cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saimaan Pallon SM-liigakausi 2014–2015
Edellinen kausi ja ennusteet
Edellinen kausi oli päättynyt SaiPan osalta pudotuspeleissä pronssiottelussa tappioon Rauman Lukolle. Runkosarjassa SaiPa oli myös neljäs, saaden 100 pistettä. Kyseessä oli SaiPan yhden kauden piste-ennätys.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. SaiPalle mitalia ennakoivat Ilta-Sanomien ja Jatkoaika.comin toimittajat. Paras runkosarjasijoitus oli neljäs sija, johon SaiPan ennakoi sijoittuvan sekä Jatkoaika.comin että Urheilulehden toimittajat. Urheilulehden toimittaja arvioi myös Pekka Tirkkosesta kauden parasta päävalmentajaa.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. SaiPan parhaaksi arvioitiin maalivahti Jussi Markkanen, joka oli listalla sijalla yksitoista. Muita SaiPan pelaajia listalla olivat puolustaja Brian Salcido (35.) ja hyökkääjä Ville Koho (37.).
Pelaajavaihdokset
SaiPa menitti maalintekovoimastaan viime kauteen verrattuna 49 pronsettia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 75 maalia. Viime kauteen verrattuna kuusi seuraa menetti SaiPaa enemmän maalitekovoimaansa. Lähteneistä pelaajista eniten maaleja oli tehnyt Patrick Davis.
Ennen kauden alkua SaiPasta lähti 14 pelaajaa, joista seitsemän oli puolustajia ja seitsemän hyökkääjiä. Pelaajista kolme siirtyi Oulun Kärppiin ja viisi muihin liigaseuroihin. SaiPaan siirtyi ennen kauden alkua neljä puolustajaa ja neljä hyökkääjää. Saapuneista pelaajista neljä tuli muista SM-liigaseuroista.
Talous
SaiPa oli kauden alkaessa liigan heikoimpia seuroja melkein jokaisella talouden tunnusluvalla katsoessa.
Kauteen lähdittäessä SaiPan pelaajabudjetti oli 1,8 miljoonaa euroa. SaiPan pelaajabudjetti oli liigan neljänneksi pienin: ainoastaan Hämeenlinnan Pallokerhon, Tampereen Ilveksen ja sarjanousija Vaasan Sportin pelaajakulut olivat pienemmät. Pelaajien palkat mukaan luettuna SaiPan kulubudjetti oli 4 993 000 euroa, mikä oli liigan kolmanneksi pienin heti Ilveksen ja Sportin jälkeen. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 89 000 000 euroa.
SaiPan tulobudjetti oli 5,153 miljoonaa euroa. Tämä oli liigan kolmanneksi pienin, sillä vain Ilveksellä ja Sportilla oli pienempi tulobudjetti kun SaiPalla. Markkinointitulot toivat SaiPalle 2,055 miljoonaa euroa, pääsylipputulot 1,559 miljoonaa ja muut tulot 1,539 miljoonaa euroa. Markkinointitulot olivat liigan surkeimmat, muut tulot viidenneksi ja lipputulot kuudenneksi surkeimmat.
SaiPan tulostavoite oli 160 000 euroa. Tulostavoitteessa SaiPan edelle pääsivät ainoastaan Espoo Blues, HPK, Oulun Kärpät ja Sport. Nollatulokseen pyrkivät HIFK, JYP, Rauman Lukko ja Turun Palloseura. Liigaseurojen tulostavoite oli yhteensä lähes 1,5 miljoonaa euroa.
SaiPalla oli kauteen lähtiessä pitkäaikaista velkaa 317 500 euroa. Joukkue oli kuitenkin tehnyt edellisillä tilikaudella 761 000 euroa voittoa.
Liisa Paatso
Paatson ura esiintyjänä alkoi tanssijana. Hän kävi tanssija ja koreografi Airi Säilän balettikoulussa lapsena ja esiintyi nuorena Punainen Mylly -revyyteatterissa Helsingissä 1960-luvulla. Paatso suoritti Teatterikoulun 1964–1967, lisäksi hän opiskeli balettia. Hänellä oli kiinnitys Turun kaupunginteatteriin 1967–1973 ja Ahaa Teatteriin 1973–1974, minkä jälkeen hän ryhtyi vapaaksi taiteilijaksi. Paatso vieraili muun muassa Teatteri Jurkassa ja Helsingin kaupunginteatterissa.
Paatso oli naimisissa näyttelijä Ilari Paatson kanssa vuosina 1965–1971. Näyttelijä Rinna Paatso on heidän tyttärensä. Myöhemmin hän oli naimisissa kapellimestari Olli Ahvenlahden kanssa. Ahvenlahden kanssa hänellä on yksi tytär.
Paatsolle myönnettiin taiteilijaeläke 2015.
Kaarle I (Portugali)
Kaarle I Marttyyri (28. syyskuuta 1863 Lissabon – 1. helmikuuta 1908 Lissabon) oli Portugalin ja Algarven kuningas vuosina 1889–1908. Salamurhaajat murhasivat hänet.
Kaarle oli kuningas Ludvig I:n ja kuningatar Maria Pian poika. Hänen äidinisänsä oli Italian kuningas Viktor Emanuel II. Kaarle meni vuonna 1886 naimisiin Marie Amelie Orléansin kanssa, joka oli Ranskan entisen kuninkaan Ludvig Filipin pojanpojan tytär. Kaarle kohosi Portugalin valtaistuimelle isänsä kuoltua 19. lokakuuta 1889. Hänen valtakauttaan hallitsivat poliittinen levottomuus, taloudelliset ongelmat ja monarkian aleneva suosio. Monet ongelmista periytyivät jo hänen edeltäjiensä ajalta. Kaarle harrasti maalausta ja merentutkimusta; toisaalta hänen kyseenalainen yksityiselämänsä voimisti kuningasvallan vastaista mielialaa. Britannian vaadittua Portugalia vetämään joukkonsa pois eräistä Afrikan siirtokunnista Portossa syttyi tasavaltalaismielinen kapina tammikuussa 1891. Myöhemmin Kaarle luovutti toukokuussa 1906 pääministeriksi nimittämälleen João Francolle käytännössä diktatoriset valtuudet, koska toivoi tämän kykenevän ratkaisemaan talouden ja yhteiskunnan ongelmia.
Kaarle ja hänen vanhin poikansa Ludvig Filip murhattiin vuonna 1908 heidän ajaessaan vaunuilla Lissabonin Praça do Comércio -aukiolla. Kuninkaaksi nousi Kaarlen nuorempi poika Emanuel II. Kaksi vuotta myöhemmin Portugali julistettiin tasavallaksi.
Tuuliajolla Big Surissa
Tuuliajolla Big Surissa on yhdysvaltalaisen Jack Kerouacin kirjoittama omaelämäkerrallinen romaani vuodelta 1962. Suomennos ilmestyi Markus Jääskeläisen kääntämänä ja Sammakon kustantamana vuonna 1999. Romaanin päähenkilö on julkisuuteen kyllästynyt Jack Duluoz – Kerouacin kirjallinen alter ego, joka pakenee maailmalta pieneen mökkiin Big Surin rannikolle Kaliforniaan kamppailemaan hulluutta ja alkoholiriippuvuutta vastaan.
Saint-Étienne-les-Orgues
Saint-Étienne-les-Orgues on kunta Ranskan kaakkoisosassa Alpes-de-Haute-Provencen departementissa Provence-Alpit-Riviera‎n alueella. thumb|left|Notre-Dame de Luren luostari Kunta sijaitsee Montagne de Lure -vuoren juurella. Kunnan nähtävyyksiä on 1100-luvuta peräisin oleva Notre-Dame de Luren luostari.
Bine Mašič
Bine Mašič (s. 14. marraskuuta 2002 Kranj, Slovenia) on slovenialainen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa SM-liigajoukkue Vaasan Sportia.
Seuraura
Mašič pelasi juniorivuotensa pääasiassa HD Jesenice Mladissa. Kaudella 2018–2019 hän oli B-nuorten monikansallisessa International Hockey Leaguessa tehoilla 2+11=13 joukkueensa tehokkain puolustaja Filip Fartekin kanssa. Pudotuspeleissä Mašič voitti tehoilla 2+4=6 koko sarjan puolustajien pistepörssin. Suurimman osan kaudestaan hän pelasi kuitenkin Jesenice Mladissa monikansallista A-nuorten Erste Bank Young Stars Leaguea, jossa Mašič oli tehoilla 2+16=18 joukkueensa tehokkain puolustaja Alen Hadžićin kanssa. He jakoivat koko sarjan puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan Újpesti TE:n David Pokornyin ja MAC:n Bendegúz Kudorin kanssa. Mašič debytoi kauden aikana myös miesten peleissä. Hän pelasi lainalla HDD Jesenicessä ensimmäisen ja kauden ainoaksi jääneen pääsarjaottelunsa vain 16-vuotiaana Slovenian pääsarjan puolivälieräsarjan toisessa ottelussa 28. helmikuuta 2019 vieraissa HDK Mariboria vastaan.
Kauden 2019–2020 Mašič pelasi suurimmaksi osaksi HD Jesenice Mladissa kansainvälistä IHL:ää, jossa hän pelasi 32 runkosarjaottelua tehopistein 5+11=16 ja kaksi playoff-ottelua ilman tehopisteitä. Kauden aikana vasta 17 vuotta täyttänyt Mašič oli runkosarjassa pelipaikastaan huolimatta joukkueen paras pistemies ja hän jakoi sisäisen syöttöpörssin voiton Lan Brun-Rauhin kanssa. Mašič sijoittui koko IHL:n puolustajien pistepörssissä seitsemänneksi. Hän pelasi Jesenice Mladia myös Slovenian liigassa seitsemän runkosarjaottelua tehopistein 2+2=4 ja kolme playoff-ottelua ilman tehopisteitä sekä yhden Pokal Slovenijen ottelun ilman tehopisteitä.
Mašič siirtyi kaudeksi 2020–2021 pelaamaan HDD Jesenicen joukkueeseen monikansallista Alps Hockey Leaguea. Hän pelasi siellä 32 runkosarjaottelua tehden yhdeksän syöttöpistettä ja kahdeksan playoff-ottelua tehopistein 1+1=2. Mašič teki Alppiliigan kauden ainoaksi jääneen maalinsa ensimmäisessä välieräottelussa 8. huhtikuuta 2021 italialaista Asiago Hockeya vastaan, kun hän ratkaisi Jesenicelle 4–3-voiton ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 72.06. Mašič edusti joukkuetta myös Slovenian liigassa, jossa hän pelasi 11 runkosarjaottelua tehden neljä syöttöpistettä ja yhdeksän playoff-ottelua tehopistein 2+4=6. Viidennessä finaaliottelussa 10. toukokuuta 2021 vieraissa HK Olimpija Ljubljanaa vastaan Mašič ratkaisi Jesenicelle 2–3-voiton ja Slovenian-mestaruuden ensimmäisessä jatkoerässä ajassa 69.56.
Kaudeksi 2021–2022 Mašič siirtyi Suomeen ja Vaasan Sportin U20 SM-sarjajoukkueeseen. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehtyään piste per peli -tahdilla 28 ottelussa tehot 9+18=28, joilla Mašič jakoi U20 SM-sarjan alku- ja jatkosarjojen yhteenlasketun puolustajien pistepörssin kahdeksannen sijan Tapparan Jiri Pärssisen kanssa. Hän debytoi kauden aikana myös seuran SM-liigajoukkueessa, jossa Mašič pelasi 11 runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän sai tililleen ensimmäisen ottelunsa 5. marraskuuta 2021 vieraissa Helsingin IFK:ta vastaan. Mašič merkittiin Sportin seitsemänneksi puolustajaksi. Hän jäi ottelussa kuitenkin ilman peliaikaa. Ensimmäiset jääaikansa SM-liigassa Mašič sai toisessa ottelussaan 2. maaliskuuta 2022 KooKoota vastaan. Hänet merkittiin Sportin kakkospuolustajapariin Valtteri Hietasen viereen. Mašič sai ottelussa jääaikaa 11.54 minuuttia ja hän keräsi teholukeman –1.
Huhtikuussa 2022 Mašič teki Sportin 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Hän loukkaantui kesällä ja oli sivussa joulukuulle asti. Mašič pelasi Sportin SM-liigajoukkueessa kauden aikana lopulta 14 runkosarjaottelua tehden kolme syöttöpistettä. Helmikuussa 2023 seura käytti hänen sopimuksessaan olleen option ja teki Mašičin kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Maajoukkueura
Mašič pelasi myös alle 18-vuotiaiden IA-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2018 ja IB-divisioonan MM-kilpailuissa vuonna 2019.
Slovenian A-maajoukkueessa Mašič on pelannut kolme ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 18-vuotiaana IIHF:n Beat Covid-19 -turnauksessa 17. toukokuuta 2021 Ljubljanassa Ranskaa vastaan. Mašič sai ottelussa myös yhden kahden minuutin jäähyn.
Floor Fighters Chemnitz
Floor Fighters Chemnitz on vuonna 1998 perustettu saksalainen salibandyn erikoisseura Chemnitzistä. Seuran miesten edustusjoukkue pelaa kaudella 2013–2014 maan korkeimmalla sarjatasolla Unihockey-Bundesligassa. Miesten edustusjoukkueessa pelaa kaudella 2013-2014 suomalainen Veikko Äikäs.
Syanantraniliproli
Syanantraniliproli (C19H14N6BrClO2) on heterosyklisiin amideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää hyönteismyrkkynä maataloudessa.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa syanantraniliproli on kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain niukasti veteen. Syanantraniliproli on myrkyllistä hyönteisille, koska se sitoutuu niiden ryanodiinireseptoreihin. Tämän seurauksena kalsiumionien virtaus soluihin kasvaa aiheuttaen lihasten halvautumista. Nisäkkäille yhdiste ei ole myrkyllistä.
Syanantraniliprolia valmistetaan 5-bromi-2-(3-klooripyridin-2-yyli)pyratsoli-3-karboksyylihapon ja 4-syano-6-metyyliantraniiliamidin välisellä reaktiolla.
Syanantraniliprolia käytetään perhosten toukkia, kirvoja, jauhiaisia ja kovakuoriaisia vastaan. Se hyväksyttiin markkinoille Euroopan unionin alueella vuonna 2016.
Tšuktšien niemimaa
frame|Tšuktšien niemimaa. Tšuktšien niemimaa on Venäjän ja samalla koko Euraasian itäisin niemimaa Koillis-Siperiassa. Se ulottuu idässä Beringinsalmeen, joka erottaa sen Pohjois-Amerikasta, ja salmen rannalla on Aasian itäisin kohta Dežnevinniemi. Pohjoisessa niemimaa rajoittuu Jäämereen ja etelässä Beringinmereen, joka on Tyynenmeren pohjoisin osa.
Niemimaa kuuluu Tšukotkan autonomiseen piirikuntaan, ja sen asukkaat ovat pääosin tšuktšeja.
Niemimaalta Uelenista on kotoisin esimerkiksi tšuktšeihin kuuluva kirjailija Juri Rytheu.
Ulla-Carin Lindquist
Lindquist menetti lopulta sairautensa johdosta liikkumiskykynsä täysin. Sairaus eteni hänen kohdallaan keskimääräistä nopeammin, mutta hän ennätti julkaista siitä myös Suomessa julkaistun kirjan ''Ken voi airoitta soutaa. Kirja elämästä ja kuolemasta''.
Eva Probst
Eva Irene Probst (21. huhtikuuta 1930 – 25. marraskuuta 2018 ) oli saksalainen näyttelijä. Hän oli vuosina 1954–1960 naimisissa itävaltalaisen näyttelijäkollegansa Gerhard Riedmannin kanssa. Avioliitosta syntyi tytär Eva-Maria.
Probst tuli tunnetuksi useista 1950-luvun saksalaisista elokuvista. Hän on esiintynyt myöhemminkin, esimerkiksi 1990-luvun alussa televisiosarjassa Gute Zeiten, schlechte Zeiten.
Swimming Pool
Swimming Pool (esitetty televisiossa nimellä Uima-allas) on ranskalaisen elokuvaohjaaja François Ozonin ohjaama, vuonna 2003 valmistunut elokuva, jonka pääosia näyttelevät Charlotte Rampling ja Ludivine Sagnier.
Faasimuutos
Faasimuutos eli faasitransitio on epäjatkuvuuskohta aineen fysikaalisissa ominaisuuksissa ulkoisten tekijöiden kuten paineen tai lämpötilan funktiona. Tavanomaisia faasimuutoksia ovat muutokset kiinteän, nestemäisen, ja kaasumaisen olomuodon välillä.
Termodynamiikassa faasimuutokseen liittyy aina yhden tai useamman fysikaalisen suureen äkillinen muutos pienen ulkoisten tekijöiden muutoksen seurauksena. Esimerkiksi nesteen lämpötilan laskiessa sen sulamispisteen alapuolelle, neste jähmettyy äkillisesti ja voi kiteytyä.
Faasidiagrammi
300px|thumb|Esimerkki faasidiagrammista Faasidiagrammi on kuvaaja, jossa ilmenee aineen olomuotojen muutokset tietyssä lämpötilassa ja tietyssä paineessa suljetussa systeemissä. Faasidiagrammissa esiintyy kullekin aineelle ominaiset kriittinen piste ja kolmoispiste.
Graafissa on kolme käyrää:
Luokittelu
Paul Ehrenfestin luokittelujärjestelmässä faasitransitiot luokitellaan vapaan energian analyyttisen rakenteen mukaan. Ehrenfest-luokittelun mukaan faasitransitio on ensimmäistä kertalukua, mikäli vapaan energia on valitun termodynaamisen muuttujan suhteen on epäjatkuva, ja toista kertalukua, mikäli vapaan energian ensimmäinen derivaatta on epäjatkuva. Luokittelua voidaan jatkaa korkeampien derivaattojen avulla korkeampaan kertalukuun. Tämän luokittelun mukaan esimerkiksi neste-kaasu-transitio on ensimmäistä kertalukua, sillä vapaa energia on muutoksessa epäjatkuva. Suprajohteen faasitransitio puolestaan on toista kertalukua, sillä lämpökapasiteetti, vapaan energian derivaatta lämpötilan suhteen, on epäjatkuva.
Ehrenfest-luokittelu sallii myös ääretöntä kertalukua olevat jatkuvat faasitransitiot, joissa vapaan energian kaikki derivaatat ovat jatkuvia, mutta se ei ole analyyttinen transitiopisteessä. Kaksiulotteisissa systeemeissä tapahtuva topologinen Berezinski-Kosterlitz-Thouless-transitio kuuluu tähän luokkaan.
Eksaktisti ratkaistavissa olevan kaksiulotteisen Ising-mallin faasitransitio ei kuitenkaan sovi Ehrenfest-luokitteluun, sillä sen lämpökapasiteetti ei ole epäjatkuva vaan divergoi logaritmisesti. Modernissa statistisessa fysiikassa käytetään tämän vuoksi yksinkertaisempaa luokittelua; faasitransitiot luokitellaan joko epäjatkuviksi tai jatkuviksi riippuen siitä, liittyykö muutokseen latenttilämpöä vai ei. Näihin kahteen luokkaan kuuluvia transitioita kutsutaan usein Ehrenfest-luokittelun mukaisesti ensimmäisen ja toisen kertaluvun faasitransitioiksi. Ising-mallin transitio on modernin luokittelun mukaan jatkuva, eli toista kertalukua.
Ensimmäisen kertaluvun transitioiden suhteen on mahdollista että faasimuutos ei pääse käynnistymään vaikka lämpötila ylittää faasirajan. Täten saadaan aikaan esimerkiksi alijäähtynyttä vettä. Tällöin vesi on nestemäisessä olomuodossa, vaikka lämpötila on alle sen sulamispisteen. Tällainen faasi on metastabiili ja faasimuutos saattaa käynnistyä yllättäen.
Jatkuvien faasitransitioiden teoria on hyvin tärkeässä osassa modernissa statistisessa fysiikassa, koska transitiopisteen lähettyvillä materiaalilla on monia ainutlaatuisia ominaisuuksia, kuten skaalainvarianssi (kritikaalisuus). Yksinkertaistettuna kritikaalisuus tarkoittaa, että systeemi "näyttää samalta" kaikilla pituusskaaloilla. Kritikaalisuudesta seuraa, että mikroskooppisesti hyvin erilaiset systeemit voivat käyttäytyä identtisellä tavalla faasitransition lähettyvillä. Jatkuvat faasitransitiot jaetaan universaliteettiluokkiin sen mukaan, mitä arvoja ns. kriittiset eksponentit saavat faasitransitiopisteessä. Kenties tärkein menetelmä kriittisten eksponenttien laskemiseen on renormalisaatioryhmä, jonka sovelluksista faasitransitioiden teoriassa Kenneth G. Wilson sai fysiikan Nobel-palkinnon vuonna 1982. Toisen kertaluvun transitioihin liittyy usein spontaani symmetriarikko.
Käytännön esimerkki ensimmäisen kertaluvun faasimuutoksesta
Jääpala on kattilassa, jota lämmitetään liedellä.
Faasimuutos fiktiivisessä kirjallisuudessa
Kurt Vonnegutin romaanissa Kissan kehto veden faasimuutos on keskeinen teema. Elämä maapallolla mullistuu, kun tieteilijä kehittää veden faasin, joka jäätyy lämpötilassa +45,8 °C.
Löytjärvi (Hämeenlinna)
Löytjärvi on Kanta-Hämeessä Hämeenlinnassa sijaitseva järvi. Järvi kuuluu Evon retkeilyalueeseen.
Convair
Consolidated Vultee Aircraft Corporation tunnettiin yleisesti lyhenteellä Convair. Se syntyi vuonna 1943, kun Consolidated Aircraft- ja Vultee Aircraft-lentokonetehtaat yhdistyivät. Yhtiöstä tuli toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen suurin lentokonevalmistaja.
Löytjärvi (Hämeenlinna)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Kukkian reitin valuma-alueella (35.78), jonka Ekojärven valuma-alueeseen (35.787) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 137,2 metriä mpy.
Convair
Sotien jälkeen yhtiö valmisti ensimmäisen mannertenvälisen pommikoneen Convair B-36 Peacemakerin. Vuonna 1953 Convair valittiin valmistamaan ilmantorjuntaohjuksia Yhdysvaltain laivastolle.
Vuonna 1953 General Dynamics ostin Convairin. General Dynamicsin lentokonedivisioonan nimeksi tuli Convair Division. Convair Division päätyi vuonna 1996 Martin Mariettalle.
Yhtiön lentokoneet
thumb|250px|Convair 990 Convair-lentokoneita olivat (suluissa ensilennon vuosi):
Yhtiön ohjukset ja avaruusalukset
Vuodesta 1948 asti yhtiö suunnitteli ohjuksia. Sen suurin saavutus oli 1950-luvun lopun mannertenvälinen ydinohjus Atlas, josta kehittyi Atlas-kantoraketti. Atlas oli NASA miehitettyjen lentojen kantoraketti 1960-luvun alussa.
Islamilainen historiankirjoitus
Islamilainen historiankirjoitus tarkoittaa islaminuskoon kuuluvaa islamin varhaisvaiheiden kuvausta tietämättömyyden ajasta ennen islamia suunnilleen 800-luvun alkuun. Vaiheet sisältävät Muhammedin elämäkerran, umaijadikalifaatin ajan, abbasidien vallankumouksen ja abbasidien ajan ensimmäiset vuosikymmenet. Islamin varhaisvaiheet kirjattiin muistiin 700-luvun lopulta alkaen 900-luvun alkuun mennessä, vaikka jotkut teokset on ilmeisesti kirjoitettu tai ainakin täydennetty vasta 1200-luvulla. Se muodostaa islamin "pyhän historian", joka on osa itse uskontoa ja sellaisena arvostelun ja tieteellisen tutkimuksen yläpuolella. Näihin teksteihin viitataan tavallisesti ilmaisulla "islamilainen perimätieto", sillä niiden tärkeimpänä lähteenä olivat suusta suuhun kiertäneet kertomukset.
Islamin historian islamilaiset kirjalliset lähteet ovat peräisin 100–150 vuotta myöhemmältä ajalta kuin itse tapahtumat, joista ne pyrkivät kertomaan. Suulliseen tarinaperinteelle tyypilliset piirteet näkyvät kirjoituksissa, jotka ovat enimmäkseen katkelmallisia, epäjatkuvia, tarinallisia ja ristiriitaisia. Niiden ajatellaan käyneen läpi useita toimituksellisia kierroksia, joilla kaikilla on ollut omat tavoitteensa. Kirjoituksissa esiintyy kirjallisia klišeitä (topoi) ja abstraktia, tyyliteltyä muotoilua. Säilyneet käsikirjoitukset ovat usein alkuperäisiä paljon myöhempiä, mikä on voinut vaikuttaa niiden sisältöön. Al-Tabarin kirjojen tyyli ei vastaa hänen ilmoitetun elinaikansa eli 900-luvun arabiaa, minkä takia on arveltu, että tekstit olisi voitu ainakin osin kirjoittaa ja vähintään viimeistellä vasta 1100- ja 1200-luvuilla.
Historiateosten myöhäisyyden takia niiden sisältöön on länsimaissa 1800-luvulta lähtien alettu suhtautua skeptisesti. Vaikka vähemmistö tutkijoista pitää Muhammedia epähistoriallisena henkilönä, vallitseva käsitys on, että islamilaisen historiankirjoituksen monituhatsivuiset teokset sisältävät vain muutamia varmoja tosiseikkoja. Islamin valloitussotien kuvaukset ovat stereotyyppisiä ja seuraavat kirjallisia konventioita. Ne sisältävät runsaasti keskustelua, mutta itse taistelut kuitataan yleensä lyhyesti ja usein Vanhan Testamentin taistelukuvauksia seuraten.
Varhaisimmat islamilaiset historiateokset, kuten al-Zuhrin (k. 742) tuotanto on kadonnut, ja siihen viitataan myöhemmissä teoksissa, joka toisaalta ovat säilyneet vasta 1100- tai 1200-luvun kopioina. Sama koskee myöhempiä kirjoittajia, kuten al-Tabaria, jonka 900-luvun alussa kirjoittamat historiikit ovat myös peräisin kopioina vasta näiltä vuosisadoilta.
Kalifaatin syntytarina
Lähi-idän arabikalifaatissa alkoi vilkas kirjallinen toiminta sen jälkeen, kun se oli vuoden 750 vaiheilla kokenut vallankumouksen, missä koillisesta Persiasta tullut abbasidien arabiklaani syrjäytti Syyriasta käsin hallinneet umaijadit. Abbasidit perustivat tukikohdakseen Bagdadin lähelle Persian vanhaa valtakeskusta. Uskonnosta muodostui tärkeä ideologinen väline, jolla abbasidikalifit alkoivat lujittaa valtaansa. Abbasidien historiankirjoitus tuli osoittamaan, että valtakunnan ja sen uskonnon alkuperäinen perustaja oli profeetta Muhammed. Abbasidit olivat hänen sukulaisinaan vallan laillisia perijöitä, kun taas kukistetut umaijadit olivat uskosta luopuneita vallananastajia. Historiankirjoitus loi Bagdadissa myös sosiaalista järjestystä, sillä se esitteli usein yksityiskohtaisesti, kenen esi-isät olivat ensimmäisinä kääntyneet islamiin tai ketä Muhammed oli ensimmäisenä kätellyt. Tällaiset teot määrittelivät ja legitimoivat eri sukujen arvojärjestystä.
Abbasidihallinnon tarve sen oman historian kirjoittamiseen varmistivat resurssit historiankirjoitukselle. Uuden teollisen pohjan tarjosi Kiinasta 700-luvun jälkipuoliskolla tullut paperinvalmistamisen taito, joka teki kirjojen teosta entistä halvempaa. Jo papyrus oli ollut Euroopassa käytettyä pergamenttia huokeampaa, mutta uusi raaka-aine helpotti huomattavasti kirjojen tuotantoa. Paperin huono puoli oli, että se säilyi huonommin kuin pergamentti, joten kirjoitukset tuhoutuivat ellei niitä aika ajoin kopioitu. Näin tehtiin lähinnä vain uskonnollisesti tai poliittisesti tärkeäksi katsotuille kirjoille. Varhaisin säilynyt paperinen käsikirjoitus Lähi-idästä on peräisin vuodelta 866.
Abbasidivaltakunnan historiaa kirjoitettiin valtakunnan virallisella hallintokielellä, joka oli arabia. Sen käyttöön siirryttiin 600-luvun lopulla, ja kieli syrjäytti Syyrian entisen valtakielen aramean sekä Pohjois-Afrikan berberikielet. Persiankieltä se ei pystynyt syrjäyttämään, mutta sitäkin alettiin kirjoittaa arabialaisin merkein. Arabiankielen käyttö ei tarkoittanut, että etniset arabit olisivat olleet tärkeimpiä kirjailijoita. Varhaisten historiikkien luettelo osoittaa, että islamilaista historiankirjoitusta alkoivat hallita etenkin persialaiset oppineet. 900-luvulla muiden kuin arabien merkitys vain vahvistui, kun mukaan tulivat turkkilaiset ja muut myöhemmin islamiin kääntyneet kansallisuudet. Varhaisimpien kirjoittajien synnyinpaikaksi on ilmoitettu Medina, mutta esimerkiksi Ibn Ishaqin kuvaukset Hijazista eivät kerro alueen luonnon tuntemuksesta.
Arabivaltakunnan yhtenäisyys kesti vain kaksisataa vuotta, sillä jo kalifi Harun ar-Rašidin (786–809) aikana Bagdad oli saanut haastajikseen useita muita valtakeskuksia etenkin Persiassa. Jo sitä ennen suuren valtakunnan reuna-alueet olivat toimineet hyvin itsenäisesti. Islamilainen maailma hajaantui poliittisesti, mutta abbasidien luoma ideologinen rakennelma piti heidät uskonnollisen yhtenäisyyden symboleina senkin jälkeen. Tämä asema heillä säilyi 1500-luvulle asti.
Historiankirjoituksen lajit
Orientalistien keskuudessa on vakiintunut käsitys, että arabiankielistä kirjallista toimintaa edelsi pitkä suullisen tarinankerronnan vaihe, sillä historiateokset nojautuvat kirjallisten lähteiden sijaan tarinaperinteeseen, ja teoksissa myös näkyvät suulliselle perinteelle ominaiset retoriset muodot. Tyypillinen rakenne on lyhyt anekdootti, joita asetellaan peräkkäin. Historiankirjoituksen lajeista varhaisin on maghazi, joka tarkoittaa "sotaretkiä" ja ennen muuta Muhammedin sotaa Mekkaa vastaan. Muhammedin sotaretket saavat valtaosa Ibn Ishaqin Muhammed-elämäkerrasta, ja myös al-Waqidin Maghazi edustaa samaa lajityyppiä. Ibn Ishaqista kerrotaan, että hän ja hänen veljensä Musa (Mooses) taistelivat Irakissa ja samalla kokosivat sotilasleireissä tarinoita Muhammedista. Hans Jansen pitää tietoa uskottavana, koska Ibn Ishaqin Muhammed-elämäkerta sisältää runsaasti sotilaallista aineistoa. Seuraavissa lajityypeissä alkoivat korostua elämäkerrat (sira) kuten Ibn Sa'din teoksessa "Sukupolvet". Sen jälkeen suosituksi tulivat hadith -kokoelmat, joissa julkaistiin tietoa Muhammedin elämäntavasta (sunna). Tämä kirjallisuuden laji kohosi muita tärkeämmäksi, sillä islamilainen laki eli šaria tuli perustumaan pääasiassa näihin kokoelmiin.
Muhammedin elämäkerta
Perimätiedon saattaminen kirjalliseen muotoon alkoi 700-luvun puolivälin jälkeen, jolloin Ibn Ishaq kirjoitti Bagdadissa laajan Muhammed-elämäkerran Sirat Rasul Allah. Teos on kadonnut, mutta tärkeimmät osat siitä on ennallistettu kirjasta tehtyjen lukuisten referaattien avulla. Niistä tärkein on Ibn Hishamin 800-luvun alussa kirjoittama Profeetta Muhammedin elämäkerta.
Ibn Sa'd (785–845), al-Waqidin sihteeri, kirjoitti kahdeksanosaisen teoksen "Suuret sukupolvet" (Kitāb aṭ-ṭabaqāt al-kabīr), joka on kokoelma elämäkertoja Muhammedin lisäksi hänen lähipiiristään ja seuraajistaan. Tämän teoksen alkuperäisen, nyt kadonneen version oli kirjoittanut al-Waqidi.
Khalifa ibn Khayyat (k. 854) kirjoitti teoksen Kitāb al-Tārīḫ (Historiankirja tai Kronikka), joka kertoo muslimien historiasta Muhammedin ajoista 800-luvulle. Teos löydettiin marokkolaisesta kirjastosta vuonna 1966.
Koraani
Ibn Ishaqin teosta vanhempia tekstejä ovat varmuudella vain eräät Koraanin katkelmat. Vanhin niistä on Birminghamin käsikirjoitus, jonka pergamentti on radiohiilitutkimuksen perusteella ajoitettu välille 569–645. Käsikirjoitusta on pidetty todisteena siitä, että Koraani on peräisin Muhammedin elinajalta. Käsikirjoitus kuitenkin sisältää katkelmia vain Koraanin kolmesta suurasta (18:17–31, 19:91–98 ja 20: 1–40), joissa ei ole erityisesti islamilaista sisältöä, vaan varhaiskristillisiä tarinoita, kuten kertomus Marian ilmestyksestä tai luolaan nukkuneista unikeoista. Toinen varhainen teksti on Sanaan käsikirjoitus, jonka kahdesta kirjoituskerroksesta alempi on ajoitettu 600-luvun alkupuolelle. Sanaan käsikirjoitus kattaa noin puolet Koraanista. Käsikirjoitus löydettiin vuonna 1972 Sanaan suuren moskeijan ullakon purkutöiden yhteydessä, mutta sitä ei toistaiseksi ole päästy perusteellisesti tutkimaan. Täydellistä Koraania ei ole löydetty ennen 800- tai 900 -lukua.
Historiankirjoituksen osalta Koraani ei tarjoa tietoja Muhammedista, sillä hänet mainitaan varmuudella vain kerran. Koraanin suurat ovat pääasiassa Mooseksen kirjojen kommentaareja sekä saarnoja, joissa varoitetaan Viimeisestä tuomiosta. Kirjasta puuttuvat myös aikaa ja paikkaa koskevat viittaukset. Tekstien yhteydet islamin historiaan perustuvat sen takia tulkintoihin, jotka 800- ja 900-luvun tafsir -kirjallisuudessa on tehty.
Sotaretkien historia ja oikeaan johdetut kalifit
Islamilaisista valloituksista kertoo oma kirjallisuuden tyyppinsä, futuh -kirjallisuus. Sana tarkoittaa valloittamista "vapauttamisen" mielessä. Tärkein valloitussodista kertova lähde on persialaisen al-Tabarin monumentaalinen Profeettojen ja kuninkaiden historia. Se on käännetty englanniksi nimellä The History of al-Tabari ja käsittää 40 osaa.
Toinen lähde on Kitab Futuh al-Shaam (arab. كتاب فتوح الشام, Kirja Syyrian valloituksesta). Sen oletettu kirjoittaja on Abu al-Basri, joka tunnetaan paremmin nimellä al-Azdi. Kirjan ensimmäiset versiot ilmestyivät 1000- ja 1100-luvuilla islamilaisessa Espanjassa. Kirjoittajasta ei tiedetä mitään, ja hänen nimensä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1179. Al-Azdin teosta on luonnehdittu "historialliseksi fiktioksi", missä sankarit puhuvat enemmän kun tekevät.
Kolmas valloituksista kertova lähde on toinen Futuh al-Shaam. Sen tekijälle on annettu nimeksi Pseudo-Waqidi, koska kirjoittaja ei ole aiemmin uskottu al-Waqidi (k. 823). Kirjan katsotaan olevan peräisin joitakin vuosisatoja al-Waqidia myöhemmältä ajalta. Luultavasti se on tehty vasta ristiretkien aikaan, ja kirja sisältääkin paljon polemiikkia kristittyjä vastaan.
Neljäs varhainen sotaretkien historioitsija on Ibn Abd al-Hakam, joka 800-luvulla laati Egyptin, Pohjois-Afrikan ja Espanjan valloituksista kertovan kirjan ''Futuh al-Misr. ''
Islamilaiset lakitekstit
800-luvulla julkaistiin suuri joukko hadith -tekstien kokoelmia, jotka kertovat Muhammedin teoista ja puheista. Nämä lyhyet kertomukset ovat ajasta ja paikasta irrotettuja katkelmia, joiden tehtävänä on valaista islamilaisen lain eli šarian sisältöä. Tärkeimmät hadith -kokoelmat ovat niin sanotut "kuusi kirjaa" eli kutub al-sittah.
Islamilaisen historiankirjoituksen teemoja (Shoshan)
islaminuskon varhaisvaiheet on tapana esitellä myös lännessä islamin oman historiankirjoituksen mukaisesti. Samalla on syntynyt tietoisuus siitä, että tämä historiankirjoitus sisältää vain vähän faktapohjaista tietoa. Esimerkiksi Patricia Crone osoitti vuonna 1987, että Mekan kaupungista ei löydy historian lähteistä tietoja ennen 700-lukua, ja Yehuda Nevo perusteli 2000-luvulla väitettä, että arabivaltakunta ei syntynyt ulkopuolelta tulevasta sotilaallisesta invaasiosta vaan sisäisistä levottomuuksista. Robert G. Hoyland on esitellyt kaikki varhaiset islamia koskevat lähteet kirjassa Seeing Islam as others saw it (1997).
Hälvälän koulu
Hälvälän koulu on perustettu vuonna 1876 ja se |1|ffde00|416250.35373292986_6762150.671312249|H%C3%A4lv%C3%A4l%C3%A4n%20koulu&uuid=90246d84-3958-fd8c-cb2c-2510cccca1d3&noSavedState=true&showIntro=false sijaitsee Hollolan kunnan Hälvälän alueella vanhan Tampereentien varrella noin viiden kilometrin päässä kuntakeskuksesta. Tällä hetkellä koulussa on 0-4 luokka-asteiden opetusta ja noin 100 oppilasta. Koulu sijaitsee rikkaalla kulttuuriseudulla, lähellä Kirkailan historiallisia alueita. Koulun mukaan opetustoiminnassa on tavoitteena hyödyntää vanhat perinteet sekä opettaa oppilaille kädentöiden ja ympäristökasvatuksen merkitystä.
Islamilainen historiankirjoitus
Islamilaisen historiankirjoituksen teemoja (Shoshan)
Boaz Shoshan on kuvannut edellä mainittujen muslimilähteiden tyypillisiä temaattisia aiheita arabien valloitushistorian esittämisessä. Hän toteaa, että tarinat loivat arvojärjestystä islamilaisessa maailmassa esittelemällä joidenkin klaanien ja yksilöiden mainetekoja ja toisten häpeällisiä tekoja. Esimerkiksi Ibn Hishamilla arvojärjestyksen luominen näkyi siinä, kuka ensimmäiseksi oli kääntynyt islamiin tai ketä Muhammed ensimmäiseksi tervehti. Umaijadikalifien esivanhemmat olivat pettureita jo Muhammedin eläessä, ja yhden heistä Muhammed tappoi omin käsin.
Vihollisen määrällinen ylivoima
Valloituskertomusten pysyvä teema on vihollisen valtava määrällinen ylivoima. Vihollisarmeijan tyypillinen koko on 100 000 sotilasta, jota vastassa on esimerkiksi 20 000 muslimia, kuten Jordanin laaksossa Fihlin luona. Vihollisista kaatui 7 000 ja muslimeista 17. Kesarean taistelussa kuolleita bysanttilaisia oli 100 000. Qinnasrinissa 2 000 muslimia löi 30 000 miehen bysanttilaisarmeijan. Tarinaan kuuluu, että bysanttilaiset olivat ensiluokkaisissa sotavarusteissa mutta muslimit tavallisissa arkivaatteissaan. Kalifi Abu Bakr joutuikin toteamaan, että yksi muslimi vastasi taistelussa tuhatta monijumalaista sotilasta.
Hälvälän koulu
Koulun perustaminen
Kansakouluja alettiin perustamaan Suomeen 1860-luvulta lähtien ja ensimmäinen kansakoulu aloitti Hollolassa 1867. Hollolan tyttökansakoulu, josta tuli myöhemmin Hälvälän koulu, aloitti toimintansa Pyhäniemen Kartanossa vuonna 1869. Pyhäniemi oli syrjässä suurkylistä, ja siksi se pian siirrettiin Vainiolle pitäjän keskukseen (eli nykyisen Keski-Hollolan alueelle:Vainion kyläryhmä käsittää Vesalan, Aikkalan, Utulan, Nokkolan, Jarvalan, Untilan ja Hälvälän kylät). Aluksi koulu toimi Untilan Rahtöyri-nimisessä talossa, joka on nykyään Turvan talo. Sieltä koulu siirtyi Vesalan Ali-Jussilaan jossa koulu toimi vuosina 1874-1876. 13.1.1873 kuntakokous päätti rakentaa koulurakennuksen Vainiolle ja tämä koulutalo valmistui vuonna 1976 syksyllä. Koulu rakennettiin Hälvälän kartanon maille ja tontin lahjoitti varatuomari Carl Oskar Collin.
Islamilainen historiankirjoitus
Vihollisen määrällinen ylivoima
Kuuluisan Jarmukin taistelun kuvauksissa, missä muslimit voittivat, vertailut ovat samanlaisia. Bysantin armeijan komentajan Vahanin kerrotaan todenneen, että Bysantin armeijassa oli kuninkaita ja prinssejä, kun taas muslimiarmeija koostui rääsyisistä arabeista. Historiikit esittävät sellaisia lukuja kuin 400 000 vastaan 30 000. Khalid hyökkää tuhannella ratsulla 100 000 bysanttilaista vastaan. Vihollisella oli Saifin kuvauksen mukaan 140 000 sotilasta, joista 40 000 oli kiinnitetty toisiinsa ketjuilla karkaamisen estämiseksi. Muita lukuja ovat 160 000 vastaan 36 000 ja 200 000 vastaan 46 000. Pseudo-Waqidi kertoo että 25 000 tai 41 000 muslimia taisteli "luotettavien tietojen mukaan" 600 000 tai 700 000 bysanttilaista vastaan. Abu Ubaida ilmoittaa vihollisarmeijan kooksi 800 000. On myös raportoitu, että kristityn armeijan koko oli 1,6 miljoonaa sotilasta. He marssivat 160 ristin alla taistelukentälle. Papit lukivat ääneen Raamattua ja veisasivat virsiä.
Kuoleman rakastaminen, marttyyrius ja jihad
Historiikeissa kerrotaan, että muslimit olivat miehiä, jotka rakastivat kuolemaa enemmän kuin polyteistit viiniä. Muslimin rakkaus jihadiin oli suurempaa kuin heidän rakkautensa esikoispoikaansa kohtaan. Abu Bakrin kerrottiin neuvoneen: "elä kuin jihadisti ja kuole marttyyrin kuolema". Pseudo-Waqidi, joka kirjoitti ilmeisesti ristiretkien aikaan, toistelee sanoja jihad ja marttyyri lähes joka sivulla. Ibn Hisham kertoo, miten vihollinen lävistää keihäällään muslimin. Tämä toteaa silloin: "Minä voitin, kautta Jumalan!" Surmaaja ihmettelee lausetta ja myöhemmin kääntyy itse islamiin.
Askeettisuus
Huolimatta siitä, että hyökkäävät muslimit pääsivät käsiksi ylellisiin mukavuuksiin, joita heidän valtaamansa kehittyneemmät sivilisaatiot tarjosivat, muslimit vastustivat kiusausta ja elivät islamin lain mukaisessa vaatimattomuudessa. Kyse ei ollut pelkästään uskontojen erosta vaan erilaisesta moraalista. Jopa vastustajat panivat merkille muslimien vaatimattomuuden: he eivät syö ennen nukkumista eivätkä aamulla herättyään vaan ainoastaan imeskelevät hammastikkua. Arabi ei anna arvoa ruualle tai vaatetukselle, kuten persialaiset. Havainnollinen kuvaus näistä eroista on voitetun persialaisen kuvernöörin matka tapaamaan kalifi Umaria. Kuvernööri oli puettu kultalangoilla kirjailtuun kalliiseen pukuun. Medinaan tultuaan hän sai tietää, että Umar oli nukkumassa moskeijassa. Kuvernööri tapasi kalifin siellä viitta käärittynä tyynyksi pään alle ja ilman yhtään vartijaa. Bysantin keisari Herakleois ihmetteli, miksi kalifi pukeutuu vain paikattuihin rääsyihin. Vastauksen tällaisiin kysymyksiin antaa muuan kristitty kuolinvuoteellaan: muslimit voittivat, koska heitä ei kiinnosta tämä maailma.
Hälvälän koulu
Rakennukset
Kivisen rakennuksen ensimmäinen osa valmistui vuonna 1942. Sitä oli alettu suunnittelemaan jo 14 vuotta aiemmin, mutta vastoinkäymiset kuten talvisota ja jatkosota siirsivät toteuttamista.
Islamilainen historiankirjoitus
"Munkkeja yöllä ja sotureita päivällä"
Tämä lause toistuu raporteissa muslimien vastustajien puheena. Nämä kertovat muslimien kilpailevan keskenään nuolien ampumisessa samalla kun lausuvat ääneen Koraanin säkeitä. Sellaisia vastustajia kohdatessa olisi parempi olla maan alla kuin päällä. Myös keisari Herakleios oppii, että muslimit voittavat määrällisestä alivoimastaan huolimatta, koska he rukoilevat öisin, paastoavat päivisin, täyttävät lupauksensa, kehottavat hyvään ja kieltävät pahan. Miksi kristityt vertasivat muslimeja juuri munkkeihin? On arveltu, että kristilliset munkit olivat muslimeille hurskauden tärkeitä esikuvia. Muuan esimerkki siitä on tarina Bahirasta. Islamin viiden peruspilarin on nähty sisältävän kristilliseen luostarielämään kuuluvia piirteitä.
Muslimien tasa-arvoisuus
Valloitushistoriikit sisältävät esimerkkejä kalifien tasa-arvoisuudesta muiden muslimien kanssa. Al-Jabal kertoi bysanttilaisille: "Jos teidän kuninkaanne on Herakleois, meidän kuninkaamme on Jumala -- ja emiirimme on vain yksi meistä, jota seuraamme vain niin kauan kuin hän hallitsee Kirjamme ja Profeettamme sunnan mukaisesti. Muuten eroamme hänet. Jos hän varastaa, hänen kätensä katkaistaan, jos hän syyllistyy aviorikokseen, hänet ruoskitaan." Neuvottelijoiden on vaikea erottaa kalifia muiden joukosta, sillä tämä pukeutuu vaatimattomasti, kulkee kävellen ja syö vieläpä vaatimattomampaa ruokaa kuin muut.
Hälvälän koulu
Rakennukset
Jo vuonna 1947 uusi koulu osoittautui liian pieneksi sodan jälkeisten suurien ikäluokkien tarpeisiin, ja lisärakennus eli päärakennuksen lisäsiipi valmistui vuonna 1950. Peruskoulu-uudistuksen myötä 1975 rakennus saneerattiin ja siirryttiin öljylämmitykseen.
Tarpeettomaksi käynyt halkovaja purettiin ja sen paikalle rakennettiin lisärakennus, joka valmistui 1979. Tässä rakennuksessa oli keittiö, ruokala, liikunta- ja juhlasali, teknisen opetuksen tilat, kaksi opetustilaa, suihkut ja pukutilat sekä henkilökunnan sosiaalitilat. Rakennus kärsi kosteusvaurioista ja se purettiin vuonna 2018.
Islamilainen historiankirjoitus
Vihollinenkin tunnustaa islamin ylivertaisuuden
Islamilaisten valloittajien vastustajat ylistävät muslimilähteissä toistuvasti Profeetan seuraajien moraalia ja heidän hengellistä ylemmyyttään. Persiassa kaupungin asukkaat tervehtivät valloittajina saapuvia muslimeja, jotka ovat vapauttaneet heidät pahan vallasta. Bysantin puolella pappi toteaa: "Totuus kuuluu näille ihmisille". Palmyran kuvernööri tunnustaa, että arabit ovat "rauhallisia, oikeudenmukaisia ja hyväluonteisia ihmisiä, jotka vastustavat pahuutta ja korruptiota." Myös juutalaiset asettuvat muslimien puolelle.
Muhammed näki tapahtumat jo ennalta
Muslimihistoriikit kertovat lukuisissa kohdissa, miten profeetta Muhammed oli ennustanut taistelujen kulun. Al-Nuaym ibn Hammad (k. 844) kertoo, että profeetan mukaan Bysantin keisari lähettää 300 000 sotilasta Qinnasriniin taistelemaan 70 000 jemeniläistä vastaan. Selostuksessa Jumala keskustelee enkeleiden kanssa ja on raivoissaan kristittyjen ylpeydestä, jolla he heiluttelevat ristejään. Myös viholliset ovat saaneet tiedon Profeetan ennustuksista, mikä laskee heidän taistelutahtoaan, koska Jumala on muslimien puolella. Myös keisari Herakleios on saanut tiedon muslimien voitosta. Hän jylisee armenialaiselle kenraalilleen Vahanille: "Nämä arabit tulevat ehdottomasti hallitsemaan maita kruununi alla." Muslimit saavat voitoistaan selvät merkit myös tähdistä ennustajilta.
Hälvälän koulu
Koulun aiotaan lakkauttaa
Kesäkuussa 2019 Hollolan kunta kuitenkin lykkäsi uuden siipirakennuksen toteutusta. Hollolan kunnanvaltuusto päätti 17.2.2020 ns. palveluverkkouudistuksen toteuttamisesta, jonka osana Hälvälän koulu lakkautetaan 30.9.2022 ja investointi uuteen rakennukseen peruutetaan. Syksyllä 2021 valtuustossa tehtiin aloite, joka ehdotti sulkemispäätöksen peruuttamista. Kunnanvaltuuston kokouksessa 15.11.2021 päätettiin vuoden jatkoajasta koululle, jolloin uusi lakkautusajankohta olisi 2023 kevätlukukauden jälkeen. Joulukuussa 2022 päätti lopullisesti koulun lakkauttamisesta hylkäämällä koulun lakkauttamista vastustavan lähes 500 nimeä keränneen kuntalaisaloitteen. Koulun oppilaat siirtyvät Tiilikankaan kouluun.
Islamilainen historiankirjoitus
Kääntyminen islamiin
Kun ottaa huomioon muslimien moraalisen ylemmyyden ja heidän ennalta määrätyn voittonsa, kääntyminen islamiin on odotetusti nopeaa. Mitä korkeampi asema käännynnäisellä on, sitä parempi. Jarmukissa islamiin kääntyy Bysantin lähettiläs. Al-Azdi raportoi toisesta lähettilään kääntymisestä ja Pseudo-Waqidi esittää useita muita tapauksia. Vangiksi jäänyt Busran kuvernöörin puoliso kääntyy islamiin nähtyään, miten hyvin muslimit kohtelevat vankejaan. Hän vaatii eroa miehestään, koska ei vielä tiedä, että tämäkin on kääntynyt.
Kalifin auktoriteetti
Kalifit Abu Bakr, Umar ja myös Uthman pitävät lankoja käsissään Medinasta käsin. He johtavat joukkojaan kirjeitse ja osoittavat tällöin tulevien taistelukenttien tarkkaa maantieteellistä tuntemusta. He ovat paitsi käytännön asiantuntijoita, myös moraalisia esikuvia, jotka muistuttavat Koraanin määräyksistä.
Kutsuminen islamiin
Kaikki edeltävät teemat tai troopit johtavat viimeiseen: kutsuun ottaa vastaan islam. Aihe esiintyy ensimmäiseksi Irakissa al-Hiran valtauksen yhteydessä, jolloin Khalid ibn al-Walid julistaa: "Kutsun teitä alistumaan Jumalalle ja islamille. Jos vastaatte kutsuun, olette muslimeita: saatte ne edut, joista he nauttivat ja kannatte ne velvollisuudet, jotka heille kuuluvat. Jos kieltäydytte, teidän on maksettava jizya -veroa. Jos kieltäydytte siitäkin, tuon teitä vastaan klaaneja, jotka ovat innokkaampia kuolemaan kuin te olemaan elossa." Vastaavat kutsut toistuvat taisteluhistorioissa. Bysantin rintamalla Umar lähettää lähettilään Konstantinopoliin asti vaatimaan antautumista.
Tabarin taistelukuvaukset
Tabarin historiateoksille on tyypillistä, että niistä puuttuvat taisteluiden konkreettiset kuvaukset. Niiden sijaan Tabari esimerkiksi kirjoittaa: ''"Armeijat taistelivat hirmuisen ottelun miekoillaan aiheuttaen sellaista melua, että ne, jotka kuulivat sen, kertoivat, etteivät olleet koskaan kuulleet yhtä suurta taistelun melskettä". '' Tabarin melko stereotyyppinen taistelukuvaus sisältää tyypillisesti seuraavia asioita. Muslimien komentaja saapuu paikalle, ja kärkijoukon, jälkijoukon ja molempien siipien kenraalit nimetään. Seuraavaksi vuorossa voi olla piiritys. Sen jälkeen voidaan käydä kaksintaistelu, johon saattaa yhdistyä kiinnostava tarina. Jos seuraa taistelu, Jumalan johtamat muslimit murskaavat polyteistien armeijan. Joitakin muslimeja tapetaan, mutta he ovat säännöllisesti sankareita, jotka antavat henkensä Jumalan asialle aavistaen kohtalonsa ja valmistautuen suurimpaan uhriin. Vihollinen voi joissain tapauksissa nähdä muslimiarmeijan mahdin ja moraalisen ylivoiman, mistä seuraa antautuminen ilman taistelua.
Länsimainen arviointi
Chase F. Robinson on kuvannut historiatieteen kahtiajakoa suhtautumisessa islamilaiseen perimätietoon. Jotkut tutkijat suhtautuvat syvällä skeptisyydellä vanhoihin teksteihin, mikä saa heidät löytämään niistä puutteita. Tällaiset tutkijat hyväksyvät vain sen, mille on tarjolla riippumatonta vahvistusta ja mikä sopii asianmukaiseen kokonaismalliin. He voivat esimerkiksi kieltää Jarmukin taistelun historiallisuuden, koska riippumattomat lähteet puuttuvat. Tällaisia tutkijoita Robinson kutsuu "epäluuloisiksi minimalisteiksi." Toinen tutkijoiden ryhmä tuntee syvää kunnioitusta muinaisia tekstejä kohtaan, ja etenkin sellaisia kohtaan, joita edeltävinä vuosisatoina kunnioitetut ja oppineet miehet ovat kohdelleet luotettavina selontekoina. Nämä tutkijat sietävät edellisiä paremmin kirjoituksiin sisältäviä ristiriitoja eivätkä ole yhtä lailla vaatimassa niille riippumatonta vahvistusta. He ovat Robinsonin mukaan "luottavaisia maksimalisteja". Robinsonin mukaan nämä asenne-erot heijastelevat myös tutkijoiden temperamenttia ja ovat sovittamattomia.
Robert Hoyland kuvaa historioitsijoiden eroja siten, että ensimmäinen Robinsonin luonnehtima ryhmä pitää perimätietoa epäluotettavana kunnes toisin todistetaan, ja toinen luotettavana kunnes toisin todistetaan. Hoylandin mukaan skeptinen suuntaus alkoi kasvaa 1970- ja1980 -luvuilla. Islamin massiivisesti kohonnut julkinen profiili sai kuitenkin sen jälkeen varsinkin vasemmistoliberaalit tutkijat arastelemaan islamilaisen perimätiedon arvostelua.
Holokaustin kiistäminen
Holokaustin kiistäminen on sen väittämistä, että juutalaisten kansanmurhaa – jota myöhemmin on alettu kutsua holokaustiksi – ei toisen maailmansodan aikana tapahtunut vallitsevan historiakäsityksen mukaisella tavalla. Ajatuksen kannattajat käyttävät usein termiä revisionismi.
Holokaustin kiistävien väitteiden mukaan juutalaisten kansanmurhaa ei todellisuudessa tapahtunut tai se tapahtui olennaisesti pienemmässä mittakaavassa. Keskeisimpiä väitteitä ovat, ettei natsihallinto, Adolf Hitler tai kukaan muukaan koskaan antanut käskyä joukkotuholle, ettei ketään kaasutettu hengiltä, ja että väite oli vain sodanajan mustaa propagandaa, ja ettei saksalaisten hallussa missään vaiheessa ollut kuutta miljoonaa juutalaista. Väitteiden mukaan maailmansodan voittajavallat väärensivät massiivisen todistusaineiston, jolla maailma harhautettiin uskomaan ”valhe” miljoonien juutalaisten murhaamisesta. Harhautuksen tarkoituksena olisi ollut huomion kääntäminen pois liittoutuneiden omista raakuuksista, kuten Saksan kaupunkien strategisista pommituksista, sekä saksalaisten itsekunnioituksen murskaaminen ja sympatioiden hankkimisen juutalaisille Israelin valtion perustamisen aikoihin.
Holokaustin kiistäminen on laitonta useissa maissa. Holokaustin kiistäjien mukaan jo se on todiste siitä, että vallitseva historiakäsitys on virheellinen. Tunnettuja holokaustin kiistäjiä ovat David Irving, Ernst Zündel, Robert Faurisson, Roger Garaudy ja Mark Weber. Esimerkiksi Irvingillä on historiantutkijan taustaa ja julkaisuja, mutta tiedeyhteisö pitää häntä nykyisin näennäistieteilijänä ja todistusaineiston vääristelijänä. Oikeus totesi vuonna 2001, että Irving on holokaustin kiistäjä, antisemiitti ja rasisti. Irving itse on kiistänyt olevansa holokaustin kieltäjä.
Holokaustin kiistäminen kuuluu olennaisena osana monien juutalaisvastaisten liikkeiden maailmankuvaan.
Holokaustin kiistäjien väitteitä
pienoiskuva|Zyklon B -kannujen etikettejä. Holokaustin kiistävien tai sitä vähättelevien väitteitä: