cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Liettuan ilmavoimat
Toinen maailmansota
Puna-armeija vapautti 1944 Liettuan saksalaisten vallasta, jonka jälkeen maassa oli ainoastaan Neuvostoliiton ilmavoimien lentokoneita ennen Liettuan toista itsenäistymistä vuonna 1990.
Vapaaehtoiset ilmavoimat
Liettuassa aloitettiin itsenäisten ilmavoimien luominen kesäkuussa 1990, kun muodostettiin vapaaehtoiset ilmavoimat (, SOP). Neuvostojoukkojen toimet tammikuussa 1991 Vilnassa aiheuttivat kansalliskaartin eli vapaaehtoisarmeijan muodostamisen. Tämä osasto tunnetaan myös nimellä rautasudet. SOP:n ensimmäisenä komentajana toimi apulaispuolustusministeri eversti J Gegas.
Pohjanlammen koulu
Koulussa annetaan opetusta peruskoulun 1.–9. -luokkalaisille. Koulussa toimi lukuvuonna 2020–2021, yhteensä n. 1000 oppilasta ja 110 opettajaa. Koulussa on oppilaskunta, joka muodostuu 5-6 -luokkalaisista.
Pohjanlammen koulu ja sen vieressä sijaitseva Kuokkalan koulu yhdistettiin elokuussa 2015 nimellä Kuokkalan yhtenäiskoulu.
Liettuan ilmavoimat
Nykyinen kalusto
Liettuan ilmavoimille hankittiin helmikuussa 1993 Kirgistanista neljä Tšekkoslovakiassa valmistettua L-39 C Albatros -harjoitushävittäjää, joilla valvottiin maan ilmatilaa, kunnes Nato-maiden vuorottelu alkoi. 30. elokuuta 2011 yksi Albatroseista törmäsi Liettuassa harjoituksessa ranskalaisen Mirage-hävittäjän kanssa ilmassa ja syöksyi maahan. Lentäjät eivät loukkaantuneet.
Sajaniemi
Sajaniemi on Lopen kylä, joka sijaitsee noin 7 kilometrin päässä Lopen keskustasta.
Kylä koostuu maatiloista, omakotitaloista ja vapaa-ajan asunnoista.
Sajaniemessä on muun muassa yleinen uimaranta.
Lopen Sajaniemessä sijaitsee kesäteatteri, jossa on esitetty näytelmiä jo vuodesta 1986. Esityskausi on yleensä heinäkuu.
Sajaniemessä toimii aktiivinen kyläyhdistys.
Turun tauti (täsmennyssivu)
Turun tauti voi tarkoittaa:
Tv-ohjaamo
thumb|Japanilaisen NHK-televisioyhtiön tv-studion ohjaamo. Kuvattu 1987.Tv-ohjaamo ( tai ) on television monikameratuotannossa tila, missä ohjaaja työskentelee kameraharjoituksen, nauhoituksen tai suoran lähetyksen aikana. Ohjaamo sijaitsee joko tv-studiossa tai ulkotuotantoautossa. Erikoistapauksissa tv-ohjaamo voidaan rakentaa muuallekin, kuten stadioneille tai jäähalleihin.
Tv-ohjaamossa sijaitsee ohjaamon pöytä, minkä ääressä istuvat ohjaaja, kuvaussihteeri (uusi yleistynyt nimike: tuotantokoordinaattori ) ja mikseri, usein myös tuottaja. Heidän edessään on monitoripaneeli, missä näkyvät kaikkien ohjelmassa käytettävien kuvalähteitten kuvat kuten kameroitten tai videoinserttien. Paneelissa sijaitsevat myös uloslähtevä kuva ja esikatselumonitori. Monitorilla tarkoitetaan tässä tv-ruutua. Ohjaajalla ja kuvaussihteerillä on mikrofonit, joitten avulla he ovat komentoyhteydessä kameramiehiin, studio-ohjaajaan ja muihin tv-studion tarkkaamotiloihin kuten kuva- ja äänitarkkaamoon. Kuvaussihteeri varoittaa tulevista kuvista, äänistä ja muista ohjelman tapahtumista. Tv-ohjaaja ohjaa kameramiesten työskentelyä, valitsee ohjelmassa käytettävät kuvat, komentaa, ja mikseri leikkaa kuvat ohjelmaan.
Arsinoe (Kypros)
Arsinoe voi viitata seuraaviin antiikin aikaisiin kaupunkeihin Kyproksen saarella:
Rifftera
Rifftera on suomalainen metalliyhtye, joka perustettiin Vaasassa vuonna 2010. Yhtyeen musiikissa on vaikutteita etenkin melodisesta death metallista ja thrash metallista. Riffteran esikoisalbumi Pitch Black julkaistiin vuonna 2015 ja se nousi Suomen virallisella listalla sijalle 37, sekä Rumban Albumilistalla sijalle 10.
Matti Mattsson
Matti Mattsson (s. 5. lokakuuta 1993 Pori) on suomalainen uimari ja olympiamitalisti. Seuratasolla Mattsson edustaa Porin Uimaseuraa. Häntä valmentaa Eetu Karvonen. Mattsson on saavuttanut 200 metrin rintauinnissa olympiapronssia vuonna 2021 ja MM-pronssia vuonna 2013 ja EM-hopeaa vuonna 2022.
Kilpaura
Mattsson ylsi ensimmäisen kerran aikuisten tason SM-mitaleille 15-vuotiaana kesällä 2009, jolloin hän saavutti pronssia 100 metrin rintauinnissa. Samana kesänä Tampereella järjestetyillä nuorten olympiafestivaaleilla hän saavutti hopeamitalin samalla matkalla. Vuonna 2010 Mattsson sijoittui Singaporessa järjestetyissä nuorten kesäolympialaisissa 200 metrin rintauinnissa kahdeksanneksi. Tammikuussa 2011 Mattsson voitti lyhyen radan Suomen mestaruuden 200 metrin rintauinnissa yli viiden sekunnin erolla hopeamitalistiin. Myöhemmin keväällä Mattsson rikkoi OST-rajan Lontoon vuoden 2012 kesäolympialaisiin, millä perusteella hänelle jaettiin myöhemmin olympiapaikka FINA-pisteiden perusteella. Kesällä Mattsson saavutti SM-hopeaa 100 metrin rintauinnista. Heinäkuun alussa hän ui nuorten EM-kilpailujen välierässä 200 metrin rintauinnin Suomen ennätyksen 2.13,28. Edellinen, Jarno Pihlavan vuonna 2002 tekemä ennätys parani noin puoli sekuntia. Loppukilpailussa hän paransi SE:tään yli 0,6 sekunnilla aikaan 2.12,65 ja sai nuorten EM-hopeaa.
Lontoon kesäolympialaisissa 2012 Mattsson ui 200 metrin rintauinnissa sijalle 17 ollen kisojen paras suomalaisuimari. Mattssonin aika 2.11,81 oli uusi Suomen ennätys, ja hän jäi 15 sekunnin sadasosaa välieräpaikasta. Suomen Uimaliitto valitsi Mattssonin vuoden 2012 parhaaksi suomalaisuimariksi.
Tammikuussa 2013 lyhyen radan SM-kilpailuissa Mattsson ui 200 metrin rintauinnin SE:n 2.07,50. Edellinen SE oli ollut Jarno Pihlavan nimissä vuodesta 2002.
Barcelonan MM-kilpailuissa 2013 Mattsson saavutti 200 metrin rintauinnissa pronssia uudella Suomen ennätyksellä 2.08,95. Hän oli parantanut Suomen ennätystä jo alkuerissä aikaan 2.10,16 ja välierissä lukemiin 2.09,96. Mattssonin pronssimitali oli Suomen ensimmäinen uinnin pitkän radan MM-mitali vuoden 2003 jälkeen.
Lyhyen radan EM-kilpailuihin 2013 Mattsson ei osallistunut kaaduttuaan elokuussa polkupyörällä ja jouduttuaan sen seurauksena leikkaukseen marraskuussa. Tammikuussa 2014 Mattsson valittiin Porin Vuoden urheilijaksi 2013. Hänet palkittiin myös Suomen Urheilugaalan Vuoden läpimurrosta 2013.
Alkuvuodesta 2016 Mattsson muutti ruokavaliotaan ja laihtui tämän seurauksena 12 kiloa. Lontoon pitkän radan EM-kilpailuissa toukokuussa hän sijoittui 200 metrin rintauinnissa viidenneksi. Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 Mattsson ui 200 metrin rintauinnin alkuerissä sijalle 11 ajalla 2.10,09 mutta jäi välierissä viimeiseksi ja karsiutui jatkosta. Olympialaisten jälkeen Mattssonin valmentaja vaihtui, kun vuosina 2008–2016 häntä valmentaneen Tomi Pystysen tilalle tuli Eetu Karvonen.
Vuoden 2017 SM-uinneissa Mattsson ui 100 metrin rintauinnin Suomen ennätyksen 1.01,12. Jarno Pihlavan vuonna 2000 uitu entinen ennätys parani viidellä sadasosalla. Vuoden 2018 SM-uintien alkuerissä hän paransi ennätyksen aikaan 1.00,86. Maaliskuussa 2021 hän paransi Suomen ennätystä aikaan 1.00,57.
Pitkän radan EM-kilpailuissa 2021 Mattsson paransi 100 metrin ja 200 metrin rintauintien Suomen ennätyksiä sekä alkuerässä että välierässä. 100 metrillä hän ui välierässä ajan 59,99 sijoittuen 13:nneksi. 200 metrillä hän ui välierässä ajan 2.08,26 ja loppukilpailussa ajan 2.08,48 ja sijoittui neljänneksi.
Mattsson valittiin tammikuussa 2022 Vuoden urheilijaksi 2021. Äänestyksen toiseksi sijoittui nyrkkeilijä Mira Potkonen. Mattsson oli kolmas uimari, joka valittiin Vuoden urheilijaksi. Häntä ennen tittelin ovat saaneet Jani Sievinen ja Hanna-Maria Seppälä.
Mattsson sijoittui 2022 Budapestin MM-kilpailuissa 200 metrin rintauinnissa kahdeksanneksi. Hän voitti EM-hopeaa Rooman 2022 pitkän radan EM-kilpailuissa ajalla 2.09,40. Samalla hänestä tuli historian kolmas suomalaisuimari Sievisen ja Antti Kasvion ohella, joka on saavuttanut urallaan sekä olympia-, maailmanmestaruus- että Euroopan-mestaruusmitalin.
Gary Chang
Gary Chang (s. 22. helmikuuta 1953 Minneapolis, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen BMI Film Music -palkittu elokuvasäveltäjä. Hän on työskennellyt elokuvien parissa vuodesta 1981 lähtien ja teki ensimmäisen sävellyksensä vuonna 1986 elokuvaan 3:15. Sittemmin Chang on säveltänyt musiikkia muun muassa elokuviin Tulijalka, Tappaminen on helppoa, Kaappaus merellä, Tohtori Moreaun saari, Double Team – kova kaksikko ja Path to War.
Graafinen tekniikka
Graafinen tekniikka on tekniikan ala, joka käsittää asiantuntemuksen materiaaleista ja järjestelmistä painoviestinnässä sekä uusimmista digitaalisista painamistekniikoista ja esimerkiksi digitaalisen ja painetun viestinnän yhdistymisestä perinteisten painomenetelmien tuntemusta unohtamatta. Monikanavajulkaisemisen menetelmät ja painoviestinnän digitaaliset työnkulut ovat graafisen tekniikan keskeinen sisältö.
Roukon koulu
Roukon yhtenäiskoulu on yksi Valkeakosken peruskouluista. Se sijaitsee kaupungin pohjoispuolella, Tyryn koulun vieressä. Roukon yhtenäiskoulun rehtorina toimii Taru Räsänen.
Roukon koulu rakennettiin vuosina 1957–1958 ja otettiin käyttöön vuoden 1958 alusta. Kouluun valmistui ruokala vasta vuonna 2002.
Koulussa toimivat luokat 1–9, sekä esikoulu. Ensimmäisten ja toisten vuosiluokkien luokat ovat nykyään Tyryn koulussa tilanpuutteen takia. Roukon koulu on kevätlukukauden 2016 tyhjänä ja oppilaat ovat evakossa muun muassa Tyryn koululla, lukiolla ja Tietolan koululla.
Roukon koulun vanhempi puoli purettiin 2015, kun taas esikoulu palasi uudemmalle puolelle. Roukon koulun nimi vaihtui vuonna 2019 muotoon Roukon yhtenäiskoulu.
IT-kupla
IT-kuplaksi kutsutaan tietotekniikan alan 1990-luvun lopulla kokemaa taloudellista yliarvostusta ja sitä seurannutta romahdusta.
Kuplan synty
IT-kupla alkoi paisua 1990-luvun puolivälissä tietotekniikan tullessa teollisuusmaissa yhä useamman ulottuville ja suuren yleisön tietoisuuteen. Kupla puhkesi 2000-luvun alkuvuosina.
Kuplan syntyyn vaikuttivat Internetin vuosina 1995–1996 nopea yleistyminen, sen tekniikkaan, palveluihin, käyttöön ja mahdollisuuksiin liittyneet valtavat odotusarvot sekä uusien langattomien viestintäteknologioiden (tekstiviestit, WAP, 3G-verkot) mahdollistamien uusien medioiden vastaavanlaiset odotukset. Ylikuumenemista vauhdittivat jossain määrin myös vuoden 2000 muutosongelmat.
Uusmedia-alan yritykset elivät kuplan aikana oppivuosiaan. Kenelläkään ei ollut tietoa siitä, mikä niiden rooli tulisi olemaan, millaisia ominaisuuksia ja millaista sisältöä asiakkaat tuotteisiin haluaisivat tai millaiset liiketoimintamallit toimisivat. Kun ympärillä olevan maailman nähtiin lisäksi muuttuvan niin nopeasti, ettei mikään vanha pätenyt, kokeiltiin kaikkea mahdollista.
Kuplaan liittyi "hype" eli liioittelu. Yritykset myivät uusia, mullistavia tuoteideoitaan powerpoint-konsepteina ennen kuin ensimmäistäkään riviä oli koodattu. Pääomasijoittajat ja yritykset lähtivät näiden esitysten pohjalta päätä pahkaa rahoittamaan toimintaa. IT-alan ylivertaisuutta perusteltiin väittämällä, että informaatioteknologia mahdollistaisi loppumattoman tuottavuuden kasvun. Syntyi käsite "uusi talous". Jotkut uskoivat, että laskukausia ei enää esiintyisi, vaan nousu jatkuisi ikuisesti.
Osa IT-alan menestyjistä nousi myös julkisuudenhenkilöiksi mediankin ollessa suuresti kiinnostunut IT-alan tapahtumista. Kuplan ulkoisina tunnusmerkkeinä monissa yrityksissä panostettiin kohtalaisen paljon rahaa esimerkiksi työntekijöiden viihtyvyyttä lisääviin tekijöihin, kuten harrastemahdollisuuksien monipuolistamiseen ja toimiston kekseliääseen sisustamiseen.
Amazon
Internet-kirjakauppa Amazon tuli aluksi kuuluisaksi siitä, että sen arvo pörssissä oli IT-buumin aikaan huimaavan korkea, vaikka yrityksen toiminta oli kustannusten ja tuotteiden myynnin valossa tappiollista. Amazon kuului kuitenkin – eBayn tapaan – niihin harvoihin suuresti yliarvostettuihin yrityksiin, jotka lopulta selvisivät romahduksesta ja osoittavat toimintansa kannattavuuden pitkällä aikavälillä. Todennäköisesti syy on osin Amazonin toiminnan laajentuminen kirjoista monille uusille aloille.
Balansor
Balansor oli Helsingin pörssin I-listalla listattu yritys, joka muutti nimensä vuonna 2000 A Company Finlandiksi. Yhtiön kurssi nousi toimiala- ja omistajavaihdosten seurauksena monikymmenkertaiseksi kun Panostaja-yhtymä luopui omistuksestaan yhtiössä. Yhtiö on yksi it-buumin mielenkiintoisimmista yrityksistä sillä pelkät epämääräiset lupaukset riittivät kurssin räjähdysmäiseen kasvuun Panostajan myytyä pörssiyhtiön kuoret.
Jippii/Saunalahti
Nettiyhteyksiä tarjonnut Saunalahden serveri oli Suomessa yksi IT-buumin näkyvimpiä yrityksiä ja yhtiön omistajaveljesten, Jaakko ja Antti Rytsölän, ostamat Lamborghini-urheiluautot herättivät kovasti huomiota mediassa. Keväällä 2001 Jippii Group antoi positiivisia pörssitiedotteita tulevaisuuden näkymistä, vaikka samaan aikaan johto tiesi yhtiön kehnon taloudellisen tilanteen. Sijoittajille asia valkeni vasta loppukesästä ja yhtiön pörssikurssi romahti murto-osaan entisestä. Toukokuussa 2009 Helsingin hovioikeus tuomitsi kaksi Jippiin entisistä johtajista liiketoimintakieltoon ja ehdottomaan vankeuteen kirjanpitorikoksista ja tiedottamisrikoksista sekä toisen myös törkeistä sisäpiiritiedon väärinkäytöksistä. Sen lisäksi hovioikeus langetti muille entisille Jippiin avainhenkilölle lukuisia ehdollisia vankeusrangaistuksia, sakkorangaistuksia sekä liiketoimintakieltoja. Myös päävastuullinen tilintarkastaja sai ehdollisen vankeusrangaistuksen avunannosta kirjanpitorikokseen. Elisan maksettavaksi lankesi 200 000 euron yhteisösakko ja sisäpiiritiedon väärinkäytöstä tuomitut määrättiin menettämään valtiolle rikoksen tuottama taloudellinen hyöty, yhteensä noin 770 000 euroa. Korkein oikeus ei ensin antanut asiassa valituslupaa, mutta keskeytti myöhemmin johtajien ehdottomien vankeustuomioiden täytäntöönpanon. Vuonna 2012 Korkein oikeus hylkäsi kaikki syytteet Jippiin entisiä johtajia vastaan. Oikeus myös epäsi valitusoikeuden syyttäjältä, ja näin ollen kaikki johtajat todettiin syyttömiksi.
Riot-E
Riot-E oli mobiiliviihteeseen erikoistunut yhtiö, jonka työntekijät tulivat tunnetuiksi kalliista elämäntyylistä. Yhtiö sai neuvotelluksi merkittäviä edustussopimuksia ja riskirahoitusta yli 20 miljoonaa euroa, mutta yhtiön tekemät pelit eivät tuottaneet riittävästi. Yhtiö ajautui konkurssiin 19. marraskuuta 2002. Myöhemmin osa yhtiön perustajista teki yhtiöstä elokuvan Riot-On!.
Sonera
Kannattava ja perinteikäs telealan yhtiö Sonera vietiin runsaassa vuodessa konkurssin partaalle ja miljardien eurojen velkoihin. Sonera oli yhtiön silloisen toimitusjohtajan, Kaj-Erik Relanderin, mukaan pääpeluri uusien sääntöjen luomisessa globaalille telealalle. Näyttöjä suurien puheiden tueksi ei juurikaan ollut. Soneralla ei ollut mullistavia uusia tuotteita, palveluja tai kumppanuuksia. Rahaa paloi pääasiassa markkinointiin, umts-lupiin ja kalliiseen konsultointiin, joiden avulla tulevaisuuden huimia tuotto-odotuksia rakennettiin.
Stonesoft
Maaliskuussa 2000 pieni ohjelmistoyhtiö Stonesoft oli markkina-arvoltaan suurempi kuin hissiyhtiö KONE Oyj. Lokakuussa 2005 Kone oli lähes sata kertaa Stonesoftia arvokkaampi.
TJ Group
Vuonna 2005 valtionsyyttäjä haastoi TJ Groupin omistajia, TJ Groupin ja 7. helmikuuta 2000 alkaneen osakeannin järjestäneen Evlin oikeuteen sisäpiiritiedon väärinkäytöksistä, tiedottamisrikoksesta tai avunannosta siihen. Syytteen mukaan TJ Groupin tulos oli manipuloitu positiiviseksi juuri ennen osakeantia. Syytteessä vaadittiin sakkoja, yhteisösakkoja sekä TJ Groupille 39 miljoonan euron maksamista rikoshyötynä valtiolle.
26. tammikuuta 2006 Helsingin käräjäoikeus hylkäsi syytteet törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä sekä muutkin syytteet lukuun ottamatta arvopaperimarkkinoita koskevaa tiedottamisrikosta, josta TJ Groupin entinen toimitusjohtaja Jyrki Salminen ja hallituksen puheenjohtaja Tuomo Tilman tuomittiin neljäänkymmeneen päiväsakkoon. Syyttäjä on ilmoittanut valittavansa päätöksestä hovioikeuteen. Tätä toivoivat esimerkiksi Osakesäästäjien keskusliitto ja Rahoitustarkastus (Rata).
5. heinäkuuta 2007 Helsingin hovioikeus tuomitsi Tuomo Tilmanin ja Jyrki Salmisen kahden vuoden ehdolliseen vankeuteen tiedottamisrikoksista ja törkeästä sisäpiiritiedon väärinkäytöstä. Kumpikin tuomittiin myös menettämään noin kahdeksan miljoonaa euroa rikoshyötyä.
TJ Groupin osakekurssi oli muutaman vuoden kuluttua vain murto-osa osakeannin hinnasta.
Wapit
Wapit Oy oli WAP-teknologiaan erikoistunut mobiilipalveluita kehittävä ohjelmistotalo.
Xcelera
Xcelera teki riskisijoituksen vuonna 2000 suomalaiseen GNU/Linux-ohjelmistaloon nimeltään SOT Oy Suomen Ohjelmistotyö Ab. Cayman-saarilla päämajaansa pitävän yhdysvaltalainen sijoitusyhtiön omistavat norjalaiset Gustav ja Alexander Vik. Vikit käärivät rahansa IT-kuplan aikaan USA:n osakemarkkinoilta. Alexander Vik levitti Internetissä nimettömänä huhuja yhtiönsä osakekurssin nostamiseksi. Kupru onnistui niin hyvin, että Alexander Vik sai Al Caponen mukaan liikanimen Big-Al. Xceleran osakkeen arvo nousi vuodessa 30 sentistä 223 dollariin, yli 65 000 prosenttia. Maaliskuussa 2000 Xceleran arvo oli kaikkien aikojen huippulukemissa eli 12 miljardissa dollarissa. Jos Xceleraan olisi alun perin sijoittanut 100 euroa, siitä olisi käärinyt vuodessa 60 000 euron voiton. Big-Al kääri itse 400 miljoonaa dollaria myymällä osakkeitaan oikeaan aikaan. Nykyisin Xceleran osakkeen arvo on laskenut huippulukemista hieman yli 99 prosenttia.
Iyon provinssi
thumb|Iyon sijainti Japanin provinssikartalla (1868). Iyo oli provinssi Shikokussa, Japanissa, ja kattoi nykyisen Ehimen prefektuurin alueen. Sen rajanaapureita olivat Awan, Sanukin ja Tosan provinssit.
Provinssin muinainen pääkaupunki oli lähellä nykyistä Imabaria. Sengoku-kaudella provinssi jakaantui useisiin läänityksiin, joista suurita hallittiin Matsuyaman linnasta käsin. Chōsokabe-klaani yhdisti provinssin vähäksi aikaa, mutta se hajosi jälleen Toyotomi Hideyoshin vallattua Shkikokun vuonna 1584. Edo-kaudella provinssia hallitsi pisimpään Date-klaani.
Internet media type
Internet media type (alun perin MIME-tyyppi) on internet-standardi, joka kertoo sisällön tiedostomuodon. Se tunnetaan myös usean protokollan siihen liittämällä otsakenimellä Content-type. MIME-tyyppi kehitettiin sähköpostin MIME-standardin myötä SMTP-protokollan välittämiin viesteihin, ja myöhemmin sitä on siirrytty käyttämään esimerkiksi HTTP- ja SIP-protokollissa.
Mediatyyppi koostuu ainakin kahdesta osasta, tyypistä ja alatyypistä. Näihin liitetään parametrejä. Esimerkiksi -tyypin alatyypeillä voi olla  -parametri, joka kertoo käytetyn merkistön.
Käsittely Unix-järjestelmissä
Unix-pohjaisissa käyttöjärjestelmissä de facto -standardiksi on muodostunut listata -tiedostoon eri mediatyypit ja sovellukset, joilla tiedostotyypit voidaan käsitellä (työpöytäympäristöillä on omat järjestelynsä). Kun mediatyyppiä ei ole asianmukaisesti toimitettu tiedoston mukana, voidaan tyyppi päätellä sen päätteestä, käyttäen hyväksi  tiedostoa. Kehittyneemmät järjestelmät kykenevät myös arvaamaan tiedoston tyypin, analysoimalla sen sisältöä (yleensä file-komennon ”magic”-tietokantaa käyttäen).
Standardointi
MIME-tyypit on standardoitu RFC-suosituksissa:
Euroopan ympäristöongelmat
Euroopan ympäristölle on yhdeksän tyypillistä ympäristöongelmaa. Näitä ovat kasvihuoneilmiön voimistuminen, luonnon monimuotoisuuden häviäminen, suuronnettomuudet, happamoituminen, alailmakehän eli troposfäärin otsoni, kaupunkien kuormitus, makean veden vesistöjen hallinta, metsien laadun huonontuminen ja rannikkoalueen uhat.
Kasvihuoneilmiön voimistuminen
Kasvihuoneilmiöllä tarkoitetaan sitä, että ilmakehä päästää lyhytaaltoisen auringon säteilyn maan pinnalle, mutta ilmakehässä olevat kasvihuonekaasut kuitenkin estävät pitkäaaltoisen lämpösäteilyn pääsemisen takaisin avaruuteen. Tämän seurauksena ilmasto lämpenee. Ilmakehän kasvihuonekaasut toimivat kasvihuoneen lasikaton tavoin. Kasvihuoneilmiö on luonnollinen. Ongelmana on kasvihuoneilmiön liiallinen voimistuminen. Tärkeimmät kasvihuonekaasut ovat vesihöyry ja hiilidioksidi. Kaikista kasvihuonekaasuista ne estävät 90 % maahan jäävästä lämpösäteilystä pääsemästä avaruuteen. Hiilidioksidin pitoisuus ilmakehässä oli ennen teollistumista 280 mg/l ja nykyään se on 380 mg/l. Havaijilla, Mauna Loan mittausasemalla hiilidioksidipitoisuus ylitti 400 mg/l 9.5.2013.
Auringosta tulee säteilyä keskimäärin 340 wattia neliömetriä kohden. 30% heijastuu takaisin avaruuteen ja loput 70 % imeytyy maahan, mereen ja ilmakehään.
Hiilidioksidia pääsee ilmakehään lähinnä fossiilisia polttoaineita polttamalla, mutta myös luonnon omista lähteistä kuten tulivuoren purkauksista.
Kasvihuoneilmiön voimistuminen nostaa lämpötilaa talvisin eniten pohjoisella napa-alueella. Atlantin lämpimät merivirrat heikkenevät ja siksi Islannin ja Grönlannin lämpötila nousee vain vähän. Pohjois-Euroopassa sataa enemmän, Etelä-Euroopassa vähemmän. Keski-Euroopassa sateet lisääntyvät kesällä, kun taas talvella sateita on vähemmän. Välimeren maihin tulee siis kuivat ja lämpimät kesät.
Luonnon monimuotoisuuden häviäminen
Euroopan maissa on 2 500 ympäristötyyppiä. Erilaisia lajeja Euroopassa on 215 000. Melkein jokaisessa maassa on endeemisiä lajeja eli lajeja, jotka ovat tyypillisiä vain tietylle alueelle. Kaikista tärkeimmät paikat monimuotoisuudelle on Välimerenallas ja Kaukasusvuoristo
Kosteikkojen häviäminen on suurinta Etelä-Euroopassa.
Suuronnettomuudet
Suurten teollisuusonnettomuuksien määrä on pysynyt vakiona. Suuria ydinvoimaonnettomuuksia ei ole tapahtunut vuoden 1986 Tsernobylin ydinonnettomuuden jälkeen.
Öljyonnettomuuksien määrä on vähentynyt, mutta Länsi-Euroopassa on tapahtunut muutamia suuronnettomuuksia.
Tulvien määrä lisääntyi 1990-luvulla. Nämä aiheuttivat myös kuolemantapauksia.
Happamoituminen
Happamoitumisella tarkoitetaan että maaperä ja vesistöt eivät pysty enää neutraloimaan hapanta laskeumaa. Happamoitumisen seurauksena maasta vapautuu raskasmetalleja ja alumiinia, jotka ovat eliöille myrkyllistä. Karut metsämaat ovat yleensä alttiimpia happamoitumiselle kuin kalkkipitoiset rehevät kasvumaat. Happamoituminen Euroopassa onkin koskettanut erityisesti Skandinavian maita missä maaperä on karumpaa kuin muualla.
Alailmakehän otsoni
Alailmakehän otsoni syntyy liikenteen, teollisuuden ja energian tuotannon pakokaasuista syntyvien hiilimonoksidin,hiilivetyjen ja typen oksidin reagoidessa ilman hapen kanssa auringon valon katalysoidessa reaktiota. Alailmakehän otsonia syntyykin tyypillisesti lämpimillä aurinkoisilla säillä. Toisaalta ilmavirtaukset saattavat kuljettaa otsonia paikasta toiseen.
Alailmakehän otsonilla on haitallisia vaikutuksia ihmisiin, eliöihin ja materiaaleihin. Otsoni aiheuttaa muun muassa hengitysteihin vaurioita. Vauriot suurentuvat, jos ihminen rasittaa itseään fyysisesti korkeissa otsonipitoisuuksissa. Tämä johtuu siitä, että hengitettävän otsonin määrä lisääntyy rasituksen aikana. Alailmakehän otsoni voivat myös heikentää metsien kasvua ja aiheuttaa satotappioita.
Otsonipitoisuudet ovat korkeimmillaan Keski- ja Etelä-Euroopan ruuhkaisissa kaupungeissa.
Kaupunkien kuormitus
Kaupungistuminen liittyy teolliseen vallankumoukseen. Ihmisten muuttaminen kaupunkeihin on tehnyt kaupunkien kuormituksesta merkittävän ympäristöongelman. Samalla ihmiset käyttävät luonnonvaroja yhä kauempaa elinympäristönsä ulkopuolelta. Kaupunkien kuormitusta voidaan vähentää yhteiskuntarakenteen eheydellä. Yhteiskuntarakenteen eheydellä tarkoitetaan kuinka palvelut, asuminen ja työpaikat ovat sijoittuneet toisiinsa nähden. Yhteiskuntarakenteen eheys vaikuttaa merkittävällä tavalla alentavasti muun muassa hiilidioksidipäästöihin. Tämä puolestaan vaikuttaa siihen kuinka paljon liikkumiseen käytetään henkilöautoja. Hajautettu yhteiskuntarakenne on sekä kallis että ympäristölle haitallinen.
Makean veden vesistöjen hallinta
Maailman vesistä vain noin 3 % on makeaa vettä. Näistä 2 % on sitoutunut jäätiköihin ja 1 % on käytettävissä.
Makean veden hallinnalla tarkoitetaan veden saatavuuden ja tarpeen välistä tasapainoa, sekä vesien saastumisen ja vesiympäristöjen tuhoutumisen estämistä.
Eurooppalaisten asutus on keskittynyt pääasiassa kaupunkeihin, sillä yli kolme neljästä eurooppalaisista asuu kaupungeissa. Tämän vuoksi makeaa vettä täytyy toimittaa kotitalouksille, virastoille, sairaaloille ja erilaisille laitoksille. Tässä täytyy ottaa huomioon monia eri seikkoja kuten väestön ja kotitalouksien koko, muutokset maa-alueiden fysikaalisissa ominaisuuksissa, kuluttajien käyttäytyminen, talouden vaatimukset, veden kemiallinen koostumus ja veden varastoinnin ja kuljetuksen logistiikka.
Metsien laadun huonontuminen
Metsät ovat monin tavoin tärkeitä niin luonnolle kuin ihmisellekin. Ihminen käyttää metsiä puun saantiin ja virkistyskäyttöön. Luonnolle metsät ovat luonnon monimuotoisuuden kannalta tärkeitä. Metsät myös toimivat ilmaston, veden ja maaperän säätelijöinä. Metsät ovat ehkä tärkein luonnonvara Euroopassa.
Rannikkoalueen uhat
Ihmisen toimista rannikolla on aiheutunut veden ja elinympäristön saastumista.
Marcel Diallo
Marcel Diallo (s. 9. lokakuuta 1972) on yhdysvaltalainen muusikko, runoilija, taiteilija ja asuinyhteisöaktivisti, joka tunnetaan parhaiten Black Dot Artists Collectiven jäsenenä.
Leppälän koulu (Valkeakoski)
Leppälän koulu on yksi Valkeakosken kuudesta alakoulusta. Se sijaitsee kaupungin itäpuolella, Pälkäneelle vievän Pälkäneentien varressa. Lähes koulua vastapäätä sijaitsee Kennel-kerho. Leppälän koulu on vanha koulu, jonka vähäisen oppilasmäärän takia se on ollut lopetusuhan alla.
Nurminata
Nurminata eli nurmiraiheinä (Festuca pratensis, syn. Schedonorus pratensis) on tuulipölytteinen yleinen heinäkasvi.
Ulkonäkö ja koko
Nurminata on kirkkaanvihreä, kapealehtinen ruohokasvi. Nurminadan röyhy on vaalean vihreä, tähkylät suuria ja pitkulaisia, niitä kannattelevat kukinnon haarat tukevia ja lyhyitä.
Elinympäristö
Nurminata kasvaa melko kuivilla paikoilla. Kasvi voi risteytyä joskus englanninraiheinän (Lolium perenne) tai italianraiheinän (Lolium multiflorum) kanssa.
Käyttö
Nurminataa käytetään sekä rehuna että nurmisiemenseoksissa.
Aunuksen Karjala
Aunuksen Karjala, lyhyemmin Aunus (, lyh. Anus; ) on historiallis-maantieteellinen alue Venäjällä nykyisessä Karjalan tasavallassa Laatokan ja Äänisen välillä ja Äänisen pohjoispuolella. Aunuksen Karjala oli niin kutsutun Itä-Karjalan eli Suomen entisen itärajan takaisen karjalaisten ja vepsäläisten asuttaman alueen eteläosa. Sen katsottiin käsittävän Venäjän keisarikunnan Aunuksen kuvernementin kolmen läntisen kihlakunnan alueet eli Aunuksen, Petroskoin ja Poventsan kihlakunnat.
Aunuksen Karjalan pohjoispuolella sijaitseva Itä-Karjalan pohjoisosa, Vienan Karjala, kuului puolestaan Arkangelin kuvernementtiin.
Aunuksen Karjalan aluejako 1900-luvun alussa
Aunuksen Karjalaan luettiin Aunuksen kuvernementin länsiosan kihlakunnat, joihin kuuluivat seuraavan luettelon mukaiset kaupungit ja kunnat. Vuonna 1927 Neuvosto-Karjalassa kihlakuntien ja kuntien tilalle muodostettiin piirit ja kyläneuvostot.
Aunuksen kihlakunta
250px|Aunuksen kihlakunta Aunuksen kuvernementin kihlakuntajakokartalla
Kunnat:
Petroskoin kihlakunta
250px|Petroskoin kihlakunta Aunuksen kuvernementin kihlakuntajakokartalla
Kaupunki:
Kunnat:
Poventsan kihlakunta
250px|Poventsan kihlakunta Aunuksen kuvernementin kihlakuntajakokartalla
Kaupunki:
Kunnat:
Ida Carrara
Ida Carrara (16. kesäkuuta 1928 Bonorva, Sassarin maakunta, Sardinia – 5. joulukuuta 2013 Catania) oli italialainen näyttelijä. Hän teki taiteellisen uransa pääosin Teatro Stabile di Cataniassa, missä hän tulkitsi muun muassa lukuisia Luigi Pirandellon luomia roolihahmoja.
Elämä ja ura
Carrara syntyi Bonorvan kylässä Sardinian luoteisosassa yksitoistapäisen lapsikatraan kuopukseksi.
Uransa varhaisvaiheessa Carrara työskenteli Paola Borbonin johtamassa ensemblessa, ja 1948 hän liittyi sisilialaiseen ensembleen, jota luotsasivat Rosina Anselmi ja Michele Abruzzo. Näytäntökautena 1948–1949 Carrara oli mukana Rosso di San Secondon ensemblessa. Vuonna 1951 hän avioitui catanialaisen näyttelijän Turi Ferron kanssa. Ferro oli näytellyt niin ikään edellä mainitussa kokoonpanossa.
Vuonna 1958 Carrara liittyi Teatro Stabile di Cataniaan, joka on Catanian merkittävimpiä taidelaitoksia. Kaudella 1959–1960 hän tulkitsi Signora Frolan roolin Luigi Pirandellon draamassa Così è (se vi pare), joka suomenkielinen nimi on Niin on jos siltä näyttää. Kappaleessa oli mukana myös näyttelijä Virginia Balistrieri.
Carraran taiteellinen rekisteri oli laaja: hän näytteli useiden sisilialaisten kirjoittajien, kuten Giovanni Vergan, Federico De Roberton, Giuseppe Favan, Leonardo Sciascian, Dacia Marainin ja Pirandellon näytelmissä. Lisäksi hänellä oli roolitehtäviä muun muassa Anton Tšehovin, Molièren, Federico García Lorcan, Eugene O’Neillin, Tennessee Williamsin, Ágota Kristófin, Alfred Uhryn ja Colin Higginsin kirjoittamissa näytelmissä.
Uransa myöhäisvaiheessa, vuonna 2010, Carrara teki yhden päärooleista Ottavio Cappellanin teoksessa Sicilian Tragedi.
Carraran suvussa on useita näyttämötaiteilijoita, kuten näyttelijä Fioretta Mari.
Jaavanvarpuspöllö
Jaavanvarpuspöllö (Glaucidium castanopterum) on pöllöihin kuuluva lintu, jota tavataan Indonesiassa.
Linnun maailmanlaajuista kantaa ei ole tutkittu, mutta sen esiintymisalue on laaja ja paikallisesti se on yleinen.
Sen luontaista elinpiiriä ovat subtrooppiset ja trooppiset kosteat alavat ja vuoristometsät.
The End (EP)
The End on englantilaisen metal-yhtye Black Sabbathin EP-levy, jota myytiin vain yhtyeen viimeisellä, The End -nimisellä kiertueella 2016–2017. Ensimmäiset neljä kappaletta ovat albumilta 13 yli jääneitä kappaleita ja loput ovat live-tallenteita kyseisen albumin kiertueelta 2013–2014.
The Colbert Report
The Colbert Report on parodia Yhdysvalloissa suosituista henkilövetoisista ajankohtaisohjelmista, joiden sisältö rakentuu juontajan persoonalle ja tämän esittämille mielipiteille. Tunnetuin esimerkki näistä ohjelmista on Fox News -kanavan O'Reilly Factor. Ohjelmassa Colbertin juontajapersoonan näkemykset ovat erittäin konservatiivisia. Hän kritisoi mm. liberaalia maahanmuuttopolitiikkaa, homoavioliittoja sekä ylistää vapaita markkinoita.
Ohjelmassaan Colbert on esitellyt englannin uudissanan truthiness, joka tarkoittaa ominaisuutta, jonka perusteella henkilö voi päätellä asian totuudenmukaisuuden intuitiivisesti välittämättä todellisuudesta tai faktoista. Sanaa on myöhemmin käytetty yhdysvaltalaisessa mediassa useaan otteeseen, ja American Dialect Society valitsi sen vuoden 2005 sanaksi.
Heinäkuussa 2006 Colbert esitteli ohjelmassaan uudissanan "wikiality", joka tarkoittaa totuuden päättämistä konsensuksen perusteella faktojen sijaan. Colbert ylisti Internet-tietosanakirja Wikipediaa, jossa hänen mukaansa faktat eivät häiritse kaikille sopivan totuuden muodostumista. Wikipedia, jota käyttäjät voivat vapaasti muokata, oli hänen mukaansa omaksunut "truthiness"-filosofian. Colbert kehotti katsojiaan menemään tietosanakirjan englanninkielisen version norsuja käsitelleeseen artikkeliin ja lisäämään sinne väärän tiedon norsujen määrän moninkertaistumisesta. Seurauksena lukuisia Wikipedian norsuja käsitelleitä artikkeleita jouduttiin suojaamaan väliaikaisesti muutoksilta.
Pekingin olympialaisten aikana elokuussa 2008 Colbert Reportissa näytettiin parodia 50-luvun amerikkalaisista kommunismia parjaavista elokuvista. Mustavalkoisessa esityksessä palattiin vuoden 1952 Helsingin olympialaisiin, ja isäntämaa Suomea luonnehdittiin nousevaksi supervallaksi, joka uhkaa maailmanrauhaa. Colbert pilkkasi Suomea myös elokuussa 2010 esitetyssä jaksossa. Suomi oli listattu maailman parhaaksi maaksi yhdysvaltalaisessa Newsweek-lehdessä, ja USA:n sijoitus oli vasta 11. Colbert kommentoi: "Onko tämä vitsi? Maan vaakunassakin leijona puukottaa itseään päähän koska asuu Suomessa!"
The Colbert Reportin viimeinen jakso esitettiin Yhdysvalloissa joulukuussa 2014.
Wallander: Kuoleman enkeli
Kuoleman enkeli on Wallander-elokuvasarjan toisen tuotantokauden yhdeksäs elokuva.
Kristillinen nuorten kuoro esiintyy Ystadin lähellä. Yksi kuorolaisista, 18-vuotias iranilaistaustainen Miranda Dahno katoaa. Hänen arvellaan aluksi lähteneen vapaaehtoisesti omille teilleen, mutta katoamisessa on myös hämäriä piirteitä. Poliisit epäilevät Mirandan isää kunniaväkivallasta sekä entistä poikaystävää, jolla on ollut yhteyksiä skinheadeihin.
Dod
Dod, DoD tai DOD voi viitata seuraaviin:
Mireia García
Mireia García Sánchez (s. 31. heinäkuuta 1981, Viladecans, Katalonia) on entinen espanjalainen uimari, joka osallistui kotimaansa riveissä Kesäolympialaisiin 2000. Ennen olympialaisia hän oli voittanut pronssia 200 metrin perhosuinnissa pitkän radan EM-kilpailuissa 2000 Helsingissä.
Pääte
Pääte kytkettiin isäntäkoneeseen tyypillisesti RS-232-sarjaliitännällä joko suoraan tai erillisen päätepalvelimen avulla. IBM AS/400 -ympäristössä ja IBM:n suurtietokoneissa käytettiin Twinax-väylää kun taas modernimmat X-päätteet käyttivät Ethernet-verkkoa.
Älykäs pääte on pääte, joka pystyy tiedon käsittelyyn ilman siihen liitetyn tietokoneen apua. Esimerkki tästä ovat myyntipäätteet, jotka voivat laskea yhteen ostosten summan.
Tyhmä pääte on näyttöön perustuva laite, joka ei käsittele tietoa. Tämä tarkoittaa että kaikki toiminnot, kuten graafisen käyttöliittymän näyttäminen, toimii siihen kytketyllä tietokoneella. Tyhmät päätteet ovat usein liitettyjä suurtietokoneisiin.
Historia
Varhaiset tietokonepäätteet 1960-luvun puolivälissä olivat usein kaukokirjoitinlaitteita eli käytännössä paperille tulostavia sähkökirjoituskoneita, joissa oli kaksisuuntainen dataliitäntä tietokoneeseen. 1970-luvulla tuli käyttöön myös niin sanottuja näyttöpäätteitä, joissa teksti tulostui paperin sijaan kuvaputkinäytölle. "Glass tty" on kaukokirjoittimen tavoin toimiva laite, jossa on näyttö, mutta molempien huonot ominaisuudet. "Tyhmä pääte" on askel ylöspäin, jota kehittyneempi on "älykäs pääte".
Tektronix valmisti useita tietokonegrafiikkaa näyttäviä päätteitä ja kilpaili IBM:n kanssa. Tektronixin T4002 oli vuonna 1968 esitelty ensimmäinen edullinen grafiikkapääte, joka maksoi.
Ehkä nimeltä tunnetuin näyttöpääte on Digital Equipment Corporationin VT100. Muita päätteiden valmistajia olivat muun muassa IBM, Wyse, Data General ja Televideo.
Mikrotietokoneiden myötä näytön ohjaamiseen tarvittava elektroniikka integroitiin itse tietokoneeseen ja tietokonenäyttö oli enää yksinkertaisempi videosignaalia näyttävä laite. Lisäksi näppäimistö liitettiin suoraan itse tietokoneeseen.
Suomessa keskivertoihmiset törmäsivät päätteisiin erityisesti kunnalliskirjastoissa, joissa käytettiin mustavalkopäätteitä tietokantojen selaamiseen vielä 2000-luvun alussa.
Pääteohjelmat
Nykyisin käytetään fyysisten tekstipäätteiden sijaan yleensä niin sanottuja pääte-emulaattoreita (toisinaan pääteohjelma), jotka emuloivat päätelaitetta. Useat etäkäyttöohjelmat sisältävät pääte-emulaattorin.
Päätteiden kirjavuus aiheuttaa tiettyjä yhteensopivuusongelmia. Erityisesti kuvaruutua käyttävien tekstieditorien ja tekstipohjaisen käyttöliittymän toteuttavien ohjelmien on tunnettava päätteenohjauskoodit. Unix-ympäristössä käytetään termcap-kirjastoa kuvaamaan eri päätteiden ominaisuuksia. termcap-kirjaston idean keksi Bill Joy vuonna 1978. Myöhemmin curses-kirjasto kehitti ajatusta eteenpäin. Päätteen tyyppi tallennetaan -nimiseen ympäristömuuttujaan, jonka perusteella kirjasto osaa hakea oikeat ohjauskoodit tietokannastaan. Useat päätteet ja pääteohjelmat (esim. PuTTY) osaavat itse lähettää tyyppinsä yhteyttä otettaessa.
Päätteen seuraajia
Tekstipohjaisten päätteiden lisäksi on myös graafisia päätteitä kuten X11-protokollaa käyttäviä X-päätteitä. Myös monissa tekstipäätteissä on ollut jonkinlainen grafiikkatila. Etätyöpöydän käytön mahdollistavia graafisten käyttöliittymien pääteprotokollia ovat VNC ja Microsoftin RDP.
1990-luvun puolivälissä Java-ohjelmointikielen julkaisun jälkeen julkaistiin muutamia Java-pohjaisia verkkotietokoneita, joissa ei ole levyä ja jotka latasivat ohjelmansa verkosta. Tästä alkoi ns. thin client -buumi, jonka aikana kehitettiin ratkaisuja keskuskoneesta riippuvaisiin, vähäistä ylläpitoa vaativiin päätteisiin perustuviin työasemiin.
Oracle, Sun Microsystems, IBM ja Acorn kehittivät samoihin aikoihin levyttömän työaseman konseptin, jota markkinoitiin nimellä Network computer. Markkina-asemansa menettämistä pelkäävät Microsoft ja Intel loivat vastavetona NetPC-määrittelyn, jossa henkilökohtainen tietokone hakee ohjelmansa verkosta. Nämä päätelaitteet käyttävät tavallisen henkilökohtaisen tietokoneen näyttöä, näppäimistöä ja hiirtä. Sun jatkoi saman idean kehittelyä Sun Ray -mallistollaan (1999), jossa ohjelmat pyörivät palvelimella ja ovat siirrettävissä päätteiden välillä vain kirjautumalla sisään omalla älykortilla. Avoimen lähdekoodin puolella keskuspalvelimeen tukeutuvien heikkotehoisten asiakaskoneiden käyttöön on kehitetty Linux Terminal Server Project.
Jens Olsenin maailmankello
Jens Olsenin maailmankello (Verdensur) on Kööpenhaminan raatihuoneelle sijoitettu monitoiminen astronominen kello. Valmistuessaan se oli maailman tarkin ja moni­mutkaisin kello. Siinä on 15 448 osaa, ja sen käynti poikkeaa oikeasta ajasta vain 0,5 sekuntia 300 vuodessa.
Kellon suunnitteli Jens Olsen (1872 - 1945), joka oli taitava lukkoseppä, mutta opetteli myöhemmin myös kello­sepän ammatin. Hän pani myös alulle kellon rakentamisen, mutta hänen kuollessaan vuonna 1945 se oli vielä kesken­eräinen. Töitä jatkoi nuori kello­seppä Otto Mortensen. Kello valmistui syksyllä 1955, ja sen käynnistivät sanottuna vuonna 17. joulukuuta Tanskan kuningas Fredrik IX ja Jens Olsenin pojan­tytär Birgit Olsen.
Kellon näytöt ja osoittimet
thumb|225px|left|Jens Olsenin maailmankello edestäpäin katsottuna. thumb|225px|right|Jens Olsenin maailmankello takaapäin katsottuna. Kellon näytöt on sijoitettu kolmeen lasivitriiniin.
Vasemmanpuoleisimman vitriinin ylimmät kello­taulut osoittavat Tanskan virallisen ajan eli Keski-Euroopan ajan, joka on tunnin edellä Greenwichin ajasta, Kööpenhaminan paikallisen keski­aurinko­ajan sekä näiden erotuksen. Keski­aurinko­ajan mukaan kello on tasan 12 auringon ollessa suoraan etelässä, kun taas virallinen aika poikkeaa tästä jonkin verran.
Vasemmanpuoleisen vitriinin alin näyttötaulu osoittaa kulloisenkin viikonpäivän ja päivämäärän gregoriaanisen kalenterin mukaan.
Keskimmäisen vitriinin ylin kello osoittaa kelloajan Keski-Euroopan ajan mukaan.
Oikeanpuoleisen vitriinin ylin näyttö sisältää tähti­kartan sellaisena kuin tähtitaivas näyttää Tanskan yllä kullakin hetkellä. Siinä on myös osoitin, joka tekee vain yhden kierroksen 25 753 vuodessa eli samassa ajassa, jossa Maan akseli tekee prekession vuoksi täyden kierroksen ekliptikan tason normaalin ympäri. Tämä on hitain ihmisen tekemä käyttökelpoinen esine, joka liikkuu säädetyllä nopeudella.
Oikeanpuoleisen vitriinin vasemmanpuoleinen kello näyttää Auringon ja Kuun sijainnin Maan suhteen kullakin hetkellä. Se näyttää myös Kuun radan solmut sekä osoittaa auringon- ja kuunpimennykset.
Alin näyttö osoittaa kulloisenkin juliaaninen päivämäärän.
Kello fiktiossa
Kirjailija Babbis Friis-Baastad sijoittaa kellon rakentamisen nuorisokirjaansa Portaat halki aikojen, jossa kouluikäiset sisarukset Viggo ja Mona eksyvät kelloon ja kokevat huiman aikamatkan.
Suurkaupungin varjot
Suurkaupungin varjot tai Suurkaupungin varjoja voi tarkoittaa seuraavia:
Suurkaupungin varjot (vuoden 1929 elokuva)
Suurkaupungin varjot on Roland Westin ohjaama ja tuottama yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 1929. Se pohjautuu John Wrayn, J. C. Nugentin ja Elaine Sternen kirjoittamaan näytelmään Nightstick. Elokuva oli ohjaajansa ensimmäinen äänielokuva. Suurkaupungin varjot oli ehdolla parhaan elokuvan Oscar-palkinnon saajaksi. Lisäksi Chester Morris oli ehdolla parhaasta miespääosasta.
Chester Morris näyttelee Chuck Williamsia, joka tavaratalon ryöstettyään yrittää hankkia itselleen alibin tapahtuma-ajaksi.
Sl
Sl tarkoittaa seuraavia:
Julia Ratkevitš
Julia Ratkevitš (s. 16. heinäkuuta 1985 Minsk, Valko-Venäjän SNT) on azerbaidžanilainen, aikaisemmin Valko-Venäjää edustanut naispainija, maailman- ja Euroopan mestari.
Ratkevitš aloitti painiuransa edustamalla synnyinmaataan Valko-Venäjää, jonka trikoissa hän saavutti junioreiden MM- ja EM-hopeaa sekä aikuisten tasolla EM-pronssia Varnassa 2005 59-kiloisten sarjassa.
Vuoden 2007 MM-kilpailuista lähtien Ratkevitš on edustanut Azerbaidžania. Tänä aikana hän on voittanut kaksi MM-kultaa ja yhden EM-kullan 59-kiloisten sarjassa, olympiapronssia 55 kg:n painoluokassa 2012, MM-hopeaa 55- ja 60-kiloisten sarjoissa, MM-pronssia 58- ja 59-kiloisissa sekä EM-pronssia 60 kg:n sarjassa. Ratkevitš on 163 cm pitkä ja hänen normaalipainonsa on 61 kg.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Quasimodo (Quasi-Motivational Destruct Organism) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Hahmon ensiesiintyminen tapahtui Fantastic Four Annual-lehden numerossa 4 (1967). Ihmismuotoon hänet muokattiin Fantastic Four Annual -lehden numerossa 5. Quasimodon loivat Stan Lee ja Jack Kirby. Hahmon nimi ja osin ulkomuotokin on lainattu Victor Hugon Pariisin Notre-Dame -romaanin rujolta päähenkilöltä.
Nelma Sibelius
thumb|Nelma Sibelius lankonsa [[Eero Järnefeltin maalaamassa muotokuvassa vuodelta 1907 tai 1908.]] Kaino Ihanelma (Nelma) Sibelius, o. s. Swan (1. joulukuuta 1878 Janakkala – 12. elokuuta 1970 Helsinki) oli suomalainen lasten- ja nuortenkirjailija.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Suomessa Quasimodo nähtiin ensimmäistä kertaa Kostajat Erikoisjulkaisu 1992 -julkaisussa.
Nelma Sibelius
Sibeliuksen vanhemmat olivat Carl Gustaf Swan ja Emilia Malin. Perheessä oli yhdeksän tytärtä, joista tunnetuimpia olivat lastenkirjailija Anni Swan ja näyttelijä Saimi Järnefelt.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Historia
Tiedemies Hullu Haihattelija loi alun perin Quasimodon avukseen taisteluun Ihmenelosia vastaan. Haihattelija yritti usuttaa Ihmissoihtu -androidin Liekkiä vastaan, mutta epäonnistuttuaan joutui pakenemaan paikalta.
Nelma Sibelius
Nelma Sibelius oli naimisissa säveltäjä Jean Sibeliuksen veljen psykiatrian professori Christian Sibeliuksen kanssa. Miehensä kuoltua hän työskenteli piirustuksenopettajana, kirjailijana ja suomentajana.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Historia
Quasimodo jäi unohduksiin Haihattelijan piilopaikkaan, kunnes Hopeasurffari sattui kuulemaan robotin anelut. Hyväntahtoinen Surffari käytti voimiaan ja antoi Quasimodolle ihmismuodon. Ohjelmointinsa mukaisesti Quasimodo kuitenkin kävi vapauttajansa kimppuun, kunnes Hopeasurffari vangitsi robotin patsaaksi todeten "Mutta jääköön hän muistuttamaan niitä loputtomia, jotka eivät koskaan ajattele... että ilman sielua ruumis voi olla vain... patsas!"
Quasimodo onnistui kuitenkin vapauttamaan itsensä vankilastaan ja hän haastoi Hämähäkkimiehen sekä Haukansilmän taisteluun kanssaan. Myöhemmin vallanhaluinen robotti taisteli Ihmenelosia vastaan, mutta päätyi tietokoneeksi Venäjälle.
Arthur Smith
Arthur Smith oli alun perin tekstiilitehtaan työntekijä, josta tuli tunnettu kantri-instrumentaalien säveltäjä sekä kitaristi, viulisti ja banjonsoittaja, jonka suurin hitti oli instrumentaali Guitar Boogie.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Historia
Myöhemmin Vision karkotti Quasimodon ruumiittoman älykkyyden avaruuden syövereihin, josta Quasimodon onnistui kaapata itselleen Stark Internationalin satelliitin. Kontrolloiden satelliitin systeemejä Quasimodo onnistui luomaan itselleen robottikehonsa uudelleen. Toimissaan Quasimodo ajautui luonnollisesti törmäyskurssille Tony Starkin alias Rautamiehen kanssa.
Arthur Smith
Ura
Arthur oli tehdastyöläisen ja musiikinopettaja Clayton Seymour Smithin poika. Smithin ensimmäinen soitin oli kornetti. Arthur Smith veljineen perusti Dixieland-yhtyeen nimeltä Carolina Crackerjacks, joka esiintyi radiossa Spartanburgissa, Etelä-Carolinassa; he onnistuivat rajoitetusti jazzformaattinsa kanssa. Heistä tuli suositumpi kantriyhtyeenä, ennen kuin Arthur muutti Charlotteen, Pohjois-Carolinaan liittyäkseen WBT Carolina Barndancen liveshow’hun ja radio-ohjelmaan. Ennen toista maailmansotaa Arthur oli WBT Briarhoppers -yhtyeen jäsen.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Historia
Starkin onnistui siirtämään Quasimodon tietoisuus virtuaalitodellisuuteen, jossa tämä sai kokea saaneensa viimein täydellisen ruumiin. Onnellinen Quasimodo pysyttelee virtuaalitodellisuudessa, jossa Starkin on helppo valvoa häntä.
Arthur Smith
Ura
Sodan jälkeen palattuaan merivoimien palveluksesta vaimonsa luo Charlotteen Smith jatkoi levytysuraansa ja aloitti Carolina Calling -radioshow’n. Hän levytti vuonna 1948 tunnetuimman sävellyksensä Guitar Boogien, jota voidaan pitää yhtenä tunnetuimmista rockin edeltäjistä.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Voimat ja varusteet
thumb|300px|left|Quasimodo demonstroi voimiaan murskaamalla rakennuksesta palasia. Hopeasurffari loi Quasimodon ensimmäisen robottiruumiin, joten se on kosmisella voimalla käyvä ja osittain orgaaninen luomus. Ruumiilla on suuret fyysiset voimat, joiden avulla Quasimodo kykenee repimään tonnien painoisia betonipaloja taloista ja heittelemään niitä ihmisten niskaan. Hänen ruumiinsa kesti hyvin Hopeasurffarin energiaiskun. Quasimodo kykenee vasemmasta silmästään ampumaan voimakkaan sädeiskun.
Arthur Smith
Ura
Vuonna 1955 Smith sävelsi banjoinstrumentaalin nimeltä ”Feudin’ Banjos” ja äänitti sen Don Reno -nimisen banjonsoittajan kanssa.
Quasimodo (sarjakuvahahmo)
Voimat ja varusteet
Koska Quasimodo on tietokone, hän kykenee äärimmäisen nopeisiin analyyseihin erilaisista tilanteista. Quasimodolla on samanlaisia päätelmätaitoja kuin mitä hänen isännällään Hullulla Haihattelijalla.
Rajoitukset
Taistellessaan Rautamiestä vastaan Quasimodo oli turhautunut siitä, että hänen ohjelmointinsa ei sisältänyt luovaan työhön soveltuvaa ohjelmistoa. Siksi Quasimodon itsensä luoma robottiruumis oli karkea. Useimmiten juuri Quasimodon rajoittunut ohjelmointi sitoo olentoa.
Lähteet
Quasimodo (comics)
Storstockholms Lokaltrafik
Suur-Tukholman liikenne, ruotsiksi Stor-Stockholms Lokaltrafik ja useimmiten pelkällä lyhenteellä SL on markkinointinimitys Tukholman läänin julkiselle liikenteelle, jota suunnittelee, organisoi ja tilaa Tukholman seudun liikennehallinto. SL-liikenne koostuu linja-autoista, metrosta, paikallisjunasta, lautoista, esikaupunkiradoista ja raitioteistä. Liikennehallinnolla on noin 600 työntekijää, jotka työskentelevät Tukholman Stadshagenissa. Lisäksi se ylläpitää lippu- ja informaatiojärjestelmää, joka toimii kaikissa kulkuvälineissä koko läänissä. Joka päivä noin 700 000 henkilöä matkustaa SL:n kulkuneuvoilla.