cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saapasjalkarock
Jälleen vuoden tauon jälkeen Saapasjalkarock herätettiin henkiin. Kesällä 2006 Pihtiputaalla esiintyi muun muassa Lordi, Kilpi, Negative, Lovex, Irina, Morian, Stella, International Playboys, sekä pihtiputaalainen death metal-yhtye Infernal Void.
Mikko Niskasen elokuvassa Ajolähtö (1982) on kohtauksia vuonna 1981 pidetystä Saapasjalkarokista.
Medeia (Euripides)
Medeia on Euripideen kirjoittama antiikin kreikkalainen tragedia, joka perustuu Iasonin ja Medeian myyttiin. Sen keskeisenä teemana on petetyn vaimon suunnitelmallinen kosto miehelleen.
Historia
Euripideen Medeia kantaesitettiin Ateenan Dionysoksen teatterilla kaupunki-Dionysia-juhlilla vuonna 431 eaa. Näytelmä oli osa trilogiaa, johon kuuluivat myös tragediat Filoktetes ja Diktys sekä satyyrinäytelmä Elonkorjaajat (Thēristai). Niillä Euripides sijoittui juhlien näytelmäkilpailussa kolmanneksi eli viimeiseksi. Tästä huolimatta näytelmästä on myöhemmin tullut hyvin tunnettu.
Näytelmän teksti katosi, ja löydettiin uudelleen roomalaisella kaudella ensimmäisellä vuosisadalla jaa. Tämän jälkeen useat roomalaiset näytelmäkirjailijat, kuten Ennius, Lucius Accius, Ovidius, Seneca nuorempi (Medeia) ja Hosidius Geta tekivät siitä oman versionsa. Näytelmä tuli tunnetuksi jälleen 1500-luvun Euroopassa, ja siitä on tehty useita tulkintoja 1800-luvulta lähtien.
Sisältö
Tragedia koostuu runosäkeestä.
Tausta
Medeia oli kreikkalaisessa mytologiassa Kolkhiin kuninkaan tytär sekä velho Kirken veljentytär. Iason, joka oli argonauttien retkellä Kolkhiissa etsimässä kultaista taljaa, toi Medeian mukanaan Korinttiin puolisonaan, ja sai tämän kanssa lapsia. Kreikkalaisesta näkökulmasta Medeia oli paitsi noita myös muukalainen ja barbaari eli ei-kreikkalainen. Korintissa Iason päätti hylätä Medeian tavoitellakseen sen sijaan valtaa naimalla kaupungin kuninkaan Kreonin tyttären Glauken.
Juoni
Näytelmä sijoittuu Korinttiin hieman sen jälkeen, kun Iason oli palannut Kolkhiista kultaisen taljan löydettyään. Näytelmä alkaa sillä, että nimihenkilö Medeia raivoaa Iasonille siitä, että tämä on nyt menossa naimisiin Glauken, Kreonin tyttären kanssa. Medeian surun kuulevat imettäjä ja lastenohjaaja keskustelevat tilanteesta. Imettäjä alkaa pelätä, mitä Medeia saattaisi tehdä itselleen ja Iasonin kanssa saamilleen lapsille. Kreon saapuu ja paljastaa suunnittelevansa Medeian lähettämistä pois maasta, koska pelkää tämän vihaa. Medeia pyytää yhtä lisäpäivää, ja Kreon suostuu.
Seuraavassa kohtauksessa sanansaattaja kertoo Glauken ja Kreonin kuolleen. Medeia iloitsee sanansaattajan tuomista uutisista: pienoiskuva|190px|Medeia surmaa poikansa. Kuvitusta [[punakuviotekniikka|punakuviotekniikalla koristellussa amforassa Suur-Kreikasta, n. 330 eaa.]]
Sanansaattaja kertoo kaiken tapahtuneen. Kun lapset olivat tuoneet vaatteet, Glauke puki ne heti päälleen ja lähti etsimään isäänsä. Myrkky alkoi kuitenkin heti vaikuttaa, ja Glauke kaatui kuolleena maahan tuskissaan, myrkyn polttamana. Kreon vaipui vaikertain kuolleen tyttärensä ruumiin yli, jolloin sai samaa myrkkyä ja kuoli myös.
Medeia haluaa viedä kostonsa vielä askelta pidemmälle. Koska Iason oli häpäissyt hänet yrittämällä perustaa uuden perheen, Medeia päättää tuhota koko perheen surmaamalla omat lapsensa. Hän kuitenkin epäröi hetken ajatellessaan, mitä joutuu itse kokemaan nämä surmatessaan. Hän kuitenkin kovettaa itsensä, ja ryntää pois lavalta veitsen kanssa surmatyöhön. Kun kuoro valittaa päätöstä, jostain kuuluu lasten huutoa. Iason astuu näyttämölle syyttääkseen Medeiaa Kreonin ja Glauken surmaamisesta vain huomatakseen, että myös hänen lapsensa on surmattu.
Medeia ilmestyy näyttämön ylle ajaen Helioksen vaunuissa, joissa ovat myös hänen lastensa ruumiit (tämä oli toteutettu teatterilaitteistoon kuuluneella mekhane-nosturilla). Hän sanoo, ettei jätä ruumiita Iasonille, vaan vie ne mukanaan haudatakseen ne Heran pyhäkköön. Hän myös ennustaa Iasonille pahan lopun. Lopuksi Medeia pakenee kohti Ateenaa. Kuoro jää pohtimaan Zeuksen tahdon toteutumista Medeian teoissa:
Tulkintoja
Medeian pääteemana on intohimojen, rakkauden ja kostonhalun esittäminen tragedian keinoin. Näytelmä on usein tulkittu näkökannaltaan feministisenä ja Medeia feministisenä sankarina, sillä tragedia tuo esille naisen heikon aseman patriarkaalisessa yhteiskunnassa. Medeia esitetään vahvana ja pelottomana naisena miesten maailmassa. Toisaalta näytelmä voidaan tulkita myös päinvastoin niin, että se esittää barbaarin ja erityisesti barbaarinaisen pahuuden. Feministisen tulkinnan puolesta vaikuttaa puhuvan kuoron osittainen tuki Medeialle, sillä kuoro tuntee myötätuntoa Medeiaa kohtaan ja jopa ihailee tätä, vaikkakin samalla tuomitsee tämän teot ja suree niitä. Tällaisena päähenkilön ja kuoron suhde on poikkeuksellinen.
On arvailtu syitä sille, miksi alkuperäinen yleisö ei pitänyt näytelmästä. Syiksi on esitetty muun muassa Euripideen tregadian konventioihin tekemiä muutoksia; kuoron päättämättömyyttä; näytelmän epäkunnioittavaa suhtautumista jumaliin; tai sitä, että näytelmä kritisoi peitellysti ateenalaista yhteiskuntaa.
Elokuva
Pier Paolo Pasolini ohjasi näytelmästä samannimisen elokuvan Medeia (Medea) vuonna 1969. Sen päärooliissa Medeiana oli Maria Callas.
Don’t Tell Me
Don’t Tell Me on yhdysvaltalaisen poplaulaja Madonnan toinen singlejulkaisu albumilta Music. Don’t Tell Me julkaistiin Euroopassa marraskuussa 2000 ja Yhdysvalloissa tammikuussa 2001. Kappaleen ovat tuottaneet Madonna ja Mirwais Ahmadzaï, mutta sen sävelsi alun perin Madonnan lanko Joe Henry.
Kappaleen musiikkivideon ohjasi Jean-Baptiste Mondino. Videolla farkkuihin ja ruudulliseen kauluspaitaan pukeutunut Madonna kävelee autiomaassa ja tanssii cowboyasussa neljän tanssijan kanssa. Musiikkivideon koreografian suunnitteli Alex Magno.
Kappaleesta on olemassa 15 remix-versiota.
American Idol (1. tuotantokausi)
American Idolin ensimmäinen tuotantokausi alkoi 11. kesäkuuta 2002 ja päättyi 4. syyskuuta 2002. Juontajina toimivat Ryan Seacrest ja Brian Dunkleman. Dunkleman juonsi vain tämän ensimmäisen kauden.
Koelaulut
Koelaulut pidettiin New Yorkissa, Los Angelesissa, Chicagossa, Dallasissa, Miamissa, Atlantassa ja Seattlessa keväällä 2002. Koelaulajia oli yhteensä noin 10 000, joista vain 121 pääsi jatkoon.
Lehtikaali
Lehtikaali (Brassica oleracea var. sabellica, joissakin lähteissä myös var. acephala) on tummanvihreä, voimakkaanmakuinen lehtivihannes. Sitä käytetään keittoihin, salaatteihin ja muhennoksiin. Lehtikaalissa on paljon rautaa ja C-vitamiinia sekä karoteenia, kalsiumia ja proteiineja. Lehtikaali tunnetaan myös runsaasta K-vitamiinipitoisuudestaan. Lehtikaalin energiasisällöstä 35 prosenttia tulee proteiineista, kun sama luku keräkaalin kohdalla on vain 17. Lehtikaali onkin kasvissyöjien suosiossa rauta-, kalsium- ja proteiinipitoisuutensa takia.
American Idol (1. tuotantokausi)
Semifinaalit
30 semifinalistia olivat:
Lehtikaali
Lehtikaalia kasvatetaan myös koristeeksi, esimerkiksi kukkien joukossa. Erityisen koristeellinen on punalehtinen lehtikaali. Lehtikaali kestää jonkin verran hallaa.
thumb|none|200px|Lehtikaalia istutuksessa koristeena.
American Idol (1. tuotantokausi)
Finaalit
Kelly Clarkson voitti ja Justin Guarini tuli toiseksi. Ohjelman jälkeen näytettiin erikoisohjelma Las Vegasista, jossa olivat mukana 32 korkeimmin sijoittunutta.
Pudotustaulukko
(Btm 2 = Kahden huonoimman joukossa) (Btm 3 = Kolmen huonoimman joukossa) (Elim = Pudotettu)
Kilpailun jälkeen
Finaalin jälkeen seurasi kymmenen finalistin kiertue, joka käsitti 40 kaupunkia. Voittonsa jälkeen Clarkson on luonut menestyksekästä levytysuraa, jonka aikana hän on saanut moninkertaista platinaa myyneitä albumeja, top 10 -hittejä ja kaksi Grammy-palkintoa.
Myöhemmin vuonna 2003 ilmestyi 81 minuuttia kestävä musiikkielokuva nimeltä From Justin to Kelly, jonka päärooleissa esiintyivät voittaja Kelly Clarkson ja toiseksi tullut Justin Guarini. Elokuvan tuotti Simon Fuller ja se kuvattiin Miamissa, Floridassa kuuden viikon aikana, pian kauden päättymisen jälkeen. Elokuva julkaistiin kesäkuussa 2003, mutta se ei tuottanut budjettiaan takaisin lyhyen teatteripyörityksen aikana. DVD julkaistiin ja elokuvaa näytetään aina välillä Yhdysvalloissa sekä muissa maissa.
Pienemmät tai itsenäiset julkaisut
(Tämä lista ei sisällä ennen Idolia julkaistua materiaalia)
Lähde:
Metallo
Vuonna 2009 Metallo oli listattu sijalle 52 IGN-sivuston laatimassa listassa sadasta kaikkien aikojen suurimmista sarjakuvarikollisista.
Taustatietoa
Ensimmäinen Metallo oli George Grant niminen tiedemies, joka rakensi itselleen panssaroidun suojapuvun "voimakkaimmasta metallista" joka kykeni tekemään hänestä tasavertaisen Teräsmiehen kanssa yhdessä voimistavan seerumin kanssa. Hän käytti itsestään nimeä Metalo. Metalo vangitsi Lois Lanen houkutellakseen Teräsmiehen esiin. Heidän taistelunsa lopussa Metalo putosi halkeamaan ja Teräsmies arveli hänen kuolleen. Myöhemmin paljastui Metalon "paenneen niukasti tuhoaan" ja vannoi kostavansa Teräsmiehelle. Kului lähes 40 vuotta, ennen kuin hahmo ilmestyi uudistettuna haastaakseen Teräsmiehen uudelleen. Metalo oli parantanut panssariaan ja seerumiaan ja myös altistanut Teräsmiehen säteelle, joka heikensi hänen voimaansa merkittävästi, antaen Metalolle ylivoimaisen voiman heidän ensimmäisessä taistelussaan. Teräsmies harjoitteli pitkään palauttaakseen voimansa ja palattuaan voitti Metalon helposti. Kun pikkurikollinen John Corben joutui vakavaan auto-onnettomuuteen, hänen kuolemansa näytti jo väjäämättömältä. Hänen pelastuksekseen koitui kuitenkin robotiikkaan erikoistunut ja avaruusolentofobiasta kärsivä tiedemies Emmet Vale, joka päätti käyttää Corbenia koekaniinina uudessa projektissaan. Emmet loi metalloid -nimisestä (fiktiivisestä) metalliseoksesta kehon, johon hän siirsi Corbenin aivot. Vale oli suunnitellut käyttävänsä Metalloksi nimeämäänsä projektia suojana avaruusolentojen mahdollista hyökkäystä vastaan, mutta Corben päättikin tappaa Valen ja käyttää uusia kykyjään rikollisten suunnitelmiensa toteuttamiseen.
Warner Brosin Teräsmies -piirrossarjassa Metallo syntyy Lex Luthorin takia, Luthor käskee antaa Corbenille myrkkyä johon on vain yksi parannuskeino: vaihtaa ihmisen ruumis metalliseen ruumiiseen. Corben kuitenkin sekoaa, koska hänen aistinsa katoavat leikkauksen myötä. Lopulta hän taistellessaan Teräsmiestä vastaan uppoaa mereen, mutta palaa vielä myöhemmissä jaksoissa. Häntä ääninäytteli sarjassa Malcolm McDowell.
Kolmas Metallo oli Corbenin veli Roger Corben, joka esiintyi Superman #310 tarinassa. Tämän Metallon loi salainen SKULL-niminen organisaatio, joka siirsi Rogerin aivot uuteen robottikehoon, jotta hän voisi kostaa Teräsmiehelle veljensä kuoleman. Kuten edellinen Metallo, myös tämä oli kryptoniittivoimainen, vaikka tämä uudempi versio käytti oranssia ja vihreää panssaria sekä vihreää kypärää piilottaakseen "uuden" identiteetin, jonka hän oli luonut plastiikkakirurgialla (joka osoittautui WGBS Stafferiksi Martin Kordaksi). Tämä versio Metallosta esiintyi Bronze Agen sarjakuvissa ja hänen viimeinen esiintymisensä tapahtui Alan Mooren tarinassa "Whatever Happened to the Man of Tomorrow?" vuonna 1986.
Erikoiskyvyt
Metallo on kyborgi, jota John Corbenin aivotoiminta hallitsee. Tämän vuoksi Metallo kykenee itsenäiseen ajatteluun. Metallolla on suunnattomat fyysiset voimat, ja hän on titaania kestävämmän metalloid-kehonsa ansiosta vaikeasti vahingoitettavissa. Metallon päävirtalähteenä toimii kryptoniitti -sydän, mikä tekee hänestä vaarallisen vastustajan Teräsmiehelle.
Lähteet
Schurken im Superman-Universum
Eppu Normaalin diskografia
Tämä on luettelo Eppu Normaalin diskografiasta.
Siemenneste
Siemenneste eli sperma on siittiöitä sisältävää uroksen tuottamaa eritettä. Sen tarkoituksena on kuljettaa ja ravita siittiöitä, joiden tehtävänä on munasolun hedelmöittäminen ja/tai naaraan tekeminen raskaaksi. Nisäkkäillä siemennestettä erittyy siittimestä siemensyöksyssä. Kalojen siemennestettä kutsutaan maidiksi.
Tuotanto ja ominaisuudet
Murrosikäisen pojan kivekset suurenevat ja alkavat tuottaa siittiöitä yleensä 12–14 vuoden iässä. Kiveksissä (L. Testis) on satoja lohkoja, joissa siittiöt (L. Spermiot) kehittyvät pienissä tiehyissä. Siittiöt varastoituvat kivesten pinnalla sijaitseviin lisäkiveksiin. Siemensyöksyssä siittiöt purkautuvat lisäkiveksistä ja matkaavat siemenjohtimia pitkin kohti virtsaputkea. Matkalla niihin sekoittuu rakkularauhasen ja eturauhasen erittämiä nesteitä. Siittiöiden osuus siemennesteen tilavuudesta on muutama prosentti, loppu on veriplasmaa. Suurin osa tilavuudesta on rakkularauhasesta (L. Glandula vesiculosa) erittynyttä nestettä. Siittiöitä on normaalisti satoja miljoonia.
Siemenneste sisältää runsaasti muun muassa suolaa, metalleja (muun muassa sinkkiä ja seleeniä), sokereita, lipidejä, steroideja, entsyymejä ja aminohappoja. Ravinteiden tarkoituksena on olla siittiöiden ravintona ja suojana naisen elimistössä. Siemennesteellä on ominainen tuoksu ja maku.
Siemensyöksy
Siemenneste purkautuu siittimestä, terskan päähän avautuvasta virtsaputkesta. Siemenneste voi purkautua tahattomasti yöllisenä siemensyöksynä tai tarkoituksellisen stimulaation seurauksena. Siemensyöksy tapahtuu useimmiten samaan aikaan orgasmin kanssa, mutta ne eivät ole sama asia. Mies voikin saada orgasmin ilman siemensyöksyä tai siemensyöksyn ilman orgasmia. Siemenneste voi purkautua suurella voimalla tai hitaasti valua siittimen päästä. Orgasmi on seksuaalisen kiihottumisen huipentuma, jonka voi saada aikaan muun muassa itsetyydytyksessä tai seksuaalisessa kanssakäymisessä.
Vaikutus hedelmällisyyteen
Miehen lisääntymiskyky voidaan yleensä selvittää tutkimalla siemennestettä. Siemennesteen laatuun vaikuttavat muun muassa siittiöiden lukumäärä, liikkuvuus ja epämuodostumat. Siemennesteen laatu voi olla huonoa myös muuten kuin siittiöiden osalta. Myös yli kymmenen päivän pidättäytyminen siemensyöksystä voi heikentää siemennesteen laatua.
Länsimaisten miesten siemennesteen keskimääräinen siittiöpitoisuus on laskenut 1970-luvulta lähtien liki 60 prosenttia, ja lasku jatkuu edelleen noin puolitoista prosenttia vuodessa. Jerusalemin yliopiston epidemiologi Hagai Levine kollegoineen kävi läpi parisataa tutkimusta vuosilta 1970–2010. Tutkimuksissa oli mitattu siittiömääriä eri puolilla maailmaa. Lapsettomuus voi vaivata jo nuoriakin miehiä.
Suomalaismiesten siemennesteen laatu alkoi heikentyä 1990-luvun lopulla, ja kehitys jatkui vuoteen 2011 saakka, minkä jälkeen heikkenevä kehitys pysähtyi. Miesten keskimääräinen siittiötiheys oli vuosina 1996-1998 noin 80 miljoonaa siittiötä yhtä siemennesteen millilitraa kohden, mutta enää 50 miljoonaa vuonna 2021. Raskauden todennäköisyys vähenee, jos miehen siittiötiheys laskee alle 50 miljoonan.
Sperman laadun heikkeneminen alkoi Tanskassa ennen Suomea, ja tanskalaisten miesten spermassa oli vuonna 2000 vain puolet siitä mitä suomalaisten miesten spermassa. Tanskalaismiesten sperman laadun heikkeneminen pysähtyi kuitenkin jo vuonna.
Siemennesteen laadun heikkenemisen syyksi on epäilty esimerkiksi naisten tupakoinnin ja alkoholinkulutuksen yleistymistä, koska äidin tupakointi, nikotiinikorvaushoito ja vähäinenkin alkoholinkäyttö raskauden aikana altistavat syntyvän poikalapsen tuleville spermanlaatuongelmille. Vuonna 2020 julkaistussa tanskalaistutkimuksessa havaittiin, että niin sanottua länsimaista ruokavaliota noudattavilla miehillä oli kaikkein huonoin spermanlaatu. Kyseiseen ruokavalioon kuului tavallista enemmän pizzaa, ranskalaisia perunoita, sipsejä, makeisia ja jälkiruokia, virvoitusjuomia, olutta ja viinaa.
Naisten sperma-allergia voi altistaa myös hedelmättömyydelle.
Muita vaikutuksia:
Siemenneste voi ehkäistä raskausmyrkytystä, sekä edistää emättimen ja klitoriksen verenkiertoa.
Ongelmia
Siemennesteen verisyys eli hematospermia ei yleensä ole vakava oire. Se saattaa olla seurausta esimerkiksi ohimenevästä vammasta virtsaputkessa. Myös tulehdussairauksiin saattaa kuulua osana hematospermiaa. Jos hematospermia jatkuu, sen saattaa aiheuttaa kasvain, vaikka tämä on hyvin harvinainen syy.
Kun siemennestettä purkautuu enemmän kuin 6 millilitraa kerralla, saatetaan puhua hyperspermiasta. Vastaavasti hyvin vähäinen (alle 2 millilitraa) määrä merkitsee hypospermiaa. Hyvin useasti tapahtuva ejakulointi saattaa aiheuttaa purkautuvan nesteen määrän vähyyttä. Vastaavasti hyperspermiaa saattaa ilmetä pitkän ejakuloimattomuuden seurauksena.
Oligospermiassa on kyse siittiösolujen niukkuudesta siemennesteessä. Atsoospermiassa siittiösoluja ei purkaudu lainkaan. Nämä oireet saattavat johtua siementiehyiden pintakerrosvauriosta.
Ennenaikainen siemensyöksy on yleinen vaiva, josta kärsii valtaosa miehistä toisinaan.
Kivulias siemensyöksy on yleinen vaiva, jossa kipua saatetaan kokea esimerkiksi virtsaputkessa, siittimessä tai jopa päässä. Tilapäistä kivuliaisuutta saattaa aiheuttaa esimerkiksi tulehdus.
Retrogradinen siemensyöksy tapahtuu silloin, kun kaikki siemenneste tai osa siitä purkautuu taaksepäin virtsarakkoon.
Siemensyöksy saattaa ilmetä myös eri aikaan orgasmin kanssa. Orgasmista ilman siemensyöksyä käytetään nimitystä anejakulaatio.
Lainsuojaton
right|200px|thumb|[[Butch Cassidy, tunnettu villin lännen lainsuojaton]] Lainsuojaton eli rauhaton tai henkipatto on henkilö, joka on tuomittu raskaiden rikosten johdosta menettämään ”rauhansa” eli lain antaman suojan. Käytännössä tämä tarkoittaa, että tällaisen henkilön saa kuka tahansa vapaasti surmata. Määräaikainen tai elinikäinen lainsuojattomuus oli rangaistuksena käytössä muun muassa varhaiskeskiajan Skandinaviassa ja Englannissa.
Lainsuojattomiksi (outlaws) on usein kutsuttu myös etsintäkuulutettuja rikollisia Yhdysvaltain villissä lännessä 1800-luvulla: tällaisten henkilöiden kiinniottajalle voitiin maksaa palkkio, jos hän toimitti viranomaisille etsintäkuulutetun tai tämän ruumiin.
Lainsuojattomat keskiajan Englannissa
Ajan kirjallisuus romantisoi usein keskiajan englantilaisten lainsuojattomien (keskienglanniksi outlaue, myöhemmin outlaw) elämää. Kuuluisin englantilainen lainsuojaton lienee Robin Hood. Todellisuudessa lainsuojattomien elämä oli ankeaa – anglosaksien ajoilta periytyvissä laeissa heidän omaisuutensa tuomittiin menetettäväksi kruunulle, ja kuka tahansa, joka avusti lainsuojatonta, joutui itse vaaraan, koska lainsuojattoman avustaminen oli itsessään rikos. Lainsuojattoman surmaaminen ei ollut murha vaan kunniakas teko. Tämän takia lainsuojattomat joutuivat käytännössä piileksimään yhteisöjen ulkopuolella esimerkiksi metsissä. Heidän yhteytensä koko yhteiskuntaan oli käytännöllisesti katsoen poistettu.
Anglosaksien laissa myös henkilö, joka pakoili oikeudenkäyntiä tai syytettä raskaasta rikoksesta, voitiin julistaa lainsuojattomaksi myös ilman oikeudenkäyntiä, koska oikeuden pakoilu oli itsessään kuolemanrangaistuksella rangaistava rikos. Lain suoja voitiin kuitenkin palauttaa, jos henkilö saapui oikeuteen vastaamaan syytöksiin.
Yhdysvalloissa lainsuojattomaksi julistaminen oli mahdollista vuoteen 1879 asti ja Skotlannin laissa vuoteen 1940.
Prajut Tšan-otša
Prajut Tšan-otša (, s. 21. maaliskuuta 1954) on thaimaalainen kenraali ja Thaimaan pääministeri (24.8.2014–), Thaimaan sotilasjuntan eli Rauhan ja järjestyksen kansallisen neuvoston (NCPO) johtaja 22. toukokuuta 2014 alkaen ja entinen asevoimien komentaja (1.10.2010–30.9.2014). Hänet valittiin jatkamaan pääministerinä kesäkuussa 2019.
Prajut aloitti 1. lokakuuta 2010 Thaimaan kuninkaallisen armeijan komentajana. Nimityksensä jälkeen hän sai maineen tiukkana rojalistina ja ex-pääministeri Thaksin Shinawatran vastustajana. Hänen katsottiin kuuluvan armeijan piirissä ns. kovan linjan kannattajiin ja hän ajoikin voimakkaasti punapaitojen mielenosoitusten tukahduttamista sotilaallisesti. Myöhemmin Prajut pyrki pehmentämään julkista kuvaansa vierailemalla protesteissa surmansa saaneiden omaisten luona ja tekemällä yhteistyötä heinäkuun 2011 vaalivoiton myötä pääministeriksi nousseen Yingluck Shinawatran hallituksen kanssa. .
Thaimaan vuoden 2006 sotilasvallankaappausta tienoilta lähtien maassa muhinut poliittinen kriisi aktivoitui uudelleen marraskuussa 2013. Aktiivinen taistelu puna- ja keltapaitojen välillä oli ollut käynnissä jo vuodesta 2008 lähtien. Loppusyksystä 2013 kaduilla olivat keltapaidat, jotka osoittivat mieltään punapaitoja edustavan Yingluck Shinawatran toimitusministeristöä vastaan. Prayut vakuutti, että armeija oli puolueeton eikä aikoisi toteuttaa vallankaappausta. Kuitenkin 22. toukokuuta 2014 Thaimaan armeija kaappasi Prajutin johdolla vallan hallitukselta, lakkautti poliittisen järjestelmän toiminnan ja asetti maan NCPO-sotilasjuntan alaisuuteen. Heinäkuun lopulla 2014 hän julkisti uuden väliaikaisen perustuslain, jolla antoi itselleen suuret valtoikeudet ja armahduksen sotilasvallankaappauksen toteuttamisesta. Uusi perustuslaki loi parlamentiksi kansalliskokouksen, jonka jäsenet sotilasjuntta valitsi. Kansalliskokous valitsi yksimielisesti Prayutin maan pääministeriksi 24. elokuuta 2014.
Sotilasvallankaappauksen motiiviksi Prajut ja armeija ilmoittivat maan poliittisen kriisin lopettamisen, kansallisen järjestyksen palauttamisen ja hallittujen uudistusten toteuttamisen. Maahan julistettiin sotatilalaki ja kaikenlainen poliittinen tai yhteiskunnallinen toiminta kiellettiin. Prayut aloitti välittömästi kaiken tyytymättömyyden tai toisinajattelun kitkemisen. Juntta otti haltuunsa median, julisti internet-sensuurin ja maanlaajuisen ulkonaliikkumiskiellon (klo 22–05), kielsi viiden hengen ja sitä suurempien ihmisjoukkojen kokoontumiset sekä pidätti poliitikkoja ja kaappausta vastustaneita aktivisteja. Osa pidätetyistä sai syytteen kansankiihotuksesta ja tuomittiin sotilastuomioistuimissa. Prayut oli alun perin ilmoittanut juntan tavoitteeksi korruptionvastaisen taistelun, mutta kun tuli ilmi useita juntan johtamaa hallitusta ja kansalliskokousta koskeneita korruptioskandaaleja, kielsi Prajut virallisesti julkisen keskustelun demokratiasta ja maan hallituksen minkäänlaisen kritisoinnin.
Prajut toteutti myös uudistuksia opetussuunnitelmaan poistaen oppikirjoista viittaukset aiempaan pääministeriin ja vaatien kaikkia thaikouluja opettamaan 12 moraalista arvoa, jotka hän oli itse määritellyt. Nämä 12 arvoa korostavat pyyteetöntä uskollisuutta monarkialle, isänmaalle, thaikansalle ja sen perinteille sekä yleistä ahkeruutta, lainkuuliaisuutta ja kurinalaisuutta.
Kaustislainen viulunsoitto
Kaustislainen viulunsoitto on suomalaiseen kansanmusiikkiin lukeutuva elävä kansanperinne, jota harjoitetaan lähinnä Keski-Pohjanmaalla Kaustisella. Kaustislainen viulunsoitto ei ole pelkästään viulunsoittoon liittyvä harraste, vaan traditioon kuuluvat tiiviisti myös kanteleensoitto-, tanssi- ja pukuperinne.
Kaustislainen viulunsoitto on syntynyt osana alueen hääjuhlaperinteitä 1800-luvulta alkaen. Myöhemmin viulunsoitto on laajentunut osaksi jokapäiväistä arkea. Kaustisella on edelleen satoja perinteen harrastajia. Nykyään viulunsoittoperinne ei kuitenkaan ole niinkään kaikkialla arjessa tapahtuvaa ajanvietettä, vaan perinteen harrastaminen on organisoidumpaa ja sitä ylläpitävät lukuisat harrastajajärjestöt, ammattilaiset ja oppilaitokset.
Vuonna 2021 kaustislainen viulunsoitto hyväksyttiin Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon.
Lähteet
thumb|kaustislainen viulunsoitto
Phi Phi -saaret
Phi Phi -saaret sijaitsevat Thaimaassa, Phuketin saaren ja mantereen välissä. Ne kuuluvat Krabin provinssiin.
Ko Phi Phi Don on saarista suurin ja on niistä ainoa, jossa on vakituista asutusta. Ko Phi Phi Lee, joka on toiseksi suurin saarista, on suosittu uimarantakohde. Saarella kuvattiin osittain Leonardo DiCaprion tähdittämä elokuva The Beach. Neljä muuta, pienempää saarta, ovat nimiltään Bida Nok, Bida Nai, Koh Yung/Mosquito Island ja Koh Maiphai/Bamboo Island. The Beach -elokuvasta tuttu Maya Bayn ranta suljettiin turisteilta syksyllä 2018 toistaiseksi, jotta sen ekosysteemi koralliriuttoineen saa aikaa korjautua turismin ja ilmastonmuutoksen aiheuttamista rasituksista.
Phi Phille pääsee pienlaivoilla joko Phuketista, tai Krabin Ao Nangista - molemmat ovat yhden - kahden tunnin kestoisia laivamatkoja. Phuketista Phi Phille on noin 48 kilometriä ja Krabilta noin 42 kilometriä.
Phi Phi Donilla sijaitsee saarten alkuperäinen muslimi-kalastuskylä, Baan Tonsai, jonka keskustan ovat nielaisseet alati laajenevat bungalovikeskukset, kahvilat ja hotellit.
Phi Phillä ei ole ajoneuvoja ja siksi siellä ei ole myöskään varsinaisia teitä, ainoastaan polkuja.
Alueen ilmasto on trooppinen - siellä on vain kaksi vuodenaikaa, kuuma kausi tammikuusta huhtikuuhun ja sadekausi toukokuusta joulukuuhun.
Koivunruskolaikku
Koivunruskolaikku (Asteroma microspermum) on laikkusieni, joka joka muodostaa suvuttomia kuromaitiöitä koivun lehtien alapinnalle. Ne näkyvät laakeina ja pyöreinä ruskeina laikkuina. Lehdet ruskettuvat syksyä kohden eivätkä pääse normaalilla tavalla kellastumaan. Lehdet varisevat herkästi, mutta metsätuhona laikkutautia ei pidetä merkittävänä. Biologisesti ruskolaikkusienen suvullista kehitysvaihetta ei toistaiseksi tunneta. Laji on aivan eri kuin viljan tuhoajana tunnettu ruskolaikku (Stagonospora nodorum).
Nicola Larini
Nicola Larini (s. 19. maaliskuuta 1964, Camaiore, Italia ) on italialainen autourheilija. Hän on kilpaillut muun muassa Formula 1:ssä, DTM:ssä ja WTCC:ssä. Larini saavutti F1-urallaan yhteensä 7 MM-pistettä. Ensimmäiset pisteet hän saavutti 45 GP:ssä.
Alkuvaiheet
Larinin kilpaura alkoi formulasarjoissa, kun hän ajoi vuonna 1983 Formula Italia-sarjassa. Menestystä tuli heti seuraavana vuonna, kun hän sijoittui Italian Formula Abarth -sarjassa kolmanneksi. Italian sarjoissa Formula 3 -sarjoissa Larini voitti kaudella 1986, jonka avustamana hän pääsi seuraavana vuonna ajamaan Formula 1 -sarjaa Colonin valmistamalla autolla.
Formula 1
Larinin tulokaskauden tavoin myös sijoitukset Osellan, Ligierin ja Modenan autoilla olivat usein heikkoja ja Larini karsiutui usein kilpailuista. Hän toimi 1990-luvun aikana myös Ferrarin testikuljettajana.
Varsinaista menestystä Larini saavutti Ferrarin kilpakuljettajana kaudella, kun hän ajoi yhden palkintosijan San Marinon GP:ssä sijoittumalla toiseksi. Ura Ferrarilla jäi lyhyeksi, kun loukkaantuneena ollut alkuperäinen kuljettaja Jean Alesi palasi takaisin ajotehtäviin.
Vuosi 1997 Sauberilla kesti vain viiden osakilpailun verran, mutta Larini saavutti yhden MM-pisteen sijoittumalla kuudenneksi Australian GP:ssä 1997.
Urheiluautot ja kestävyysajot
F1-testikuljettajana Larini ehti ajaa myös muita urheiluautosarjoja sekä kestävyysajoja. Italian Touring Car -sarjassa hän voitti mestaruuden vuonna 1992. DTM:ssä Larini ajoi yhden vuoden, 1993, ja voitti heti mestaruuden. Hän saavutti menestystä varsinkin Euroopan Touring Car -sarjassa, jossa oli parhaimmillaan lopputuloksissa toinen ja kolmas. Vaikka Larini ilmoitti lopettavansa säännöllisen kilpailemisen vuoden 2009 jälkeen, hän on ajanut satunnaisia osakilpailuja. Vuosina 2011–2012 hän saavutti menestystä sijoittumalla kolmanneksi Nürburgringin 24 tunnin ajoissa vuonna 2011 ja vuotta myöhemmin hän voitti kyseisen kilpailun.
Juuso Pärssinen
Juuso Pärssinen (s. 1. helmikuuta 2001 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelaa NHL-seura Nashville Predatorsissa. Pärssinen on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.
Junioriura
Pärssinen syntyi Hämeenlinnassa, kun hänen isänsä Timo pelasi Hämeenlinnan Pallokerhossa. Juuso Pärssinen aloitti jääkiekkoilun Timrå IK:ssa, mutta on varsinaisesti Turun Palloseuran kasvatti. C-juniori-ikäisenä hän kärsi pahasta loukkaantumisesta ja Pärssinen pelasi kaudella 2015–2016 vain yhden ottelun C-nuorten SM-karsinnoissa. Hän palasi kaukaloihin vasta 15 kuukauden jälkeen tammikuussa 2017. Pärssinen oli C-nuorten SM-sarjan tehoilla 4+3=7 TPS:n paras maalintekijä ja hän jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Aarne Intosen kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten SM-pronssia. Kaudella 2017–2018 Pärssinen toimi TPS:n B-nuorten varakapteenina.
Pääsarjaura Suomessa
Kaudella 2018–2019 Pärssinen nousi vain 17-vuotiaana TPS:n A-nuorten kapteenistoon. Hän pelasi samalla kaudella myös ensimmäisen ottelunsa seuran SM-liigajoukkueessa. Pärssiselle avautui paikka TPS:n liigakokoonpanosta 18. joulukuuta 2018 vieraissa Saimaan Palloa vastaan, kun joukkueen hyökkäyksestä olivat sivussa loukkaantuneet Ilari Filppula ja Oula Palve sekä alle 20-vuotiaiden MM-leirille osallistunut Kaapo Kakko. Hänet merkittiin TPS:n kolmanneksi keskushyökkääjäksi laidoillaan Teemu Väyrynen ja Markus Nurmi. Pärssinen sai ottelussa jääaikaa 12.31 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki kuudennessa ottelussaan 26. tammikuuta 2019 Porin Ässiä vastaan. Pärssinen pelasi kauden aikana kaikkiaan seitsemän SM-liigaottelua.
Nashville Predators varasi Pärssisen seitsemännellä kierroksella 210. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2019. Ennen tätä, huhtikuussa 2019 hän teki TPS:n SM-liigajoukkueen kanssa kolmivuotisen juniorisopimuksen. Pärssisen tulokaskausi 2019–2020 toi 31 runkosarjaottelussa tehopisteet 5+7=12. Hän vahvisti TPS:ää kauden aikana myös Spengler Cupissa, jossa Pärssinen antoi neljässä ottelussa yhden maaliin johtanen syötön. Hän pelasi ison osan kaudestaan vielä myös seuran A-nuorissa, joiden varakapteenina Pärssinen toimi.
Kesäkuun 2021 vaihteessa Pärssinen teki Nashville Predatorsin kanssa kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen. Hänen keskimääräinen kausipalkkansa NHL:ssa on 950 000 dollaria. Pärssinen osallistui syksyllä seuran harjoitusleirille, mutta sen päätteeksi Predators lähetti hänet kaudeksi 2021–2022 lainalle TPS:ään. Pärssinen jatkoi joukkueen selkeänä ykköskeskushyökkääjänä laidoillaan Mikael Pyyhtiä ja Markus Nurmi. Hän oli TPS:n kolmanneksi paras pistemies tehopistein 9+23=32. Runkosarjan lopulla maaliskuussa 2022 Pärssinen oli kuusi ottelua sivussa, kun hän sai aivotärähdyksen jäätyään vaarallisen näköisesti JYPin Jan Ščotkan taklaamaksi. Hän saavutti kauden päätteeksi SM-hopeaa. SM-liigakauden jälkeen toukokuussa Pärssinen siirtyi AHL-joukkue Milwaukee Admiralsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä yhdeksän pudotuspeliottelua tehopistein 1+2=3.
NHL-ura
Syksyn 2022 harjoitusleirin päätteeksi Predators lähetti Pärssisen Milwaukee Admiralsin AHL-joukkueeseen. Marraskuussa hänet nostettiin Predatorsin NHL-vahvuuteen. Pärssinen teki pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 12. marraskuuta 2022 New York Rangersia vastaan. Hänestä tuli NHL:n kaikkien aikojen neljäs toisen polven suomalaispelaaja Niklas Hagmanin, Kasperi Kapasen ja Jesse Ylösen jälkeen. Pärssinen merkittiin heti Predatorsin ykkösketjuun laitaan Mikael Granlundin ja Filip Forsbergin viereen. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.49 minuuttia, mikä oli joukkueen hyökkääjistä eniten. Ylivoimalla Pärssinen pelasi 4.02 minuuttia. Hän teki ottelussa myös NHL-uransa avausmaalin ensimmäisellä laukauksellaan. Pärssinen valittiin ottelun ykköstähdeksi. Tammikuussa 2023 Pärssinen sivusi Nashvillen tulokaspelaajien ennätystä, kun hän teki tehopisteen seitsemässä peräkkäisessä ottelussa.
Maajoukkueura
Pärssinen pelasi alle 20-vuotiaiden maailmanmestuuskilpailuissa vuonna 2021, jolloin hän voitti pronssia. Pärssinen valittiin Sveitsiä vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Pärssinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019. Hänet valittiin Valko-Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Pärssinen pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2018 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2017. 18. helmikuuta 2018 hän onnistui tekemään kypärätempun Suomen alle 17-vuotiaiden maajoukkueen harjoitusottelussa Ruotsia vastaan. Yhteensä Pärssinen on pelannut 11 nuorten ja 40 poikien maaottelua.
Suomen miesten maajoukkueessa Pärssinen on pelannut kolme ottelua ilman tehopisteitä. Hän pelasi ensimmäisen miesten maaottelunsa Channel One Cupin 16. toukokuuta 2021 Prahan O2 Arenalla pelatussa avausottelussa Tšekkiä vastaan. Pärssinen merkittiin Suomen neljänneksi keskushyökkääjäksi laidallaann toinen debytantti, Markus Nenonen sekä hänen kanssaan TPS:ssäkin ketjukaverina pelannut Markus Nurmi.
Pelityyli
Faneille.com -sivuston toimittaja Toni Rajamäen mukaan Pärssinen on erittäin vahva kahden suunnan keskushyökkääjä, jolla on myös kiekollista taitoa. Rajamäen mukaan hänen suurin vahvuutensa on pelinlukutaidot.
Muuta
Pärssinen on pelannut nuorempana jalkapalloa. Hän valmistui ylioppilaaksi Kerttulin lukiosta keväällä 2020. Hänen pikkuveljensä Jiri pelaa puolustajana Hämeenlinnan Pallokerhon SM-liigajoukkueessa sekä heidän pikkuveljensä Julius ja Jesse pelaavat hyökkääjinä Turun Palloseuran U16-joukkueessa. Veljesten isä Timo Pärssinen pelasi omalla urallaan hyökkääjänä 17 NHL-ottelua Mighty Ducks of Anaheimissa kaudella 2001–2002 ja hän pelasi myös viidet MM-kilpailut saavuttaen kaksi hopeaa, vuosina 2001 ja 2007.
Tervel Pulev
Tervel Venkov Pulev (, s. 10. tammikuuta 1983 Sofia) on bulgarialainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Pulev osallistui Lontoon olympialaisissa 2012 raskaansarjan kilpailuun sijoittuen kolmanneksi. Ensimmäisen ammattilaisottelun Pulev otteli joulukuussa 2016. Elokuuhun 2019 mennessä hän oli otellut 13 ammattilaisottelua, jotka kaikki hän oli voittanut. Pulev voitti EBU:n alemman raskassarjan EU-mestaruuden lokakuussa 2018. Pulevin veli Kubrat Pulev on myös ammattilaisnyrkkeilijä.
Ammattilaisottelut
''Tilanne 21. elokuuta 2019''
Naarajärven vankila
thumb|Yleiskuva Naarajärven vankilasta tieltä katsottuna. Naarajärven vankila on avovankila Pieksämäen kaupungissa, noin 10 kilometrin päässä keskustasta Naarajärvellä. Vankila kuuluu Itä- ja Pohjois-Suomen rikosseuraamusalueeseen ja siellä on paikat 101 vangille. Vankilaan sijoitetaan päihteettömyyteen sitoutuvia, pääasiassa lyhytaikaisia vankeusrangaistuksia tai sakon muuntorangaistusta kärsiviä vankeja sekä pidemmän rangaistuksen loppuvaiheessa olevia vankeja.
Naarajärvellä oli vuonna 2015 keskimäärin 77 vankia. Vankilassa työskentelee noin 50 henkilöä.
Toiminnot
Vangit voivat valita osallistuvatko päivittäiseen työtoimintaan, ammatilliseen koulutukseen vai kuntouttavaan päivätoimintaan. Tuotannollinen työtoiminta koostuu puu-, metalli- ja autokorjaamotöistä. Muu työtoiminta on huoltoluonteista. Vankilassa voi suorittaa autoalan perustutkinnon, joka sisältää korinkorjaus- ja maalausosiot. Lisäksi järjestetään muun muassa päihdekuntoutus- ja verkostoitumiskursseja. Vankilan tavoite on vähentää syrjäytymistä ja uusintarikollisuutta.
Historia
Naarajärven varavankila perustettiin vuonna 1945 väliaikaisena laitoksena jatkosodan aikaisen Naarajärven sotavankileirin paikalle. Alkuvaiheessa varavankilaan sijoitettiin invalideja ja sairaita, mutta vankiluvun kasvaessa aloitettiin työtoiminta. Vangit työskentelivät aluksi vankilan omissa rakennustöissä, ja myöhemmin lukuisissa työsiirtoloissa esimerkiksi radanrakennus-, maatalous- ja metsätöissä. 1950-luvulla laitoksen rakennuskantaa ja työtoimintaa kehitettiin laajamittaisesti. Tuolloin rakennetut työhuonetilat korvautuivat 1975–1987 ajanmukaisilla teollisuustiloilla. Asuin-, huolto- ja henkilöstötilojen rakennuskantaa modernisoitiin vuonna 2004 valmistuneessa uudistuksessa.
Vankilaan perustettiin ensimmäinen avo-osasto vuonna 1975. Naarajärvi muuttui kokonaan avovankilaksi 1986.
Aiheesta muualla
62.2936°N, 27.0216°W
Silja Eskelinen
Silja Eskelinen (s. 26. elokuuta 1993) on suomalainen salibandyn pelaaja, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Suomen naisten maajoukkueessa 43 ottelua ja saavuttanut MM-hopeaa Tampereella 2015, Bratislavassa 2017 ja Uppsalassa 2021. Hän on tehnyt maaotteluissa seitsemän maalia ja saanut kuusi syöttöpistettä.
Naisten Salibandyliigassa Eskelinen on edustanut Tikkurilan Tiikereitä vuosina 2009–2013 sekä nurmijärveläistä SB-Prota vuosina 2013–2016 ja 2018–2020. Hän on voittanut SM-kultaa vuosina 2014 ja 2019 sekä saavuttanut SM-hopeaa vuonna 2015 ja SM-pronssia 2016. Kaudet 2016–2018 Eskelinen pelasi Sveitsin liigassa Piranha Churin joukkueessa ja voitti jälkimmäisellä kaudella Sveitsin-mestaruuden. Vuonna 2020 hän siirtyi ruotsalaisseura Malmö FBC:hen.
Mielenterveyden häiriö
Mielenterveyden häiriöllä tarkoitetaan yleensä mielenterveyden poikkeamista tavanomaisesta sellaisella tavalla, että siitä aiheutuu haittaa itselle tai muille. Mielenterveyteen liittyvät määritelmät riippuvat myös vallitsevasta kulttuurista ja historiallisesta tilanteesta.
Mielenterveyden häiriöillä viitataan toisinaan kaikkiin psykiatrisiin häiriöihin. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa käytetty Yhdysvaltain psykiatrisen yhdistyksen diagnoosiluokitus DSM on nimeltään mielenterveyshäiriöiden luokitus, vaikka se sisältää myös elimelliset unihäiriöt, motoriset häiriöt, seksuaalitoimintojen häiriöt, lukihäiriön, ADHD:n, autismikirjon häiriön ja älyllisen kehitysvammaisuuden kaltaiset aivojen kehitykselliset häiriöt.
Mielenterveyden ongelmia kutsutaan häiriöksi, jos oireet ovat pitkäkestoisia ja suhteettomia mahdollisiin ulkoisiin syihin nähden, jos potilas ei kykene hallitsemaan niitä ja jos ne haittaavat hänen toimintakykyään. Mielenterveyden häiriön oireita voi ilmetä silloinkin, kun kliinisen häiriön kriteerit eivät täyty. Tällaiset subkliiniset tilat ovat tavallisesti jatkuvan tai tilapäisen psyykkisen paineen aiheuttamia, ja ne saattavat muodostua merkittäväksi taakaksi, vaikka niistä kärsiviä ei hoideta julkisella puolella.
Vakavimmat mielenterveyshäiriöt saattavat vammauttaa ihmisen lähes kokonaan ja sulkea hänet kokonaan yhteiskunnan toimintojen ja sosiaalisten suhteiden ulkopuolelle. Joihinkin mielenterveyden häiriöihin saattaa liittyä myös esimerkiksi psykoosien aikana esiintyvää sairaudentunnottomuutta.
Yleisyys
Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestö OECD:n mukaan suomalaisilla on enemmän mielenterveysongelmia kuin missään muussa Euroopan unionin maassa. Mieli ry:n mukaan 20–25 prosenttia suomalaisista sairastaa vuosittain jonkinlaista mielenterveyden häiriötä. Järjestön mukaan joka toinen suomalainen kokee mielenterveyden häiriön jossain elämänsä vaiheessa. Mielenterveyden häiriöt ovat siten yleisempiä kuin esimerkiksi syöpä tai diabetes.
Yhdysvalloissa yli 26 prosenttia täysi-ikäisistä täyttää mielenterveyden häiriön kriteerit, ja vakava mielenterveyden häiriö on seitsemällä prosentilla. Ahdistuneisuushäiriöt ovat yleisin mielenterveyden häiriö: 18 prosenttia aikuisväestöstä kärsii ahdistuneisuushäiriöstä. Noin puolet heistä jotka diagnosoidaan ahdistuksesta kärsiviksi diagnosoidaan myös masennuksesta kärsiviksi. Masennuksesta kärsii 6,7 prosenttia yhdysvaltalaisista ja se on johtava työkyvyttömyyden syy 15–44,3-vuotiaiden keskuudessa. Alkoholismi ja mielenterveysongelmat liittyvät usein toisiinsa, eli alkoholismin taustalta paljastuu mielenterveysongelma.
Edward Schieffelin tutkimusten mukaan Kaluli-alkuperäisasukasheimon keskuudessa masennusta esiintyy yhdellä kahdestatuhannesta. Mielenterveyden häiriöitä on kuusi kertaa enemmän ihmisillä, jotka kuuluvat matalimpaan sosioekonomiseen luokkaan verrattuna ylimpään sosioekonomiseen luokkaan.
Historia
Mielenterveyden häiriöiden ja neurologisten sairauksien välinen raja on vaihdellut eri aikoina tyypillisesti siten, että mielenterveyden häiriöinä pidettyjen sairauksien on huomattu myöhemmin olevankin neurologisia sairauksia. Tällaisia sairauksia on esimerkiksi epilepsia, joka luokiteltiin psykiatriseksi sairaudeksi vielä 1950-luvulla.
Työkyky ja toimeentulo
Mielenterveyden häiriöt aiheuttavat usein työkyvyttömyyttä. Yksityisen Terveystalon asiakkailla oli vuonna 2017 selkäsäryn jälkeen eniten sairauspoissaolopäiviä mielenterveysongelmien vuoksi. Erilaiset ahdistuneisuushäiriöt sekä masennus ja unettomuus johtivat yleisimmin sairauslomiin.
Mielenterveyden häiriön perusteella eläkettä hakevien keski-ikä on 45 vuotta ja noin 30 prosenttia hakemuksista hylättiin vuonna 2011. Mielenterveysongelmien perusteella myönnetyn työkyvyttömyysetuuden saantimahdollisuus on heikentynyt enemmän kuin potilailla keskimäärin. Eniten hylkäyksiä tehtiin älyllisestä kehitysvammaisuudesta kärsiville, joista yli puolet sai hylkäävän päätöksen. F40–F45-diagnoosiluokkien sairauksista kärsivistä hakijoista 54 prosenttia sai hylkäävän päätöksen. Kyseinen potilasryhmä sairastaa ahdistuneisuushäiriötä, pakko-oireista häiriötä, dissosiatiivista häiriötä tai elimellisoireisia häiriöitä. Noin puolet mielenterveysperusteisista hakemuksista tehdään masennuksen perusteella, ja 25 prosenttia masennuspotilaista saa hylkäävän päätöksen​.
Syyt ja riskitekijät
Minkään yksittäisen tekijän ei katsota aiheuttavan mielenterveyden häiriöitä, vaan syynä pidetään aina useiden tekijöiden yhteisvaikutusta. Mielenterveyden häiriön riskiä lisäävät esimerkiksi pieni syntymäpaino, runsas kannabiksen käyttö teini-iässä sekä lapsuusajan traumaattiset kokemukset. Myös yksinäisyys, rangaistus-pettymyselämykset, menetykset, tietyt välttelymahdollisuudet, suuret elämänmuutokset ja muut stressitekijät lisäävät riskiä. Yleensä jokin stressitekijä laukaisee mielenterveyden häiriön, jonka puhkeamiselle muut tekijät ovat jo aiemmin luoneet pohjaa. Merkittäviä stressitekijöitä ovat esimerkiksi seuraavat:
Työelämän kuormittavuus
Vuonna 2020 annetun asiantuntija-arvion mukaan jopa puolessa mielenterveyden ongelmien vuoksi sairauslomaa hakevien työkyvyttömyyden taustalla on liika kuormittuminen työstä. Myös hankalaksi koettu työaika lisää riskiä sairastua mielenterveyden häiriöön.
Oksidatiivinen stressi
Oksidatiivista stressiä pidetään yhtenä osasyynä muun muassa skitsofrenian, masennuksen ja bipolaarisen häiriön puhkeamiseen.
Ympäristösaasteet kuten myrkylliset raskasmetallit ja ilman pienhiukkaset
Ympäristön raskasmetallit lyijy ja kadmium on yhdistetty skitsofrenian ilmenemiseen. Lyijylle ja kadmiumille lapset altistuvat erityisesti alueilla joilla kaivetaan kivihiiltä. Nykyään lyijyaltistuksen suurin lähde on hiilivoimaloiden päästämät ilmakehän hiukkaset.
Vuonna 2004 on löydetty tulos, että sikiöaikainen lyijyaltistus ja skitsofrenia myöhemmin elämässä liittyvät toisiinsa. Vuonna 2009 teoriaa on kehitetty pidemmälle. Vuonna 2013 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin sikiöaikaisen lyijyaltistuksen aiheuttavan riskin saada skitsofrenian myöhemmin elämässä. Lyijy ei pelkästään synnytä tätä riskiä, vaan lyijyn on estettävä N-metyyli-D-aspartaattireseptori (NMDAR), joka vaikuttaa aivojen kehitykseen, oppimiseen ja muistiin.
Ilmansaasteista pienhiukkasten (alle 2,5 μm) on todettu vahingoittavan kehittyvien hiirten aivojen osaa joka on keskeinen skitsofreniassa. Pienhiukkaset saavat aivojen osan tulehtumaan ja se häiritsee valkoisen aineen kehittymistä.
Lapsuuden infektiot
Lapsuudessa koetut vuodeosastohoitoa vaatineet infektiot ja immuunipuolustus liittyvät mielenterveyden häiriöiden etiologioihin. Erityisen korkeita todennäköisyyksiä mielenterveyden häiriön kehittymiseen myöhemmässä elämässä ovat yhteydessä kun infektio on ollut niin vakava että sen hoitamiseen on jouduttu käyttämään anti-infektiivisiä lääkkeitä, erityisesti antibiootteja. Rintaruokinnan on todettu vähentävän vauvan infektioita, erityisesti korva-, kurkku- ja sinus-infektioita. Lehmänmaitoa sisältävän äidinmaidonkorvikkeen proteiinin on havaittu aiheuttavan vauvalle heikentyneen immuunireaktion. Lehmänmaidossa on beta-laktoglobuliinia jota ei ole äidinmaidossa. Beta-laktoglobuliini muistuttaa ihmisen glykodeliini-proteiinia, joka kontrolloi ihmisen T-imusolujen tuotantoa. Rintaruokinnan edut verrattuna äidinmaidonkorvikkeisiin ovat selvät kehitysmaissa, joissa on huonotasoinen hygienia. Rintaruokinnan on todettu vähentävän skitsofrenian ilmaantuvuutta.
Kuppa
Kupan aiheuttama aivovaurio saattaa johtaa mielenterveyden häiriöön, minkä vuoksi merkittävä osa mielisairaaloiden potilaista sairasti kuppaa ennen antibioottien keksimistä.
Tarja Markus
Tunnetuimmillaan Markus oli 1960–70-luvun taitteessa. Hän esiintyi niin Erkko Kivikosken (Kesyttömät veljekset, 1969), Risto Jarvan (Ruusujen aika, 1969) kuin Maunu Kurkvaarankin (Rottasota, 1968; Miljoonaliiga, 1968; Punatukka, 1969) elokuvissa. Komedianäyttelijänlahjansa hän pääsi näyttämään Spede Pasasen elokuvissa Speedy Gonzales – Noin 7 veljeksen poika (1970) ja Kahdeksas veljes (1971).
Mielenterveyden häiriö
Vaikeat elämänolosuhteet ja traumatisoivat kokemukset
Lasten kokemat vanhempien avioerot ja isän puuttuminen liittyvät mielenterveyden häiriöihin aikuisuudessa. Erityisesti tämä liittyy tyttöjen masennukseen 14-vuotiaana.
Tarja Markus
Vuonna 1967 Markus oli yksi Ryhmäteatterin perustajajäsenistä.
Mielenterveyden häiriö
Vaikeat elämänolosuhteet ja traumatisoivat kokemukset
Mielenterveyden häiriöiden alkulähde löytyy YK:n vuonna 2016 julkaiseman erikoisraportin mukaan usein yksilön vaikeista elämänolosuhteista ja yhteiskunnallisista ongelmista. Myös traumaattiset kokemukset lisäävät mielenterveyden häiriön riskiä. On esimerkiksi arvioitu, että jopa puolet turvapaikanhakijoista kärsii jostain mielenterveyden häiriöstä kuten post-traumaattisesta stressihäiriöstä, masennuksesta tai ahdistuneisuushäiriöstä. Arviolta kolme neljästä turvapaikanhakijasta on kokenut tai nähnyt väkivaltaisen tapahtuman kuten fyysistä tai seksuaalista väkivaltaa, vangitsemista, kidutusta ja kuolemaa. Pakolaistrauma voi näkyä myös kiintymyssuhteiden häiriöinä, syyllisyytenä turvaan pääsemisestä, heikentyneenä keskittymiskykynä, luottamuksen puutteena ja yksinäisyytenä.
Tarja Markus
Vuonna 2006 Markus teki koskettavan sivuroolin surullisena ja alkoholisoituneena Liisana Helsinkiin sijoittuvassa japanilaiselokuvassa Ruokala Lokki. Syksystä 2009 alkaen Markus on esiintynyt televisiosarjan Salatut elämät joissakin jaksoissa esittäen lääkäri Petra Kettusta.
Mielenterveyden häiriö
Vaikeat elämänolosuhteet ja traumatisoivat kokemukset
On myös todisteita sille, että mielenterveyteen vaikuttaa yhteiskunnan tai lähiympäristön nopeat muutokset, joihin yhteisöllä tai yksittäisellä ihmisellä ei ole ollut riittävästi aikaa sopeutua.
Tarja Markus
Tarja Markuksen puoliso oli Jorma Markus 1967–? ja näyttelijä Pertti Roisko.
Mielenterveyden häiriö
Rintaruokinnan puute
Rintaruokinnalla on monipuolisia positiivisia vaikutuksia lapsen psykologiseen hyvinvointiin ja se saattaa suojata lasta myöhemmältä masennukselta ja ahdistuneisuudelta.