cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Terhi Suominen
Terhi Maija Suominen (s. 1975 Loimaa ) on suomalainen tutkija. Hän on Suomen Atlantti-seuran pääsihteeri. Vuonna 2018 hän toimii tutkijana Naton Roomassa sijaitsevassa puolustusakatemiassa, jossa hän tutkii Suomen Nato-kumppanuutta. Hän on organisaatiossa ensimmäinen suomalainen siviilihenkilö.
Suominen on koulutukseltaan valtiotieteiden maisteri.
Verkkolehtipaju
Verkkolehtipaju (Salix reticulata) on mattomaisesti kasvava matala kääpiöpensas, joka voi tulla pari senttimetriä korkeaksi. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Lehdet ovat pyöreitä ja niissä on verkkomainen kuviointi. Laji muistuttaa ulkonäöltään jokin verran kääpiöpajua ja napapajua. Sitä kasvaa yleisenä kosteassa kalkkipitoisessa maassa tuntureilla.
thumb|none|200px|Verkkolehtipajun kuvaus.
Analatos-maalari
Analatos-maalari (Análatos-maalari) oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi protoattikalaista orientalisoivaa mustakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa varhaisella arkaaisella kaudella noin vuosina 700–680 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hänen töitään on löydetty kaivauksissa Análatoksen (Néos Kósmos ja Néa Smýrni) alueelta.
Analatos-maalari toimi ajalla jolloin Ateenassa valmistetussa keramiikassa oltiin siirtymässä myöhäisestä geometrisesta keramiikasta varhaiseen orientalisoivaan protoattikalaiseen keramiikkaan. Analatos-maalari oli Stathatou-maalarin oppilas.
Joakim Berg
thumb|Joakim Berg Herbert Joakim ”Jocke” Berg, (s. 16. maaliskuuta 1970 Eskilstuna, Ruotsi) on lopettaneen ruotsalaisen rock-yhtyeen Kentin laulaja ja kitaristi. Hän myös sanoitti ja sävelsi suurimman osan yhtyeen kappaleista. Berg asuu Tukholmassa vaimonsa Tanja Määtän kanssa, ja heillä on kaksi lasta.
Bergin sooloalbumi "Jag fortsätter glömma" julkaistiin 27. toukokuuta 2022.
Jaakonmarkkinat
Jaakonmarkkinat on alun perin keskiajalta, ja sittemmin vuodesta 1976 lähtien järjestetty markkinatapahtuma Rymättylässä, Naantalissa. Keskiajalla se pidettiin Rymättylän kirkolla, nykyään sen lähellä Rymättylän keskustassa vuosittain heinäkuun puolessa välissä. Perinteisen markkinaohjelman lisäksi järjestetään muun muassa musiikkia ja tanssit. Vuoden 2009 tapahtumassa vieraili arviolta noin 6 000 kävijää, samoin kuin aikaisempinakin vuosina.
Tunturipaju
Tunturipaju (Salix glauca) on puolesta metristä kahden metrin korkeuteen kasvava harmaanvihreä pajupensas. Tunturipajun alalajeja ovat norotunturipaju (Salix glauca subsp. glauca) ja korvakepaju (Salix glauca subsp. stipulifera).
Tunturipajua kasvaa Suomessa niinkin etelässä kuin Kainuussa. Se on yleisin paljakan suuri paju. Tämä pajulaji kukkii kesäkuussa lehtien puhkamisen jälkeen. Se kasvaa tuntureilla jopa keskipaljakalla kosteilla paikoilla, muun muassa tulvarannoilla, soilla ja tunturipaljakan kankailla. Suomen Käsivarren Lapissa tunturipajua tavataan vielä 1 100 metrin korkeudesta.
Leichtes Kampfgeschwader 44
Leichtes Kampfgeschwader 44 (LeKG 44), oli Saksan ilmavoimien vuonna 1960 nimellä Aufsklärungsgeschwader 53:na perustettu ja 1975 lakkautettu kevyt pommituslennosto, joka oli sijoitettu Leipheimin lentotukikohtaan.
Historia
Aufsklärungsgeschwader 53 perustettiin 1. lokakuuta 1960 Erdingin lentotukikohdassa liitettynä Luftwaffengruppe Südiin. Lennosto siirrettiin 5. toukokuuta 1962 Ulmin lähelle valmistuneeseen Leipheimin lentotukikohtaan. Se nimettiin 1. kesäkuuta 1965 uudelleen Leichtes Kampfgeschwader 44:ksi.
Lennoston kalustona olivat Fiat G.91 -koneet, kunnes se lakkautettiin 30. kesäkuuta 1975.
Komentajat
Aufklärungsgeschwader 53:n komentajina olivat :
Channa ornatipinnis
Channa ornatipinnis on käärmeenpäiden (Channidae) heimoon kuuluva makean veden kalalaji. Ralf Britz kuvaili lajin tieteelle vuonna 2008.
Ulkonäkö ja koko
C. ornatipinnis-kalan pohjaväritys on tumma. Kyljissä on mustia laikkuja. Pisin tavattu yksilö oli 20,5 senttimetrin mittainen.
Elinympäristö ja levinneisyys
Laji elää trooppisissa, yli 23 celsiusasteen lämpöisissä olosuhteissa. Sitä tavataan ainoastaan Aasian Myanmarissa.
Tao
Tao tai TAO voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Andokides-maalari
Andokides-maalari oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi attikalaista musta- ja punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Ateenassa arkaaisella kaudella noin vuosina 530–510 eaa. Maalarin oikeaa nimeä ei tunneta. Tutkimuksessa käytetty nimitys perustuu siihen, että hän maalasi savenvalaja Andokideen signeeraamia vaaseja. Joskus heidät on nähty myös samana henkilönä.
Andokides-maalarin kausi ajoittuu vaiheeseen, jossa siirryttiin mustakuviotekniikasta punakuviotekniikkaan. Häntä pidetään usein punakuviotekniikan kehittäjänä yhdessä Psiaksin kanssa. Andokides-maalari maalasi ennen kaikkea amforoita ja suosi maalaustensa aiheena Heraklesta.
Tomáš Kraus
Tomáš Kraus (s. 3. maaliskuuta 1974 Děčín) on tšekkiläinen freestylehiihtäjä ja entinen alppihiihtäjä. 183 senttimetriä pitkä ja 86 kilogrammaa painava Kraus edustaa Český Skikrosový Klubia. Hän kilpailee skicrossissa.
Andokides-maalari
Andokides-maalari teki mustakuvio- ja punakuviokeramiikan lisäksi myös niin kutsuttua kaksikielistä keramiikkaa, joka yhdisteli kumpaakin tyyliä samassa vaasissa. Tässä hän teki ilmeisesti yhteistyötä savenvalaja Andokideen työpajassa myös toimineen mustakuviomaalari Lysippides-maalarin kanssa, niin että Andokides-maalari maalasi punakuviopuolen ja Lysippides-maalari mustakuviopuolen. Myös heitä on joskus ehdotettu samaksi henkilöksi, mutta tyylien perusteella maalarit vaikuttavat eri henkilöiltä.
Tomáš Kraus
Kraus aloitti uransa alppihiihdon parissa. Hän kilpaili maailmancupissa vuosina 2000–2003. MM-kilpailuihin Kraus osallistui neljästi, sijoittuen parhaimmillaan sijalle 28. pujottelussa vuosina 1997 ja 2003. Vuoden 1999 talviuniversiadeista Popradista Kraus saavutti hopeaa pujottelusta.
Kraus debytoi freestylehiihdon maailmancupissa marraskuussa 2002 Tignesissä saavuttaen heti voiton. Yhteensä hänellä on 15 osakilpailuvoittoa. Kaudella 2005–2006 Kraus voitti maailmancupin kokonaiskilpailun. Talviolympialaisiin Kraus on osallistunut kahdesti, vuosina 2010 ja 2014, ollen parhaimmillaan 11. vuonna 2010 Vancouverissa. MM-kilpailuihin Kraus on osallistunut kuudesti, saavuttaen kultaa historian ensimmäisestä skicrossin MM-kilpailuista vuonna 2005 Rukalta ja vuonna 2007 Madonna di Campigliosta.
San Donà di Piave
San Donà di Piave on kunta Pohjois-Italiassa Venetsian metropolikaupungissa Veneton alueella. Se sijaitsee Piavejoen varrella. Kaupunkia ovat koetelleet vuosisatojen saatossa tulvat, taudit ja sodat. Ensimmäisessä maailmansodassa kaupunki tuhoutui täysin.
Michael Schmid
Michael "Mike" Schmid (s. 18. maaliskuuta 1984 Frutigen) on sveitsiläinen uransa päättänyt freestylehiihdon olympiavoittaja. 193 senttimetriä pitkä ja 96 kilogrammaa painava Schmid edusti kotikaupunkinsa SC Frutigenia. Hän kilpaili skicrossissa.
Schmid kilpaili maailmancupissa vuosina 2004–2014 saavuttaen kuusi osakilpailuvoittoa. Hän vahvisti uransa päättyneen joulukuussa 2015.
Päivi Onkamo
Päivi Onkamo (s. 1971 ) on Turun yliopiston professori ja Helsingin yliopiston perinnöllisyystieteen dosentti. Hänen oppiaineensa on evolutionäärinen genomiikka. Hän johtaa SUGRIGE-hanketta, joka on Helsingin ja Turun yliopiston suomalais-ugrilainen muinaisgenomi-projekti. Projekti tekee yhteistyötä Levänluhdan muinaisjäännöksiä tutkivan Levänluhta-hankkeen sekä ihmisen esihistorian tutkimukseen keskittyvän saksalaisen Max Planck -instituutin kanssa.
Aurimas Lankas
Aurimas Lankas (s. 7. syyskuuta 1985 Šiauliai) on liettualainen meloja ja olympiamitalisti. Lankas saavutti pronssia Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 kajakkikaksikon 200 metrin kilpailussa Edvinas Ramanauskasin kanssa. Lankas on saavuttanut EM-pronssia vuosina 2014 ja 2015. Kummatkin EM-mitalit ovat tulleet kajakkikaksikon 200 metrin kilpailussa Ramanauskasin kanssa.
Mónica Puig
Uran alku ja junioriura
Puig oli junioreiden maailmanlistalla parhaimmillaan toisella sijalla huhtikuussa 2010. Vuonna 2011 hän pääsi loppuotteluun Australian avointen tyttöjen kaksinpelissä, jossa hän hävisi An-Sophie Mestachille. Myös Ranskan avoimissa hän hävisi loppuottelun, kun Ons Jabeur voitti hänet.
Ensimmäiset Grand Slam -turnaukset ja nousu top 100:aan (2013)
Puig pääsi ensimmäisen kerran WTA-turnauksen puolivälieriin Oeirasin turnauksessa huhti-toukokuussa 2013. Lucky loserina turnauksen pääsarjaan mukaan päässyt Puig voitti matkalla puolivälieriin muun muassa Ranskan avointen voittajan, Francesca Schiavonen. Ranskan avoimissa Puig pääsi kolmannelle kierrokselle ja Wimbledonissa neljännelle kierrokselle. Yhdysvaltain avoimissa hän hävisi avauskierroksella. Syyskuussa hän pääsi puolivälieriin Kantonin WTA-turnauksessa.
Ensimmäinen WTA-turnausvoitto (2014)
Vuoden 2014 Australian avoimissa Puig eteni toiselle kierrokselle, jossa hävisi Flavia Pennettalle. Monterreyssä hän eteni puolivälieriin. Ensimmäisen WTA-turnausvoittonsa Puig saavutti toukokuussa 2014 voitettuaan Strasbourgin loppuottelussa Silvia Soler Espinosan. Ranskan avoimissa hän hävisi avauskierroksella Samantha Stosurille. Wimbledonissa Puig hävisi ensimmäisellä kierroksella Madison Keysille. Yhdysvaltain avoimissa Andrea Petkovic oli vahvempi toisella kierroksella. Kantonissa Puig pääsi jälleen puolivälieriin.
Heikompi kausi (2015)
Vuoden 2015 Australian avoimissa Puig hävisi toisella kierroksella. Pattayalla hän eteni välieriin ja Acapulcossa ja Bogotássa puolivälieriin. Ranskan avoimissa hänen pelinsä päättyivät avauskierroksen tappioon Sabine Lisickiä vastaan. Wimbledonissa hän hävisi Monica Niculesculle avauskierroksella ja Yhdysvaltain avoimissa Venus Williamsille.
WTA-loppuotteluun ja historiallinen olympiakulta (2016)
Tammikuussa 2016 Puig pääsi loppuotteluun Sydneyn WTA-turnauksessa. Hän eteni loppuotteluun karsintojen kautta ja hävisi lopulta loppuottelussa Svetlana Kuznetsovalle. Australian avoimissa hän eteni kolmannelle kierrokselle, jossa hävisi maailmanlistan neljäntenä olevalle Agnieszka Radwańskalle. Prahassa hän pääsi puolivälieriin, jossa hävisi jälleen Kuznetsovalle. Ranskan avoimissa Puig pääsi kolmannelle kierrokselle, jossa hävisi Madison Keysille. Nottinghamissa ja Eastbournessa hän pääsi välieriin. Wimbledonissa Puigin pelit päättyivät avauskierroksen tappioon Johanna Kontaa vastaan. Florianópolisissa Puig eteni välieriin. Rion olympialaisissa 2016 maailmanlistan sijalla 34 ollut Puig pääsi naisten kaksinpelin loppuotteluun voitettuaan välierissä Petra Kvitován. Hänestä tuli samalla Puerto Ricon ensimmäinen naisolympiamitalisti. Loppuottelussa Puig päihitti maailmanlistan kakkosen, Angelique Kerberin kolmieräisessä ottelussa ja teki Puerto Ricon olympiahistoriaa saavuttamalla maan kaikkien aikojen ensimmäisen kultamitalin. Hänestä tuli myös olympialaisten tennishistorian ensimmäinen pelaaja, joka on sijoittamattomana pelaajana voittanut kultaa. Olympialaisten jälkeen pelatuissa Yhdysvaltain avoimissa Puig hävisi ensimmäisellä kierroksella Zheng Saisaille. Syys-lokakuussa hän saavutti vielä kaksi puolivälieräpaikkaa. Marraskuussa Kansallisten Olympiakomiteoiden Maailmanliiton (ANOC) palkintogaalassa Dohassa Puig nimettiin Rion olympialaisten parhaaksi naisurheilijaksi.
Yksityiselämä
Puigin vanhemmat ovat Jose ja Astrid, ja vanhempi veli nimeltään Ricky. Puig puhuu sujuvasti espanjaa ja englantia.
Hiljaa virtaa Don (romaani)
Hiljaa virtaa Don on neliosainen eeppinen romaani, jonka on kirjoittanut Mihail Šolohov.
Korvetti
thumb|Moderni Ruotsin merivoimien [[Visby-luokan korvetti HMS Helsingborg.]] Korvetti on uppoumaltaan noin 500–1 500 tonnia oleva sota-alus, jota käytetään pintatorjuntaan. Sitä pienempiä sota-aluksia ovat ohjus-, torpedo- ja partioveneet ja suurempia fregatit ja hävittäjät. Nimitystä käytetään sekä purjelaivojen aikakauden että nykyaikaisista aluksista.
thumb|Korvetti Dupleix (1856–1887) Korvetti oli purjealusten aikakaudella laivatyyppi, jolla oli fregatin takila, mutta oli sitä pienempi. Korvettien uppouma on noin 1 000 tonnia. Korvetissa oli vain yksi tykkikansi eli tykit sijaitsivat aluksen yläkannella. Nimi "korvetti" tulee ranskan kielestä. Korvettia pienempi alus oli sluuppi, jossa oli yleensä kuunaritakila.
Britannian merivoimat otti termin uudelleen käyttöön luokituksena vuosina 1939–1940 tilatuille hävittäjää pienemmille yksiakselisille saattajille Flower-luokalle. Nykyään korvetit ovat tyypillinen osa laivastoja.
Edvinas Ramanauskas
Edvinas Ramanauskas (s. 18. elokuuta 1985 Šiauliai) on liettualainen meloja ja olympiamitalisti. Ramanauskas saavutti pronssia Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 kajakkikaksikon 200 metrin kilpailussa Aurimas Lankasin kanssa. Ramanauskas on saavuttanut EM-pronssia vuosina 2014 ja 2015. Kummatkin EM-mitalit ovat tulleet kajakkikaksikon 200 metrin kilpailussa Lankasin kanssa.
The Guardian Angel – Suojelusenkeli
The Guardian Angel – Suojelusenkeli on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut psykologinen jännitysdraama, jonka on ohjannut Arto Halonen. Sen pääosissa ovat Pilou Asbæk, Josh Lucas, Rade Šerbedžija, Cyron Melville, ja Sara Soulié. Elokuvassa näyttelevät myös suomalaiset Pamela Tola ja Mikko Nousiainen. Elokuva perustuu tositapahtumiin, niin kutsuttuihin hypnoosimurhiin, jotka tapahtuivat Kööpenhaminassa vuonna 1951. Elokuvan levitysoikeudet on myyty 60 maahan ja Suomen elokuvateatterilevityksessä se sai 12 000 katsojaa.
Elokuva herätti laajaa keskustelua psykologian ammattilaisten keskuudessa ihmisen hypnotisoinnista toimimaan omaa moraaliaan vastaan, sillä sen todettiin olevan mahdollista. Helsingin Sanomat uutisoi aiheesta laajalla tiedeartikkelilla. Länsiväylässä julkaistussa artikkelissa aiheesta Hannu Lauerma kertoo ilmiön olemassolosta ”Kauan jatkuvassa ja epäsuorassa suggeroinnissa asiat saadaan kuitenkin näyttämään muulta kuin ne ovat. Silloin ihminen ei miellä tekevänsä pahaa vaan kokee tekevänsä hyvää ja välttämätöntä”.
Halonen oli ensimmäinen joka löysi hypnoosimurhaajan, nimeään vaihtaneen Palle Hardrupin, tamän vapauduttua vankimielisairaalasta. Hän myös lukeutuu harvoihin, joille Hardrup suostui haastatteluita antamaan. He tapasivat vuonna 1997 eli yli kaksikymmentä vuotta ennen elokuvan valmistumista. Kansainvälisesti tuotettu elokuva kuvattiin Tanskassa ja Kroatiassa. Kevin Frazierin ja Arto Halosen kirjoittaman samannimisen kirjan on julkaissut WSOY. Kirjan alkuperäinen kieli on englanti ja se on käännetty viidelle eri kielelle: suomeksi, tanskaksi, portugaliksi, italiaksi ja serbiaksi.
Juoni
Rikostutkija Anders Olsen (Pilou Asbæk) saa selvitettäväkseen tapauksen, jossa pankkiryöstäjä ampuu kaksi virkailijaa ja pakenee rahojen kanssa Kööpenhaminan kaduille. Pidätettäessä pankin ryöstänyt Palle Hardrup (Cyron Melville) väittää tehneensä teon yksin. Omituisen tapauksesta tekee se, että jotkut silminnäkijät sanovat pankkiryöstäjän käyttäytyneen kuin olisi transsissa. Olsen saa selville, että syytetty on istunut vankilassa yhdessä karismaattisen Björn Nielsenin (Josh Lucas) kanssa ja alkaa epäillä, että Nielsen on hypnotisoinut sellitoverinsa tekemään rikoksen puolestaan.
Olsen hakee apua tunnetulta hypnoosiin erikoistuneelta psykiatrilta (Rade Šerbedžija), jonka kanssa hän ajautuu yhä syvemmälle mielen manipulaation maailmaan. Keskittyessään rikostutkimuksiin Olsen ei huomaa, että salaperäinen Nielsen tekee salaa tuttavuutta hänen nuoren vaimonsa (Sara Soulié) kanssa. Pian mystinen tapaus koskettaa häntä lähempää kuin hän arvaakaan.
Arvostelut ja vastaanotto
Ilkka Lappi kommentoi Aamusen arvostelussa elokuvan olevan "Paitsi kerronnaltaan, myös tunnelmaltaan huippuluokkaa. Voisi sanoa, että elokuvan noin kolmen miljoonan euron budjetti on käytetty hyvin. Ensinnäkin tarina ja juonenkuljetus saavat katsojan arvuuttelemaan totuutta pitkin matkaa."
Kansan Uutisten Harri Ilmari Moilanen kommentoi elokuvaa seuraavasti: "Kulisseissa joku vetelee vaarallisesti naruja toisten mielen käännyttämiseksi. Tähän myös leffan 'kuka sen oikeasti teki?' -rikospähkinä keskittyy."
Viihteen olohuone -verkkomedian toimittaja Linda Hildén kommentoi trillerin olevan "Hienosti toteutettu elokuva, jossa katsoja pääsee tutustumaan kiehtovaan rikokseen vuosien takaa."
Vladimir Markelov
Vladimir Nikolajevitš Markelov (, s. 24. lokakuuta 1957 Tšeljabinsk) on neuvostoliittolainen telinevoimistelun olympiavoittaja.
Markelov saavutti telinevoimistelun joukkuekilpailussa olympiahopeaa Montréalissa 1976 ja olympiakultaa Moskovassa 1980.
MM-kilpailuissa Markelov saavutti joukkuekilpailussa hopeaa Strasbourgissa 1978 ja kultaa Fort Worthissa 1979. Suurimmat henkilökohtaiset menestyksensä hän saavutti Vilnan EM-kilpailuissa 1977: kaksi kultaa, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia.
Juha Niemelä
Juha Antti Niemelä (s. 6. syyskuuta 1946 Valkeakoski) on suomalainen yritysjohtaja ja vuorineuvos. Hän toimi UPM-Kymmenen toimitusjohtajana vuosina 1996–2004.
Kuivakkokasvi
pienoiskuva|Esimerkkejä kuivakkokasveista, Norfolkin kasvitieteellinen puutarha, Norfolk, Virginia. Kuivakkokasvi eli kserofyytti on kasvi, joka on rakenteellisilta (kseromorfinen) ja fysiologisilta ominaisuuksiltaan sopeutunut selviytymään kuivalla kasvupaikalla.
Kserofyyttien ympäristöt
Kserofyyttejä esiintyy kaikenlaisissa ympäristössä – ei vain niissä, jotka näyttävät kuivilta. Aavikoilla kaktuksilla ja mehikasveilla eli sukkulenteilla on rakenteessa muutoksia, joiden avulla ne kestävät kuivuutta kuivien jaksojen aikana.
Ananaskasvit ovat päällyskasveja eli epifyyttejä, joita löytyy sademetsistä. Ne ovat yhtä lailla kserofyyttejä. Niiden kasvuympäristö puiden latvuksissa on kuiva ja kuuma. Sateen tuoma vesi valuu alas kasvien ulottumattomiin, ja auringon paahde on jatkuvaa, koska varjoja ei juurikaan ole. Lämpötila siellä saattaa olla yli 30 °C ja ilmankosteus alle 60 %.
Useilla kasveilla, jotka elävät arktisilla alueilla, on myös kserofyyttisiä ominaisuuksia, koska vesi on pitkän aikaa jäässä. Kserofyyttejä on myös hiekkarannoilla, kivisillä rannikoilla sekä hiekkadyyneillä.
Kserofyytin ominaisuuksia ovat veden vähäinen haihduttaminen, mutta samalla mahdollisimman suuren vesimäärän säilyttäminen. Kserofyyttien vastakohtana ovat kosteikkokasvit eli hydrofyytit, joiden pitää päästä eroon liiasta vedestä.
Kasvien strategiat vedenpuutteeseen
pienoiskuva|Heinäkasveilla (esimerksi [[rantakauralla) on saranasoluja, jotka mahdollistavat lehden pituussuuntaan tapahtuvan kiertymisen, mikä pienentää tuulesta johtuvaa haihtumista. ]]
Törmäys
Törmäys on fysiikassa tapahtuma, jossa kaksi kappaletta vuoro­vaikuttavat keskenään lyhyen ajan niiden ulko­pintojen koskettaessa toisiaan.
Yleiskielessä törmäyksellä tarkoitetaan tavallisimmin tapahtumaa, jossa kappaleet osuvat toisiinsa suurella voimalla, usein tuhoisin seurauksin. Sellaisia ovat esimerkiksi auto- ja lento-onnettomuudet, joissa kulkuneuvo törmää toiseen kulku­neuvoon tai muuhun esteeseen, sekä taivaan­kappeiden törmäys­katastrofit eli impaktit. Termin tieteellinen merkitys ei kuitenkaan edellytä mitään voimien suuruus­luokasta. Niinpä törmäyksiä sanan fysikaalisessa mielessä ovat myös esimerkiksi seuraavat ilmiöt:
Moran Norris
Torrance Moran Norris (s. 16. kesäkuuta 1978 Houston, Teksas) on yhdysvaltalainen entinen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja. Pelattuaan yliopistotasolla Kansasin yliopistossa hänet varattiin NFL-liigaan vuonna 2001. Hän edusti 11 kautta kestäneellä urallaan New Orleans Saintsia, Houston Texansia, San Francisco 49ersia ja Detroit Lionsia.
Törmäys
Yleistä
Kimmoisessa törmäyksessä säilyy liikemäärän lisäksi myös liike-energia. Kimmottomassakin törmäyksessä liikemäärä säilyy, liike-energia sen sijaan ei.
Kimmotonta törmäystä sanotaan toisinaan myös plastiseksi törmäykseksi. Täysin kimmoton eli täysin plastinen törmäys on kimmottoman törmäyksen rajatapaus, jossa kappaleet eivät enää törmäyksen jälkeen liiku toistensa suhteen eli niiden nopeus toistensa suhteen on nolla.
Törmäyssuoraksi kutsutaan suoraa, joka kulkee kappaleiden kosketuskohdan kautta ja on kohtisuorassa niitä tässä pisteessä sivuavaan tasoon nähden. Jos kappaleiden painopisteet ovat tällä suoralla, kyseessä on keskeinen, muussa tapauksessa epäkeskeinen törmäys. Jos kappaleet ennen törmäystä liikkuvat toistensa suhteen törmäys­suoran suuntaisesti, törmäys on suora, muussa tapauksessa vino.
Törmäyksen luonnetta kuvaa sen kimmoisuusaste, restituutio­kerron eli sysäys­kerroin
,
missä ja  ovat kappaleiden nopeusvektorit törmäyksen jälkeen,  ja  niiden nopeusvektorit ennen törmäystä. Se on siis niiden nopeus toistensa suhteen törmäyksen jälkeen jaettuna vastaavalla nopeudella ennen törmäystä. Törmäyksen kimmoisuus­aste on yleensä nollan ja yhden välillä. Täysin kimmoisen törmäyksen kimmoisuus­aste on 1, täysin kimmottoman 0.
Kimmoinen ja kimmoton törmäys
Kimmoinen törmäys on määritelmän mukaan törmäys, jossa kappaleiden yhteenlaskettu liike-energia säilyy. Sen kimmoisuusaste on 1. Todellisuudessa jokaisessa makroskooppisessa törmäyksessä muuttuu aina jonkin verran liike-energiaa kappaleiden sisäenergiaksi tai muiksi energian muodoiksi, minkä vuoksi täysin kimmoisia törmäyksiä ei niiden välillä esiinny. On kuitenkin tapauksia, joissa liike-energian häviö on niin pieni, että täysin kimmoista törmäystä voidaan pitää tilanteelle hyvänä likiarvona. Sellaisia ovat tyypillisesti esimerkiksi kahden kovan kuulan törmäykset. Tämä tekee mahdolliseksi laskea kappaleiden nopeudet törmäyksen jälkeen, kun tunnetaan niiden massat ja nopeudet ennen törmäystä.
Kineettisessä kaasuteoriassa oletetaan, että ideaalikaasun molekyylien väliset törmäykset samoin kuin niiden törmäykset astian seinään ovat täysin kimmoisia. Täysin kimmoisen törmäyksen lakeja voidaan soveltaa myös atomia pienempien hiukkasten vuorovaikutukseen, kun ne siroavat sähkömagneettisten voimien vaikutuksesta. Myös planeettojen ja satelliittien välisiin gravitaatiovuorovaikutuksiin voidaan usein soveltaa täysin kimmoisen törmäyksen lakeja tilanteissa, joissa satelliitti ohittaa planeetan jokseenkin läheltä kuitenkaan törmäämättä siihen.
Kimmottomassa törmäyksessä osa liike-energia muuttuu joksikin muuksi energian muodoksi. Osa siitä muuttuu lämmöksi, osa kuluu kappaleiden palautumattomiin muodonmuutoksiin. Kappaleiden yhteenlaskettu liikemäärä sen sijaan säilyy kimmottomassakin törmäyksessä.
Analyyttisesti ratkaistavissa olevia esimerkkitapauksia
Vain harvoissa erikoistapauksissa törmäyksiä koskevat probleemat voidaan ratkaista analyyttisesti. Useimmissa tapauksissa niiden ratkaisemiseksi on turvauduttava numeerisiin menetelmiin.
Suora kimmoinen törmäys
thumb|right|350px|Kimmoisessa törmäyksessä kokonaisliike-energia ja liikemäärä pysyvät vakioina.
Japanin Grand Prix 2010
Japanin Grand Prix 2010 oli Formula 1 -kauden 2010 16. osakilpailu, joka kilpailtiin 10. lokakuuta Suzukan moottoriradalla.
Törmäys
Suora kimmoinen törmäys
Suorassa kimmoisessa törmäyksessä säilyvät liikemäärä ja liike-energia. Koska kappaleiden nopeudet ovat samalla suoralla, niitä voidaan käsitellä skalaareina, jolloin kahdesta vastakkaisesta liikesuunnasta toinen katsotaan negatiiviseksi.
Japanin Grand Prix 2010
Aika-ajot jouduttiin siirtämään sunnuntaille kovan vesisateen takia. Edellisen kerran siirto tapahtui Japanissa vuonna 2004.
Törmäys
Suora kimmoinen törmäys
Oletetaan, että kappaleiden massat ovat m1 ja m2 ja nopeudet ennen törmäystä v1 ja v2. Nopeuksille törmäyksen jälkeen käytetään vastaavasti merkintöjä u1 ja u2. Kun kappaleiden massat ja nopeudet ennen törmäystä tunnetaan, niiden nopeudet törmäyksen jälkeen voidaan laskea säilymislakien avulla.
Liikemäärän säilymislaista saadaan:
, mikä voidaan kirjoittaa myös muodossa
Toisaalta koska kimmoisessa törmäyksessä liike-energia säilyy, saadaan tästä:
Siirtämällä jälkimmäisessä yhtälössä termejä toiselle puolelle saadaan edelleen: . Kun tämän molemmat puolet algebran sääntöjen mukaisesti jaetaan tekijöihin, saadaan: .
Kun tämä ja edellä liikemäärän säilymislaista johdettu yhtälö jaetaan puolittain keskenään, saadaan
ja edelleen
Suoran kimmoisen törmäyksen jälkeen kappaleiden nopeus toistensa suhteen on siis yhtä suuri kuin ennen törmäystä. Tällaisen törmäyksen kimmoisuusasteelle saadaan tästä arvo 1.
Biljardi
Törmäyksillä on keskeinen merkitys biljardissa ja muissa sitä muistuttavissa peleissä. Koska biljardipallojen törmäykset ovat lähes täysin kimmoisia ja koska ne vierivät pinnalla, jolla kitka on vähäinen, niiden liikettä käytetään usein havainnollistamaan Newtonin liikelakeja. Sen sijaan törmäykset eivät yleensä ole suoria. Kun kitkattomasti vierivä pallo törmää levossa olevaan palloon, jolla on sen kanssa yhtä suuri massa, pallojen liikesuuntien välinen kulma törmäyksen jälkeen on 90 astetta. Ammattimaiset biljardin pelaajat osaavat ottaa tämän huomioon, vaikka tarkkaan ottaen se pätisi vain, jos pallon ja pöydän välillä ei olisi lainkaan kitkaa.
Tämän osoittamiseksi tarkastellaan kahdessa ulottuvuudessa kahden kappaleen kimmoista törmäystä, kun niiden massat ovat m1 ja m2 ja nopeudet ennen törmäystä v1 ja v2. Tässä käsiteltävässä tapauksessa on lisäksi v2 = 0, eli toinen kappaleista oli ennen törmäystä levossa. Pallojen nopeuksille törmäyksen jälkeen käytetään nytkin merkintöjä u1 ja u2.
Koska pallojen liikesuunnat törmäyksen jälkeen poikkeavat toisistaan, nopeuksia on käsiteltävä vektoreina. Kun toisen pallon alkunopeus on nolla, liikemäärän säilymislaista saadaan:
m1u1 = m1v1+ m2v2.
Vastaavasti liike-energian säilyminen merkitsee tässä tapauksessa, että: (1/2)m1|v1|2 = (1/2)m1|u1|2 + (1/2)m2|u2|2.
Koska biljardissa molempien pallojen massa on yhtä suuri eli m1 = m2, saadaan edelleen: v1=u1+u2 ja |v1|2 = |u1|2+|u2|2.
Ottamalla tämän yhtälön molemmista puolista pistetulo itsensä kanssa saadaan:
Kun tätä verrataan jälkimmäiseen yhtälöön, saadaan: u1•u2 = 0,
mikä merkitsee, että kappaleiden nopeusvektorit ja samalla liikkeet törmäyksen jälkeen ovat kohtisuorassa toisiinsa nähden, paitsi jos u1 on nollavektori. Näin tapahtuu, jos ja vain jos törmäys oli suora ja keskeinen.
Kun pallo törmää kimmoisesti pöydän reunaan, pätee vastaava sääntö kuin valon heijastuksessakin: pallon liikesuunnan ja reunan välinen kulma törmäyksen jälkeen ("heijatuskulma") on yhtä suuri kuin ennen törmäystä (tulokulma).
Täysin kimmoton törmäys
Kahden massaltaan yhtä suuren kappaleen täysin kimmoton törmäys
Täysin kimmottomassa törmäyksessä kimmoisuusaste on nolla. Törmäyksen jälkeen kappaleet ovat kiinni toisissaan ja niillä on sama nopeus. Tässäkin tapauksessa pätee liikemäärän säilymislaki: missä v on molempien kappaleiden nopeus törmäyksen jälkeen. Se voidaan laskea kaavasta
Kappaleiden liike-energian vähennys on yhtä suuri kuin niiden yhteenlaskettu liike-energia ennen törmäystä kappaleiden yhdessä muodostaman systeemin massakeskipistekoordinaatistossa, sillä tässä koordinaatistossa niiden liike-energia törmäyksen jälkeen on nolla. Tässä koordinaatistossa suurin osa liike-energiasta ennen törmäystä on sillä kappaleista, jolla on pienempi massa. Jos tarkastellaan liikettä jonkin muun vertailujärjestelmän suhteen, liike-energia ei ainoastaan vähene vaan sitä myös siirtyy kappaleelta toiselle. Kappaleen liike-energiakin on nimittäin suhteellinen siinä mielessä, että se riippuu käytetystä vertailujärjestelmästä.
Jalat ja maa
Eläimen, myös ihmisen liikkuessa joka askelella yksi tai usemapi sen jaloista törmää maahan. Nämä törmäykset ovat kimmottomia, sillä liike-energia ei säily. Yksi protetiikan keskeisistä tutkimusalueista on jalan ja maan välisten voimien kvantifiointi toisaalta normaalissa, toisaalta ontuvassa kävelyssä. Yleensä tämä kvantifiointi edellyttää, että koehenkilön on käveltävä alustalla, johon kiinniteyt laitteet mittaavat voimia ja tasapainoa, sekä tilanteen yksityiskohtaista kinemaattista ja dynaamista analysointia.
Törmäykset tutkimusmenetelmänä
Törmäyksiä voidaan käydä kokeellisena menetelmänä materiaalien ominaisuuksien ja muiden fysikaalisten ilmiöiden tutkimuksessa.
Avaruustutkimus
Avaruusluotain tai sen osa voidaan tarkoituksella törmäyttää maahan tai muuhun taivaankappaleeseen mittausten suorittamiseksi, joiden tulokset lähetetään maahan ennen kuin luotain murskautuu. Tällaisella luotaimella voidaan myös kuljettaa laitteita, jotka lopulta suorittavat havaintoja luotaimen ulkopuolella. Sellaisia ovat olleet esimerkiksi:
Molekyylien törmäysten matemaattinen käsittely
Oletetaan, että molekyylien liikemäärät, pyörimismäärät ja sisäiset momentit voidaan ilmaista joukolla muuttujia { pi }, joita on kaikkiaan r kappaletta. Molekyylin tila voidaan tällöin kuvata lausekkeella δwi = δp1δp2δp3 ... δpr. Tällaisia jonoja on useita, jotka vastaavat eri tiloja; kutakin määritettyä tilaa vastaa jokin indeksin arvo i. Kahden törmäävän molekyylin muodostaman systeemin tilaa kuvaa tällöin pari (i, j). Tällaista järjestettyä paria sanotaan toisinaan tilan konstellaatioksi.
Tekemättä suurta virhettä voidaan yleensä olettaa, että kahden molekyylin vaikutus toisiinsa on merkityksettömän pieni, ellei niiden massakeskipisteiden välinen etäisyys ole pienempi kuin kriittinen etäisyys b. Törmäys siis alkaa, kun molekyylien massakeskipisteiden välinen etäisyys alittaa tämän arvon, ja päättyy, kun se jälleen saavuttaa tämän arvon. Tämän mallin mukaan törmäystä kuvaa täydellisesti matriisi, jossa konstellaatio (i, j) kuvaa tilannetta ennen törmäystä, konstellaatio (k, l) taas tilannetta törmäyksen jälkeen.
Tätä merkitätapaa voidaan käyttää statistisessa mekaniikassa esimerkiksi Boltzmannin H-teoreeman todistamiseen.
Johanneksen evankeliumin 5. luku
Johannes 5 on Johanneksen Evankeliumin viides luku Kristittyjen Raamatun Uudessa testamentissa.
Juhla Jerusalemissa
Luvun alussa Jeesus menee jälleen Jerusalemiin "juhlan" aikana. Koska evankeliumi kirjaa Jeesuksen Jerusalemissa käynnin Pääsiäisen aikana luvussa Johannes 2:13 ja toinen Pääsiäinen mainitaan luvussa Johannes 6:4, jotkut kommentaattorit ovat pohtineet, viittasiko Johannes 5:1 myös johonkin pääsiäiseen (mikä tarkoittaa, että tapahtumat Johanneksen evankeliumin luvuissa 2-6 kestivät vähintään kolme vuotta), vai onko tarkoitettu eri juhlaa. Bengel's Gnomen luettelee joukon ehdotuksia, joiden mukaan juhla tarkoitti helluntaita. The Pulpit Commentary toteaa, että "epämääräisessä muodossa tarkoittaa kommentaattorien mukaan jokaista juhlaa kalenterissa, joten lopullista ratkaisua ongelmaan ei voi olla". [http://raamattu.fi/1992/5Moos.16.html 5. Mooseksen kirjan 16:16] mukaan "Kolmesti vuodessa, happamattoman leivän juhlan, viikkojuhlan ja lehtimajanjuhlan aikana, kaikkien miesten on kokoonnuttava Herran, Jumalanne, kasvojen eteen siihen paikkaan, jonka hän valitsee" (eli Jerusalemiin).
Paraneminen Betesdan altaalla
Betesdan altaalla Jeesus parantaa miehen, joka on halvaantunut ja eristetty. Jeesus sanoi hänelle, "ota vuoteesi ja kävele!" Tämä tapahtuu sapattina, ja juutalaisten uskonnolliset johtajat näkevät miehen kantamassa mattoaan ja kertovat hänelle, että tämä on vastoin lakia. Mies kertoo heille, mies, joka paransi hänet, käski häntä tekemään niin. He kysyvät, kuka se oli. Hän yrittää osoittaa Jeesusta, mutta hän on hävinnyt väkijoukkoon. Jeesus tulee hänen luokseen myöhemmin ja sanoo hänelle "Älä enää tee syntiä, ettei sinulle kävisi entistä pahemmin." Mies kertoo sitten juutalaisten uskonnollisille johtajille, että se oli Jeesus, joka paransi hänet (Joh. 5:15).
Betesdan altaan rauniot ovat yhä pystyssä Jerusalemissa.
Lisäys (jakeet 3b-4)
Jakeita 3b-4 ei löydy kaikkein luotettavimmista Johanneksen evankeliumin käsikirjoituksista, vaikka ne näkyvät King James Versionissä (joka perustuu Textus Receptukseen). Useimmat nykyiset tekstuaalinen kriitikot uskovat, että Johannes 5:3b-4 on lisäys, eikä se ole alkuperäinen osa Johanneksen tekstiä.
The New English Translation -raamatunkäännöksestä ja the English Revised Version -raamatunkäännöksestä puuttuu tämä teksti kokonaan, mutta toiset, kuten New International Version -raamatunkäännös, viittaavat siihen alaviitteessä.
Jeesus puhuu Isästään
Juutalaiset alkavat vainota Jeesusta (ja joissakin teksteissä, evankeliumi sanoo, että he yrittävät tappaa hänet). Anglikaaninen pappi Charles Ellicott väitti, että "sanat 'ja yrittivät surmata Hänet' olisi pitänyt jättää pois. Ne on sisällytetty joihinkin käsikirjoituksiin selittämään kohdan Johannes 5:18 ensimmäistä lausetta (juutalaiset pyrkivät enemmän tappamaan hänet)".
Kaksi syytä nousee esiin:
Jeesuksen sanoista "Minun Isäni" metodismin perustaja John Wesley totesi, että "on selvää, [että] kaikki kuulijat ymmärsivät hänen tarkoittavan tehdä itsensä Jumalan vertaiseksi".
Reformoitu evankelinen teologi D. A. Carson näkee Johanneksen evankeliumin luvun 5:24 "Neljännen evankeliumin eskatologian vahvimman todistuksen" antamisena... ei ole välttämätöntä uskovalle "odottaa viimeiseen päivään saakka, jotta voisi kokea ylösnousemuksen elämää." Luterilainen teologi Heinrich Meyer viittaa "aikaan, jolloin kuollut kuulee Jumalan Pojan äänen", "ylösnousemuskutsuna". Meyer väittää, että tämä "aika" ulottuu  sen alusta, kun "Kristus astuu Hänen elämän antavaan pappeuteensa", "toiseen tulemiseen asti - se oli jo alkanut läsnäolevana, mutta, täyteydessään nähtynä, se vielä kuului tulevaisuuteen".
Nelinkertainen todistus
Loppusäkeet tässä luvussa, jakeet 31 - 47 viittaavat siihen, mitä New King James Version -raamatunkäännös kutsuu "nelinkertaiseksi todistukseksi". Jeesus toteaa, että hän ei todista itsensä puolesta, sillä sellainen todistus ei olisi tosi tai pätevä. Sen sijaan hän hakee todistuksen neljältä muulta todistajalta:
Jeesus sanoo, että juutalaiset, jotka pyrkivät tappamaan hänet, tutkivat pyhiä kirjoituksia toivoen löytävänsä ikuisen elämän, mutta että kirjoitukset puhuvat hänestä, ja ihmiset kieltäytyvät edelleen tulemasta hänen luokseen saadakseen elämän. Ihmiset hyväksyvät ne, jotka saarnaavat omissa nimissään, mutta ei sitä yhtä, joka tulee Isän nimessä. "Miten voitte uskoa, jos otatte kunniaa toisiltanne, mutta ette näe vaivaa saada sitä kunniaa, joka tulee vain Jumalalta?" Sitten hän puhuu Mooseksesta heidän syyttäjänään:
Siksi minä annan heidän omien jälkeläistensä joukosta nousta profeetan, joka on sinun kaltaisesi; minä panen sanani hänen suuhunsa, ja profeetta puhuu kaiken, minkä minä hänen puhuttavakseen annan. (5. Moos. 18:18.)
Teologi Albert Barnes toteaa, että "antiikin kirkkoisät ja useimmat modernit kommentaattorit ovat pitäneet meidän Herraamme näissä 5. Mooseksen kirjan jakeissa luvattuna profeettana". Kommentoijat ovat myös tutkineet, onko painotettava kontrasti Mooseksen ja Jeesuksen henkilön välinen, vai sen välillä, että Mooses on ymmärretty Raamatun kirjoitusten kirjoittajaksi, ja Jeesuksen välillä, joka ei kirjoittanut, mutta jonka todistus oli hänen 'sanontojaan'. Bengel's Gnomen väittää, että Johanneksen kirjan luvussa  5:47 Mooseksen kirjoitukset sijoitetaan vastakohdaksi Jeesuksen sanoille : "Usein helpommin on usko liittynyt  aiemmin saatuun kirjaimeen, kuin puheeseen, joka on kuultu ensimmäistä kertaa". Kuitenkin, Cambridge Bible for Schools and Colleges -raamatunkäännös on kriittinen tätä lähestymistapaa kohtaan:
Nämä Jeesuksen opetukset ovat löydettävissä lähes ainoastaan Johanneksen evankeliumista. Synoptisissa evankeliumeissa Jeesus puhuu itsestään Messiaana niin suoraviivaisesti aivan lopussa, vähän ennen hänen kuolemaansa. Kaikki tämä tapahtuu Jerusalemissa, kun taas synoptisissa evankeliumeissa on hyvin vähän Jeesuksen opetuksia, jotka tapahtuvat Jerusalemissa, ja silloin vain ennen hänen kuolemaansa.
Aderlan Santos
Aderlan Leandro de Jesus Santos (s. 9. huhtikuuta 1989 Salgueiro, Brasilia) on brasilialainen jalkapalloilija. Hän edustaa Espanjan Primera Divisiónissa pelaavaa Valenciaa ja on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Seurajoukkueura
27. elokuuta 2015 Santos teki viisivuotisen sopimuksen espanjalaisseura Valencian kanssa. Hänestä maksettiin 9,5 miljoonan euron siirtokorvaus. Hän pelasi ensimmäisen ottelunsa joukkueessa 22. syyskuuta 2015 Espanyolia vastaan.
Ritva Juhanto
Ritva Anneli Juhanto (19. maaliskuuta 1937 Helsinki – 25. kesäkuuta 2000 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Juhanto näytteli vuodesta 1963 Turun kaupunginteatterissa, josta jäi eläkkeelle 1997. Ennen Turun kauttaan hän työskenteli lyhyen aikaa Oulun, Kotkan, Joensuun ja viimeiseksi Lahden teattereissa.
Juhanto näytteli myös muutamassa elokuvassa. Ensimmäisen elokuvaroolinsa hän teki teini-ikäisenä Roland af Hällströmin elokuvassa Putkinotko (1954). Rakastuneessa rammassa (1975) hän näytteli povari Signe Lundellia. Lisäksi hänellä oli pieni rooli myös esimerkiksi elokuvissa Tulipää (1980) ja Ihmiselon ihanuus ja kurjuus (1988).
Juhanto oli naimisissa näyttelijä Kapo Mannon kanssa vuodesta 1956 aina tämän kuolemaan asti 1977. Näyttelijä ja imitaattori Erja Manto on heidän tyttärensä.
Singleton
Singleton (ainokainen) on ohjelmistotekniikassa käytetty suunnittelumalli, jolla varmistetaan että luokasta tehdyllä oliolla on vain yksi instanssi, ja tarjoaa globaalin (ohjelman laajuisen) pääsyn siihen.
Douglas Booth
Douglas John Booth (s. 9. heinäkuuta 1992 Lontoo, Iso-Britannia ) on englantilainen näyttelijä. Hänen isänsä on englantilainen ja äitinsä puoliksi espanjalaista ja puoliksi hollantilaista syntyperää.
Singleton
Singleton-mallilla olevia etuja ovat muun muassa:
Douglas Booth
Douglas aloitti näyttelemisen koulunäytelmissä sekä nuortenteattereissa National Youth Music Theatre ja National Youth Theatre.
Singleton
Mallin toteus riippuu käytetystä ohjelmointikielestä. Eräs C++:ssa käytetty tapa on toteuttaa Singleton-luokka template-mallin avulla.
Douglas Booth
Vogue-lehden haastattelussa Booth kertoi kamppailleensa nuorena lukihäiriön kanssa ja tienneensä, ettei päätyisi ainakaan akateemiselle uralle. Näyteltyään 12-vuotiaana Agamemnonissa hän huomasi pitävänsä huomion keskipisteenä olemisesta ja totesi haluavansa näyttelijäksi.
Singleton
Käyttö
Singleton-luokalle tehdään yksityinen (private) konstruktori ja julkinen staattinen luokkametodi (tavallisesti nimetty getInstance), joka palauttaa yksityiseksi luokkamuuttujaksi tallennetun instanssin. Tämä takaa sen, että uutta oliota ei voida luoda, mutta kyseiseen instanssiin on globaali pääsy.
Douglas Booth
Booth on esiintynyt mallina useissa Burberryn kampanjoissa muun muassa Emma Watsonin ja Lily Donaldsonin rinnalla.
Singleton
Käyttö
Singleton instanssin alustaminen voidaan toteuttaa kahdella tavalla: ennen luokan käyttöä (eager initialization, vapaa suomennos: innokas alustus) tai kutsuttaessa ensimmäisen kerran oliota getInstance-metodilla (lazy initialization, vapaa suomennos: laiska alustus).
Asteas
Asteas oli antiikin kreikkalainen vaasimaalari, joka maalasi eteläitalialaista punakuviokeramiikkaa. Hän toimi Poseidoniassa eli Paestumissa klassisen kauden lopulla noin vuosina 350–320 eaa.
Singleton
Eager initialization (innokas alustus)
Luokan instanssi luodaan siinä vaiheessa, kun luokka alustetaan - ei siinä vaiheessa, kun sitä käytetään. Tämä voi aiheuttaa tarpeetonta resurssien käyttämistä, jos luokkaa ei käytetä kyseisessä ohjelman ajossa. Voi heikentää suorituskykyä, jos luokka käyttää paljon resursseja. Tämä alustus on kuitenkin säieturvallinen (thread-safe). Ei siis ole mahdollista, että erilliset säikeet saavat omia instanssejaan luokasta.
Asteas
Asteas oli paestumilaisen vaasimaalauksen tärkeimpiä edustajia ja näistä harvoja, joka signeerasi työnsä. Hän maalasi erityisesti hydrioita ja krateereja. Asteaan maalauksien aiheina ovat muun muassa mytologia, erityisesti Dionysos-aiheet, sekä teatteri.
Singleton
Lazy initialization (laiska alustus)
Luo esiintymän, vasta kun olio kutsutaan ohjelmassa. Tavallisin singletonin esiintymä. Aiheuttaa ongelmia monisäikeisissä (multi-threaded) järjestelmissä, koska jokainen säie saa oman instanssin. Alustusta voidaan kuitenkin muokata säieturvalliseksi tekemällä getInstance-metodista synkronoitu (synchronized) tai käyttämällä paremman suorituskyvyn mahdollistavaa double-checked locking -keinoa, joka on esitetty alla. Kahdella if-lauseella varmistetaan se, että luokasta on olemassa vain yksi ilmentymä.
Kritiikki
Kriitikot eivät pidä singletonia suunnittelumallina, vaan ns. epäsuunnittelumallina. Syitä tähän on arveltu olevan mallin yksinkertaisuus ja väärinkäyttö osaamattomissa käsissä. Singletonien ajatellaan lisäävän moduulien keskinäistä riippuvuutta ja siten vaikeuttavan yksikkötestejä.
Kirsti Suonio
Kirsti Suonio (alkujaan Hilda Kristina Kjäll, myöh. Sainio; 24. heinäkuuta 1872 Helsinki – 7. marraskuuta 1939 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Suomen Kansallisteatterissa vuodesta 1891 vuoteen 1930. Komediennena tunnettu Suonio hurmasi yleisönsä sekä keveissä huvinäytelmissä että maailmankirjallisuuden klassikoissa. Hänelle tyypillisiä rooleja olivat juurevat slaavilaiset naishahmot ja rempseät muijaosat. Hän tulkitsi menestyksellisesti eritoten Maria Jotunin näytelmien naishahmoja. Suonio teki myös kehutun luonnetutkielman Rouva Suorasuusta.
Tausta
Suonio jäi varhain orvoksi, sillä hänen äitinsä Erika Wass ja hänen veljensä kuolivat isorokkoon vuonna 1873 ja hänen isänsä Erik Johan Kjäll muutamaa vuotta myöhemmin. Tulevan näyttelijättären ja hänen kahden siskonsa kasvatusäiti oli Maria Gustava Domander. Kansakoulun jälkeen Suonio opiskeli latojaksi, mutta lääkäri neuvoi häntä luopumaan ammatista. Päästäkseen näyttelijäksi hän hakeutui Kaarlo Bergbomin puheille, ja 17. joulukuuta 1890 hänet hyväksyttiin harjoittelijaksi Suomalaiseen Teatteriin. Bergbomin sisarkaartin lisäksi Suonio sai opetusta muun muassa näyttelijä-opettaja Kaarola Avellanilta ja koulunjohtaja Matilda von Troililta.
Vuonna 1895 Kirsti Suonio avioitui näyttelijä-laulaja Evert Suonion kanssa. Ennen avioliittoaan näyttelijätär oli käyttänyt sukunimeä Sainio. Samana vuonna tuore pariskunta teki opintomatkan Keski-Eurooppaan. Päinvastoin kuin monet kollegansa, Kirsti Suonio ei luopunut näyttelijänurastaan perheen perustamisen jälkeen. Suonioille syntyi neljä lasta: Ida Kaarina (1895), Aatto Antero (1897), Anja Kyllikki (1898) ja Martta Johanna (1899). Avioliitto Evert Suonion kanssa päättyi eroon vuonna 1915.
Bergbomien perinnön vaalija
Suoniolla oli läheiset välit Bergbomin sisaruksiin. Sisarusten kuoleman jälkeen hän edusti Suomen Kansallisteatterissa niin sanottua ”vanhaa kaartia”, joka ylläpiti Bergbomien taiteellista perintöä. Suonio oli kuulu ”mittavista fyysisistä ulottuvuuksistaan” ; hän sairasti diabetesta, mutta jatkoi herkuttelua siitä huolimatta.
Eino Kaliman keväällä 1921 ohjaamassa Gabryela Zapolskin näytelmässä Rouva Dulskan moraali Suoniolla oli nimiosa. Bernard Shaw’n kappaleessa Suuri Katariina (1922) hän tulkitsi keisarinnaa ”mehevään tapaansa”.
Maria Jotunin hahmojen tulkitsija
Suoniolla oli keskeinen osa kaikissa Maria Jotunin näytelmien ensi-illoissa. Miehen kylkiluun Amalian Jotuni kirjoitti tiettävästi juuri Suoniota ajatellen. Rooli oli eräs Suonion merkittävistä näyttämötaiteellisista voitoista. Amalian ohella hän tulkitsi lukuisia kertoja Maija Rivakkaa suosikkikappaleessa Tukkijoella. Hänen uransa alkuaikojen menestysrooli oli nimiosa Victorien Sardoun näytelmässä Rouva Suorasuu (Madame Sans-Gêne). Sen hän näytteli myös erojuhlassaan vuonna 1930. Vuosina 1926 ja 1930 Suonio teki esiintymismatkan Pohjois-Amerikan suomalaisten pariin.
Elokuvaura
Lyyli Kallioniemi on kirjoittanut Suonion muistelmat Kirsti Suonio kertoilee (1940 WSOY).
Rakkauden hauta (Vammelsuu)
Rakkauden hauta on Karjalan kannaksella Vammelsuussa sijaitseva hautamuistomerkki jonka pystytti venäläinen todellinen valtioneuvos Eugene Epafroditsh Kartavtsev 1910-luvulla puolisolleen Maria Vsevolodna Kartavtsevalla (k. 1911) omistamansa Villa Marijoki -huvilan alueelle. Eugene Kartavtsev rakennutti muistomerkin viereen myös pienen ortodoksisen kirkon. Hautamuistomerkki on säilynyt vaikkakin alkuperäiset muistomerkin pronssipatsaat ovat kadonneet ja niiden tilalla on nykyisin 2010-luvun puolivälissä tehdyt näköispatsaat. Kirkosta on sen sijaan jäljellä vain rauniot. Rakkauden hauta oli 1920- ja 1930-luvuilla yksi tunnetuimpia Karjalan kannaksen matkailunähtävyyksiä. Alkuperäisen hautamuistomerkin toteutti venäläinen kuvanveistäjä V. V. Lishev.
Eugene Kartatsev ja hänen vaimonsa Maria, joka oli kirjailija Vsevolod Krestovskin tytär, hankkivat 65 hehtaarin maa-alueen Vammelsuusta 1900-luvun alussa ja rakennuttivat sinne Villa Marijoki -nimisen suuren puuhuvilan. Maria sairastui syöpään ja ollessaan hoidettavana Saksassa hän sai lahjaksi Willy-nimisen leikkinallen jonka väitettiin voivan auttaa taudista paranemisessa. Marian kuoltua 24. kesäkuuta 1911 hänet haudattiin huvilan alueella olleen luonnonkiven alle ja kuvanveistäjä V. V. Lishev teki Mariasta ja Willy-nallesta luonnollista kokoa olevat pronssipatsaat jotka sijoitettiin luonnonkivien päälle. Hautamuistomerkin viereen rakennettiin myös ortodoksinen kirkko.
Aiheesta muualla
60.2°N, 29.53889°W
Honda VTR SP1
Honda VTR SP1 ja myöhemmin SP2 pohjautuvat Hondan menestyksekkääseen kilpamalliin, RC51:een. Moottorina tuhat kuutioinen V-twin joka nähtiin myös VTR Firestorm -mallissa.
Pesäpallon naisten Suomenmestaruuskilpailut 1949
Pesäpallon naisten Suomenmestaruudesta kaudella 1949 pelattiin siten, että ensiksi Pesäpalloliitto ja Suomen Työväen Urheiluliitto ratkaisivat liittokohtaiset mestaruudet ja mestarit kohtasivat sitten Liitto-ottelussa, jonka voittaja tunnustettiin yleisesti Suomen mestariksi.
Naisten SM
PPL:n mestaruus
Semifinaali 2 - Tainionkoski
Loppuottelu
Mestaruuskilpailun järjesti Pesäpalloilun yhteistoimintavaliokunta.
Lahden joukkue: Anja Eskola, Seija Asplund, Leena Vakkilainen, Inga Niementö, Hillevi Eskelinen, Eeva Pulkkinen, Helga Ristolainen, Anna Vuolama, Ulla Pihlantie, Sinikka Räihä, Sirkku Riutta, Suoma Liski, Kaisa Raaska, Hilkka Rikkonen.
Munsaaren joukkue: Sirkka Hänninen, Seija Lahtinen, Eila Metso, Eila Lahtinen, Lea Hytönen, Hilkka Kukkola, Terttu Lahtinen, Sirkka Hytönen, Raili Lahtinen ja Kerttu Järnstedt