cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lumikuningatar (elokuva)
Lumikuningatar on vuonna 1986 valmistunut suomalainen lapsille suunnattu fantasiaelokuva. Sen on ohjannut, käsikirjoittanut sekä tuottanut Päivi Hartzell. Elokuva perustuu H. C. Andersenin satuun Lumikuningatar vuodelta 1845.
Lumikuningatar saavutti Jussi-palkinnot parhaasta musiikista ja parhaasta visuaalisesta suunnittelusta. Elokuva sai valtion elokuvatuotannon laatutuki -palkinnon ja se valittiin Suomen Oscar-ehdokkaaksi. Lumikuningatar toi elokuvateattereihin katsojia 96 936.
Tuotanto
Lumikuningatar oli tekoaikanaan poikkeuksellisen suuri elokuvatuotanto, kokonaiskustannuksiltaan yli 6 miljoonaa markkaa. Suomen elokuvasäätiö osallistui elokuvan rahoitukseen 2 885 000 markalla.
Musiikki
Lumikuningattaren musiikin on säveltänyt Jukka Linkola, joka sai parhaan musiikin Jussi-palkinnon. Vuonna 1987 musiikista julkaistiin soundtrack-albumi Music from the Film The Snow Queen. Elokuvassa rosvoveljeä esittänyt laulaja Ismo Alanko esitti ja levytti kappaleen ”Rosvojen juhlat”.
Jarmo Saaren albumilla Filmtet – A Tribute to Finnish Cinema on elokuvan musiikkiteemoista koostettu kappale ”Lumikuningatar”.
Suomen laki
Suomen laki tarkoittaa Suomessa voimassa olevaa lakia. Suomen perustuslain mukaan lainsäädäntävalta Suomessa kuuluu eduskunnalle. Myös valtioneuvosto voi tietyin edellytyksin antaa asetuksia, mutta asetus tai muu alemmanasteinen säädös ei saa sisältää lain kanssa ristiriidassa olevia säännöksiä. Esimerkiksi ”Oikeudesta saada vakaumuksen perusteella vapautus osallistumisesta sotilaalliseen maanpuolustukseen säädetään lailla” (perustuslain 127 §) tarkoittaa, että tästä oikeudesta ei voi säätää lakia alemmantasoisella säädöksellä (asetuksella, sotilaskäskyllä tms.). Säännös toistuu perustuslain 80 §:n 1 mom:ssa seuraavasti: "Tasavallan presidentti, valtioneuvosto ja ministeriö voivat antaa asetuksia tässä perustuslaissa tai muussa laissa säädetyn valtuuden nojalla. Lailla on kuitenkin säädettävä yksilön oikeuksien ja velvollisuuksien perusteista sekä asioista, jotka perustuslain mukaan muuten kuuluvat lain alaan. Jos asetuksen antajasta ei ole erikseen säädetty, asetuksen antaa valtioneuvosto."
Eduskunnan lainsäädäntöä koskevat päätökset ovat yleensä muutoksia johonkin lainsäädännön osaan. Nämä on otsikoitu ”Laki X-lain muuttamisesta”. Yleensä sanalla ”laki” viitataan kuitenkin tietyllä hetkellä voimassa olevaan lakiin.
Suomessa yleisiä tuomioistuimia ovat käräjäoikeudet, hovioikeudet ja korkein oikeus ja hallinnollisia tuomioistuimia hallinto-oikeudet ja korkein hallinto-oikeus. Lisäksi on muutamia erityistuomioistuimia, kuten työtuomioistuin ja markkinaoikeus.
Lain säätäminen Suomessa
Lain säädäntä lähtee liikkeelle hallituksen esityksestä tai kansanedustajan aloitteesta, joista hallituksen esityksellä on ensisijainen asema. Sadan kansanedustajan allekirjoittama aloite on kuitenkin käsiteltävä samanarvoisena kuin hallituksen esitys.
Aloitteen jälkeen laki päätyy eduskunnan kansliaan, josta se siirtyy puhemiesneuvostoon luettavaksi. Puhemies esittelee lakiesityksen eduskunnalle lähetekeskustelussa. Lähetekeskustelun jälkeen aloite siirtyy siihen erityisvaliokuntaan, johon se keskustelussa määrätään laajempaa valmistelua varten.
17-jäseninen erikoisvaliokunta voi halutessaan hylätä ehdotuksen tai antaa sen raueta. Valiokunnassa kuullaan myös alan asiantuntijoita asiaan perehtymisen varmistamiseksi. Erikoisvaliokunnan tehtyä mietintönsä aloite siirtyy täysistuntoon odottamaan käsittelyään, jotta kansanedustajat ehtivät perehtyä siihen.
Ensimmäisessä täysistunnossa käydään yleiskeskustelu aiheesta. Keskustelussa päätetään ehdotuksen lähettämisestä suureen valiokuntaan asian ollessa merkittävä tai ristiriitainen. Keskustelun jälkeen siirrytään käymään läpi ehdotusta vaihe vaiheelta yksityiskohtaisesti ja muutosehdotuksien kuuleminen. Jos yksityiskohtiin ei puututa, ehdotus siirtyy seuraavaan käsittelyyn, muussa tapauksessa se siirtyy suureen valiokuntaan. Suomessa lakiehdotuksista murto-osa päätyy suureen valiokuntaan. Suureen valiokuntaan mennyttä ehdotusta kohdellaan kuten erikoisvaliokunnasta tullutta ehdotusta.
Toiseen käsittelyyn lakiehdotus pääsee aikaisintaan kolmen päivän kuluttua ensimmäisestä käsittelystä. Ehdotus joko hyväksytään tai hylätään yksinkertaisella enemmistöllä. Muutosehdotuksia ei tässä vaiheessa voi enää tehdä. Mikäli äänet menevät tasan, voittaja arvotaan.
Hyväksynnän jälkeen lain kieliasu tarkastetaan ja se lähetetään tasavallan presidentille vahvistettavaksi. Presidentti voi pyytää ennen vahvistustaan ylimmän tuomioistuimen lausunnon perustuslaillisuudesta. Presidentti voi hyväksyä lain kolmen kuukauden kuluessa. Mikäli näin ei tapahdu laki palaa eduskunnan käsittelyyn, jossa se voidaan hyväksyä tai hylätä muuttumattomana yksinkertaisella enemmistöllä. Lain tultua hyväksytyksi se julkaistaan säädöskokoelmassa.
Lakien julkaiseminen Suomessa
Kaikki lait ja asetukset sekä niiden muutokset julkaistaan Suomen säädöskokoelmassa, kun ne on vahvistettu. Siellä ne kuitenkin julkaistaan vain niiden säätämisen yhteydessä, ei uudestaan myöhemmissä painoksissa.
Suomessa voimassa olevien lakien lukumäärää on vaikea arvioida. Kaikkia voimassa olevia lakeja ei ole kootusti julkaistu missään painetussa teoksessa eikä toistaiseksi myöskään missään sähköisessä juridisessa tietopalvelussa, vaikka näin saatetaankin virheellisesti esimerkiksi mainonnassa väittää. Vuosittain julkaistava Talentum Media Oy:n kolmiosainen Suomen laki -teos tai Edita Publishing Oy:n kaksiosainen Lakikirja-teos kuitenkin sisältävät kaikki merkittävimmät lait ja asetukset oikeusalan mukaan järjestettynä. Pääosa niistä on myös Valtion säädöstietopankin, Finlexin ajantasaisessa säädöskannassa, mutta sielläkään ei ole kaikkia Suomessa voimassa olevia lakeja, vaan tietokantaan otetaan valikoidusti kansalaisen kannalta tärkeät säädökset, myös lakia alemmanasteiset.
Suomen lakitekstien tekijänoikeus
Yleensä tekijänoikeuslaki edellyttää kirjallisten tekstien kopioimiseen ja levittämiseen tekijän luvan. Tekijänoikeuslain mukaan kuitenkaan ”lakeihin ja asetuksiin sekä viranomaisen tai muun julkisen elimen päätöksiin ja lausumiin ei ole tekijänoikeutta” (tekijänoikeuslaki 9 §). Näitä viranomaisten alkuperäistekstejä saa vapaasti kopioida ja levittää. Tosin mikäli kokoelma lakeja tai viranomaisen lausumia on toimitettu valikoiden julkaisuksi, toimittajalla voi olla tähän toimitustyöhön tekijänoikeus tai luettelosuoja. Näin esimerkiksi Talentum Media Oy:n toimittamien Suomen Laki -teosten, Edita Publishing Oy:n lakikokoelmien sekä sähköisten Finlex- ja Edilex-tietokantojen toimitukselliset ratkaisut saattavat kuulua tekijänoikeuden suojan piiriin. Harkittaessa tekijänoikeussuojan ulottumista lakiin ja lakikokoelmiin on kuitenkin huomattava, että laki on edelleen oikeusalamaisille osoitettu käsky, joka ei voi luonteensa mukaan olla suojattu kenenkään yksinoikeudeksi. Lain pätevyyden edellytys on, että se on asianmukaisesti julkaistu (ns. promulgaatio-vaatimus).
Lukumäärä
Oikeusministeriön arvion mukaan Suomessa on voimassa noin 3 800 lakia, mutta lisäksi on noin 9 000 niihin liittyvää asetusta. Ministeriöiden ja koko maan alueella toimivien viranomaisten antamia määräyksiä ja ohjeita sekä viranomaispäätöksiä ynnä muita on noin 3 600. Tällaisia ovat esimerkiksi opetushallituksen ja ruokaviraston antamat määräykset. Suomea velvoittavia Euroopan unionin asetuksia on voimassa noin 6 000 ja kansalliselle lainsäätäjälle toimintaohjeita antavia direktiivejä noin 1 100. Suomi on liittynyt myös moneen kansainväliseen sopimukseen, joiden määräyksiä maan tulee noudattaa; sellaisia on noin 1 800. Kaiken kaikkiaan Suomessa on siis yli 25 000 velvoittavaa sääntöä.
Dogfeiling
Dogfeiling eli Dogfeilion oli pieni kuningaskunta Pohjois-Walesissa ensimmäisen vuosituhannen puolivälissä.
Suomen laki
Muutamia lakeja
Joitakin eduskunnan säätämiä lakeja:
Dogfeiling
Valtio syntyi Gwyneddin itärajalle varhais-keskiajalla. Alue nimettiin Dogfaeliksi Gwyneddin ensimmäisen kuninkaan Cuneddan kahdeksannen pojan Dogfaelin mukaan. Valtio syntyi vuoden 445 tienoilla ja liitettiin takaisin Gwyneddiin vuoden 700 tienoilla.
Suomen laki
Huomautuksia
<references group=Huom />
Québecin lippu
thumb|230px|Québecin lippu
Québecin lippu on Québecin provinssin tunnus. Sen lempinimi on Fleurdelisé. Se hyväksyttiin provinssin viralliseksi lipuksi 21. tammikuuta 1948 Québecin alueparlamentin istunnossa. Lipussa on sinisellä taustalla valkoinen risti ja neljä valkoista liljaa. Päinvastoin kuin yleensä luullaan, lipun valkoinen risti viittaa Ranskan kuningaskuntaan ja liljat sinisellä pohjalla viittaavat Neitsyt Mariaan. Alun perin liljat olivat kulmissa osoittaen keskustaa kohti, mutta ne käännettiin nykyisille sijoilleen hyvin pian.
Edward Forbes
thumb|Edward Forbes Edward Forbes (12. helmikuuta 1815 – 18. marraskuuta 1854) oli brittiläinen luonnonhistorioitsija ja meribiologi. Hän toimi Geological Society of Londonin kuraattorina ja botaniikan professorina Lontoon King’s Collegessa. Forbes kartoitti kasvi- ja eläinlajien levinneisyyksiä Britanniassa ja yhdisti ne geologisiin tapahtumiin.
Forbes oli mukana HMS Beaconin matkalla Aigeianmerellä 1841. Tutkimusmatkalla nostettiin ruoppausnäytteitä eri syvyyksistä. Forbes havaitsi että meren eliöiden määrä ja koko väheni syvyyden kasvaessa. Tästä hän johti ns. atsoottisen hypoteesin (Azoic hypothesis, myös Abyssus theory), jonka mukaan yli 300 sylen syvyydessä (n. 550 metriä) vedenpinnan alla ei ole lainkaan elämää. Teoria kumottiin vasta 1860-luvulla, kun norjalainen meribiologi Michael Sars kuvaili yhdeksäätoista yli 300 sylen syvyydessä elävää lajia.
Vakaga
Vakaga on yksi Keski-Afrikan tasavallan prefektuureista. Sen pääkaupunki on Birao. Vakagan pinta-ala on 46 500 neliökilometriä ja siellä on vuoden 2003 väestönlaskennan mukaan 52 255 asukasta.
Vakagan rajanaapurit ovat Bamingui-Bangoran, Haute-Kotto, Tšad ja Sudan.
Talk Talkin diskografia
Talk Talk oli vuosina 1981–1991 toiminnassa ollut brittiläinen yhtye.
Cynan ap Hywel
Cynan ap Hywel oli Gwyneddin ruhtinas vuosina 999-1005. Gwynedd oli yksi Walesin entisistä valtakunnista. Hän oli Hywel ap Ieuafin poika.
Hän seurasi hallitsijana Maredudd ap Owainia vuonna 999, jolloin valta palautui alkuperäiselle hallitsijasuvulle eli Idwal Foel ap Anarawdin jälkeläisille. Cynan hallitsi vuoteen 1005, mutta hänen hallintokaudestaan ei tiedetä juuri mitään, ei edes miksi hänen seuraajansa oli perimysjärjestyksen ulkopuolinen Aeddan ap Blegywryd.
Qobustan
Qobustan (vuoteen 2008 saakka Mərəzə, ven. Мараза, Maraza) on kaupunki Azerbaidžanissa. Se sijaitsee Kaukasusvuoriston reuna-alueella 101 kilometriä Bakusta länteen. Kaupunki on Qobustanin piirin keskus. Sen kautta kulkee Bakusta Georgian rajalle johtavan M1-valtatie. Asukkaita on 4 100 henkeä (vuonna 2010).
Mərəzəstä tuli kaupunkimainen taajama vuonna 1968. Vuonna 2008 se sai kaupungin statuksen ja nimen Qobustan.
Kaupunki on viljan viljelyyn keskittyneen maatalousalueen keskus. Nähtävyyksiin kuuluvat vuonna 1402 rakennettu Diri baban hautakammio ja 1600-luvun karavaaniseraijin rauniot. Paikkakunta tunnetaan siellä kudotuista matoista.
Näkijän tytär
Näkijän tytär on kirjailija Lene Kaaberbølin Näkijä-kirjasarjan ensimmäinen osa. Kirjasarjan kolme seuraava osaa ovat Näkijän amuletti, Käärmeen lahja ja Näkijän sota. Niitä on julkaistu suomeksi vuodesta 2005 lähtien.
Juoni
Kirjan päähenkilö on 11-vuotias Dina. Dina elää Koivukylässä yhdessä äitinsä, isoveljensä Davinin ja pikkusiskonsa Mellin kanssa. Dina on perheensä ainoa lapsi, joka on perinyt äitinsä näkijän silmät. Hänellä ei perheensä lisäksi ole ystäviä, sillä kukapa pystyisi olemaan ystävä jonkun kanssa, jota ei pysty katsomaan silmiin. Näkijällä on nimittäin taito nähdä ihmisen kaikki pahat ja pikkumaiset teot vain katsomalla tätä silmiin ja saada hänet katumaan tekojaan.
Eräänä päivänä saapuu mies Dunarkista hakemaan Dinan äitiä avukseen. On sattunut rikos, murha, ja Dinan äidin on tultava varmistamaan murhaajan syyllisyys. Dinan äiti ei kuitenkaan palaa takaisin niin kuin yleensä vaan Dunarkista saapuu uusi mies, Drakan, hakemaan tällä kertaa Dinaa hänen äitinsä avuksi. Dina lähtee miehen mukana Dunarkiin, paikan päällä kuitenkin selviää, että Drakan on hakenut Dinan kiristääkseen tämän äitiä. Dinan äiti ei nimittäin ole tunnustanut murhasta epäiltyä Lordi Nicodemus Korppia syylliseksi tämän isän linnanherra Ebnezer Korpin, linnan herran miniän Adelan ja tämän pikkupojan Bianin murhiin. Drakan uhkasi Dinan äitiä sanomalla, että jos Nicodemus ei kerran ollut murhaaja tai vaarallinen, ei varmaan haitannut jos näkijän tytär viettäisi yön tämän kanssa samassa sellissä.
Dinan äiti kieltäytyy alistumasta kiristykseen ja niinpä Dina joutuu yöksi Nicon kanssa samaan selliin. Sinä yönä Dina kuitenkin varmistuu Nicon syyttömyydestä ja he karkaavat yhdessä Drakanin tullessa tappamaan Dinaa, toivoen, että Nicoa syytettäisiin vielä yhdestä murhasta. Dina ei löydä äitiään ja joutuu pakenemaan Nicon kanssa ilman äitiään. He joutuvat kulkemaan lohikäärmeholvien läpi päästäkseen pois linnasta.
Lohikäärme kuitenkin puree Dinaa ja Nicon on vietävä Dina hänen entisen opettajansa mestari Maunuksen luokse. Nicon karattua Drakan kruunaa itsensä hallitsijaksi ja Nicosta tulee etsintäkuulutettu. Myös Dinan äiti on joutunut vaikeuksiin ja hänet meinataan syöttää lohikäärmeelle noituudesta, sillä hän ei suostu tunnustamaan Nicoa murhaajaksi. Yhdessä Nicon, mestari Maunuksen ja Dinan uuden parhaan ystävän Rosan kanssa Dina lähtee pelastamaan äitiään ja he kaikki pakenevat Dunarkista proomulla. Kotona heitä kuitenkin odottaa ikävä yllätys, heidän talonsa Lehmuksela on poltettu maan tasalle, ja vain kyläläisten apu pelasti Davinin ja Mellin Drakanin kostolta.
Henkilöitä
Dina Tonerre on kirjan päähenkilö. Hänet kuvataan hyvin aikuismaiseksi, vaikka hän on vasta 11-vuotias. Hänellä on mustat, karkeat hiukset ja näkijän silmät. Hän on myös vantterarakenteisempi kuin esim. äitinsä. Dina inhoaa Cillaa, hemmoteltua myllärin tytärtä. Dina on rohkea ja itsepäinen. Hänen paras ystävänsä on Rosa.
Melussina Tonerre on Dinan äiti. Hänellä on Davinin tavoin keijukaismaisen hoikka vartalo ja pitkät kastanjan väriset hiukset. Hän on erittäin vahva näkijä, ja kirjan loppupuolella hän saa kokonaisen kaupungin häpeämään pelkän äänensä voimalla.
Nicodemus Korppi (Nico) on Dunarkin kruununperijä, joka on epäiltynä isänsä, veljensä lesken Adelan, tämän syntymättömän pojan ja nelivuotiaan Bianin murhista. Häntä ei kuninkaan paikka juurikaan kiinnosta ja hän halveksii miekkoja. Ensimmäisessä kirjassa hänellä tuntuu olevan ongelmia juomisen kanssa, tosin tästä ei ole mainintoja seuraavissa osissa. Vaikka Nicolla on paljon hävettävää, hän on urhea ja pelastaa Dinan sekä hänen äitinsä. Nico käyttää aseenaan mieluummin sanoja kuin nyrkkejä. Nicolla on tummansiniset silmät ja mustat hiukset.
Drakan on Nicon äpärä veli, joka kaappaa tältä vallan ja syyttää Nicoa itse tekemistään murhista. Hän kruunaa itsensä "lohikäärmeloordiksi" ja aloittaa hirmuhallinnon ajan Dunarkissa ja sen ympäristössä. Drakan näyttää hiukan Nicolta, mutta silmät ovat tummemmat. Drakan juo säännöllisesti lohikäärmeen verta, ja se tekee hänestä melkein yli-inhimillisen. Myös tämän takia Drakan voi kohdata näkijän katseen värähtämättä eikä hän tunne häpeää. Drakan on julma ja hän ei kaihda keinoja vallankahvassa. Myöhemmin hän alkaa myös mm. polttamaan näkijöitä noitina.
Rosa on Dinan paras ystävä, jonka Dina tapaa Dunarkin kurjimmassa osassa Ränsistössä. Rosalla on tulinen temperamentti ja ilkeä veli Aun, joka hakkaa häntä. Rosan tunnistaa hyvin vaaleista palmikoista ja hän on hyvä puukon käyttelijä. Rosa on siitä erityinen ihminen, että hän pystyy katsomaan Dinan näkijän silmiin ilman vaikeuksia.
Mestari Maunus on Nicon entinen opettaja, joka piilottaa Nicon ja Dinan taloonsa suojaan. Hän on hyvin kookas mies, jolla on suuri punainen tukka. Mestari Maunus on ylämaalaista sukua, ja hänen sukunsa kuuluu Kensien klaaniin.
Mihály Csíkszentmihályi
Mihály Róbert Csíkszentmihályi [] (29. syyskuuta 1934 Fiume, Italia – 20. lokakuuta 2021 ) oli yhdysvaltalainen, syntyperältään unkarilainen psykologi. Hän toimi Claremont Graduate Universityn psykologian ja johtamisen professorina Kalifornian Claremontissa sekä johti osaltaan sinne perustamaansa elämänlaadun tutkimuskeskusta. Hän oli aiemmin Chicagon yliopiston psykologian laitoksen professori ja johtaja.
Csíkszentmihályi tuli tunnetuksi muun muassa luovuuden, subjektiivisen hyvinvoinnin ja onnellisuuden tutkimuksistaan, mutta parhaiten hänet tunnetaan flow-käsitteestä. Hän tutki kyseistä aihepiiriä yli 40 vuotta. Csíkszentmihályin ajatuksissa ihmismielestä ja kulttuurista keskeinen on myös kompleksisuuden käsite.
Vuonna 2009 Nebraskan yliopiston yhteydessä toimiva Clifton Strengths Institute palkitsi Csíkszentmihályin psykologi Donald O. Cliftonin mukaan nimetyllä 250 000 dollarin palkinnolla (Clifton Strengths Prize).
Flaming Youth
”Flaming Youth” on yhdysvaltalaisen rockmusiikkia esittävän Kiss-yhtyeen kappale ja single vuodelta 1976. Se on viides raita yhtyeen studioalbumilla Destroyer. Kappaleen ovat säveltäneet soolokitaristi Ace Frehley, rytmikitaristi ja laulaja Paul Stanley, basisti ja laulaja Gene Simmons sekä Destroyer-albumilla tuottajan roolissa toiminut Bob Ezrin.
Kappale ilmestyi singlenä 10. huhtikuuta 1976 b-puolenaan Paul Stanleyn säveltämä "God of Thunder", ja se nousi Billboardin singlelistalla Yhdysvalloissa korkeimmillaan sijalle 74 ja Suomessa virallisen singlelistan sijalle 30. "Flaming Youth" sijoittui albumin neljän singlejulkaisun - "Flaming Youth", "Shout It Out Loud", "Detroit Rock City" ja "Beth" - osalta kaikkein heikoimmin listoille Yhdysvalloissa, eikä siitä koskaan muodostunut mainittavaa hittiä.
Kiss esitti "Flaming Youthia" konserteissaan ahkerasti etenkin Destroyeria seuranneella maailmankiertueellaan, mutta se on sittemmin jätetty pois eikä yhtye ole esittänyt kappaletta muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta enää 1970-luvun jälkeen. Kappaleen nimi juontaa juurensa samannimisestä newyorkilaisyhtyeestä, jonka lämmittelyesiintyjänä Kiss oli esiintynyt uransa alkutaipaleella. Bob Ezrin innostui nimestä ja halusi työstää albumille samannimisen kappaleen, joten hän yhdisti albumin ylijäämämateriaalia jonka seurauksena Ezrin, Stanley, Simmons ja Frehley sävelsivät kappaleen lopulliseen muotoonsa. Esimerkiksi kappaleen pääriffi oli Simmonsin kirjoittamasta kappaleesta "Mad Dog", joka on sittemmin julkaistu alkuperäisessä muodossaan Kissin The Box Setiltä.
Sessiomuusikko Dick Wagner soitti Ace Frehleyn sijasta kappaleen soolokitaraosuudet Paul Stanleyn soittaessa rytmikitaraa.
Kakkosen kausi 2012
Pohjoislohkon Warkauden Jalkapalloklubi suljettiin sarjasta pois kesken kauden ja sen pelaamien otteluiden tulokset mitätöitiin sarjataulukosta. Warkaus JK luovutti 14. elokuuta pelattavaksi tarkoitetun ottelun TP-47 – Warkaus JK, koska sillä ei ollut tarpeeksi pelaajia otteluun. Joukkueella olisi ollut kahdeksan pelikuntoista pelaajaa, mikä olisi jalkapallosääntöjen mukaan riittänyt pelin pelaamiseen. Kilpailumääräysten mukaan joukkueiden luovutuksia ei sallita Palloliiton sarjoissa. Luovuttaneeksi katsotaan joukkue, joka ei saavu otteluun esittämättä pätevää syytä.
Mohammad Sidique Khan
Khan syntyi Leedsissä ja oli pakistanilaistaustainen. Hän oli naimisissa Hasina Patelin kanssa. Parilla oli yksi tytär, toukokuussa 2004 syntynyt Maryam. Ennen pommi-iskuja Khan oli työskennellyt apuopettajana koulussa. Khanin nauhoittama videonauha esitettiin 1. syyskuuta 2005 al-Jazeera-televisiokanavalla. Videossaan Khan nimeää Osama bin Ladenin, al-Qaidan kakkosmiehenä pidetyn Ayman al-Zawahrin ja Irakissa toimineen sissijohtajan Abu Musab al-Zarqawin esikuvikseen.
Kakkosen kausi 2012
Koska lohkoissa oli Warkauden Jalkapalloklubin sarjasta sulkemisen vuoksi eri määrä joukkueita, heikoin 8. sijoittunut joukkue määritettiin jakolaskulla, jossa saavutetut pisteet jaettiin pelatuilla otteluilla. Heikoin kahdeksanneksi sijoittunut joukkue oli länsilohkon Sporting Kristina, joka kuitenkin sai sarjapaikkansa täydennysmenettelyn mukaan takaisin, koska Itä- ja Keski-Suomen piireistä ei ollut nousijoita.
FC Santa Claus luopui sarjasta kauden jälkeen konkurssin vuoksi.
Carl Saxa
Henkilöhistoria
Carl Saxa syntyi syksyllä 1796, luultavasti Kruunupyyssä, jossa hänen isänsä oli hoidettavana mielisairauden vuoksi. Hänen vanhempansa olivat Suomussalmen kappalainen Carl Saxa ja Maria Magdalena Nylander. Perheeseen syntyi ainakin toinen poika Simon Johan (s. 1892). Uskonnollisesti Saxat olivat herännäisiä.
Kakkosen kausi 2012
Ykkösen nousukarsinnat
AC Kajaani nousi Ykköseen yhteismaalein 1 – 0.
Carl Saxa
Henkilöhistoria
Carl Saxa kävi Oulun triviaalikoulua vuosina 1810–1815 ja suoritti ylioppilastutkinnon Turussa vuonna 1815. Hän aloitti heti opiskelut Turun akatemiassa. Opiskelujensa aikana Saxa toimi opettajana Kajaanin alialkeiskoulussa vuosina 1817–1819. Papiksi hänet vihittiin 1818 Turussa.
Vuonna 1819 Saxa sai työtä vt. kappalaisena lapsuudenseudultaan Suomussalmelta. Vuonna 1821 hän toimi siellä armovuodensaarnaajana ja seuraavasta vuodesta alkaen kappalaisena. Nousevan kansallisromantiikan innoittamana Saxa keräsi Suomussalmen seuduilta kansanrunoja, jotka olivat painovalmiina 1823. Mielenterveydelliset ongelmat pakottivat Saxan pitämään virkavapaata vuosina 1825–1827, ja hänen runonsa ilmestyivät vasta Zacharias Topelius vanhemman julkaisemina.
Naimisiin Saxa meni Fredrika Svanbergin kanssa 1828. Heille syntyi seitsemän lasta: Maria Helena 1829, Carl Gustaf 1830, Victor Fredrik 1834, Isak Immanuel 1836, Christina Ulrika 1839, Johan Emel 1843 ja Selma Olivia 1845.
Ensimmäiset sanomalehdissä ilmestyneet runot Saxa julkaisi 1820-luvulla. Saxan runot olivat käännöksiä tai mukaelmia ruotsista ja yleensä vahvasti uskonnollishenkisiä. Niitä ilmestyi Oulun Viikko-Sanomissa, Elias Lönnrotin toimittamassa Mehiläisessä ja Turun Viikko-Sanomissa. Mahdollisesti Saxan käsialaa on ensimmäinen Runeberg-suomennos Jouhten, joka ilmestyi 1834 Oulun Viikko-Sanomissa. Lisäksi Saxan runoja oli mukana Frans Isaac Fortellin toimittamassa Koottuja suomalaisia lauluja -sarjan ensimmäisessä ja ainoaksi jääneessä osassa, joka ilmestyi Oulussa 1828.
Saxan kirkollisen uran huipentuma oli nimitys Hyrynsalmen kirkkoherraksi 1846. Viranhoidon hän tosin aloitti vasta kaksi vuotta myöhemmin eikä ehtinyt hoitaa sitä kuin vuoden, koska kuolema päätti hänen elämänsä kesällä 1849.
Toimituskielto
Toimituskielto on kanonista oikeutta soveltavissa kirkoissa, kuten ortodoksisessa ja roomalaiskatolisessa kirkossa, kurinpitotoimenpide, jonka aikana pappi tai diakoni ei saa käyttää papillista arvoa osoittavia tunnuksia tai toimittaa kirkon pyhiä toimituksia. Toimituskielto voi olla täydellinen, jolloin kaikki toimitukset ovat kiellon kohteeksi joutuneelta papiston jäseneltä kiellettyjä, tai osittainen, jolloin vain tietyt toimitukset ovat kiellettyjä. Toimituskiellon aikana pappi pysyy papiston jäsenenä, ja toimituskiellon purkamisen jälkeen pappi voi toimia papillisissa tehtävissä kuten aikaisemminkin. Toimituskielto on kurinpitotoimenpiteenä lievempi kuin ekskommunikaatio tai kielto osallistua jumalanpalvelukseen. Katolisen ja ortodoksisen kirkon lisäksi myös muun muassa anglikaanisessa ja episkopaalisessa kirkossa on käytössä toimituskielto.
Historia
Toimituskiellosta on kirjallisia lähteitä Cyprianuksen (k. 258) ajoista lähtien. Neokesarean kirkolliskokouksen (314–325) kanoneissa määrätään pysyvä toimituskielto tietyistä rikkeistä ja neljännessä kirkolliskokouksessa Karthagossa kanoneissa määrätään osittainen toimituskielto, joka kieltää piispaa vihkimästä pappeja.
Toimituskielto Suomen ortodoksisessa kirkossa
Suomen ortodoksisessa kirkossa lain ortodoksisesta kirkosta perusteella hiippakunnan piispa voi määrätä papin tai diakonin toimituskieltoon enintään kuudeksi kuukaudeksi, jos tämä "opettaa, liittää saarnaansa tai levittää mielipiteitä, jotka ovat vastoin kirkon tunnustusta tai kanonista rakennetta" tai ei käyttäydy työtehtävissään ja niiden ulkopuolella "asemansa edellyttämällä tavalla". Tätä pidemmistä toimituskielloista tai pappeuden menettämisistä tai palauttamisista päättää piispainkokous hiippakunnan piispan esityksen pohjalta.
A New World Record
A New World Record on Electric Light Orchestran kuudes pitkäsoitto. Levy julkaistiin vuonna 1976. Vaikka Yhdysvalloissa yhtye oli ollut suosittu jo pidemmän aikaa, A New World Record teki Electric Light Orchestran viimein tunnetuksi myös kotimaassaan Britanniassa.
Dumbarton Oaksin konferenssi
Dumbarton Oaksin konferenssi oli Dumbarton Oaksin kartanossa Washingtonin Georgetownissa 21. elokuuta – 7. lokakuuta 1944 järjestetty kansainvälinen konferenssi, jossa Yhdysvaltain, Ison-Britannian, Neuvostoliiton ja Kiinan edustajat muotoilivat ehdotuksen uuden kansainvälisen järjestön, Yhdistyneiden kansakuntien (YK) perustamiseksi.
Osuuskunta
Osuuskunta (lyhenne osk, aiemmin ok. ) on yhtiömuoto, jonka avulla harjoitetaan osuustoimintaa. Osuuskunnan omistajia ja päätösvallan käyttäjiä ovat sen jäsenet. Osuuskunnassa yhteisön jäsenmäärää ja osuuspääomaa ei ole etukäteen määrätty. Osuuskunta tukee jäsentensä taloutta niin, että jäsenet käyttävät osuuskunnan palveluita tai osallistuvat sen toimintaan.
Osuuskunnan tarkoituksena on tyydyttää jäsentensä taloudellisia, sosiaalisia ja kulttuurisia tarpeita ja tavoitteita yhteisesti omistetun ja demokraattisesti hallinnoidun yrityksen avulla. Osuuskunnalla voi olla myös yhteiskunnallinen tarkoitus. Tavallisia osuuskuntia ovat muun muassa osuuskauppa ja osuuspankki.
Osuuskunta on Suomen yleisistä yhtiömuodoista harvinaisin. Sen sijaan osuuskunnan jäsenyys on hyvin yleinen. Osuuskunnilla on Suomessa yli 4 miljoonaa jäsentä ja osuuskuntiin rinnastettavilla keskinäisillä vakuutusyhtiöillä noin 3 miljoonaa jäsentä.
Osuuskunta Suomessa
Osuuskunnan tarkoitus on (lähtökohtaisesti) harjoittaa taloudellista toimintaa jäsenten taloudenpidon tai elinkeinon tukemiseksi siten, että jäsenet käyttävät hyväkseen osuuskunnan palveluita. Palvelut osuuskunta voi tarjota itse tai järjestää muulla tavoin. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä myös muu tarkoitus. Sellainen tarkoitus voi olla esimerkiksi jokin yhteiskunnallinen tavoite tai voiton tuottaminen.
Osuuskunnan jäsenmäärää ja osuuspääomaa ei ole ennalta määrätty. Jäsenmäärä, osuuksien lukumäärä ja osuuspääoma ovat vaihtuvia.
Osuuskunnan kokouksessa jäsenillä on yksi ääni, jos säännöissä ei määrätä toisin. Jos osuuskunta on todella suuri, jäsenten valitsema edustajisto korvaa osuuskuntakokouksen. Muut toimielimet ja niiden tehtävät ovat samat kuin osakeyhtiössä.
Jäsenyys ja osuuskunnan osuudet
Osuuskunnan jäsenyyttä haetaan kirjallisesti hallitukselta. Hallitus päättää uusien jäsenten hyväksymisestä. Jäseneksi ei välttämättä hyväksytä ketä tahansa, vaikkakin kaikille avoin jäsenyys kuuluu osuustoiminnan kansainvälisiin periaatteisiin. Jäsenen on liittyessään otettava yksi osuuskunnan osuus. Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että jäsenellä on velvollisuus ottaa useampikin kuin yksi osuus joko liittyessä tai jäsenyyden jatkuessa.
Osuudesta suoritettava "ostohinta" on nimeltään merkintähinta. Merkintähintaa kutsutaan usein osuusmaksuksi, mutta merkintähinta ja osuusmaksu voivat myös erota toisistaan. Osuusmaksu eli osuuden nimellisarvo voidaan määritellä osuuskunnan säännöissä. Osuusmaksu eli nimellisarvo voi olla sama kuin osuuden merkintähinta, mutta tämä ei ole välttämätöntä, vaan merkintähinta voi sisältää esimerkiksi erillisen liittymismaksun. Osuus voi olla myös nimellisarvoton. Silloin merkintähinta voidaan asettaa tarpeen mukaan muuttamatta sääntöjä.
Osuuskunnan jäsenyyttä ei voi myydä tai luovuttaa edelleen, jollei säännöissä määrätä toisin. Sen sijaan osuuden eli jäsenyyteen liittyvät taloudelliset oikeudet voi luovuttaa eteenpäin, jollei sitä säännöissä estetä.
Jäsen voi erota osuuskunnasta. Hänet voidaan tietyissä tilanteissa myös erottaa. Jäsenyyden päätyttyä jäsenelle (tai kelle osuus on siirtynyt) palautetaan maksettu merkintähinta joko kokonaan tai osittain. Maksuaika on pitkä: palautus on suoritettava vuoden kuluttua nykyisen tilikauden päättymisestä. Palautettava määrä ei välttämättä ole sama kuin osuudesta aikanaan maksettu määrä. Tilanteesta riippuen se saattaa sisältää esimerkiksi suhteellisen osuuden osuuskunnan ylijäämästä.
Osuuskunnan jäsenen taloudellinen vastuu rajoittuu hänen sijoittamaansa pääomapanokseen samoin kuin osakeyhtiössäkin.
Osuuskunnan perustaminen
Osuuskunnan perustamiseen riittää yksi jäsen. Jäsenet voivat olla joko luonnollisia tai juridisia henkilöitä. Osuuskunta syntyy, kun se on merkitty kaupparekisteriin.
Osuuskunnan nimi
Osuuskunnan toiminimessä tulee nykyisin olla sana osuuskunta, yhdysosa osuus tai lyhenne osk, tai näiden ruotsinkieliset vastineet andelslag, andels tai anl.
Aiemmin osuuskunnan nimessä tuli olla jokin seuraavista sanoista: osuuskunta, osuus tai -kunta, kuten esimerkiksi nimessä Luottokunta-Kreditlaget. Vanhan lain mukaisia nimiä on edelleen käytössä.
Ylijäämä ja alijäämä
Osuuskunnan tuottamaa voittoa kutsutaan ylijäämäksi ja tappiota alijäämäksi. Vaikkei osuuskunnan tarkoitus olisi ylijäämän tuottaminen, se on kuitenkin käytännössä toivottavaa, jotta yhtiötä voi kehittää.
Voitonjako ja asiakashyvitys
Ylijäämää eli voittoa voidaan jakaa osuuden- ja osakkeenomistajille vain, jos osuuskunnan säännöissä näin määrätään. Säännöissä voidaan määrätä jakoperusteesta. Jos jakoperustetta ei ole säännöissä määrätty, jako toimitetaan sen mukaan kuin jäsenet ovat käyttäneet hyväkseen osuuskunnan palveluita.
Ylijäämän jakamisesta käytetään nimitystä ylijäämänpalautus. Tätä nimitystä käytetään erityisesti silloin, kun jakoperusteena on se, kuinka jäsenet ovat käyttäneet osuuskunnan palveluita. Jos jako perustuu sijoitettuun pääomaan, siitä käytetään nimitystä osuuskorko.
Ylijäämänpalautus (kuten myös osuuskorko) on saajalleen verotettavaa tuloa. Verotus on muuttunut vuoden 2015 alusta. Jos osuuskunnassa on vähintään 500 jäsentä, yksityishenkilön saama ylijäämänpalautus verotetaan pääomatulona. Alle 5 000 euron palautuksia koskee huojennus, jonka mukaan vain 25 % ylijäämänpalautuksesta on verotettavaa pääomatuloa. Pienempien kuin 500 jäsenen osuuskuntien ylijäämänpalautus jaetaan tietyissä tilanteissa ansiotuloksi ja pääomatuloksi. Osuuskunta voi tietyissä tilanteissa vähentää jakamansa ylijäämänpalautuksen omassa verotuksessaan. Vähennysoikeuden edellytyksen on mm. se, että palautus tapahtuu jäsenille näiden ostojen tai myyntien suhteessa.
Asiakashyvitys (bonus) tarkoittaa jäsenille annettavaa alennusta. Asiakashyvitys myönnetään sen perusteella, kuinka paljon jäsen on käyttänyt osuuskunnan palveluita. Ne eivät ole voitonjakoa, vaan hyvitykset otetaan osuuskunnan tuloslaskelmassa huomioon jo ennen ylijäämän muodostumista. Asiakashyvityksiä ei veroteta. Asiakashyvitysten jakaminen on tavallista osuuskaupoissa ja osuuspankeissa. Asiakashyvitys voi silloin perustua jäsenen ostosten tai hänen käyttämiensä pankkipalveluiden rahalliseen määrään.
Osuuskunnan säännöissä voidaan määrätä, että osuuskunnan varoja saa jakaa lahjoituksina yleishyödylliseen tai siihen rinnastettavaan tarkoitukseen.
Osuuskunnan osakkeet ja sijoitusosuudet
Jäsenten lisäksi osuuskunnassa voi olla osakkeita, osakkeenomistajia ja osakepääoma. Aiemmin näistä käytettiin nimitystä sijoitusosuus ja sijoituspääoma.
Osuuskunnan osakkeella ei lähtökohtaisesti ole äänioikeutta. Osakkeen äänioikeudesta ja oikeudesta osuuskunnan varoihin ja ylijäämään voidaan määrätä osuuskunnan säännöissä. Osakkeet ovat lähtökohtaisesti siirtokelpoisia. Niillä on käyttöä erityisesti isojen osuuskuntien varainhankinnassa.
Osuuskunnan hallinto
Jäsenten ylintä päätösvaltaa käyttää osuuskunnan kokous. Päätösvalta jakaantuu tasan osuuskunnan jäsenten kesken ”jäsen ja ääni”-periaatteella, jollei säännöissä ole muuta määrätty. Säännöissä voidaan määrätä myös, että päätösvalta kuuluukin jäsenten valitsemalle edustajistolle. Näin on varsinkin jäsenmäärältään isoissa osuuskunnissa. Jäsen ja ääni -periaatteen vuoksi osuuskunta ei ole helposti vallattavissa.
Osuuskunnalla voi olla toimitusjohtaja. Toimitusjohtaja ei ole pakollinen, ellei osuuskunnan säännöissä niin määrätä.
Osuuskunnalla voi olla hallintoneuvosto, jonka tehtäviin voi kuulua hallituksen tai toimitusjohtajan valinta säännöissä määrätyllä tavalla.
Aiempia säädöksiä
Vanhan osuuskuntalain mukaan osuuskunta sai myydä tavaroita tai palveluitaan vain jäsenilleen. Tästä periaatteesta on kuitenkin myöhemmissä osuuskuntalaeissa luovuttu.
Osuuskunnan perustajajäseniä tuli aiemmin olla vähintään viisi. Myöhemmin jäsenvaatimus laski kolmeen.
Osuuskunta muissa maissa
Osuuskunta tunnetaan yhtiömuotona myös ulkomailla.
Ruotsissa osuuskunta on oikeushenkilö, jonka tarkoituksena on edistää jäsenten taloudellisia etuja liiketoiminnalla, johon jäsenet osallistuvat tai kyseinen osuuskunta osallistuu toisen osuuskunnan toimintaan.
Norjassa osuuskunnan tarkoituksena on edistää jäsenten taloudellisia etuja vähentämällä kuluja, lisäämällä tuloja tai jäsenten osallistuessa osuuskunnan toimintaan muulla tavoin.
Tanskassa osuuskunnan jäsenet ovat henkilökohtaisessa vastuussa osuuskunnan velvoitteista. Vastuu voi olla rajoittamaton tai rajoitettu.
Saksassa osuuskunta on oikeushenkilö, jossa ei ole määrättyä jäsenmäärää. Osuuskunnan tarkoitus on liiketoiminnalla tukea jäsenten taloudellisia, sosiaalisia tai kulttuurisia etuja. Tarkoitus voi olla myös voiton tuottaminen.
Ranskassa osuuskunta voi harjoittaa mitä tahansa toimintaa. Yhtiömuotoja on kaksi: SCOP, jossa työntekijät muodostavat jäsenten enemmistön, ja SCIC, jolla on oltava yleishyödyllinen tarkoitus.
EU:ssa on olemassa ylikansallinen yhtiömuoto eurooppaosuuskunta. Se mahdollistaa rajat yrittävän yritystoiminnan.
Osuuskunta verrattuna muihin yhtiömuotoihin
Yhtiömuotona osuuskunta on Suomessa lähellä osakeyhtiötä. Taloudellista vastuuta, hallitusta ja sen jäsenten velvollisuuksia koskevat määräykset ovat samanlaisia. Erona on mm. se, että laki ei aseta osuuskunnalle minimipääomavaatimusta. Tämän vuoksi osuuskunta sopii yhtiömuodoksi yritykselle, joka perustetaan asiantuntijuuden ympärille eikä tarvita suurta alkupääomaa.
Sen lisäksi, että osuuskunta muistuttaa osakeyhtiötä, osuuskunnan voi mieltää myös aatteellisen yhdistyksen liiketoiminnallisena vastineena.
Ronaldinho Gomes
Ronaldinho Gomes (s. 22. tammikuuta 1979) on sãotomépríncipeläinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut maajoukkueessa yhden ottelun. Kyseessä oli Libyaa vastaan pelattu, vuoden 2006 MM-kisojen karsintaan kuulunut peli, jonka São Tomé ja Príncipe hävisi 8-0.
HMS Chelsea
HMS Chelsea (viirinumero I35) oli Britannian kuninkaallisen laivaston Town-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa. Alus oli alun perin Yhdysvaltain laivaston Wickes-luokan hävittäjä USS Crowninshield, joka luovutettiin 9. syyskuuta 1940 Halifaxissa laivoja tukikohdista -sopimuksen nojalla Kuninkaalliselle laivastolle. Alus oli lainassa Kanadan laivastolla marraskuusta 1942 joulukuuhun 1943, ja sen jälkeen se luovutettiin 1944 Derzkiksi nimettynä Neuvostoliiton laivastolle, joka palautti sen kesällä 1949 romutettavaksi Britteinsaarille.
Valmistus
Yhdysvaltain laivasto tilasi aluksen Bathista Mainesta Bath Iron Worksiltä, missä köli laskettiin 5. marraskuuta 1918. Alus laskettiin vesille 24. heinäkuuta 1919 kumminaan Benjamin Williams Crowninshieldin jälkeläinen neiti E. C. Davis ja otettiin palvelukseen pari viikkoa myöhemmin 6. elokuuta ensimmäisenä päällikkönään R. E. Sampson.
Palvelus
Vasta palvelukseen otettu Crowninshield liitettiin Yhdysvaltain Atlantin laivastoon. Alus risteili pitkin Atlantin rannikkoa ja Karibianmerta. Vuonna 1921 alus osallistui Panamassa ja Kuubassa laivaston sotaharjoitukseen, jonka aikana se kuljetti laivastoministeri Danielsin Key Westistä Guantanamonlahdelle seuraamaan harjoituksia. Aluksen miehistö supistettiin puoleen 14. marraskuuta 1921, kunnes se siirrettiin reserviin Philadelphiassa 7. heinäkuuta 1922.
Crowninshield palautettiin 30. syyskuuta 1939 palvelukseen ja se lähti Mare Islandille 24. marraskuuta. Alus saapui 10. joulukuuta Guantanamonlahteen aloittaen puolueettomuuden valvonnan Karibianmerellä ja Meksikonlahdella. Alus poistettiin palveluksesta 9. syyskuuta 1940 Halifaxissa Nova Scotiassa ja se luovutettiin Britannian kuninkaalliselle laivastolle osana tukikohtia hävittäjistä -sopimusta.
HMS Chelsea
Alus aloitti 12. lokakuuta palveluksensa läntisen reitin alaisuudessa suojaten Atlantin saattueita. Se siirrettiin 4. marraskuuta Liverpoolissa telakalle, jonka aikana se määrättiin 6. Saattajaryhmään. Alus palasi palvelukseen 6. joulukuuta uudessa ryhmässään, jonka muut alukset olivat HMS Broke, HMS Columbine, HMS Camellia, HMS Pimpernel ja HMCS Barrie.
Tammikuusta elokuuhun 1941 alus suojasi ryhmän mukana Britteinsaarten ja Gibraltarin välisiä saattueita. Alus kolaroi syyskuussa hävittäjä USS Canningin kanssa ja sai vaurioita, jotka piti korjata telakalla, josta palattuaan alus jatkoi palvelustaan ryhmän mukana, kunnes se kolaroi 1. marraskuuta uudelleen Canningin kanssa. Alus kolaroi kolmannen kerran 16. marraskuuta, jolloin se kärsi pahoja vaurioita.
Chelsea palasi telakalta joulukuussa saattueiden suojaksi. Seuraavien kuukausien aikana se suojasi muun muassa saattueita ONS50, SC61, ON57 ja HX170. Alus pelasti 5. helmikuuta 1942 Islannin eteläpuolella Saksan laivaston sukellusveneen U-136 torpedoiman korvetti HMS Arbutuksen eloonjääneet. Chelsea siirrettiin Lontoossa telakalle huollettavaksi ja huoltotöiden aikana se määrättiin siirrettäväksi Kanadan laivastolle.
HMCS Chelsea
Alus palasi heinäkuussa telakalta ja aloitti kouluttautumisen. Se matkasi elokuussa St. John’siin liittyäkseen läntisen Atlantin saattajaosastoon, johon se liittyi syyskuussa aloittaen saattueiden suojaamisen.
Tammikuussa 1944 alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin. Helmikuussa alus määrättiin siirrettäväksi huollettuna Neuvostoliiton laivastolle. Se siirrettiin 14. helmikuuta Palmersin telakalle Newcastlessa, mistä se palasi 6. maaliskuuta.
Derzki
Alus siirrettiin 3. toukokuuta Newcastlessa telakalle tarkastusta varten. Kesäkuussa Neuvostoliitosta saapunut miehistö vastaanotti uuden aluksensa. Alus siirrettiin virallisesti 16. heinäkuuta Neuvostoliiton laivastolle nimettynä Derzkiksi.
Derzki palveli pohjoisessa laivastossa, kunnes 24. kesäkuuta 1949 palautettiin kuninkaalliselle laivastolle Rosythissa. Samalla aluksen nimi palautettiin HMS Chelseaksi. Alus sijoitettiin välittömästi poistolistalle ja se myytiin 12. heinäkuuta BISCOlle. Alus saapui 29. heinäkuuta hinattuna P&W McLellanin telakalle Bo’nessiin romutettavaksi.
Isänmaallisuus
Isänmaallisuus, myös isänmaanrakkaus, patriotismi tai patrioottisuus, (kreikan sanasta patris ’isänmaa’) on rakkautta tai omistautumista omaa maata eli isänmaata kohtaan.
Suhde nationalismiin
Isänmaallisuutta kutsutaan toisinaan kansallismielisyyden eli nationalismin heikoksi muodoksi. Vaikka ne ovatkin eri käsitteitä, isänmaallisuus tarjoaa nationalismille tunnepitoisen perustan ja on siksi nationalismin kaikkien muotojen taustalla. Kaikki isänmaalliset ihmiset eivät kuitenkaan ole nationalisteja, sillä kaikki kansakuntaansa identifioituvat tai sitä rakastavat ihmiset eivät näe kansakuntaa poliittisten vaatimusten esityskanavana. Myöskään esimerkiksi oman maan urheilujoukkueen kannustamisesta ei seuraa se, että henkilö haluaisi maalleen itsemääräämisoikeuden.
Määrittelyn historiaa
Käsitteen alkuperä on antiikin Kreikan ja Rooman patriassa. Poliittisen patriotismin alkumuodossa etenkin Roomassa poliittisella lojaaliudella isänmaalle tarkoitettiin uskollisuutta tasavallan poliittiselle käsitteelle, ja se yhdistettiin lain ja vapauden rakastamiseen, yhteisen hyvän etsimiseen ja velvollisuuteen käyttäytyä oikein omaa maataan kohtaan.
Nationalismin nousussa 1800-luvulla isänmaallisuus alettiin yhdistää esipoliittiseen yhdenmukaiseen kansalliseen yhteisöön. Filosofi Johann Gottfried von Herderin mukaan isänmaallisuus ei ole poliittinen hyve vaan henkinen sitoutuminen kansakuntaan sekä sen kieleen ja kulttuuriin, jotka antavat kansakunnalle eheyden ja yhtenäisyyden. Isänmaallisuus on Herderin mukaan luonnollinen taipumus, jonka ansiosta ihmiset voivat ilmaista omaa luonnettaan. Se on kosmopolitanismin ja kulttuurisen assimilaation vastakohta, jonka tavoitteena on kansakunnan selviytyminen.
Näkemyksiä
Isänmaallisuus nähdään usein luonnollisena ja terveenä asiana. Sosiobiologien mukaan ihmiset tavoittelevat turvallisuutta ryhmän jäsenyyden kautta, ja haluavat identifioitua omankaltaistensa ihmisten kanssa. Isänmaallisuus tuottaa kansallista yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta, koska se antaa yksilöille tunteen juuristaan ja kuulumisestaan johonkin. Konservatiivit ja fasistit pitävätkin isänmaallista lojaalisuutta kansallisen identiteetin perustana ja yhdistävät sen kansalaisuuteen.
Isänmaallisuuden vastustajat ovat usein olleet liberaaleja tai sosialisteja. Heidän mielestään isänmaallisuus on irrationaalinen laumavaisto, johon sisältyy kansallissovinismia ja kiihkoilua, ja siinä lojaliteettia ja identiteettiä voimistetaan jakamalla ihmiset ”meihin” ja ”niihin”. Ranskalaisen valistusajattelijan Voltairen mukaan isänmaallisuus on vain sekoitus omahyväisyyttä ja ennakkoluuloja.
Vasemmistososiaalidemokraattina pidetty George Orwell määritteli vuonna 1945 isänmaallisuuden kiintymykseksi tiettyyn paikkaan ja erityiseen elämäntapaan, jonka uskotaan olevan maailman paras, mutta ilman halua pakottaa sitä muille ihmisille. Isänmaallisuus on Orwellin mukaan luonteeltaan puolustavaa sekä sotilaallisesti että kulttuurisesti, toisin kuin nationalismi.
Jotkut ovat pitäneet nationalismiin rinnastettua isänmaallisuutta yhteensopimattomana yleismaailmallisiin ihmisoikeuksiin sitoutumisen kanssa. Uudemmassa tutkimuksessa isänmaallisuuden ja nationalismin välille onkin tehty ero, jonka pohjalta isänmaallisuutta voidaan harjoittaa yleismaailmallisten arvojen, ihmisoikeuksien sekä kansallisten ja etnisten erojen suvaitsemisen puitteissa. Jürgen Habermas on puhunut tällaisesta ”perustuslaillisesta tai yleismaailmallisesta isänmaallisuudesta”, jossa mitään kansallisia ryhmiä ei suosita tai syrjitä. Esimerkiksi yhdysvaltalaisten isänmaallisuutta on pidetty esimerkkinä isänmaallisuudesta, joka perustuu valtion perustussopimukseen ja perustajaisien työn jatkamiseen. Tämän isänmaallisuuden uuden määritelmän liberaalien kriitikkojen mukaan alkuperäinen tasavaltalainen isänmaallisuus on kuitenkin paljon illiberaalimpaa, sotaisampaa ja kansallismielisempää kuin sen uudelleen määritelty muoto, jonka systemaattista juurruttamista kansalaisiin voidaan kutsua manipulaatioksi ja indoktrinaatioksi.
Opko
OPKO eli Suomen Evankelisluterilainen Opiskelija- ja Koululaislähetys ry (, FSSM) on Suomessa toimiva kristillinen opiskelijajärjestö. OPKO järjestää opiskelija- ja nuortentoimintaa 10 kaupungissa. Ruotsinkielistä toimintaa on Helsingissä, Turussa, Vaasassa, Pietarsaaressa ja Maarianhaminassa.
Suomen OPKO kuuluu kansainvälisesti toimivaan kristilliseen opiskelijaliikkeeseen (International Fellowship of Evangelical Students). Suomen OPKO on myös Suomen Evankelisen Allianssin yhteisöjäsen.
SolidWorks
SolidWorks on parametrinen tietokoneavusteisen suunnittelun (CAD) ohjelmisto, jossa on kolmiulotteinen mallinnus. Ohjelmisto on mekaniikkasuunnitteluohjelmisto, joka sisältää tilavuus- ja pintamallinnustyökalut. Ohjelmistoa käytetään hyvin erilaisten koneiden, laitteiden tai jonkin muun yksittäisen kappaleen suunnittelussa. SolidWorks oli (1995) ensimmäinen täysin Windows- pohjainen parametrinen mekaniikkasuunnittelusovellus.
Opko
OPKO toimii Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piirissä, mutta se on hallinnollisesti itsenäinen. Periaateohjelmansa mukaan OPKO sitoutuu Raamattuun ja luterilaiseen tunnustukseen ja tekee yhteistyötä paikallisseurakuntien sekä muiden luterilaisten järjestöjen kanssa.
SolidWorks
Historia
SolidWorks syntyi kun Jon Hirschtick lähti Computervisionilta 1990-luvun alussa ja aloitti uuden yrityksen. Yrityksen tavoitteena oli kehittää edullinen kiinteiden kappaleiden mallintamiseen suunnattu ohjelmisto. Dassault Systèmes osti yrityksen vuonna 1997.
Ohjelman toiminta
Ohjelmalla voidaan tehdä kolmenlaisia perustiedostoja; osia, kokoonpanoja sekä valmistuspiirroksia. Nämä ovat toisiinsa sidoksissa siten että muutettaessa osaa kokoonpanossa myös osatiedosto muuttuu sekä sen piirustus muuttuu, tai päinvastoin. Osien tai kokoonpanojen mittoja voidaan myös linkittää siten että toista osaa muutettaessa muut kappaleet seuraavat muutetun kappaleen mittoja. Mittoja on myös mahdollista linkittää Excel- taulukkolaskentaohjelmaan. On myös mahdollista tehdä samasta osasta monta eri "versiota" eli niin sanottuja konfiguraatiota, joilla pyritään helpottamaan suunnittelijan työtä. Esimerkiksi, voidaan luoda yksi malli ikkunalasista, johon luodaan useita eri konfiguraatioita. Tässä tapauksessa erikokoisia ikkunoita, joiden leveys ja korkeusmitat ovat erilaisia. Tämän jälkeen yhtä ikkunamallia voidaan käyttää kokoonpanossa, jossa tarvitaan erikokoisia ikkunoita.
Mallintaminen perustuu piirteisiin, ehkä suurimpana erona 2D-CAD ohjelmistoihin, käyttäjän luoma esine tai kokonaisuus on muokattavissa erittäin vapaasti, ilman että työ olisi aloitettava uudelleen alusta.
Opko
Oppi
OPKOn toiminta-ajatus on: “Tehdä Kristus tunnetuksi opiskelijoiden ja koululaisten maailmassa ja kutsua nuoria kokonaisvaltaisesti seuraamaan Häntä kaikkeen maailmaan.”
SolidWorks
Ohjelman toiminta
On olemassa myös monia muita tapoja aloittaa mallintaminen, näille kaikille ominaista on kuitenkin että yhtä ainoaa oikeaa tapaa ei monesti ole olemassa.
Kaksi erilaista kokoonpanojen suunnittelutapaa on kuitenkin selvästi eroteltavissa; ns. bottom-up ja top-down. Nimensä mukaisesti ensimmäisessä valmistetaan ensin laitteen osat ja näistä tehdään isompi kokonaisuus eli kokoonpano. Jälkimmäisessä mallinnetaan uusia osia jopa täysin tyhjään kokoonpanoon. Menetelmää voi vaihtaa työn edetessä.