimen vauhtia ja muuttamaan sen lentorataa. Merkuriuksen ohilentojen yhteydessä luotaimen vauhti vastaavasti hidastuu.
Kummisetä osa II
Kummisetä osa II on vuonna 1974 ensi-iltansa saanut rikoselokuva, jonka on ohjannut Francis Ford Coppola. Elokuva on jatko-osa vuoden 1972 Kummisetä-elokuvalle. Elokuvan pääosissa esiintyvät Al Pacino, Robert De Niro, Diane Keaton ja Robert Duvall. Edeltäjänsä tavoin suureksi yleisö- ja arvostelumenestykseksi muodostunut elokuva luetaan rikoselokuvan klassisiin teoksiin. Ensimmäisen elokuvan tavoin se on useasti valittu yhdeksi parhaimmista elokuvista mitä on ikinä tehty ja sitä pidetään laajasti yhtenä kaikkein onnistuneimmista jatko-osista. Kummisetä osa II sai jatkoa vuonna 1990, kun kolmas osa, Kummisetä osa III, valmistui.
BepiColombo
ESAn BepiColombo-luotain (MPO)
Avaruusluotaimen pääurakoitsija on Astrium GmbH Saksasta.
MPO:n instrumentit ovat
Kummisetä osa II
1958–1960?
Juonittelut huipentuvat kun Michael ensimmäisen osan tapaan määrää jättimäisen murha-aallon, jossa kaikki hänen vihollisensa on määrä tappaa. Michaelin pettänyt Fredo-veli pelastuu teloitukselta perheenjäsenten vetoomuksien avulla, mutta hänetkin teloitetaan veljesten äidin kuoltua. Elokuvan lopussa Michael muistelee viimeisiä hetkiään ennen ensimmäisen elokuvan tapahtumia, ennen kuin hän lähti mukaan perheen mafiabisnekseen. Elokuva loppuu kun Michael istuu veden äärellä tuijottaen horisonttiin, ymmärtäen menettäneensä kaiken hänelle rakkaan ja ettei hän tule enää koskaan olemaan onnellinen.
1900–1930?
Kummisetä-romaanin mukaisesti Kummisetä osa II -elokuvassa hypätään vähän väliä seuraamaan Vito Corleonen elämää Sisiliassa nuorena poikana. Pitkät takaumat vievät yhdessä noin kolmanneksen elokuvasta ja ne muodostavat melkein oman elokuvansa, varsinaisen elokuvan sisälle. Nuori Vito menettää perheensä paikallisen rikollispomon vainon takia ja pakenee verikostoa Yhdysvaltoihin. Kasvavassa suurkaupungissa hän etenee sattuman ja periaatteellisen luonteensa johdattamana italialaisyhteisön luottohenkilöksi, värvää apureita ja saavuttaa kunnioitetun mutta myös pelätyn arvoaseman, jolloin häntä aletaan kutsua don Corleoneksi, Kummisedäksi. Lopulta tällä on mahdollisuus kostaa perheensä kokema vääryys synnyinseudullaan. Elokuvan tässä osuudessa Robert De Niro esittää aikuista Vito Corleonea 1920-luvun New Yorkissa.
Tuotanto
Ensimmäisen osan menestyksen myötä elokuvan budjetti oli saatu tuplattua, 13 miljoonaan dollariin. Coppola ei ollut kiinnostunut jatko-osan ohjaamisesta, mutta ryhtyi työhön tuottajien hyväksyttyä hänen vaatimuksensa laajennetuista vapauksista työn suhteen. Elokuvan käsikirjoituksessa avusti taas Mario Puzo, jonka alkuperäisromaanista elokuvassa on Vito Corleonen tarina ennen vuotta 1945.
Elokuvan kuvaukset viivästyivät kuukauden Al Pacinon sairastuttua keuhkokuumeeseen.
Näyttelijävalinnat
Monet ensimmäisen osan näyttelijät esiintyivät myös tässä elokuvassa. Merkittävin lisäys oli Robert De Niro, joka esitti Vito Corleonea. De Niro oli aikaisemmin ollut ehdolla ensimmäisessä Kummisedässä Michael Corleoneniksi, mutta rooli meni Pacinolle.
Oscarit
Ehdokkuudet:
Elokuva on ensimmäinen jatko-osa, joka on saanut Parhaan elokuvan Oscar-palkinnon. Lisäksi se on saanut lukuisia muita palkintoja ja on neljännellä sijalla Internet Movie Databasen 250 suosituimman elokuvan listalla. Robert De Niron Oscar-palkinto Vito Corleonen roolista on ainoa kerta, kun kaksi näyttelijää on saanut Oscar-palkinnon samasta roolista (Marlon Brando voitti parhaan miespääosan Oscar-palkinnon ensimmäisestä Kummisetä-elokuvasta).
Hulabaloo (albumi)
Hulabaloo on Frederikin vuonna 1992 julkaistu albumi.
Peter Ustinov
thumb|Peter Ustinov vuonna 1973. Peter Alexander Ustinov (alun perin Peter Alexander von Ustinow, 16. huhtikuuta 1921 Lontoo – 28. maaliskuuta 2004 Genolier, Vaud, Sveitsi), Sir, oli brittiläinen näyttelijä. Hän sai Oscar-palkinnot sivuosarooleistaan elokuvissa Spartacus (1960) ja Topkapi (1964). Hän on näytellyt myös Hercule Poirot’n roolia Agatha Christie -filmatisoinneissa ja ollut Tohtori Sykerön englanninkielisenä kertojana ja Sykerön näyttelijänä.
Tuomo Ruutu
Tuomo Iisakki Ruutu (s. 16. helmikuuta 1983 Vantaa) on suomalainen jääkiekkovalmentaja, uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä ja lajin maailmanmestari. Hän toimii NHL:ssä pelaavan Florida Panthersin apuvalmentajana.
Ruutu pelasi NHL:ssä kaudesta 2003–2004. New Jersey Devilsin lisäksi hän edusti Chicago Blackhawksia ja Carolina Hurricanesia. Jääkiekon SM-liigassa Ruutu edusti Helsingin IFK:ta ja Jokereita ja voitti Suomen mestaruuden Jokereissa vuonna 2002. Maajoukkueessa Ruutu pelasi seitsemät arvokisat: yhden maailmancupin vuonna 2004, viidet maailmanmestaruuskilpailut vuosina 2006, 2007, 2008, 2011 ja 2015, sekä kahdet olympiakisat vuonna 2010 ja 2014. Alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa Ruutu pelasi kolme kertaa, vuosina 2001, 2002 ja 2003. Alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa Ruutu pelasi kerran vuonna 2000. Ruutu saavutti mitalin lähes jokaisesta pelaamastaan arvoturnauksesta.
Ruutu tunnetaan muun muassa taklauksistaan, ja hän onkin eniten NHL:ssa taklannut suomalainen 1 709 taklauksellaan. Tällä määrällä hän on koko liigan tilastossa 46. sijalla.
Nuoruus ja kaudet Suomessa
Ruutu aloitti jääkiekkoilun monen muun huippukiekkoilijan tapaan Etelä-Vantaan Urheilijoissa. Hän oli kuitenkin aikeissa jättää jääkiekkoilun pelatessaan jalkapalloa Vantaan Jalkapalloseurassa. Jääkiekkoilun ja jalkapallon lisäksi hän harrasti myös yleisurheilua, pääasiassa kestävyysjuoksua. Nuorena Ruutu oli lahjakas myös musiikillisesti ja soitti pianoa ja saksofonia.
Liigakaudella 1999–2000 Ruutu aloitti jääkiekon aikuisten tasolla HIFK:n riveissä, mutta pelasi runkosarjassa vain yhden ottelun, jossa hän ei merkkauttanut tehopisteitä. Kauden 2000–2001 Ruutu vietti Jokereissa pelaten runkosarjassa 47 ottelua tehoin 11+11=22. Pudotuspeleissä Ruutu pelasi viisi ottelua, ja osallistui myös alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin vuonna 2001. Kisoissa Suomen joukkue saavutti hopeaa. Chicago Blackhawks varasi Ruudun kesän 2001 varaustilaisuudessa. Ruutu oli Chicagon joukkueen ensimmäinen varaus, ja koko tilaisuuden 9. varattu pelaaja.
Huolimatta NHL-varauksestaan Ruutu päätti viettää kauden 2001–2002 vielä Jokereissa. Päätös oli kannattava, sillä Jokerit voitti loppuottelusarjassa Tapparan, ja Ruutu pääsi juhlimaan joukkueensa kanssa SM-kultaa. Mestaruuden jälkeen Ruutu jätti Jokerit ja lähti takaisin vanhaan seuraansa, HIFK:hon kaudeksi 2002–2003. Ruutu ehti pelata runkosarjassa vain 30 ottelua tehoilla 12+15, ennen kuin Toni Sihvosen taklaus lopetti hänen kautensa. Syyksi ilmoitettiin polvivamma.
Chicago Blackhawks
Kaudella 2003–2004 Ruutu suuntasi NHL:ään Chicago Blackhawksiin. Hän pelasi itsensä heti Blackhawks-fanien suosioon räväköillä taklauksillaan ja näyttävällä pelityylillään. Alkukausi sujui tehojen suhteen vaisusti, mutta jälkimmäisen puoliskon Ruutu pelasi piste per peli -tahdissa ja hänet valittiin maaliskuun tulokkaaksi. Ruutu pelasi Blackhawksissa täydet 82 ottelua runkosarjassa tehoin 21+23=44. Blackhawks oli nuori joukkue, ja sen kannattajat hehkuttivat Ruutua franchise -pelaajaksi. NHL:n työsulun aikana 2004–2005 Ruutu toipui olkapääleikkauksesta.
Kaudella 2005–2006 Ruutu pelasi vain 15 runkosarjaottelua pistein 2+3=5. Alkukaudesta Ruutua vaivasi selkävamma, ja tammikuussa Ruudun kauden katkaisi nilkkavamma. Ruutu ei näin ollen päässyt edustamaan Suomea vuoden 2006 talviolympialaisissa. Ruutu osallistui kuitenkin puolikuntoisena Latviassa pelattuihin vuoden 2006 maailmanmestaruuskisoihin, joissa Suomi voitti pronssimitalin. Tuolloin 23-vuotias Ruutu harkitsi vakavasti uransa lopettamista vammakierteen vuoksi.
Kaudella 2006–2007 Ruutu pelasi 71 runkosarjaottelua tehoin 17+21=38. Chicago kuitenkin sivuutti pudotuspelipaikkansa, ja Ruutu vapautui jälleen Suomen käyttöön vuoden 2007 maailmanmestaruuskisoihin, jossa Suomen joukkue saavutti hopeaa. Ruutu oli Suomen avainpelaajia ja hän pelasi yhdessä maajoukkuetutkapari Mikko Koivun kanssa.
Kauden 2007–2008 Ruutu pelasi pääasiassa Blackhawkseissa. 60 runkosarjaottelun jälkeen seura kauppasi Ruudun Carolina Hurricanesiin siirtoajan viimeisenä päivänä vaihdossa hyökkääjä Andrew Laddiin.
Carolina Hurricanes
Carolinassa loppukauden viettänyt Ruutu pelasi 17 ottelua tehoin 4+7=11, ja oli jälleen mukana Suomen joukkueessa vuoden 2008 maailmanmestaruuskisoissa, joista Suomi voitti pronssia.
Kaudella 2008–2009 Ruutu pelasi siihenastisen uransa parasta NHL-kiekkoa: 79 runkosarjaottelussa Ruutu merkkautti tehot 26+28=54, ja oli Hurricanesin johtavia pelaajia. Hänestä kehkeytyi hyvä erikoistilannepelaaja. Ruutu teki 10 ylivoimamaalia ja pelasi usein alivoimaa. Hän pelasi usein ykkösketjussa yhdessä tähtisentteri Eric Staalin rinnalla. Hurricanes selvitti tiensä aina NHL:n konferenssifinaaliin asti, jossa Pittsburgh Penguins oli kuitenkin parempi ja eteni lopulta Stanley Cup -voittoon. Ruutu pelasi hyvän kauden ja seura palkitsi hänet kolmen vuoden jatkosopimuksella.
Kaudella 2009–2010 Ruutu kärsi loukkaantumisesta, joka oli seurausta tappelusta Darcy Tuckeria vastaan. Hän pelasi 54 ottelua tehopistein 14+21=35. NHL:n pitäessä olympiataukoa Ruutu valittiin Suomen kisajoukkueeseen, joka saavutti turnauksessa pronssia. Edellisellä kaudella konferenssifinaalissa pelannut Carolina juuttui nyt liigan hännille.
Kausi 2010–2011 oli Ruudulle ensimmäinen täysin ehjä kausi hänen tulokaskautensa jälkeen. Täydet 82 runkosarjaottelua pelannut hyökkääjä paransi piste-ennätystään tehden runkosarjassa tehot 19+38=57, ollen joukkueensa kolmanneksi paras pistemies runkosarjassa. Ruutu pelasi välillä ykkösketjussä, mutta usein kakkosketjussa yhdessä Jussi Jokisen ja Jeff Skinnerin kanssa. Lisäksi Ruutu oli yli 300 taklauksellaan liigan toiseksi ahkerin taklaaja Cal Clutterbuckin jälkeen. Carolina jäi kuitenkin pudotuspelien ulkopuolelle.
Kausi 2011–2012 ei ollut yhtä menestyksekäs kuin edellinen: loukkaantumisista kärsinyt Ruutu teki 18 maalia ja antoi 16 syöttöä 72 ottelussa. Kausi osoittautui pettymykseksi myös Hurricanesille, joka ei päässyt liigan pudotuspeleihin.
Ruudun ja Carolina Hurricanesin 23. heinäkuuta 2009 solmima, 11,4 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvoinen, kolmivuotinen sopimus päättyi kauden 2011–2012 jälkeen. 22. helmikuuta 2012 Ruutu solmi joukkueen kanssa neljän vuoden jatkosopimuksen, jonka keskipalkka on 4,75 miljoonaa dollaria.
Kautta 2012–2013 hidasti NHL:n työsulku, jonka aikana Ruutu ei pelannut minkään seuran riveissä. Tammikuussa ilmennyt lonkkavamma uhkasi lopettaa kauden jo tammikuussa mutta Ruutu kuntoutui jo maaliskuun alussa. Rikkonaisella kaudella Ruutu teki 17 pelaamassaan pelissä 9 pistettä. Tuollakaan kaudella joukkue ei kuitenkaan selviytynyt pudotuspeleihin.
Kaudella 2013–2014 Ruutu pelasi Carolinan riveissä 600. NHL-pelinsä 7. helmikuuta Calgary Flamesia vastaan. Vuoden 2014 siirtorajan kynnyksellä Hurricanes kauppasi pisteitä heikosti tehneen Ruudun New Jersey Devilsiin 5. maaliskuuta 2014, saaden vaihdossa keskushyökkääjä Andrei Loktionovin.
New Jersey Devils
Ruutu pelasi ensimmäisen pelinsä Devilsin riveissä Detroit Red Wingsiä vastaan 7. maaliskuuta 2014. Peli päättyi Detroitin 7–4 -vierasvoittoon. Pisteiden makuun Ruutu pääsi heti toisessa pelissään uuden joukkueensa riveissä Carolina Hurricanesia vastaan: Devilsin kotipelissä Ruutu iski entistä joukkuettaan vastaan maalin ja syötti yhden. Ensimmäisellä Devils -kaudellaan Ruutu teki 19 ottelussa tehot 3+5. Tammikuussa 2015 Ruutu asetettiin loukkaantuneiden pelaajien listalle. Kaudella 2015–2016 hän pelasi 33 ottelua teholla 0+1 ja hänen sopimustaan ei uudistettu kaudelle 2016–2017.
HC Davos
Lokakuussa 2016 Ruutu allekirjoitti kauden 2016–2017 kattavan sopimuksen sveitsiläisen seuran HC Davosin kanssa. Ensimmäinen kausi Sveitsissä toi 26 ottelussa tehot 5+7, mutta kausi HC Davosin riveissä päättyi kuitenkin loukkaantumiseen. Loukkaantunut olkapää operoitiin kesällä 2017, eikä Ruutu pelannut kaudella 2017–2018.
Maajoukkueura
Ruutu osallistui alle 18-vuotiaiden maailmanmestaruuskisoihin vuonna 2000 voittaen kultaa. Vuosina 2001, 2002 ja 2003 Ruutu edusti Suomen alle 20-vuotiaiden jääkiekkomaajoukkuetta voittaen vuonna 2001 hopeamitalin ja vuosina 2002 ja 2003 pronssia.
Maailmanmestaruuskisoissa 2007 Ruutu voitti Venäjällä järjestetyssä turnauksessa Suomen joukkueessa hopeaa häviten loppuottelun Kanadalle 2–4. Ruutu viimeisteli turnauksensa tekemällä kahdeksassa pelissä kuusi maalia.
Kanadassa järjestetyissä maailmanmestaruuskisoissa vuonna 2008 Suomi voitti pronssia kukistaen pronssiottelussa Ruotsin luvuin 4–0. Ruutu teki 9 pelissä kuusi pistettä.
Vancouverin talviolympialaisissa Ruutu oli mukana voittamassa Suomen kolmannen pronssin olympiakisoista kun se kukisti pronssiottelussa Slovakian luvuin 5–3. Turnauksessa Ruutu teki kuudessa pelissä yhden maalin ollen joukkueen voimahyökkääjiä.
Ruutu edusti Suomea jälleen maailmanmestaruuskisoissa vuoden 2011 kisoissa Carolinan jäädessä ulos pudotuspelikamppailusta. Ruutu pelasi yhdeksän ottelua, joissa hän viimeisteli kuusi maalia. Finaalissa vastaan asettui Ruotsi, jonka Suomi voitti luvuin 1–6. Turnauksessa Ruutu toimi Suomen joukkueen varakapteenina.
Sotšin olympiakisoissa Ruutu pelasi kakkosketjussa Olli ja Jussi Jokisen kanssa. Ruutu teki kuudessa pelaamassaan ottelussa viisi pistettä.
Aikuisten maajoukkueessa Ruutu on pelannut usein samassa ketjussa Mikko Koivun kanssa. Ruutu on saavuttanut maailmanmestaruuskisoista kolme pronssimitalia, yhden hopeamitalin ja yhden kultamitalin. Vuosien 2010 ja 2014 olympiakisoista Ruutu on voittanut kaksi pronssimitalia.
Tuomo Ruutu on voittanut mitalin lähes jokaisissa aikuisten arvokisoissa, joissa hän on ollut mukana. Poikkeuksena vuoden 2015 maailmanmestaruuskisat, joissa Suomi jäi kuudenneksi.
Pelityyli
Pelipaikaltaan Ruutu on hyökkääjä, ja hän on pelannut sekä laita- että keskushyökkääjänä. Ruutu on voimahyökkääjä, joka on tunnettu kovista taklauksistaan. Hänellä on myös erinomainen rannelaukaus.
Valmennusura
Toukokuussa 2018 Tuomo Ruutu nimitettiin Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen apuvalmentajaksi kaudelle 2018–19.
Kesällä 2019 Ruutu aloitti NHL-seura New York Rangersin uutena kehitysvalmentajana Euroopassa.
Kesäkuussa 2021 Florida Panthers nimitti Ruudun apuvalmentajaksi Joel Quennevillen johtamaan valmennusryhmään.
Perhe ja yksityiselämä
Ruudulla on kaksi isoveljeä: Jarkko Ruutu (s. 1975) ja Mikko Ruutu (s. 1978). Myös Jarkko on pelannut NHL:ssä, jonka jälkeen hän vielä edusti kolmen kauden verran Jokereita, kunnes päätti aktiiviuransa EHC Bielin riveissä kauden 2014–2015 päätteeksi. Mikko on uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi Tuomon kanssa samaan aikaan Helsingin Jokereiden mestarijoukkueessa 2002. Nykyään Mikko toimii Ottawa Senatorsin kykyjenetsijänä. Veljesten pikkuserkku Hanno Möttölä on yksi kaikkien aikojen menestyneimmistä suomalaisista koripalloilijoista, ja myös ensimmäinen NBA:ssa pelannut suomalainen. Veljesten serkku Raul Ruutu on suomalaisen poprock-yhtye Sunrise Avenuen bassokitaristi.
Jääkiekkoilun ohella Ruutu toimii nykyään myös yrittäjänä perustamassaan Tuomo Ruutu Promotions-yhtiössä.
Heinäkuussa 2011 Ruutu avioitui Emilia Holmin kanssa Suomenlinnassa. Heillä on kaksi tytärtä.
Glykeeminen indeksi
thumb|300px|Suurelle glykeemiselle indeksille tyypillinen veren sokeritason heilahtelu kahden tunnin kuluessa ruoka-aineen nauttimisesta. Huomaa verensokerin lasku lähtötason alle.
Maailman terveysjärjestö WHO on suositellut, että elintarviketeollisuus korvaisi pakkausmerkinnöissään sokereiden osuuden hiilihydraateista tiedolla tuotteen glykeemisen indeksin koosta, koska glykeeminen indeksi kuvaa paremmin tuotteen terveysvaikutuksia.
Suuri glykeeminen indeksi tarkoittaa sitä, että verensokeri nousee paljon ja nopeasti, jolloin vereen vapautuu yleensä paljon insuliinia. Pieni glykemiaindeksi sitä vastoin kertoo tasaisemmasta ja vähäisemmästä vaikutuksesta verensokeriin. Pienen GI:n ruokavalion noudattaminen parantaa veren sokeritasapainon säätelyä.
Suuri glykeeminen indeksi aiheuttaa usein verensokerin heilahtelua. Suuren glykeemisen indeksin ruoka-aineet nostavat verensokeria paljon ja nopeasti, minkä jälkeen verensokeri alkaa laskea niin jyrkästi, että se saattaa laskea jopa lähtötason alle. Verensokerin jyrkkä lasku johtuu erään lähteen mukaan siitä, että korkeaglykeemiset ruoat saavat haiman erittämään liikaa insuliinia.
Lihan, kalan, kananmunan ja useimpien kovien juustojen glykeeminen indeksi on nolla, koska ne eivät sisällä hiilihydraattia. Nämä ruoka-aineet nostavat vain maltillisesti tai vähän veren insuliinipitoisuutta. Nestemäiset maitotuotteet kuten maito, piimä ja viili nostavat sitä kuitenkin paljon, vaikka niillä onkin hyvin matala glykemiaindeksi.
Ruoka-aineiden glykeemisiä indeksejä
Viljasta valmistetuilla elintarvikkeilla on tyypillisesti suurin glykeeminen indeksi, sokerilla keskisuuri, hedelmillä ja vihanneksilla selvästi pienempi, maitotuotteilla ja fruktoosilla pieni. Kypsennetyillä vihanneksilla on suurempi glykemiaindeksi kuin raaoilla. Myös ruoan kiinteys vaikuttaa sen glykeemiseen indeksiin. Esimerkiksi leipätaikinan pitkä kohotusaika kaksinkertaistaa leivän glykeemisen indeksin, koska siitä tulee huokoisempaa, ja kokonaisten jyvien lisääminen leipään taas alentaa sitä. Yli 69 arvoista glykeemistä ideksiä pidetään korkeana, joten kaurapuuro, jälkiuunileipä ja täysjyväpatonki sekä monet riisilajikkeet ovat korkean glykeemisen indeksin ruoka-aineita. Myös useimmat perunalajikkeet nostavat paljon glukoosia. Monet leivät, aamiaismurot, riisilajikkeet ja välipalapatukat ovat korkean glykeemisen indeksin ruokia täysin riippumatta siitä, ovatko ne kokojyväviljaa vai ei.
Aterian glykemiaindeksi riippuu sen hiilihydraattipitoisten ruoka-aineiden glykemiaindeksista. Jos ateriaan kuuluvien proteiinien ja rasvojen osuus pidetään vakiona, aterian glykeeminen indeksi seuraa sen hiilihydraattipitoisten ruoka-ainesten glykeemistä indeksiä.
Glykemiaindeksin käyttö
Tutkimuksissa on havaittu, että pienen glykeemisen indeksin ruokia ja ruoka-aineita sisältävällä ruokavaliolla laihtuu enemmän kuin jos ruokavalio sisältää paljon verensokeria nopeasti nostavia ruoka-aineita.
Maailman suurimpien diabetesjärjestöjen tieteelliseen näyttöön perustuvissa hoitosuosituksissa suositetaan glykeemisen indeksin käyttöä ykkös- ja kakkostyypin diabeteksen hoidon apuvälineenä. Glykeeminen indeksi auttaa valitsemaan diabeteksen hoitotasapainon kannalta suotuisia ruoka-aineita ja ruokia.
Hiilihydraattien määrän on havaittu vaikuttavan ruoan glykemiaindeksiä enemmän verensokerin vaihteluihin. Hiilihydraattien määrää sekä niiden glykeemistä indeksiä kuvastava glykemiakuorma kuvaa siksi glykemiaindeksiä paremmin hiilihydraattipitoisuudeltaan vaihtelevien ruokien vaikutusta verensokeriin. Insuliini-indeksi kuvaa terveillä ihmisillä glykemiaindeksiä paremmin insuliinivastetta eli verensokerin noususta johtuvaa veren insuliinipitoisuuden kasvua.
Glykemiaindeksin määrittäminen
Valkoisen vehnäleivän glykeemisen indeksin käyttäminen vertailuarvona on epätarkka mittari, koska leivän valmistusprosessi vaikuttaa sen glykeemisen indeksin suuruuteen. Glykemiaindeksi määritellään kansainvälisen standardin mukaisessa mittauksessa tämän vuoksi glukoosin avulla. Mittaus tapahtuu siten, että vähintään kymmenelle sokeriaineenvaihdunnaltaan terveelle henkilölle annetaan 50 grammaa hiilihydraattia, minkä jälkeen heidän verensä glukoosipitoisuuden vaihteluita seurataan kahden tunnin ajan. Mittauksista piirtyy kullekin koehenkilölle ominainen käyrä, jonka muodostaman pinta-alan koko lasketaan. Lopuksi lasketaan kaikkien pinta-alojen keskiarvo ja verrataan sitä glukoosilla saatujen pinta-alojen keskiarvoon siten että glukoosilla saatujen pinta-alojan keskiarvolle annetaan lukuarvo 100. Koe-henkilöiden verensokeria seurataan 15 minuutin välein ja sitä verrataan ennen ruokailua vallinneeseen paastoverensokeritasoon. Imeytyneiden hiilihydraattien määrä arvioidaan integroimalla ajan suhteen mitattu verensokerin muutos.
Mittauksiin vaikuttavat monet elimistön verensokerin tasoa säätelevät mekanismit. Elimistö pyrkii ylläpitämään tasaista verensokerin tasoa ja maksa tuottaa glukoosia vereen samaan tahtiin kuin sitä normaalisti kuluu. Hiilihydraattien alkaessa imeytyä ruokailun jälkeen haima alkaa erittää vereen insuliinia, hormonia, joka tehostaa glukoosinkulutusta, ja maksan glukoosintuotanto loppuu. Hiilihydraattien imeydyttyä insuliinin ylläpitämä kohonnut glukoosinkulutus jatkuu, kunnes verensokerin taso on palannut normaaliksi. Nopeasti imeytyvillä hiilihydraateilla voi insuliinitaso kohota niin korkeaksi, että imeytymisen loputtua verensokeri laskee paljon normaalia alemmaksi.
Glykemiaindeksiin vaikuttavat tekijät
Vuonna 2005 julkaistun tutkimuksen mukaan kypsennetyn perunan glykeeminen indeksi laskee 28 prosenttia, jos perunan annetaan jäähtyä kylmäksi. Toisen tutkimuksen mukaan lasku olisi jopa 40 prosenttia. Suuret erot tuloksissa johtuvat siitä, että perunan glykeeminen indeksi on lajikekohtaista. Jäähdytetyn perunan uudelleenlämmittäminen laskee vielä entisestään sen glykeemistä indeksiä, mutta laskun suuruus riippuu siitä, mikä lajike on kyseessä. .
Valkoisen leivän glykeeminen indeksi on hiukan pienempi pakastamisen jälkeen, eikä se aiheuta myöskään yhtä jyrkkää verensokerin laskua. Paahtaminen laskee valkoisen leivän glykeemista indeksiä kokonaiset 28 prosenttia.
Ruoan glykemiaindeksiin vaikuttavat nopeus jolla hiilihydraatit imeytyvät ruuansulatuksessa, nopeus jolla imeytyneet hiilihydraatit muunnetaan glukoosiksi, ja nopeus jolla elimistön solut hyödyntävät veren glukoosia. Imeytyneiden sokereiden kemiallinen rakenne vaikuttaa puolestaan siihen, miten elimistö pystyy hyödyntämään niitä. Elimistö voi hyödyntää suoraan vain glukoosia ja maksan täytyy muuttaa muut imeytyneet sokerit kuten hedelmäsokeri eli fruktoosi glukoosiksi. Tästä syystä esimerkiksi glukoosista ja fruktoosista koostuvan tavallisen ruokosokerin (sakkaroosi) glykemiaindeksi on suhteellisen pieni.
Terveysvaikutukset
Glykeeminen indeksi korreloi suun bakteerikannan kasvun kanssa siten, että suuren glykeemisen indeksin ruokien nauttiminen lisää eniten kariesta aiheuttavaa plakkia.
Ravinnon alhaisen glykemiaindeksin on havaittu parantavan kakkos- sekä ykköstyypin diabeetikoiden hoitotasapainoa. Vuonna 2010 julkaistussa hollantilaisessa väestötutkimuksessa havaittiin, että korkeimman glykemiakuorman ravintoa nauttineet ihmiset sairastuivat noin 33 prosenttia useammin diabetekseen keskimäärin kymmenen vuotta kestäneen seuranta-ajan kuluessa. Muut riskitekijät vakioitiin. Tutkimuksen otos oli 38 000 henkeä.
Runsaasti tärkkelystä sisältävillä kasviksilla kuten herneillä, maissilla ja perunalla ei ole samanlaista terveyttä edistävää vaikutusta kuin muilla kasviksilla. Tämän on arveltu liittyvän niiden suureen glykemiaindeksiin.
Historiaa
Pohjoismaiden ministerineuvoston mukaan vuonna 2005 tutkittiin, pitäisikö ravintosuosituksia muuttaa glykemiaindeksin ja glykemiakuorman perusteella.
Kolsin voimalaitos
Kolsin voimalaitos sijaitsee Kokemäellä Kokemäenjoessa kolme kilometriä Tulkkilasta pohjoiseen ja se on valmistunut vuonna 1945. Voimalaitoksen putouskorkeus on 12,5 metriä ja rakennevirtaama on 450 kuutiometriä sekunnissa (m³/s). Joen keskivirtaama oli vuosina 1961–2000 noin 230 m³/s, mutta se on saavuttanut jopa 918 m³/s:n virtaaman.
Voimalan sähköntuotannon teho on nykyään 45 megawattia, joka tuotetaan generaattoreilla ja muuntajilla 110 000 voltin jännitteeksi. Sähkö siirretään eteenpäin kolmea sähkölinjaa pitkin Harjavallan, Äetsän ja Forssan suuntiin.
Valmistelut ja rakentaminen
Vuonna 1933 astui voimaan laki vedenpinnan säännöstelystä ja se mahdollisti useiden koskien putouskorkeuden hyödyntämisen yhdellä voimalaitoksella. Harjavallan vesivoimalaitosta rakentamaan ryhtynyt Länsi-Suomen Voima Osakeyhtiö myi Kokemäellä olevia joen osuuksiaan Nokia Oy:n ja A. Ahlström Oy:n perustamalle uudelle voimayhtiölle Kolsi OY:lle. Kolsi OY perustettiin vuonna 1935 ja se alkoi valmistelemaan voimalaitoksen rakentamista Kolsinkoskeen. Suunnitelmissa oli nostaa veden pinta 40,1 metrin tasolle.
Kolsi OY anoi rakennuslupaa voimalaitokselle Kolsinkoskeen Turun ja Porin läänin maaherralta 16.12.1938. Rakennussuunnitelmassa, joka jätettiin toimitusmiehille vuoden 1939 kesäkuussa, oli padotuskorkeudeksi tullut jo 42,1 metriä merenpinnan yläpuolelle. Valmistelevat työt päästiin aloittamaan vasta toukokuussa 1940, mutta sodan rasitukset ja pula tarvikkeista ja polttoaineesta haittasivat töitä. Voimalaitos rakennettiin alkuperäisistä suunnitelmista poiketen Pahringinkoskeen ja voimalaitos valmistuikin vasta 1945, jolloin voitiin käyttää vain yhtä Kaplan nelisiipistä turbiinia. Toinen turbiini asennettiin samana vuonna, mutta sen generaattori vaurioitui Pilsenin tehtaalla ilmapommituksissa ja se toimitettiin Kokemäelle kaksi vuotta myöhässä.
Kolsin voimalaitos sai toiminnalleen väliaikaisluvan 26.9.1945 yhdelle turbiinille, kunhan se huolehti korvauksien maksamisesta ja piti patoaltaan vedenkorkeutta 40,5 metrissä. Kokemäenjoen Uittoyhdistyksen väylätöiden niin vaatiessa voimayhtiö velvoitettiin alentamaan vedenpintaa 38,5 metriin. Uittokouru vedettiin voimalaitoksen ohi, jotta tukinuiton edellytykset jatkuisivat. Kolmannen turbiinin käyttöönotto viivästyi vuoteen 1977.
Vaikutukset ympäristöön
Kokemäenoen perkaussuunnitelma hyväksyttiin 1943, jonka mukaan Kolsi OY vastasi joen perkauksista 18 km yläjuoksulle päin ja tie ja vesirakennuslaitos siitä eteenpäin. Joesta poistettiin virtausta haittaavia kiviä ja ruopattiin maata saarien ympäriltä veden virtauksen helpottamiseksi. Samalla pyrittiin vedenpinnan alentamiseen Huittisissa, jotta esimerkiksi Puurijärvi, Raijalanjärvi ja Isosuo voitaisiin kuivata viljelyskäyttöön. Kolsi Oy:n vaatima korkeampi vedenkorkeus 42,1 metriä teki kuitenkin mahdottomaksi Puurijärven kuivatuksen. Raijalanjärvi on kuitenkin kuivattu patoamalla järviallas ja pumppaamalla vesi pois.
Kolsin voimalaitoksen rakentaminen ja siihen liittyvät korvausasiat tekivät voimalasta kalliimman kuin Harjavallan voimalaitoksesta. Vaikka yhtiö oli sisäisesti riidaton, veivät korvaushakemukset maanviljelijöiden ja Äetsän voimalaitoksen sekä valitukset eri oikeusasteissa vuosien ajan. Lopulta kävi niin, että Kolsi OY maksoi korvauksia enemmän kuin oikeus lopulta määräsi.
Voimalaitoksen vaikutukset ympäristöön olivat suuret. Veden patoamisesta johtuen jäi 202 hehtaaria maata veden alle tai veden säännöstelyn kohteeksi. Vedenkorkeus olisi vaikuttanut laajemminkin, mutta se onnistuttiin rajaamaan mainitulle alalle rakentamalla vallit patoaltaan matalimmille osille. Rantavalleja on yhteensä 7 km. Vedenpinnan noston vaikutukset tuntuivat aivan Äetsän voimalan alajuoksulla, missä Kiviniemenvuolle peittyi nousevan veden alle. Vaikka perkaukset ja voimaloiden säännöstelyssä toimitaan yhteisymmärryksessä, eivät Huittisten pellot ole vieläkään aivan tulvavapaat.
Omistussuhteet ja myöhempi toiminta
Vuonna 1995 voimala siirtyi Kolsi Oy:ltä A. Ahlström Energia Oy:n omistukseen, joka myi sen vuonna 1999 Graningeverkets Ab (publ.):lle. Tämä nimesi yhtiön Graninge Energia Oy:ksi. Laitos myytiin vuonna 2014 suomalaisille energiayhtiöille. Voimalaitoksen omistaa nykyään Kolsin Voima Oy.
Voimalaa on rakentamisen jälkeen kunnostettu ja nykyaikaistettu. Vuonna 1995 voimalan ensimmäinen vesiturbiini uusittiin. Myöhemmin vuonna 1998 toinen vesiturbiini ja generaattorin staattori uusittiin. Myös padon rakenteita on vahvistettu ja valuja paranneltu. Viimeisin pintakorjaus tehtiin vuonna 2011, jolloin Kokemäenjoen pintaa alennettiin parilla metrillä korjausten ajaksi. Voimalan kolmas generaattori uusitaan vuoden 2023 kesän ja syksyn aikana. Tilalle asennetaan aikaisempaa hieman tehokkaampi koneisto, sähkögeneraattori ja sen automatiikka. Korjausurakan kustannusarvio on 8–9 miljoonaa euroa.
Melontareitti
Kokemäenjokea käyttävät melojat voivat ohittaa padon käyttämällä ohitusreittiä, jonka reittikuvauksen voi noutaa esimerkiksi Kokemäenjoen kuntien kirjastoista.
Sami Lanki
Sami Lanki (s. 23. joulukuuta 1965 Kotka) on suomalainen freelancenäyttelijä, joka on esiintynyt muun muassa televisiosarjassa Salatut elämät, jossa hän esitti Pertti Pihlajaa. Lanki on näytellyt myös muun muassa Q-teatterissa, Kotkan kaupunginteatterissa ja Lappeenrannan kaupunginteatterissa.
Mohammad Hamid Ansari
Mohammad Hamid Ansari (s. 1. huhtikuuta 1937) on intialainen poliitikko ja maansa entinen varapresidentti. Vuonna 2007 hänet äänestettiin Bhairon Singh Shekhawatin seuraajaksi varapresidentin virkaan, jossa hän toimi kymmenen vuotta.
Ansari on luonut huomattavan uran diplomaattina. Hän on ollut myös Aligarhin muslimiyliopiston rehtorina (2000–2002) ja Kansallisen vähemmistökomission johdossa (2006–2007). Hänelle myönnettiin vuonna 1984 Padma Shri.
Ansari on Delhin yliopiston entinen kansleri.
Aiheesta muualla
Intian varapresidentin verkkosivujen profiili
Raskasta joulua (vuoden 2004 albumi)
Raskasta joulua on vuonna 2004 julkaistu T2 Productionsin tuottama kokoelma joululauluja. Se on samannimisen projektin ensimmäinen julkaisu ja saanut sittemmin jatkoa useista levyistä. Levyä on myyty marraskuuhun 2016 mennessä yli 18 000 kappaletta, mikä oikeuttaa kultalevyyn.
Joululauluista on sovitettu levyille tavallista ”raskaammat” versiot. Levyillä esiintyy tunnettuja suomalaisia metallilaulajia kuten Marco Hietala ja Machine Menin Antony Parviainen.
Vuoden 2004 levyllä soittivat Erkka Korhonen (kitara, taustalaulu, basso), Janne Parviainen (rummut), Lauri Porra (basso), Kari Tornack (piano, syntetisaattori) ja Tero Kostermaa (koskettimet, ohjelmointi).
Tapulikaupungin kirjasto
Tapulikaupungin kirjasto on Pohjois-Helsingissä, Suutarilan kaupunginosan Tapulikaupungin osa-alueella sijaitseva yleinen kirjasto. Se on yksi Helsingin kaupunginkirjaston toimipisteistä ja toimii osana pääkaupunkiseudun Helmet-kirjastoverkkoa.
Puistolan juna-aseman läheisyydessä toimiva Tapulikaupungin kirjasto on perustettu vuonna 1986. Arkkitehtitoimisto Nevanlinna ja Flemingin suunnittelema kirjastorakennus valmistui samana vuonna.
Vuonna 2018 Helsingin kaupunki tarkasteli Puistolan, Heikinlaakson ja Tapulikaupungin palvelutilojen kokonaisuutta sekä korjaus- ja tilatarpeita 10-15 vuoden aikajänteellä. Kaupunki on esittänyt suunnitelman, jossa Puistolan rautatieaseman lähellä sijaitsevaan Suuntimonpuistoon rakennettaisiin syksyyn 2021 mennessä päiväkoti- ja koulutiloja muunneltavista siirrettävistä osista. Myöhemmin (2020-luvulla) Suuntimopuistoa muokattaisiin päiväkoti- ja koulutilojen tarjonnan ohella monitoimitilaksi, jonne Puistolan kirjasto, Tapulikaupungin kirjasto ja Tapulikaupungin nuorisotalo muuttaisivat.
Leivinlammi
Leivinlammi on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Saikkalanjoen valuma-alueeseen. Valuma-alueen laskujoki Saikkalanjoki laskee Kuloveteen Salmissa.
Maantiede
Ovaalinmuotoisen lammen halkaisija on 50 metriä ja se sijaitsee laajan ja pääosin ojittamattoman Leivinsuon sisällä. Suo rajautuu pohjoisessa Hyynilänkankaan harjuun, josta pääosa vedestä tulee. Rinne viettää etelään Horvonsuolle, jonne vesi valuu ja kertyy lopulta Horvonojaan, joka laskee Kirkkojärveen.
Moni-ilmeinen Marion
Moni-ilmeinen Marion on Marion Rungin vuonna 1980 julkaistu albumi.
Doina Spircu
Doina Tudora Spircu-Craciun (o.s. Craciun, s. 24. heinäkuuta 1970 Slobozia ) on romanialainen soudun olympiavoittaja ja maailmanmestari. Hän edusti aktiiviurallaan Constanta CSS:ää ja Stiinta CS:ää. Hän on pituudeltaan 180 cm.
Spircu voitti kahdeksikon olympiakultaa Atlantassa 1996 ja maailmanmestaruuden 1999. MM-hopeaa hän saavutti kahdeksikossa 1995 ja 2001 sekä perämiehettömässä nelosessa 1997. MM-pronssia hän sai perämiehettömässä nelosessa 2000. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden perämiehellisessä nelosessa 1988.
Korvua
Korvua on kylä Suomussalmen kunnassa Kainuussa. Se sijaitsee lähellä Suomussalmen ja Taivalkosken kunnanrajaa Korvuanjärven etelärannalla, linnuntietä mitattuna noin 33 kilometriä kaakkoon Taivalkosken keskustasta, ja noin 52 kilometriä pohjoiseen Suomussalmen keskustaajamasta. Lähin toinen kylä on neljän kilometrin päässä sijaitseva Pyhäkylä. Entinen Korvuan rautatieasema sijaitsee kymmenen kilometrin päässä kylän länsipuolella Taivalkosken kunnassa.
Tuija Pohjola
Pohjola on varsinaiselta ammatiltaan uinninopettaja, jona hän on toiminut Oulun kaupungin palveluksessa vuodesta 1974. Hän tuli mukaan Oulun kunnallispolitiikkaan vuonna 1989, jolloin hän aloitti Oulun kaupunginvaltuustossa tultuaan valituksi kunnallisvaaleissa 1988. Pohjola on toiminut myös kaupunginhallituksessa, jonka puheenjohtaja hän oli vuosina 2005–2008.
Pohjola on ollut naimisissa vuodesta 1972 ja hänellä on miehensä kanssa kaksi lasta, vuonna 1972 syntynyt tytär ja vuonna 1978 syntynyt poika.
Central Province (Papua-Uusi-Guinea)
Central Province on nimestään huolimatta Papua-Uuden-Guinean valtion toiseksi eteläisin maakunta. Siellä on yli 200 000 asukasta. Maakunnan pääkaupunki on Port Moresby, joka on samalla koko valtion pääkaupunki. Kaupunki ei tosin kuulu virallisesti Central Provinceen, vaan muodostaa oman maakuntansa.
Erik Isomaa
Karl Erik Isomaa (9. syyskuuta 1913 Uudenkaarlepyyn maalaiskunta - 4. helmikuuta 1994 Helsinki) oli sähköliesiä valmistaneen Oy Slev Ab:n perustaja ja toimitusjohtaja, joka sai teollisuusneuvoksen arvon.
Central Province (Papua-Uusi-Guinea)
Centralin alueella on keskeisenä kauppakielenä hiri-motu, joka poikkeaa huomattavasti Port Moresbyssa käytetystä tok-pisinistä. Centralin kuvernöörinä toimii vuodesta 2017 Robert Agarobe.
Erik Isomaa
Elämäkerta
Isomaan vanhemmat olivat konepajatyöläinen Immanuel Isomaa ja Ida Nikonen. Kolmetoistalapsinen perhe muutti 1918 Pietarsaareen. Isän kuoltua 1923 Isomaa joutui jättämään koulun kesken. Hän meni töihin Junnilan sähköasennusliikkeeseen 13-vuotiaana, missä tutustui myös sähkökojeiden ja laitteiden valmistukseen. Strengbergin tupakkatehtaassa työskennellessään hän hankki kirjekurssien avulla lisätietoja tekniikasta ja toimi vapaa-aikanaan radioasemalla lähestystekniikan hoitajana. 1935 Isomaa lähti opiskelemaan Helsinkiin, mutta päätyi työskentelemään Fenno-Radion palvelukseen. Syksyllä 1939 hän perusti Sven Nylundin kanssa yrityksen Sähkö-Lämpö-Elektro-Värme, jonka nimi lyheni pian muotoon Slev. Yritys valmisti ensin teollisia silitysrautoja ja sähkölämmitteisiä kamiinoita, sodan jälkeen erityisesti keittolevyjä ja myöhemmin myös leivänpaahtimia. Oman tehdasrakennuksen Slev sain Pitäjänmäelle 1947 ja 1958 Espoon Kauklahteen. Yrityksen päätuotteeksi tulivat sähköliedet, vaikka se valmisti myös muun muassa liesituulettimia ja sähkökiukaita. Slevin Kuningasliesi oli Suomen myydyin liesimalli 1950-luvun lopussa. Yrityksensä Isomaa myi 1960-luvun lopussa Electroluxille. Se myi kuitenkin Slevin pian edelleen Strömbergille, joka lopetti Kauklahden tehtaan tuotannon.
Teollisuusneuvoksen arvon Isomaa sai 1968. Hänen puolisonsa Ilona Maattola (s. 1909) työskenteli itsekin Slevin konttorissa ja heidän poikansa Risto Isomaa (s. 1941) ehti toimia Slevin myyntijohtajana lyhyen aikaa ennen yrityksen myyntiä.
Amerikantukkasotka
Amerikantukkasotka (Aythya collaris) on pieni sukeltava sorsalintu.
Koko ja ulkonäkö
Koiraan pää on tumma, rinta ja selkä mustat. Kupeet vaalean harmahtavat, mutta kupeiden etuosassa selvä valkoinen pystyraita. Harmaassa nokassa tumma kynsi ja vaalea kärkivyö. Naaras tukkasotkamainen, harmahtavanruskea, mutta silläkin vaalea vyö nokan kärjessä. Siipijuovat harmaat. Pituus 37–46 cm, siipien kärkiväli 72 cm ja paino 600–1200 g
Levinneisyys
Euroopassa laji on harhailija, ja osa havainnoista koskee tarhoista karanneita lintuja. Suomessa amerikantukkasotka on nykyään lähes vuosittainen suurharvinaisuus.
Elinympäristö
Puiset järvet, lammikot, joet ja lahdet. Pesimäaikana ja pesimäajan jälkeen tukkasotka suosii makea- ja matalavesisiä kosteikoita. Talvisin se elää monenlaisissa kosteikoissa, mutta sitä tavataan harvoin kosteikoissa, joiden suolapitoisuus on korkea tai joiden syvyys on yli 1,5 metriä.
Lisääntyminen
Amerikantukkasotka tekee kuppimaisen pesän kasveista ja vuoraa sen untuvalla. Naaras munii ja hautoo 8-10 tai joskus 6-14 munaa sekä pysyy poikasten seurassa kunnes ne ovat lentokykyisiä 49-55 päivää kuoriutumisen jälkeen.
Ravinto
Syö monien vesikasvien kuten vitojen, sarojen, ruohojen ja levien siemeniä, varsia ja juuria sekä vesihyönteisiä ja nilviäisiä.
Embeth Davidtz
Embeth Jean Davidtz (s. 11. elokuuta 1965 Lafayette, Yhdysvallat) on yhdysvaltalaissyntyinen eteläafrikkalainen näyttelijä.
Davidtz syntyi Indianan osavaltion Lafayettessa, kun hänen eteläafrikkalainen isänsä oli opiskelemassa kemiantekniikkaa Purduen yliopistossa. Hänen vanhempansa, John ja Jean Davidtz, muuttivat myöhemmin Trentoniin New Jerseyhin ja lopulta takaisin Etelä-Afrikkaan, jolloin Davidtz oli yhdeksänvuotias. Davidtz valmistui Pretorian Glen High Schoolista vuonna 1983.
Davidtz näytteli Etelä-Afrikassa afrikaansin- ja englanninkielisissä elokuvissa sekä teatterissa ennen kuin muutti Hollywood-uran perässä Los Angelesiin vuonna 1992.
Heikki Lehikoinen
Heikki Lehikoinen (s. 1961) on suomalainen kirjailija. Hän on kirjoittanut tietokirjoja eri aiheista, kuten metsästyksen historiasta, eläinuskomuksista ja kuolemakäsityksistä kansanperinteessä. Lisäksi hän on kirjoittanut lapsille.
Lehikoinen oli vuonna 2017 Lasten LukuVarkaus -palkintoehdokas lastenromaanilla Kuningas Faravidin testamentti.
Peter Agre
Peter Agre (s. 30. tammikuuta 1949) on yhdysvaltalainen lääkäri ja tiedemies. Hänelle myönnettiin vuonna 2003 Roderick MacKinnonin kanssa jaettu Nobelin kemianpalkinto ensimmäisen akvaporiinin löydöstä 1992. Hän on Johns Hopkinsin yliopiston professori ja työskentelee myös Duke Universityssä.
Agre syntyi Northfieldissä, Minnesotassa. Hän valmistui Bachelor of Arts -arvolla Augsburg Collegesta Minneapolisissa ja lopulta vuonna 1974 lääketieteen tohtoriksi Johns Hopkinsin yliopiston lääketieteellisestä Baltimoressa. Hänet valittiin Kansalliseen tiedeakatemiaan vuonna 2000 ja Yhdysvaltain taiteiden ja tieteiden akatemiaan vuonna 2003. Hänellä on ruotsalaisia ja norjalaisia sukujuuria.
Agre, partiolainen, on Eagle Scout ja voittanut Distinguished Eagle Scout Awardin. Hän kannattaa tieteen vahvempaa edustusta hallituksessa ja harkitsi itse osallistumista Yhdysvaltain senaatinvaaleihin 2008. Elokuun lopussa 2007 hän kuitenkin ilmoitti päätöksenään, ettei tule asettumaan ehdolle. Yhdysvaltain senaatissa ei ole koskaan istunut Nobel-palkittua tutkijaa.
Agre meni 29. maaliskuuta 1975 naimisiin Mary Macgillin kanssa. Parilla on lapsia; tytär Lydia kuoli joulukuussa 1983 ollessaan vasta vauvaikäinen.
Kim Jong-hyun
Kim Jong-hyun on seuraavien henkilöiden nimi:
HOJKS
HOJKS eli henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma on opintosuunnitelma, joka tulee laatia niille oppilaille, joille on tehty perusopetuslain mukainen hallinnollinen erityisen tuen päätös; kaikille erityisopetusta saaville oppilaille sitä ei siis laadita. Suunnitelmaan kirjataan oppilaan tarvitsemat pedagogiset järjestelyt, arviointi, resurssit, yhteistyötahot ja vastuualueet eri tahojen kanssa sekä kehityksen ja kasvun seuranta. Suunnitelma voidaan laatia perusopetuksessa tai ammatillisessa opetuksessa olevalle; lukiossa sitä ei voi laatia.
Paracelsus (albumi)
Kappaleet
Kappaleet kirjoittanut Peter ja 300 000 V.K. sekä ohjelmoinut 300 000 V.K. Laibachin valvonnassa
HOJKS
Laadittava jokaiselle erityiseen tukeen otetulle
Jokaiselle erityiseen tukeen otetulle tai siirretylle oppilaalle tulee laatia hyväksyttyyn opetussuunnitelmaan perustuva, henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskeva suunnitelma (HOJKS). Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman tehtävänä on tukea pitkäjänteisesti oppilaan yksilöllistä oppimisprosessia. Oppilaan arviointi perustuu yleiseen oppimäärään tai siihen yksilölliseen oppimäärään, joka hänelle on asetettu henkilökohtaisessa opetuksen järjestämistä koskevassa suunnitelmassa. Henkilökohtaisen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman laatimiseen osallistuvat moniammatillisessa yhteistyössä oppilaan opettajat, oppilashuollon asiantuntijat sekä mahdollisuuksien mukaan oppilas itse ja aina oppilaan huoltajat.
Sisältö
Henkilökohtainen opetuksen järjestämistä koskevan suunnitelman (HOJKS) tulee ammatillisessa opetuksessa sisältää (A 811/1998, 8 § mukaan )
Perusopetuksessa perusopetuslain 17 a § mukaan suunnitelman keskeisestä sisällöstä määrätään opetussuunnitelman perusteissa. 16.4.2004 hyväksyttyjen perusopetuksen opetussuunnitelman perusteiden mukaan HOJKSin tulee sisältää seuraavat tiedot sen mukaan kuin on tarve oppilaan opetuksen yksilöimiseksi :
Erityisopetuksen saatavuus
Suomen lain mukaan jokaisella tulee olla tasaveroiset mahdollisuudet saada koulutusta. Tämä merkitsee, että erityisopetusta tulee olla saatavilla niin peruskoulussa kuin ammatillisissa oppilaitoksissa kaikilla opintolinjoilla.
Leonésin kieli
Leonésin kieli (llengua llionesa) on indoeurooppalainen kieli, joka kuuluu astur-leonilaisten kielten ryhmään. Kielellä on noin 25 000–50 000 puhujaa pääasiassa Leónin maakunnassa, Espanjassa ja joissakin portugalilaisissa kaupungeissa. Kieli käyttää latinalaista kirjaimistoa. Kieltä puhuttiin suuressa osassa Espanjaa 1200-luvulla, mutta nykyään se on pieni vähemmistökieli maan luoteisosissa. Ensimmäiset leonésinkieliset tekstit ovat 900-luvun loppuvaiheissa kirjoitettuja dokumentteja.
Aavelaiva (Clive Cusslerin romaani)
Aavelaiva on Clive Cusslerin vuonna 1984 julkaistu jännitysromaani. Suomeksi kirja julkaistiin samana vuonna WSOY:n kustantamana ja Maria Sivosen suomentamana.
Johan Vitali
Johan Henrik Vitali (26. kesäkuuta 1872 Temmes – 15. helmikuuta 1940 Helsinki) oli suomalainen kunnanlääkäri ja lahtelainen kunnallispoliitikko, joka osallistui Suomen sisällissodan tapahtumiin Lahdessa. Hän oli Lahden kaupunginvaltuuston ensimmäinen puheenjohtaja.
Johan Vitalin tytär Kyllikki (1901–1963) oli naimisissa arkkitehti Robert Tikkasen kanssa. Heidän poikansa oli kirjailija ja taiteilija Henrik Tikkanen, joka omaelämäkerrallisessa romaanissaan Kulosaarentie 8 (1975) kuvaa laajasti myös äidinisäänsä.
Johan Vitalin nuorempi veli oli maanmittausinsinööri Veikko Vitali, jonka tytär oli korusuunnittelija Liisa Vitali.
Skjern Å
Skjern Å saa alkunsa Billundin koillispuolelta, virtaa länteen Jyllannin niemimaan poikki ja laskee Pohjanmereen Skjernin länsipuolella, Ringkøbingin eteläpuolella.
Diskonto
Diskonto on ruotsalainen vuonna 1992 perustettu crust punk -yhtye.
Onkologia
Onkologia (kasvainoppi ) on syöpäsairauksia käsittelevä lääketieteen osa-alue. Potilasta hoitava onkologi voi koordinoida syöpään liittyviä asioita myös lääketieteen ulkopuolelta: mahdollisesti fysioterapiaa tai muuta kuntoutusta, tai vaikkapa syöpäsairauksiin liittyviä perinnöllisyysselvityksiä.
Onkologian tutkimus- ja työskentelykohteita ovat
Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Toivakan julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Toivakan kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Gigantour
Gigantour on vuosittainen kuusiviikkoinen kiertävä heavy metal-festivaali, jonka on organisoinut Megadethin Dave Mustaine. Kiertue perustettiin vuonna 2005, joka ulottui koko Pohjois-Amerikkaan, sekä 2006 ja 2007 yhtyeet matkustivat jopa Australiaan. Kiertueella esiintyvät bändit ovat kaikki Mustainen itsensä valitsemia, koska hän halusi "kasata kokoon festarin, joka koostui positiivisista yhtyeistä, jotka soittavat heviä energisessä ilmapiirissä". Kiertue on asetettu vaihtoehdoksi Ozzfestin ja Hellfestin kaltaisille festivaaleille.
Kaupunkimaantiede
thumb|200px|Mars-kenttä Pariisin keskustassa. thumb|250px|right|[[Ernest Burgessin kehämalli kaupunkien rakenteesta:
Gigantour
Kiertueen tavoitteena on tarjota faneille mahdollisuus tutustua moniin heavy metalin tyylilajeja, sekä tutustuttaa heidät vähemmän tunnetuille esittäjille. Tämä on toteutettu toisen näyttämön myötä, joka koostuu lähes tuntemattomista metalliyhtyeistä.
Viimeisin Gigantour järjestettiin vuonna 2013.
Kaupunkimaantiede
A Ydinkeskusta ("Loop")
C Työväenluokan asuinalue
D Keskiluokan asuinalue
E Rikkaiden asuinalue.]]