cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Crown of Creation (yhtye)
Crown of Creation on saksalainen yhtye, joka oli uransa huipulla ja suosiossa 1990-luvun puolivälissä. Suurelle yleisölle sopivien hittien jälkeen yhtyeen tyyli muuttui epäkaupallisemmaksi ja taiteellisemmaksi. Yhtyeen kokoonpanomuutoksissa on alusta asti säilynyt vain kosketinsoittaja Matthias Blazek ja Thomas Czacharowski.
Weberin piste
pienoiskuva|Suomen Weberin pisteen merkki aiemmassa sijaintipaikassaan Hauhon Sappeessa. Weberin piste tarkoittaa väestöllistä keskipistettä, johon määritellyn alueen – esimerkiksi valtion – asukkaiden yhteenlaskettu etäisyys on lyhin.
Crown of Creation (yhtye)
Suosionsa huipulla Crown of Creation oli julkaistuaan vuonna 1994 Real Life -albumin.
1980-luku
Matthias Blazek ja Thomas Czacharowski perustivat vuonna 1985 seitsemän muun artistin kanssa Tomate -nimisen yhtyeen, joka oli esimakua pian heräävälle Crown of Creationelle.
Weberin piste
1970-luvulla Suomen Weberin piste oli Rautajärven kylässä, Luopioisten kunnassa, jossa sille pystytettiin myös muistomerkki. Sille on pystytetty muistomerkki myös Hauhon Sappeen kylään, jossa piste sijaitsi vuonna 1995. Vuonna 2021 piste sijaitsi Hauhon Keson kylässä.
Crown of Creation (yhtye)
1990-luku
Helmikuussa 1994 julkaistiin esikoisalbumi Real Life.
1994 ja 1995 yhtye oli Ranskan departementit Seine-et-Marne ssa lähellä Pariisia kiertueella. Vuonna 1998 Crown of Creation purkautui. 11 vuoden tauon jälkeen Crown of Creation perustettiin vuonna 2009 jälleen, ja viimeisessä kokoonpanossa oli uusi laulaja Anne Crönert.
Ghutah
pienoiskuva|Satelliittikuva Damaskoksesta ja sitä ympäröivästä alueesta jossa Ghutah näkyy vihreänä. Ghutah (usein myös muodossa Ghouta) on Syyriassa käytetty termi keinokastellusta maatalousalueesta, jota ympäröi kuiva alue. Erityisen tunnetuksi on tullut Ghutah Damaskoksessa, joka on mahdollistanut puolestaan Damaskoksen tunnetut puutarha-alueet kaupungin ympärillä. Alue Damaskoksessa käsittää maatalousalueen Qasiounvuorelta itään aina lopulta kuivaan aavikkoon saakka.
Maantiede
Damaskoksen Ghutah käsittää suuren puroista ja Baradajoelta vetensä saavan keinokastellun ja tiheään asutun maatalousalueen, joka on kuuluisa puutarhoistaan. Alue alkaa Qasiounvuoren itärinteiltä jatkuen kohti itää muuttuen etäisyyden vesilähteistä kasvaessa harvempikasvuiseksi, ensin puutarhoista alueen ytimessä viljapelloiksi alueen laitamilla. Alueelta edelleen itään on lähinnä kuivaa aroa. Nimitystä Ghutah käytetään Syyriassa myös joistakin muista vastaavasti keinokastelluista maanviljelyalueista, joista ympäröi kuiva alue. Damaskoksen ohella tällaisia alueita ovat Jarud, Nabak ja Yabrud.
Historia
Tell al-Salihiyalta tehtyjen arkeologisten löytöjen mukaan nykyisen Ghutah'n alueella on ollut ihmisasutusta jo neljännellä vuosituhannella eaa. Alueella on useita jäännöksiä myös hellenistiseltä ja roomalaiskaudelta. Bysantin valtakunnan aikana alueella oli useita sittemmin hävinneitä kirkkoja ja luostareita, jotka ovat kuitenkin jättäneet jälkeensä joitakin paikannimiä, kuten Dayr Saliba (Dayr Khalib) ja Dayr al-Asafir. Umaijadien valtakaudella Ghutah oli yksi Damaskoksen maakunnan itsehallinnollisista piirikunnista.
Ghutah'n vaikeakulkuiset puutarhat niille tyypillisine aitoineen ovat tehneet siitä myös strategisesti merkittävän tekijän, joka on historiallisesti vaikeuttanut hyökkäystä Damaskosta vastaan. Sen strategisen arvon käsittivät jo ristiretkeläiset ja aijubidit. Ranskan hallinnon kaudella alueen puutarhoja käyttivät tukikohtinaan Ranskaa vastaan 1920-luvulla taistelleet kapinalliset. Myöhemmin Damaskoksen kaupunkialueen kasvaessa se on niellyt itseensä suuria osia entisestä puutarha-alueesta ja kaupunkiin on liitetty monia entisiä erillisiä kyliä.
Vuonna 2011 Ghutah'ssa syttyi monien muiden Syyrian alueiden tapaan Syyrian presidentti Bašar al-Assadin hallinnon vastaisia mielenosoituksia ja tilanteen kärjistyessä Syyrian sisällissodaksi alueesta tuli yksi hallinnon vastaisten kapinallisten pääasiallisista tukialueista. Hallituksen joukot alkoivat piirittää niin sanotun Itä-Ghutah'n aluetta vuonna 2012. Vuonna 2013 Assadin hallintoa syytettiin kemiallisten aseiden käyttämisestä aluetta vastaan, mutta Syyrian viranomaiset syyttivät iskusta kapinallisia. Piirityksen takia paikalliset saivat kuljetettua esimerkiksi elintarvikkeita alueelle vain epävirallisten tunnelien kautta. Joitakin avustuskuljetuksia alueelle sallittiin ajoittain. Piiritetyllä alueella oli arviolta 393 000 asukasta. Hallituksen joukot valtasivat kapinallisten hallussaan pitämät alueet Itä-Ghutah'ssa huhtikuussa 2018. Tuhannet paikalliset ja kapinalliset taistelijat kuljetettiin Idlibin maakuntaan.
Leopold Koželuh
pienoiskuva|Leopold Koželuhin muotokuva W. Ridleyn piirtämänä. Leopold Koželuh (syntynyt nimellä Jan Antonín Koželuh, myös muodoissa Leopold Kozeluch, Leopold Kotzeluch ja Leopold Anton Koželuh; 26. kesäkuuta 1747 Velvary – 7. toukokuuta 1818 Wien) oli tšekkiläinen säveltäjä ja klassisen musiikin opettaja. Hänen sävellyksensä ovat klassismiin luokiteltavia. Koželuh syntyi Böömiin kuuluneessa Velvaryn kaupungissa.
Elämä
Koželuhin isä oli suutari Antonín Bartholomäus Koželuh. Myös hänen serkkunsa Jan Evangelista Antonín, alun perin Leopoldin kaima, oli säveltäjä. Välttääkseen sekaannuksen serkkunsa kanssa Jan Antonín Koželuh vaihtoi nimensä Leopoldiksi vuonna 1774. Koželuh teki uransa aikana suurin piirtein 400 erilaista sävellysteosta. Mukaan kuuluu 30 sinfoniaa, 22 pianokonserttoa, kaksi klarinettikonserttoa, 24 viulusonaattia, 63 pianotrioa, kuusi jousikvartettoa, kaksi oratoriota, yhdeksän kantaattia sekä monta muuta liturgista työtä. Koželuhin teokset yksilöidään nykyisin Poštolka-luettelon avulla, joka on saanut nimensä musiikkitieteilijä Milan Poštolkalta. Leopold Koželuh kuoli vuonna 1818.
Elinaikanaan Koželuh oli maineikkaampi säveltäjä kuin aikalaisensa W. A. Mozart, mutta kuolemansa jälkeen hänet unohdettiin ja sävellykset jäivät arkistoihin. Muun muassa oopperaa Kustaa Vaasa ei esitetty 1700-luvun jälkeen, ennen kuin Helsingin Barokkiorkesteri otti sen ohjelmistoonsa keväällä 2018. Koželuh sävelsi viisi muutakin oopperaa, mutta ne ovat tiettävästi kadonneet.
Kansainvälinen kirjeshakkiliitto
Kansainvälinen kirjeshakkiliitto (ICCF) on kirjeshakin harrastajien järjestö. Se järjestää henkilökohtaisia ja joukkuemaailmanmestaruuskilpailuja sekä kirjeposti- että verkkopalvelinversioina. Huolimatta riippumattomasta asemastaan ICCF tekee tiivistä yhteistyötä Maailman shakkiliiton FIDE:n kanssa, joka tunnustaa ICCF:n vahvuusluvut, mestaruuskilpailut ja arvonimet. ICCF on perustamisestaan lähtien ollut FIDE:n yhteistyöjäsen. FIDE itsessään on IOC:n tunnustaman kansainvälisen urheiluorganisaation ARISF:n jäsen.
ICCF:n toimisto sijaitsee Sveitsissä Sveitsin kirjeshakkiliiton tiloissa. Sen päättävä elin on jäsenliittojen kokous, eli kongressi. ICCF:n tunnus on "AMICI SUMUS" (olemme ystäviä).
Toiminta
Maailman ICCF:n alaiset liitot jakaantuvat neljään alueeseen: Eurooppa, Latinalainen Amerikka, Pohjois-Amerikka/Tyynenmeren alue ja Afrikka/Aasia. Henkilökohtaisten MM-kisojen lisäksi ICCF on järjestänyt vuodesta 1949 kirjeshakin olympialaisia, eli joukkuemaailmanmestaruuskilpailuja. Miehet osallistuvat niihin 6-henkisin ja naiset 4-henkisin joukkuein.
Historia
pienoiskuva|Eric Ruch. ICCF perustettiin 1951 aiemman, 1945 perustetun ICCA:n seuraajaksi. Tätä puolestaan oli edeltänyt 1928 perustettu IFSB, joka oli ensimmäinen kansainvälinen kirjeshakkiliiga. 2012 ICCF:ään kuului jäseninä 58 kansallista liittoa. Puheenjohtajana toimi Eric Ruch.
Norjan Polaari-instituutti
250px|thumb|Norjan Polaari-instituutin päätoimisto Tromssassa. Norjan Polaari-instituutti ( eli NPI) on Norjan napa-alueita koskevan kansainvälisen yhteistyön, tutkimuksen ja ympäristöhallinnon pääkeskus.
Historia
Norjan Polaari-instituutti jatkaa Norjan pitkän historian omaavaa napa-alueiden tutkimusta. Monacon ruhtinas Albert I rahoitti ensimmäisen Huippuvuorten kartoituksen vuonna 1906 ja sitä seuranneet kenttätutkimusretket järjesti Adolph Hoelin vuonna 1928 perustama Svalbard-oglshavsundersøkelser. Vuonna 1948 järjestön vastuulle annettiin myös Norjan Antarktiksen alueiden kartoitus ja paikannimet.
Toiminta
240px|thumb|RV Lance-tutkimusalus. Norjan Polaari-instituutin pääkeskus sijaitsee Pohjois-Norjan Tromssan kaupungissa Framsenteretissä. Framsentreretin keskuksessa toimii 20 tutkimuslaitosta ja yli 500 tutkijaa. Keskus ja sen alaiset laitokset toimivat Norjan ympäristöministeriön alaisuudessa. Instituutti neuvoo Norjan valtiota koskien sen toimintaa Huippuvuorilla, Jan Mayenilla ja Antarktiksen alueilla. Instituutti tuottaa topografista ja geografista kartoitusta, sekä tukee logistisesti napa-alueiden tutkimusta. Polaari-instituutti vastaa muun muassa Lance-tutkimusaluksesta, Longyearbyenin tutkimuskeskuksesta Huippuvuorilla, Sverdrupin- ja Zeppelin-keskuksista Ny-Ålesundissa, sekä Tor- ja Troll-keskuksista Kuningatar Maudin maalla Antarktiksella.
Schoolboy Q
pienoiskuva|Schoolboy Q elokuussa 2012 Quincy Hanley (tunnetaan paremmin taiteilijanimellään Schoolboy Q, usein myös muodossa ScHoolboy Q; s. 26. lokakuuta 1986 Wiesbaden, Saksa) on yhdysvaltalainen hip hop -artisti. Sotilasalueella Saksassa syntynyt Hanley muutti äitinsä kanssa Saksasta nuorena Teksasiin.
Hanley solmi 2009 levytyssopimuksen itsenäisen levy-yhtiön Top Dawg Entertainment (TDE) kanssa. Hanleyn kaksi ensimmäistä studioalbumia, Setbacks ja Habits & Contradictions, julkaistiin TDE:n kautta pelkästään digitaalisessa muodossa. Hänen kolmas levynsä Oxymoron ilmestyi 2014 jakelijana Interscope Records ja oli kaupallinen menestys. Vuonna 2016 Hanley julkaisi albumin Blank Face LP ja hänen viimeisin albuminsa, Crash Talk, ilmestyi vuonna 2019.
Hanleylla on vuonna 2010 syntynyt tytär.
Jatkosodan vastarinta
Jatkosodan vastarintaa suoritettiin Suomessa jatkosodan aikana vuosina 1941–1944. Toimijat koostuivat lähinnä kommunisteista, mutta myös joistakin sosiaalidemokraateista, jotka vastustivat Suomen natsi-Saksan aseveljenä käymää sotaa. Vastarinta perustui pääasiassa infrastruktuurin sabotoimiseen ja vakoiluun Neuvostoliiton hyväksi.
Vastarinta oli löyhästi organisoitunutta, eikä sillä ollut yhtenäistä keskusjohtoa.
Toiminta
Vastarinnan toiminta käsitti aluksi lähinnä erilaisten lentolehtisten painattamista ja jakelua, mutta laajeni myöhemmin erilaisiksi tihutöiksi ja sabotaaseiksi, joilla oli tarkoitus vaikeuttaa Saksan ja Suomen sotaponnisteluja. Iskut kohdistuivat armeijan kohteisiin sekä esimerkiksi sähkönjakeluun ja rautateihin. Osaa voidaan pitää pelkästään symbolisina ja niiden tarkoituksena oli osoittaa, etteivät kaikki hyväksyneet sotaa. Vastarintaliike ei kohdistanut toimiaan ihmisiä vastaan, mutta pidätysten yhteydessä käydyissä tulitaisteluissa sai kuitenkin surmansa vastarintaliikkeen jäsenten lisäksi myös viranomaisia. Aktiivisinta toiminta oli Tampereella, jossa vaikutti noin puolentoista vuoden ajan Pellervo Takatalon kesäkuussa 1941 kokoama nuorista muodostunut vastarintaryhmä. Tampereen vastarintaliikkeen toiminnasta kertoo myös Hannu Salaman tunnettu romaani Siinä näkijä missä tekijä. Vastarintaliike harjoitti myös vakoilua ja teki yhteistyötä Neuvostoliiton lähettämien desanttien kanssa, joista osa oli alun perin suomalaisia kuten Väinö Niilo-Rämä ja Arvo Lamminen.
Metsäkaartilaiset
Jatkosodan vastarintaliikkeeseen voidaan katsoa kuuluvaksi myös niin sanotut metsäkaartilaiset, jotka olivat rintamapalveluksesta kieltäytyneitä reserviläisiä. Suurin osa heistä oli vakaumuksellisia kommunisteja. Joukossa oli runsaasti talvisodan veteraaneja, jotka kieltäytyivät lähtemästä uuteen sotaan natsi-Saksan rinnalla ja valitsivat sen sijaan piileskelyn metsiin rakentamissaan piilopaikoissa. Metsäkaartilaisten suurimpia keskittymiä oli muun muassa Satakunnan ja nykyisen Pirkanmaan alueilla kuten Hämeenkyrössä sekä Länsi-Lapin Kolarissa ja Kittilässä. Hämeenkyrössä metsäkaartilaisia oli noin 100, mikä edusti lähes 10% osuutta paikkakunnan reserviläisistä. Rintamalta kieltäytyneitä piileskeli myös joissakin kaupungeissa, kuten Tampereella ja Helsingissä.
Firá
Firá eli Thíra (Θήρα) tai Santoríni (Σαντορίνη) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Thíran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Θήρας, Dimotikí Enótita Thíras) ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thíran saarella Santorínin saariryhmässä, hallinnollisesti Thíran alueyksikössä Etelä-Egean saarten alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 14 005 ja varsinaisen Firán kaupungin väkiluku 1 616 (vuonna 2011). Firá on Santorínin pääkaupunki sekä Thíran kunnan kuntakeskus. Nimi Firá on oikeastaan Santorínin pääsaaren nimen Thíran toinen muoto.
Maantiede
pienoiskuva|vasen|upright=0.95|[[Esihistoriallisen Theran museo ja Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali.]] pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Firán katolinen [[Johannes Kastajan katedraali (Firá)|Johannes Kastajan katedraali.]] pienoiskuva|vasen|upright=0.95|Näkymä Firásta [[Néa Kaménin tulivuorisaarelle.]]
Firá sijaitsee Thíran saaren kuunsirpin muotoisella länsirannikolla. Se on rakennettu Santorínin kalderan reunalle noin 260 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Firán pohjoisosassa sijaitsevat Firostefánin ja Kontochórin kylät, jotka ovat nykyisin kasvaneet kiinni Firáan sen kaupunginosiksi. Rannassa kaupungin alapuolella sijaitsee pieni, vanha satama Órmos Firón. Se on nykyään retkiveneiden sekä risteilyalusten yhteysveneiden käytössä. Sataman ja kaupungin välillä kulkee köysirata sekä 600-askelmainen porrastettu tie.
Saaren lauttasatama Athiniós sijaitsee eri paikassa, noin 10 kilometriä Firásta etelään. Etäisyys Firásta Santorínin lentoasemalle on noin kuusi kilometriä. Firán pohjoispuolella samoin kalderan reunalla sijaitsee Imerovígli ja kaakkoispuolella Karterádos.
Historia
Keskiajalla saaren pääkylä sijaitsi nykyisen Imerovíglin lähellä Skároksessa. Firán asutus alkoi kehittyä 1700-luvulla, kun saaren vanha venetsialainen ja katolinen yläluokka hylkäsi Skároksen toistuneiden maanjäristysten vuoksi. Kaupungin kehitys vauhdittui 1800-luvulla, kun merirosvojen uhka Egeanmerellä väheni.
Firá kärsi suuria vaurioita maanjäristyksessä 9. heinäkuuta 1956. Nykyisin kaupunki on saaren kaupallinen keskus sekä tärkeimpiä turistikeskuksia.
Firá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Thíran kunnaksi yhdessä Oían kanssa.
Nähtävyydet
Firán vanha rakennuskanta muodostuu perinteisistä kykladisista valkoisista taloista. Kaupungin tärkempiin nähtävyyksiin kuuluvat Esihistoriallisen Theran museo, joka esittelee erityisesti saaren minolaisen kauden löytöjä Akrotírista, sekä Firán arkeologinen museo, joka esittelee myöhempiä löytöjä antiikin ajalta. Tärkeimmät kirkot ovat Vapahtajan temppeliintuomisen katedraali sekä katolinen Johannes Kastajan katedraali. Kaupungin keskusaukiosta käytetään nimeä Plateía Theotokópoulou. Siellä sijaitsee muun muassa Thíran saaren bussi- ja taksiliikenteen keskus. Firán kapeiden kujien varrella on paljon ravintoloita sekä koru- ja matkamuistoliikkeitä.
Firasta on ainutlaatuinen näkymä 18 kilometriä pitkän kalderan yli Néa Kaméni -tulivuorisaarelle, jonne tehdään laivaristeilyjä Órmos Firónin satamasta.
Kunnallisyksikön osat
pienoiskuva|upright=1.1|Firán kaupunkia. pienoiskuva|upright=1.1|Firá ja sen vanha satama Órmos Firón.
Firán kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Vesa Koivunen
Vesa Koivunen on Alajärven kaupunginjohtaja. Alajärven valtuuston valitessa kaupunginjohtajaa Koivunen sai suljetussa lippuäänestyksessä 32 ääntä, Mika Perttunen sai 9 ääntä ja HTL Tanja Matikainen 2 ääntä. Hän on koulutukseltaan filosofian tohtori. Ennen valintaansa kaupunginjohtajaksi Koivunen toimi Järviseudun ammatti-instituutin rehtorina.
Koivunen näyttelee vuonna 2022 ensi-iltaan tulevassa täyspitkässä elokuvassa Toinen mies.
Saimaan ammattikorkeakoulu
Saimaan ammattikorkeakoulu oli Lappeenrannan Skinnarilassa toimiva ammattikorkeakoulu. Saimaan ammattikorkeakoulu yhdistyi vuoden 2020 alussa Lahden ammattikorkeakoulun kanssa uudeksi LAB-ammattikorkeakouluksi. Vuoteen 2009 asti Saimaan ammattikorkeakoulu toimi nimellä Etelä-Karjalan ammattikorkeakoulu.
Saimaan ammattikorkeakoulu antoi ammattikorkeakoulututkintoon johtavaa koulutusta viidellä alalla eri alalla: tekniikassa, sosiaali- ja terveysalalla, liiketaloudessa, hotelli- ja ravintola-alalla sekä kuvataiteessa. Alat jakaantuivat edelleen 15 koulutusohjelmaan, joista neljä on englanninkielisiä. Ylempään korkeakoulututkintoon johtavia koulutusohjelmia oli kaikilla koulutusaloilla. Opiskelijoita ammattikorkeakoulussa oli noin 3 400 (vuosi 2019) ja henkilökuntaa noin 250. Saimaan ammattikorkeakoulu toimi Skinnarilan kampuksella Lappeenrannassa, aivan LUT-yliopiston vieressä. Aiemmin ammattikorkeakoulu toimi myös Imatralla, jossa sillä oli käytössään Linnalan kampus sekä entinen Paperilaboratorio ja Siitolan kartano navettoineen ja gallerioineen kuvataideopiskelijoiden käytössä. Ammattikorkeakoulu päätti siirtää Imatralla olevat toiminnot Lappeenrantaan keväällä 2018 ja siirto toteutettiin syksyllä 2019.
Saimaan ammattikorkeakoulun omisti LUT-konserni. Saimaan ammattikorkeakoulu, Lappeenrannan teknillinen yliopisto ja Lahden ammattikorkeakoulu yhdistyivät LUT-konserniksi joulukuussa 2017. Yliopisto omisti kansainvälisen mallin mukaan molemmat ammattikorkeakoulut.
Skinnarilan kampus
Tammikuussa 2017 yliopiston ja ammattikorkeakoulun kielten ja viestinnän opetus keskitettiin yhteiseen kielikeskukseen, joka oli osa Saimaan ammattikorkeakoulun organisaatiota. Kielikeskus tuottaa kielten ja viestinnän opetuksen sekä yliopistolle että ammattikorkeakoululle.
Tammikuussa 2018 molempien korkeakoulujen tukipalveluhenkilöstö siirtyi yhteiseen Korkeakoulupalvelut-yksikköön, joka toimii osana LUT-korkeakouluja. Korkeakoulupalvelut tuottavat molempien korkeakoulujen tarvitsemat tukipalvelut (esimerkiksi talous- ja henkilöstöhallinnon sekä viestinnän ja markkinoinnin palvelut, tila- ja IT-palvelut sekä opiskelijoille suunnatut palvelut).
Koulutus
Tekniikka:
Sosiaali- ja terveysala:
Liiketalous:
Hotelli- ja ravintola-ala:
Kuvataide:
Opiskelijakunta
SAIMIAssa opiskelijoiden edunvalvojana toimi Saimaan ammattikorkeakoulun opiskelijakunta SAIKO.
Saturn Outlook
thumb|150px|left|Outlook takaa Saturn Outlook on viisiovinen katumaasturi jota General Motors valmisti Lansing Delta Township Assembly-tehtaalla Michiganin osavaltiossa, Yhdysvalloissa.
Norjan koripallomaajoukkue
Norjan koripallomaajoukkue edustaa Norjaa koripallon kansainvälisissä turnauksissa.
Norja pelasi ensimmäisen maaottelunsa vuonna 1966 Islantia vastaan. FIBA:an maa liittyi kahta vuotta myöhemmin.
Norja on Valko-Venäjän ja Slovakian jälkeen Euroopan kolmanneksi väkirikkain valtio, joka ei ole koskaan selvinnyt koripallon arvokisojen lopputurnaukseen.
Emma-gaala 2016
Vuoden 2016 Emma-gaala järjestettiin Espoon Metro Areenalla 11. helmikuuta 2016. Gaalassa jaettiin Emma-palkinnot vuoden 2015 menestyneimmille artisteille ja musiikkialan ammattilaisille.
Senecioneae
Senecioneae on kasvitribus asterikasvien heimon Asteroideae-alaheimossa. Tribuksessa on useita tuhansia lajeja, joita esiintyy maailmanlaajuisesti. Osaa tribuksen suvuista luonnehtii mykerön kehtosuomujen sijoittuminen yhteen tai kahteen riviin. Pohjussuomuja ei ole. Hedelmän kärjessä on verhiösyntyinen pappus (lenninhaivenellinen leviämislaite). Monet sukuryhmän Pohjoismaissa esiintyvistä lajeista ovat keltakukkaisia. Monet lajit ovat myrkyllisiä, koska niiden aineenvaihduntatuotteita ovat pyrrolitsidiinialkaloidit.
HK Himik Voskresensk
HK Himik Voskresensk on jääkiekkojoukkue Voskresenskistä, Venäjältä. Joukkue pelaa kaudella 2016–2017 Venäjän toiseksi korkeimmalla sarjatasolla VHL-liigassa.
Historia
Voskresenskissä toimi Himik Voskresensk -niminen jääkiekkoseura 1950-luvulta aina vuoteen 1998 asti, jolloin se nimettiin uudelleen Himik Moskovan alueeksi ja lopulta vuonna 2005 seura siirrettiin toiseen kaupunkiin Mytištšiin. Voskresensk paikalliset sijoittajat ostivat samana vuonna toisella sarjatasolla pelaavan, jota oltiin lopettamassa, ja nimesivät sen Himik Voskresenskiksi, jotta perinteinen seura saisi jatkoa kaupungissa.
Heinäkuussa 2009 ilmoitettiin, että Himik ei sittenkään lopeta toimintaansa, vaan siirtyy toiselle sarjatasolle Vysšaja Ligaan. Samalla seuran johto vaihtui, ja sen ottivat haltuun entiset jääkiekkoilijat Valeri Kamenski ja Valeri Zelepukin. Himik pelasi kauden 2009–2010, jonka jälkeen Vysšaja Ligasta tuli VHL. Uudistetun sarjan johto ei katsonut Himikin täyttävän sarjavaatimuksia eikä joukkue saanut sarjapaikkaa. Himikin sarjapaikkaa luvattiin tarkastella uudestaan vuoden päästä, mutta seura päätti keskittää toimintansa nuorten pääsarjaan nimellä MHK Himik.
Jenő Hubay
thumb|right|Jenő Hubay vuonna 1897
Jenő Hubay (15. syyskuuta 1858 Budapest – 12. maaliskuuta 1937 Budapest) oli unkarilainen viulisti, musiikkipedagogi ja säveltäjä.
HK Himik Voskresensk
Historia
Himik teki paluun VHL-sarjaan kaudella 2015–2016.
Autismi
Autismi diagnosoidaan käyttäytymisessä havaittavien sosiaalisen vuorovaikutuksen poikkeavuuksien perusteella. Kielen kehityksen häiriöt ovat tavallisia. Autististen ihmisten hermojärjestelmä kuormittuu yleensä tavallista nopeammin. Lisäksi muiden ihmisten toiminta ja muut ympäristöstä tulevat ärsykkeet koetaan yleensä tavanomaista voimakkaammin, mikä aiheuttaa tarpeen vetäytyä rauhalliseen ympäristöön ja pysytellä omissa oloissa tai laukaista stressiä niin sanotun stimmailun eli toistavan ja erikoiselta näyttävän käyttäytymisen avulla. Autistisilla ihmisillä on usein myös uni-valverytmin häiriöitä.
HK Himik Voskresensk
Joukkueenjohto
Lähde: EliteProspects
Autismi
Autismin, kuten useimpien muidenkaan autismikirjon häiriöiden, syytä ei tunneta. Tutkijoiden enemmistö kuitenkin pitää geneettistä alttiutta keskeisenä vaikuttavana tekijänä, vaikka muitakin selityksiä on esitetty. Yksi hypoteesi on aivojen hermosolujen glutaminergisen viestinvälitysjärjestelmän säätelyhäiriöstä, joka aiheuttaisi aivosoluja tuhoavan   autoimmuunityyppisen aivojen tulehdustilan. Autismiin liittyy immuunijärjestelmän häiriöiden    lisäksi myös hormonitoiminnan poikkeavuuksia.
Yleisyys
Arviolta 0,2 % 5–7 vuoden ikäisistä suomalaisista oli diagnosoitu Kannerin autisteiksi vuonna 2005. Luku vastaa uusimpia arvioita niiden Kannerin autistien väestöosuudesta, joilla on kehitysvamma tai laaja-alaisia oppimisvaikeuksia. Lisäksi noin 0,1 %:lle lapsista on annettu Aspergerin oireyhtymän diagnoosi, vaikka heillä onkin lapsuusiän autismi.
Uusimpien väestöseulontoihin perustuvien tutkimusten mukaan Kannerin autismin esiintyvyys olisi jopa 0,4–0,9 %. Arviohaarukan laajuus johtuu lähinnä siitä, että osassa tutkimuksista on lähetetty mahdollisia autisteja jatkotutkimuksiin herkemmin kuin toisissa. Mitä alemmas vaadittu seulontalomakkeesta saatu vähimmäispisteraja asetetaan, sitä suurempi osa Kannerin autisteista löydetään seulontaa seuraavassa diagnostisessa jatkotutkimuksessa. Laajin tehdyistä väestönseulontatutkimuksista on antanut tulokseksi, että 0,9 %:lla täyttyisivät Kannerin autismin kriteerit. Jos autismin maantieteellinen ja historiallinen esiintyvyys eivät ole muuttuneet, Suomessa olisi siinä tapauksessa noin 50 000 Kannerin autistia. Kuitenkin Suomessa arvioidaan olevan vain noin 3 000 lapsuusiän autismin diagnoosin saanutta henkilöä. Diagnosointi on ollut harvinaista varsinkin vanhempien ikäluokkien keskuudessa, ja autismi tunnistetaan edelleen huonosti.
Autismin esiintyvyys on miehillä noin kolminkertainen naisiin verrattuna.
Muun muassa Sciencen ja Suomen Kuvalehden artikkeleissa esitetään, ettei autismi ole juuri lisääntynyt 2000-luvulla erityisopetusta saavien oppilaiden keskuudessa. Vallinnut käsitys, että autismi olisi lisääntynyt tässä joukossa, johtuu lähinnä siitä, että autismin kirjaaminen erityisopetuksen syyksi moninkertaistui 2000-luvulla Yhdysvaltojen erityisopetusta saavien lasten tilastoinnissa. Monilla erityisopetusta saavilla lapsilla on useita diagnooseja, joista vain yksi kirjataan erityisopetustilastoon. 2000-luvulla on yleistynyt käytäntö, jossa oppilas kirjataan autistiseksi sen sijaan, että hänet kirjattaisiin älyllisesti kehitysvammaiseksi tai epilepsiaa sairastavaksi.
Jenő Hubay
Hubay esiintyi eri puolilla Eurooppaa ja piti resitaaleja Franz Lisztin kanssa. Hänen sävellystensä joukossa on oopperoita, orkesteriteoksia sekä konserttoja ja muita sävellyksiä viululle. Säveltäjänä hän sai vaikutteita Vieuxtempsin tuotannosta ja Lisztin varhaisista teoksista. Hän käytti usein unkarilaisia kansanomaisia melodioita sävellyksissään.
Autismi
Syyt ja yleistyminen
2000-luvun alussa käynnistynyt kansainvälinen Autism Genome Project on keskittynyt viime vuosina autismin kirjon tiloja aiheuttavien kromosomimutaatioiden tutkimiseen, joita onkin löytynyt jo satoja. Osa DNA:n rakenteellisista tai toiminnallisista muutoksista periytyy vanhemmilta ja osa tapahtuu ihmiselle itselleen sikiönkehityksen aikana.
On tutkimusnäyttöä, että osalla autistisista ihmisistä oireet johtuisivat siitä, että he ovat altistuneet sikiövaiheessa sellaisille tulehdusvasta-aineille, joita tavataan ainoastaan autismipiirteisten sukujen naispuolisilla jäsenillä. On myös saatu viitteitä sellaisesta, että autismiin liittyisi tulehduksen aiheuttamaa aivosolujen tuhoutumista. Autistien aivojen tulehdustila muistuttaa paljolti Alzheimerin tautiin liittyvää tulehdusta. Vuonna 2014 julkaistun, toistaiseksi laajimman tutkimuksen mukaan autismiin liittyvä aivojen tulehdustila johtuisi siitä, että aivojen mikroglia-solujen geenit ovat kytkeytyneet tuottamaan tulehdusreaktiota. On viitteitä myös sellaisesta, että suolistomikrobit pahentaisivat tai jopa aiheuttaisivat autismiin liittyviä oireita. Vuonna 2010 julkaistussa tutkimuksessa saatiin viitteitä siitä, että autististen ihmisten aivoista löytyisi verrokkeja huomattavasti useammin viruksia ja etenkin polyoomaviruksia, joiden on todettu aiheuttavan autoimmuunisairauksia.
Ympäristötekijöiden aiheuttamien geneettisten ja epigeneettisten prosessien osuuden arvioidaan olevan Kannerin autismissa lähes 50 % lopun johtuessa vanhemmilta perityistä geneettisistä muutoksista. Sikiön geenien rakenteelliset tai toiminnalliset muutokset voivat johtua esimerkiksi äidin sairauksista, lääkityksestä tai altistumisesta ilmansaasteille, niin sanotuille hormonihäiritsijöille taikka DDT:lle tai muille torjunta-aineille. Joidenkin tutkimusten mukaan esimerkiksi masennuksen hoidossa yleisesti käytettyjen SSRI-lääkkeiden nauttiminen alkuraskauden aikana nelinkertaistaa riskin saada autistinen lapsi ja epilepsian, kaksisuuntaisen mielialahäiriön, migreenin, masennuksen ja skitsofrenian hoitoon käytetyn natriumvalproaatin nauttiminen alkuraskauden aikana jopa seitsenkertaistaa riskin synnyttää lapsi, jolla on autismin kirjon häiriö. Myös eläinkokeissa on havaittu, että natriumvalproaatti aiheuttaa sikiön aivoihin samanlaisia poikkeavuuksia, joita esiintyy autisteilla.
Äidin astma, allergiat, metabolinen oireyhtymä ja synnytyksenaikaiset komplikaatiot lisäävät syntyvän lapsen autismiriskiä. ja äidin sairaalahoitoa vaativa virusinfektio alkuraskauden aikana kolminkertaistavat riskin synnyttää autistinen lapsi. Myös raskaana olevan äidin hoitamaton kuumeilu ja vauvan altistuminen virusinfektiolle, hoitamaton keltaisuus ja talviaikaan syntyminen lisäävät riskiä. On havaittu myös, että stressiä aiheuttavat suuret kielteiset mullistukset raskauden aikana, kuten avioero, puolison kuolema tai perheenjäsenen sairastuminen, saattavat lisätä todennäköisyyttä, että sikiölle kehittyy autismi. Stressin kokivat voimakkaammin ne naiset, joilla oli autismin esiintyvyyttä lisäävä serotoniininkuljettajageenin lyhyen alleelin muunnos.
Arviot Kannerin oireyhtymän yleisyydestä ovat nousseet rajusti kuluneiden vuosikymmenien aikana, sillä vielä 1980-luvun alussa arveltiin, että oireyhtymä olisi vain 0,4 ‰:lla väestöstä. Myös diagnoosit ovat yleistyneet huomattavasti. Osa diagnoosien lisääntymisestä on selitettävissä sillä, että kehitysvammaiset autistit saavat nykyisin kehitysvammadiagnoosin lisäksi myös autismidiagnoosin Myös erotusdiagnoosi psykoosiin ja persoonallisuushäiriöihin on selkeytynyt.
Fysiologinen pohja
Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että autististen koehenkilöiden aivolisäke eritti normaalia pienempiä määriä kilpirauhasen toimintaa edistävää tyreotropiini-hormonia (TSH). Interleukiini-8:n pitoisuus oli puolestaan kohonnut autistisilla osanottajilla. Autistiset koehenkilöt kyettiin erottelemaan verrokeista 82-prosenttisesti molempien aineiden yhteispitoisuuden avulla. Autismin diagnostisella ADOS-skaalalla saadut pisteet korreloivat TSH-hormonin pitoisuuden kanssa siten, että alhaisempi TSH-pitoisuus liittyi vaikeampaan oirekuvaan. Tutkimuksen osanottajat olivat 2–8-vuotiaita poikia.
Monet autismikirjon oireet liittyvät aivojen hermosolujen glutaminergisen viestinvälitysjärjestelmän säätelyhäiriöön, johon liittyy tulehdusta aiheuttavien immunosytokiinien reseptoritoiminnan lisääntyminen. Tämä aiheuttaa autismiin liittyvän autoimmuunityyppisen aivojen tulehdustilan, joka tuhoaa aivosoluja.
Vuonna 2014 julkaistussa tutkimuksessa saatiin viitteitä siitä, että autististen lasten aivoihin kehittyy poikkeavuuksia yleensä jo kohdussa. Vuonna 2012 valmistuneessa suuressa tanskalaistutkimuksessa havaittiin, että vastasyntyneiden autistien immuunijärjestelmää ohjailevien sytokiinien pitoisuudet olivat puolet pienempiä kuin vertailuryhmän vauvoilla.
Autistilasten aivoista otetuissa magneettikuvissa on usein havaittavissa poikkeavuutta jo puolen vuoden iässä. Lisäksi Kannerin autistien aivot kasvavat ensimmäisen elinvuoden aikana huomattavasti nopeammin kuin valtaväestöllä. Myöhemmin ero kuitenkin tasoittuu niin paljon, että autistien aivot ovat aikuisena vain hieman valtaväestön aivoja suuremmat.
Autististen koehenkilöiden immuunipuolustuksesta vastaavat granylosyytit tuottivat yhdessä tutkimuksessa kolme kertaa vähemmän infektioita torjuvia aineita kuin vertailuryhmässä, ja stressiä ilmentävien vapaiden radikaalien määrä granylosyyttien mitokondrioissa eli energiaa tuottavissa yksiköissä oli puolitoistakertainen. Kehitysvammaisten autistien elimistöstä on löytynyt myös tavanomaista enemmän tappajasoluiksi kutsuttuja t-lymfosyyttejä, joiden määrä näyttäisi korreloivan toiminnanohjauksen häiriöiden kanssa.
Autismikirjon potilailta ja sukulaisilta on tavattu lähes kaikkien huokosia muodostavien ja sähköisesti toimivien kalsiumkanavien mutaatiota. Osalla autistisista ihmisistä on havaittu myös samanlainen solujen autofagiahäiriö kuin joillakuilla Alzheimer- ja Parkinson-potilailla. Tässä häiriössä solut eivät kykene tuhoamaan viallisia mitokondrioitaan.
Akuuttiin stressivasteeseen liittyvät adrenokortikotropiini- ja beta-endorfiinitasot ovat autistisilla henkilöillä usein huomattavasti korkeampia kuin valtaväestöllä. On myös huomattu, että autististen lasten kortisolipitoisuudet normalisoituvat yhteisleikin jälkeen muita lapsia hitaammin. Vuonna 2013 suoritetussa alustavassa tutkimuksessa autististen lasten verestä löydettiin merkittävästi verrokkeja enemmän hermokasvutekijää.
Tutkimuksissa on havaittu, että useiden normaaleina pidettyjen aistimusten vastaanottaminen virittää autististen lasten autonomisen hermoston pitkittyneeseen ylivireystilaan jopa 70 %:lla autistilapsista. Toisaalta ehkä 5–10 % autistilapsista edustaa hermostoltaan tyyppiä, joka reagoi poikkeuksellisen vaimeasti ulkoisiin ärsykkeisiin. Näillä korkean ärsykekynnyksen omaavilla lapsilla saattaa esiintyy taipumusta itseään vahingoittavaan käytökseen. Tutkijat epäilevät, että hermoston yli- ja aliherkkyydet saattavat johtua mantelitumakkeen ja ohimolohkojen epänormaalista toiminnasta.
Autismiin liittyy tutkimusten mukaan usein tai joskus poikkeuksia myös unihormoni melatoniinin erityksessä. Erään tutkimuksen mukaan suurimmalla osalla autisteja olisi epänormaalin niukka melatoniinineritys, mikä saattaa selittää heidän heikkoa unenlaatuaan ja sitä, että heillä on usein epätyypillinen uni-valverytmi Toisen tutkimuksen mukaan vain osa autistien univaikeuksista selittyisi puuttuvalla melatoniininerityksellä. Toinen selittävä tekijä saattaa olla se, että autistien aivoissa on tavallista vähemmän elimistön vuorokausirytmiä sääteleviä RORA-geenejä (retinoic acid-related orphan receptor-alpha gene). Myös kortisolin vuorokausivaihtelu poikkeaa valtaväestöstä siten, että Kannerin autisteilla on aamuisin pienemmät ja iltaisin suuremmat kortisolipitoisuudet. Kannerin autistien kortisoliprofiilissa on toisaalta myös huomattavan suuria yksilöllisiä eroja.
Ilmeneminen
Autismista löytyy ulkoisesti havaittavia viitteitä yleensä jo ennen ensimmäistä ikävuotta siten, että lapsi ottaa katsekontaktia, reagoi nimensä lausumiseen, hymyilee ja matkii muita ihmisiä harvemmin kuin muut lapset. Autistilapset katsovat silmien sijaan hieman useammin toisen ihmisen suuta ja vartaloa sekä ympäristössä näkyviä esineitä. Silmiin katsomisen vähenemisen määrä 2–6 kuukauden iässä korreloi myöhemmin ilmenevien autismioireiden vakavuuden kanssa.
Kannerin oireyhtymän oireistossa esiintyy huomattavan paljon yksilöllistä vaihtelua. Se, miten oireyhtymä näkyy ulospäin, riippuu muun muassa synnynnäisestä temperamentista ja älyllisestä kehitystasosta. Osa ulospäin näkyvästä oireistosta katoaa tai lievenee yleensä huomattavasti iän karttuessa. Yksittäisen henkilön kehitystä on mahdoton ennustaa, mutta ennuste on yleensä parempi niiden kohdalla, joilla ei ole viiden vuoden iässä enää merkittäviä kielellisiä tai kognitiivisia ongelmia.
Yksikanavaisuus
Kannerin oireyhtymäiset ovat valtaväestön edustajia voimakkaammin visuaalisesti, auditiivisesti (äänellisesti) tai taktiilis-kinesteettisesti suuntautuneita, eli yksi aisti dominoi havainnointia ja ajattelua selvemmin kuin muilla. Kyseistä ilmiötä kutsutaan yksikanavaisuudeksi. Visuaalinen suuntautuminen eli näköaistin dominanssi on yleisintä, kuten myös valtaväestön keskuudessa. Yksikanavaisuuteen saattaa liittyä aivojen huomattavaa rakenteellista poikkeavuutta. Esimerkiksi Temple Grandinin visuaalisesta kestomuistista vastaava aivoalue on lähes 60 % normaalia pidempi.
Autistinen stressiherkkyys
Intensiivisen kokemisen teoriaa (engl. the intense world theory) kehittänyt aivotutkija Kamila Markram on verrannut autistisen ylikuormittumisen aiheuttamaa tilaa tilaan, joka aiheutuisi krapulan ja useamman peräkkäin valvotun yön yhteisvaikutuksesta. Uupumusta aiheuttavat tekijät voivat liittyä esimerkiksi ympäristöstä tulevaan aistikuormaan tai muiden ihmisten läsnäolon ja kommunikoinnin aiheuttamaan kuormitukseen. On myös mahdollista, että autismin kirjon erityispiirteisiin kuuluva aistimusten ja tunteiden voimakkuus altistaa jo itsessään uupumukselle.
Jos kuormittava elämäntilanne jatkuu pitkään, siitä voi seurata sairastuminen sympatikotoniaan eli dysautonomiaan, masennukseen , krooniseen väsymysoireyhtymään, fibromyalgiaan tai pakko-oireiseen häiriöön.
Sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat
Yksilön älyllinen kehitysaste määrää pitkälti sen, miten autismiin liittyvät sosiaalisen vuorovaikutuksen ongelmat näkyvät käytännössä.
Kannerin autismi näkyy ulospäin usein ennen kaikkea sosiaalisen vuorovaikutuksen niukkuutena tai poikkeavuutena. Autistien mielenkiinto ei näyttäisi kohdistuvan luontaisesti muihin ihmisiin vaan fyysiseen ympäristöön ja sen esinemaailmaan. Autistit saattavat vaikuttaa epäempaattisilta, mutta joidenkin tutkimusten mukaan he kokevat jopa voimakkaampaa empatiaa kuin valtaväestö.
Autisteilla esiintyy yleisesti jonkinasteista kasvosokeutta. Autistiset ihmiset välttelevät usein katsekontaktia, koska se tuntuu pahalta. Tämä selittyy aivojen kuvantamiseen perustuvien tutkimusten mukaan sillä, että katsekontakti ylistimuloi autististen ihmisten aivoja. Kannerin autistien on myös havaittu lukevan silmien ilmeitä valtaväestöä huonommin. Toisaalta heidän on todettu havainnoivan enemmän puhekumppanin suuta kuin silmiä. Suun seudun onkin todettu välittävän samanlaista informaatiota toisen ihmisen tunnetiloista kuin silmien seudun. Joidenkin autistien omat ilmeet ja eleet ovat jäykkiä tai vaikeasti tulkittavia.
Kielen kehityksen häiriöt (kielellinen erityisvaikeus)
Noin puolet autismidiagnoosin omaavista lapsista ei opi joko lainkaan puhumaan tai heidän puheensa jää vähäiseksi. Arviolta 25–30 % autistilapsista oppii aluksi yksittäisiä sanoja mutta lopettaa myöhemmin puhumisen kokonaan. Tyypillistä on myös se, että autistit oppivat puhumaan normaalia myöhemmin ja että heidän kielellinen viestintänsä on usein poikkeavaa tai puutteellista ainakin jossain vaiheessa lapsuutta. Autisteilla tavataan esimerkiksi ekolaliaa eli kaikupuhetta, joka tarkoittaa yksittäisten sanojen tai lauseiden toistelua. Kaikupuhe on autistisen lapsen puheenoppimisen varhaisvaihe, jossa lapsi vastaa kysymykseen toistamalla sen, koska on jo tajunnut, että puheeseen kuuluu reagoida puheella. Kaikupuhetta esiintyy myös silloin, kun lapsi on niin ylikuormittunut, että on kadottanut kykynsä ymmärtää puhetta. Autistinen lapsi saattaa myös harjoitella kieltä toistamalla esimerkiksi televisiosta kuulemiaan lauseita. Kanner havaitsi, että kaikupuhe lakkaa yleensä 5 ja 6 ikävuoden tienoilla samalla, kun lapsen kieli kehittyy kommunikatiivisemmaksi ja hän oppii spontaanisti käyttämään oikein persoonapronomineja.
Autistit saattavat myös puhua erikoisella äänensävyllä.
Puhuvat autistit oppivat kieliopin keskimäärin muita lapsia hitaammin ja saattavat ymmärtää vertauskuvalliset ilmaukset hyvin konkreettisesti. Puhuvillakin autisteilla saattaa olla suuria vaikeuksia ymmärtää puhetta ja ilmaista itseään suullisesti. Jopa sellaisten perusasioiden kuten nälän, janon ja väsymyksen ilmaiseminen ei välttämättä onnistu kielellisesti. Vaikka monilla autisteilla on vaikeuksia ymmärtää ja tuottaa puhuttua kieltä, heillä voi olla kyky ymmärtää ja tuottaa visuaalista kieltä. Jotkut autistit kommunikoivatkin parhaiten viittomien ja kuvien avulla.
Kielelliset ongelmat juontavat juurensa todennäköisesti siihen, että kuuloärsykkeiden käsittely on autistilapsilla usein perustavanlaatuisella tavalla heikentynyttä. Monet autistit kuulevat lisäksi muiden ihmisten puheen niin katkonaisesti, että puheesta ikään kuin puuttuu sanoja välistä.
Lisäksi jotkut lapsena puhumattomuudesta kärsineet autistit kertovat jälkeenpäin, että he ymmärsivät lapsena hyvin puhetta mutta eivät kuitenkaan muistaneet sanoja yrittäessään puhua itse. Jotkut keksivät tällaisissa tilanteissa omia sanoja korvaamaan niitä, jotka eivät muistu mieleen. Toisaalta on olemassa havaintoja myös siitä, että ihmiset olettavat usein autistisen lapsen ymmärtävän puhetta paremmin kuin tämä todellisuudessa ymmärtää. Jos ihmisellä on vaikeuksia itseilmaisussa, ymmärretyksi tulemisessa ja muiden ymmärtämisessä, hän turhautuu, kun muut eivät kykene ymmärtämään hänen tarpeitaan eikä hän kykene ymmärtämään muiden motiiveja. Tämä johtaa usein siihen, että arjen tilanteet näyttäytyvät yllättävinä ja jopa pelottavina. Kieltä huonosti ymmärtävä saattaa purkaa turhautumistaan monella tavalla, kuten esimerkiksi aggressiivisella tai muuten häiritseväksi koetulla käyttäytymisellä.
Stereotyyppinen käytös
Stimmailu (engl. stimming tai self-stimulatory behaviours) on itse asiassa osin harhaanjohtava termi, sillä stimmailussa on usein kyse pikemminkin autonomisen hermoston rauhoittamisesta. Kannerin oireyhtymään liittyy yleensä huomattavan paljon niin sanottua autistista stressiherkkyyttä, joka ilmenee siten, että monenlaiset sosiaaliset tilanteet ja fyysiset ympäristöt aiheuttavat ylikuormitusta ja tarvetta siirtyä sellaisiin tilanteisiin ja ympäristöihin, joissa vastaavaa kuormitusta ei synny. Tutkimuksissa onkin huomattu, että stimmailu palauttaa ylivirittyneen hermoston takaisin normaalitilaan, ehkä siksi, että saman liikkeen jatkuva toistaminen saa aivot erittämään endorfiineja. Eläinkokeissa on havaittu, että stimmailu alentaa elimistön kortisolitasoa
Sensorismista käytetään joskus negatiivisesti värittyneitä ilmaisuja, kuten stereotyyppinen tai rajoittunut käytös tai ”motoriset maneerit”.
Aistien yliherkkyys
Aistiherkkyys aiheuttaa autisteille yleensä suuria ongelmia. Hermoston yli- ja aliherkkyydet saattavat johtuvat mantelitumakkeen ja ohimolohkojen epänormaalista toiminnasta.
Aistiyliherkkyydet johtavat pahimmillaan siihen, että ihmisen on mahdoton osallistua työelämään tai edes normaaliin perhe-elämään. Autisteilla voi olla niin herkät aistit, että voimakkaat äänet, kirkkaat valot tai kosketus aiheuttavat jopa kipua. Kuormittavalle aistiärsykkeelle altistuminen saattaa johtaa liikahengitykseen ja siitä aiheutuvaan väsymykseen, päänsärkyyn, pahoinvointiin, pyörrytyksen tunteeseen tai astmakohtaukseen.
Aistiylikuormituksen (engl. sensory overload) aiheuttama stressi saattaa johtaa kehitysvammaisilla henkilöillä jopa aggressiiviseen käyttäytymiseen, koska he eivät aina kykene hillitsemään käyttäytymistään tai ajattelemaan asioiden syy-seuraussuhteita. Lisäksi kehitysvammaiset autistit joutuvat puutteellisen kommunikointikykynsä sekä kanssaihmisten puutteellisen aistiyliherkkyystietämyksen vuoksi helposti tilanteeseen, jossa he altistuvat aistien ylikuormitusta aiheuttaville ärsykkeille. Jos tilanteesta ei ole ulospääsyä, se saattaa johtaa siihen, että autisti huutaa, rikkoo esineitä tai tönii muita. Maailman kuuluisimpiin autisteihin lukeutuva Temple Grandin on kuvaillut äärimmäisen ääniherkän ihmisen altistumista melulle kokemuksena, joka muistuttaa sitä, kuin ihminen olisi sidottu ratakiskoihin junan lähestyessä.
Tuntoaistin herkkyys saattaa rajoittaa pukeutumista, koska vaatteet tai niiden saumat tuntuvat helposti häiritsevän epämukavilta. Myös peseytyminen voi olla vaikeaa, koska suihkun vedenpaine saattaa tuntua kivuliaalta ja suihkussa käynnin aiheuttamat ihon lämpötilan muutokset epämiellyttäviltä.
Myös hiusten leikkuuseen liittyvä aistiärsytys saattaa tuntua epämiellyttäviltä. Makuaistin ja suun tuntoherkkyys asettavat usein myös suuria rajoituksia ruokavaliolle, koska autistisen ihmisen saattaa olla vaikea löytää ruokaa, jonka syöminen tuntuisi miellyttävältä.
Myös tunne-elämyksiin liittyvät fyysiset aistimukset saattavat olla huomattavan paljon voimakkaampia kuin valtaväestöllä, ja tietyt voimakkaat tunteet, kuten pettymys, saattavat tuntua suorastaan vihlovana kipuna.
Autistien aistiherkkyys saattaa ilmenetä myös laadullisena. Monet kykenevät kuulemaan esimerkiksi korkeataajuisia ääniä, jotka jäävät muiden ihmisten kuulokynnyksen ulkopuolelle.
Aistien aliherkkyys ja aistien säätäminen
Autisteilla saattaa esiintyä tietyissä aisteissa myös aliherkkyyttä. Autistisilla ihmisillä on usein tavallista korkeampi kipukynnys, eli he aistivat kivun vähemmän voimakkaana kuin muut ihmiset. Lisäksi arviolta 5–10 % autistilapsista edustaa hermostoltaan tyyppiä, joka reagoi poikkeuksellisen vaimeasti kaikkiin ulkoisiin ärsykkeisiin. Näillä korkean ärsykekynnyksen omaavilla lapsilla saattaa esiintyä itseään vahingoittavaa käytöstä, koska se on heille ainoa keino saavuttaa kaipaamiaan aistielämyksiä. Itseä vahingoittava käytös on yleistä etenkin vaikea-asteisesti kehitysvammaisilla autisteilla.
Jotkut autistit kykenevät vaimentamaan tai voimistamaan tietoisesti kuulohavaintojaan, ja he häivyttävät muiden ihmisten puheen aina välillä pois estääkseen ylikuormittumista.
Sukupuoli-identiteetti
Autistiset ihmiset kokevat tavanomaiset sukupuoliroolit itselleen usein epäluonteviksi ja keinotekoisiksi. Kaksikymmentä prosenttia vuonna 2012 suoritetun kansainvälisen kyselyn naisvastaajista ilmoittikin kokevansa itsensä muuksi kuin biologisen sukupuolensa edustajaksi. Lisäksi havaittiin, että epätyypillinen sukupuoli-identiteetti korreloi positiivisesti henkilön autististen piirteiden kanssa etenkin naisilla.
Positiivisia ominaisuuksia
Kannerin oireyhtymään liittyy usein erityislahjakkuuksia. Autisteilla on esimerkiksi valtaväestöä parempi sävelkorva. Lisäksi autisteilla on usein hyvä visuaalinen muisti.
Autismin diagnosointiin erikoistunut saksalais-itävaltalainen psykiatrian tohtori Maria Asperger Felder on todennut, että autistit ovat luotettavia ja äärimmäisen rehellisiä. Lisäksi he ovat usein uskollisia ja epäitsekkäitä ystäviä.
Kehitysvammaisten autistien erityispiirteitä
Ihmiselle voi olla hyvin turhauttavaa, jos hän ei kykene ilmaisemaan omia tarpeitaan, sillä tämän johtaa usein siihen, etteivät nämä tarpeet tule tyydytetyksi. Tämä saattaa johtaa pahaan oloon ja vihaiseen käyttäytymiseen.
Puhumattomilla Kannerin autisteilla esiintyy toisinaan itseä vahingoittavaa käytöstä, joka saattaa johtua esimerkiksi siitä, että ihminen yrittää nujertaa väkivalloin elimistössään tuntuvaa kipuaistimusta. Tällainen käytös saatetaan tulkita virheellisesti autismin oireeksi, jolloin asianmukainen lääketieteellinen hoito jää saamatta.
Kehitysvammaisilla autisteilla saattaa olla vaikeuksia ideointia, soveltamista ja päätöksentekoa vaativissa töissä. Vapaa-ajan suunnittelussa heiltä puuttuu usein aloitekykyä ja luovuutta.
Kehitysvammaisten autistien ajattelu saattaa olla hyvinkin mustavalkoista, ja kompromissit saatetaan kokea hankaliksi. Jotkut ilmentävät voimakkaasti tunteitaan, ja negatiiviset tunteet saattavat aiheuttaa etenkin lapsuudessa aggressiivista käyttäytymistä, kuten huutamista, tavaroiden paiskomista tai ryntäämistä muiden ihmisten kimppuun. Täysin yllättävät raivokohtaukset saattavat johtua otsalohkoepilepsiasta.
Tautiluokituksen mukaan autistien harjaannuttamisessa saatetaan törmätä siihen, että yksittäisten taitojen oppiminen perustuu pelkkään yksityiskohtaiseen ulkoa opetteluun ilman opeteltaviin asioihin kytkeytyvän kokonaisuuden sisäistämistä. Autisti saattaa esimerkiksi oppia harjaamaan hampaansa oma-aloitteisesti vessan peilin edessä vihreällä hammastahnalla, mutta hän ei osaa tai uskalla harjata hampaitaan, jos hammastahnan väri vaihtuu toiseksi. Edellä mainittu ilmiö saattaa selittyä myös kommunikaatio-ongelmilla, sillä puhetta vaillinaisesti ymmärtävän henkilön saattaa olla mahdoton saada selville saati sisäistää hampaiden harjaamisen perimmäistä tarkoitusta. Jos hammastahnan väri vaihtuu toiseksi, puhetta ja kirjoitettua kieltä ymmärtämättömän henkilön on käytännössä mahdoton tietää, että myös uudenvärinen tahna on tarkoitettu hampaiden harjaamiseen.