cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anders Burius
Erik Anders Burius, alkujaan Jonsson (2. elokuuta 1956 Eskilstuna, Ruotsi – 7. joulukuuta 2004 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen aatehistorioitsija ja vuodet 1995–2004 Kuninkaallisen kirjaston käsikirjoitusosaston johtaja. Hänet tunnetaan niin sanottuna "KB-miehenä" hänen varastettuaan ja myytyään kirjaston kokoelmista 20–30 arvokasta kirjaa.
Güstrow
Liikenne
Güstrow on osa Rostockin S-Bahn-kaupunkirautatietä. Kaupungin läheisyydessä sijaitsee myös moottoritie Bundesautobahn 19. Lisäksi kaupunkia halkovat tiet Bundesstraße 103 ja 104.
Anders Burius
Burius kirjoitti Ruotsin akatemian toimeksiannosta Akatemian Nobel-kirjaston historian.
Kirjassa Biblioteken, kulturen och den sociala intelligensen (1995 toim. Lars Höglund) Burius kirjoitti artikkelissaan näkemyksensä, että kaiken kirjastohistoriallisen tutkimuksen ei tarvitse olla tieteellistä sen ankarassa merkityksessä. Sen sijaan Burius tähdensi käytännön kokemuksen merkitystä ja kokoelmien tuntemusta ammatillisessa toiminnassaan.
Sveriges Radio P1:ssä esitettiin vuonna 2009 Buriuksesta Jesper Huorin dokumentti Bibliotekarien, joka on saanut palkinnon Stora radiopriset.
Daniel Lind Lagerlöf on vuonna 2010 tehnyt televisiolle draamasarjan Kirjavaras (Bibliotekstjuven), joka on saanut aiheensa "KB-mieheen" liittyvistä tapahtumista. Sen esittää Suomessa FST huhtikuussa 2011. Ohjaaja luonnehtii sarjaa, että se on "tositapahtumiin perustuva draama", "ei draamadokumentti".
Varkauksien paljastuttua 2004 Burius räjäytti itsensä ja asuntonsa.
Selma Savolainen
Selma Savolainen (s. 1993 Helsinki) on suomalainen laulaja, lauluntekijä, muusikko ja säveltäjä.
Elämä ja ura
Vuonna 2016 Savolainen valittiin toisena suomalaisena Betty Carter's Jazz Ahead-residenssiin, joka järjestetään Kennedy Centerissä, Washington D.C.:ssä. Kaksiviikkoinen residenssi on tarkoitettu esiintyville säveltäjille, ja residenssin aikana Savolainen konsertoi muun muassa New Yorkin Apollo-teatterissa. 2016 Betty Carter's Jazz Aheadin taiteellisena johtajana toimi pianisti Jason Moran, ja opettajakunnassa vaikuttivat muun muassa Eric Harland, Carmen Lundy, J.D. Allen ja Eric Revis.
Savolainen on esiintynyt lukuisten eri kokoonpanojen kanssa televisiossa, radiossa ja eri festivaaleilla niin solistina kuin rivimiehenä. Hänet on voinut nähdä muun muassa NYKY Ensemblen, Varsan, Honey B and the T-Bonesin ja Signen riveissä. Vuodesta 2015 Savolainen on luotsannut omalla nimellään kulkevaa kvartettia, jossa soittavat Artturi Rönkä, Joonas Tuuri ja Jesse Ojajärvi. Savolainen konsertoi aktiivisesti Pohjoismaissa ja muun muassa Pariisissa, missä hän vietti lukuvuoden 2016–2017 Pariisin konservatorion jazzosastolla.
CISC
CISC on yleisnimitys sellaisille suorittimien käskykannoille, joissa konekielen käskyt ovat rakenteeltaan monimutkaisia ja yksi käsky voi sisältää useita alkeistason operaatioita. CISC-arkkitehtuurin vastakohta on RISC-arkkitehtuuri, jossa käskykanta on pyritty pitämään mahdollisimman yksinkertaisena ja tehokkaana. Tunnettuja CISC-arkkitehtuureita ovat mm. x86 (IA-32), Motorola 68000 -sarja, VAX, IBM S/360 ja PDP-11.
Termi CISC on esitelty jälkikäteen vastakohtana yksinkertaisemmalle RISC-arkkitehtuurille: termi viittaa ratkaisujen monimutkaistumiseen. CISC esitettiin kustannustehokkuuden kannalta haitallisena suuntauksena. Monimutkaistumiseen on esitetty useita syitä kuten käskynopeus verrattuna aliohjelmakutsuun.
Esimerkiksi IA-32:n käsky  laskee summan , lukee sitä vastaavasta osoitteesta sanan, summaa sen tulokseen  -rekisterin sisällön ja kirjoittaa tuloksen takaisin alkuperäiseen muistipaikkaan. Moderneissa CISC-suorittimissa käskyt pilkotaan RISC-tyylisiin mikro-operaatioihin suuremman suorituskyvyn ja hyötysuhteen vuoksi.
Simferopol
Simferopol on Krimin tasavallan pääkaupunki ja siihen kuuluva kaupunkipiiri Krimin niemimaan eteläosassa.
CISC
Eräissä CISC-arkkitehtuureissa käskyn koko voi vaihdella siihen liitetyn tiedon mukaan ja muistiin osoittamiseen voi olla monta muotoa. Register-memory -arkkitehtuurissa muistin käsittely voi olla osana muuta käskyä kun taas RISC-arkkitehtuurille tyypillisessä load-store-arkkitehtuurissa on vain erilliset käskyt.
Simferopol
Historia
thumb|left|Skyyttien [[mausoleumi Neapoliksen alueella Simferopolissa.]] Nykyisen kaupungin paikalla on ollut antiikin skyyttien asuinpaikka nimellä Neapolis. Skyytit asuivat alueella kolmannelta vuosisadalta eaa. 300-luvulle jaa. Alueella tehdään nykyisin arkeologisia kaivauksia. Osa kaivausalueesta on avoinna matkailijoille. Sittemmin paikkakunta tunnetaan Krimin tataarien linnoituspaikkana (Kermentšik) ja kaupunkina nimellä Aqmescit (suom. valkea moskeija). Turkin ja Venäjän välisen sodan (1768–1774) aikana venäläiset tekivät kaupunkiin ryöstöretkiä. Venäjän Katariina Suuren liitettyä seudun keisarikunnan alueisiin vuonna 1783, kaupunki nimettiin vuonna 1784 uudelleen. Tuolloin ajan hengen mukaan annettu uusi pseudokreikkalainen nimi pohjautuu kahdesta osasta muodostettuun kreikankieliseen kaupunkinimeen (Συμφερόπολις, Simferopolis), jossa yhdistyvät kreikan keräämistä tai kokoamista tarkoittava sana kaupunki-sanaan.
Venäjän keisarikunnassa Simferopol oli Taurian kuvernementin (1802 (1783)–1917) hallintokeskus, kuvernementtikaupunki.
Väestö
Vuoden 2001 väestönlaskennan aikaan kaupunkipiirissä oli 363 600 asukasta. Vuonna 2013 kaupunkipiirissä arvioitiin olevan 362 075 asukasta ja itse Simferopolin kaupungissa 337 295 asukasta. Kaupunkipiiriin kuuluu lisäksi neljä kaupunkityyppistä taajamaa (näistä suurin on 11 391 asukkaan Hresivskyi) ja vajaa 200 maaseutuasukasta. Simferopolia ympäröi 158 375 asukkaan Simferopolin piiri.
Vuoden 2001 väestönlaskennassa Simferopolin asukkaista 67 prosenttia oli kansallisuudeltaan venäläisiä, 21 prosenttia ukrainalaisia ja 7 prosenttia krimin tataareja.
Asukasluvun kehitys
Edellä kaikki asukasluvut eivät ole täysin vertailukelpoisia toisiinsa. Esimerkiksi vuoden 2001 lukuarvo on koko Simferopolin kaupunkipiirin asukasluku. Osa aiemmista arvoista viittaa varsinaiseen kaupunkiin.
Talous
Simferopol on viinin- ja hedelmäviljelyalueen keskus ja siellä on elintarviketeollisuutta.
Liikenne
Simferopoliin johtaa useita valtatieyhteyksiä. Valtatie M24 saapuu Krimille pohjoisluoteesta ja M26 (eurooppatie E105) Ukrainan itäosista. M26 jatkaa lounaassa Sevastopoliin. M17 vie puolestaan Krimin niemimaan itäosiin Kertšiin ja aluksi kaakkoon suuntaava M18 muodostaa maisemallisen eteläreitin Jaltan kautta Sevastopoliin. . Ukrainan päärataverkon varrella sijaitsevalta Simferopolin rautatieasemalta on hyvät rautatieyhteydet. Kaupungissa on kansainvälinen lentoasema. Joidenkin lähteiden mukaan kaupungista lähtee maailman pisin johdinautolinja Jaltaan.
Koulutus
Kaupungissa sijaitsee Taurian kansallinen Vernadski-yliopisto, lääketieteellinen yliopisto ja monia muita oppilaitoksia.
CISC
CISC-arkkitehtuurille on tyypillistä suuri määrä käskyjä, monimutkaisia käskyjä, useita osoitusmuotoja. CISC-suorittimissa voi olla mikro-ohjelmointia monimutkaisien käskyjen toteuttamiseen. Käskyt voivat vastata suoraan korkean tason ohjelmointikielien käsitteisiin.
Al-Ahram
Al-Ahram on Egyptin toiseksi vanhin sanomalehti ja samalla myös yksi luetuimmista. Sanomalehden perustivat vuonna 1875 Aleksandriassa asuneet libanonilaiset veljekset Beshara ja Saleem Taqla. Al-Ahramia julkaistiin ensin vain lauantaisin, mutta myöhemmin siitä tuli päivittäin ilmestyvä sanomalehti.
CISC
Sekä CISC- että RISC-tyypeissä on omat etunsa ja ongelmansa.
Erojen hämärtyminen
RISC- ja CISC-arkkitehtuurien erot ovat hämärtyneet moderneissa suorittimissa. CISC- ja RISC-suunnittelutavat ovat ottaneet ominaisuuksia toisistaan. Suorittimien nopeuksien kasvamisen myötä myös CISC-suorittimet voivat suorittaa käskyjä yhdessä kellojaksossa ja ne voivat käyttää liukuhihnaa. Samalla RISC-suorittimissa on mukana monimutkaisempaa laitteistoa ja monimutkaisempia CISC-tyyppisiä käskyjä.
Hilaire Belloc
Joseph Hilaire Pierre René Belloc (27. heinäkuuta 1870 La Celle-Saint-Cloud, Ranska – 16. heinäkuuta 1953 Guildford, Surrey, Englanti ) oli brittiläinen kirjailija ja poliitikko.
Bellocin isä oli ranskalainen ja äiti englantilainen naisasianainen Bessie Rayner Parkes. Hän asui lapsuutensa Britanniassa ja valmistui Oxfordin yliopiston Balliol Collegesta ja oli Britannian kansalainen vuodesta 1902. Belloc oli Britannian parlamentin jäsen ensin liberaalipuolueen edustajana, myöhemmin riippumattomana 1906–1910 Salford Southin vaalipiiristä. Hän kirjoitti vuosina 1914–1920 Land and Water -lehteen.
Bellocilla ja hänen vaimollaan Elodiella oli viisi lasta. Elodie kuoli influenssaan vuonna 1914 parin oltua naimisissa seitsemättätoista vuotta. Belloc sai aivohalvauksen 1941 eikä toipunut täysin. Hän kuoli palovammoihin 82-vuotiaana heinäkuussa 1953, kun hänen päälleen singonnut hehkuva kekäle sytytti vaatteet palamaan.
Belloc oli vahvasti katolinen. Hänen tuotantoonsa kuuluu useita esseitä, matkakirjallisuutta, runoutta ja myös poliittisia tutkielmia. Hänen sisarensa oli romaanikirjailija Marie Adelaide Belloc Lowndes.
Pääteoksia
Lähde:
Daniel Yule
Yule saavutti nuorten maailmanmestaruuskilpailuissa pronssia pujottelussa vuonna 2014. Kolmissa ensimmäisissä arvokilpailuissaan, vuoden 2014 olympialaisissa sekä vuosien 2015 ja 2017 MM-kilpailuissa Yule ei päässyt pujottelussa maaliin saakka. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän voitti kultaa joukkuekilpailussa. Samojen kisojen pujottelussa hän oli kahdeksas. Åren MM-kilpailuissa 2019 Yule voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden ja keskeytti pujottelun avauskierroksella. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän sijoittui pujottelussa viidenneksi ja Pekingin olympialaisissa 2022 samassa lajissa kuudenneksi.
Alppihiihdon maailmancupissa Yule kilpaili ensimmäisen kerran Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2012. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti Bormion pujottelussa tammikuussa 2014 oltuaan 17:s. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran tammikuussa 2014 oltuaan Kitzbühelin pujottelussa seitsemäs. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Kitzbühelin pujottelussa tammikuussa 2018. Kaksi päivää myöhemmin hän oli kolmas Schladmingin pujottelussa. Hän sijoittui kauden 2017–2018 pujottelucupissa viidenneksi. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Madonna di Campiglion pujottelussa joulukuussa 2018. Hän oli samalla kaudella kolmas Schladmingin ja Soldeun pujotteluissa. Pujottelucupissa hän sijoittui kolmanneksi. Kaudella 2019–2020 hän sijoittui Levin ja Schladmingin pujotteluissa kolmanneksi sekä voitti tammikuussa Madonna di Campiglion, Adelbodenin ja Kitzbühelin pujottelut. Pujottelucupissa hän oli kolmas. Kaudella 2020–2021 hänen parhaiksi saavutuksikseen jäivät kaksi seitsemättä sijaa. Kaudella 2021–2022 hän sijoittui tammikuussa Wengenin pujottelussa toiseksi ja maaliskuussa Flachaun pujottelussa kolmanneksi. Kaudella 2022–2023 hän voitti Madonna di Campiglion pujottelun. Hän voitti Kitzbühelin pujottelun. Chamonix'n pujottelussa hän sijoittui kolmanneksi. Pujottelucupissa hän oli neljäs.
Toulon
Toulon on linnoitettu satamakaupunki Välimeren rannikolla Etelä-Ranskassa. Kaupungin väkiluku oli vuonna 2006 yhteensä 167 816. Siellä on suuri vienti-ja tuontisatama, myös aseteollisuutta ja laivatelakoita. Kaupungissa on lisäksi Ranskan Välimeren-laivaston päätukikohta.
Daniel Yule
Yule voitti pujottelun Euroopan cupin kokonaiskilpailun kaudella 2013–2014. Hän on voittanut neljä Euroopan cupin osakilpailua.
Toulon
Historia
Roomalaiset perustivat laivastotukikohdan Toulonin rannikolle sen suotuisan sijainnin takia. He perustivat paikalle myös purppuravärjäämöjä. Toulonin nimi Rooman valtakaudella oli todennäköisesti Telo Martius. Saraseenit hyökkäsivät kaupunkiin vuosina 718–1197 useaan otteeseen. Keskiajalla kaupunki kuului Marseillen varakreiveille, jotka luovuttivat kaupungin Kaarle Anjoulaiselle. Toulon siirtyi Ranskalle muun Provencen mukana vuonna 1481. Keskiajalla kaupungin muurit ulottuivat ilmeisesti merelle saakka, ja sittemmin vallien paikalle rakennettiin katuja. Ludvig XII aloitti kunnollisen sataman rakentamisen, ja satamaa vartioimaan pystytettiin vuonna 1514 torni Grosse Tour de la Mitre. Puolustus osoittautui kuitenkin riittämättömäksi, kun Ranska kävi vuonna 1524 sotaa Kaarle V:tä vastaan. Henrik IV:n aikana Provencen kuvernööri rakennutti linnoitetun aallonmurtajan.
Ludvig XIV:n aikana satamaa laajennettiin jälleen laivastoa varten. Kardinaali Richelieun valvonnassa perustettiin myös sotalaivojen korjaus- ja rakennustelakka. Espanjan perimyssodan aikana kaupunkia piiritettiin tuloksetta sekä mereltä että maalta käsin. 1700- ja 1800-luvuilla kaupungin muureja vahvistettiin ja Cap Le Mourilloniin rakennettiin Fort La Malguen linnake. Kaupunkiin rakennettiin myös uusia kuivatelakoita ja satama-altaita. Keskiaikainen vanhakaupunki kärsi tuhoja toisessa maailmansodassa.
Annie Boclé
Annie Clidière (o.s. Boclé, s. 6. heinäkuuta 1957 Paimpol, Côtes-d'Armor, Ranska) on ranskalainen entinen keihäänheittäjä.
Annie Boclé voitti naisten keihäänheitossa Ranskan mestaruuden vuosina 1974, 1976 ja 1980. Heinäkuussa 1976 hän paransi Michèle Demys'n lähes 12 vuotta vanhaa Ranskan ennätystä tuloksellaan 52,92 m. Kansainvälisiin arvokilpailuihin hän ei osallistunut. Uransa parhaan tuloksen 54,58 m hän heitti vuonna 1981. Hän edusti AL Paimpol -seuraa.
Ensimmäinen diadokkisota
Hallitsijaksi nimitetty Perdikkas meni naimisiin Aleksanterin siskon Kleopatran kanssa vuonna 322 eaa., vaikka olikin jo luvannut mennä naimisiin Antipatroksen tyttären Nikaian kanssa. Kleopatra oli Filippos II:n ja Olympiaan tytär ja hänen lapsistaan voisi tulla seuraavat kruununperilliset. Nykyinen kuningas Filippos III Arridaios oli syntynyt Filippokselle toisessa avioliitossa, mutta häntä pidettiin vähäjärkisenä. Myös Aleksanterin lapsi Aleksanteri IV oli vain puoliksi makedonialainen, koska hänen äitinsä oli baktrialainen Roksane.
Perdikkaan kasvava valta sai muut diadokit levottomiksi. Egyptin satraappi Ptolemaios oli jo aikaisemmin suunnitellut tehdä Egyptistä itsenäisen ja provosoi Perdikkasta sotaan. Kun Perdikkas lähetti Aleksanterin ruumiin haudattavaksi Makedoniaan joulukuussa 322 eaa., Ptolamaios sai kaapattua ruumiin itselleen sen perusteella että Aleksanteri olisi halunnut tulla haudatuksi "taivaallisen isänsä" Zeus Ammonin temppeliin.
Perdikkas päätti hyökätä Egyptiin ja lähetti samalla kreikkalaisen Eumeneen Kappadokiaan Antipatrosta ja Kraterosta vastaan. Aleksanteri Suuren entinen kirjuri Eumenes ei ollut ennen johtanut sotilaita ja hän saikin vastaansa Krateroksen, joka oli yksi kokeneimmista makedonialaisista kenraaleista. Kaikkien hämmästykseksi Eumenes kukisti Krateroksen, joka myös kuoli taistelussa.
Toukokuussa 320 eaa. Perdikkas yritti hyökätä Egyptiin, mutta ei onnistunut ylittämään Niiliä. Kun hänen armeijalleen kävi selväksi, ettei hänestä olisi Egyptin valloittajaksi, alkoi se kapinoida. Perdikkas yritti saada apua kenraaleiltaan Peithonilta, Antigeneelta ja Seleukokselta, mutta he päättivät murhata Perdikkaan ja lopettaa sodan.
Sota syttyi kuitenkin uudelleen heti Antipatroksen kuoltua vuonna 319 eaa.
Mudflap
Mudflap on kuvitteellinen robotti Transformers-universumissa.
Transformers: Cybertron
Mudflap oli alun perin Autobotti, joka ei välittänyt lainkaan ihmisistä. Siitä syystä hän suostui Starscreamin ja Thundercrackerin pyyntöön liittyä Decepticoneihin. Mutta myöhemmin Landmine sai hänet palaamaan Autobottien joukkoon jaksossa Perhe. Muuntautuu nosturiksi.
Transformers: animated
Mudflap joka tunnetaan myös nimellä sawtooth on autobotti rikollinen jota syytettiin pahoinpitelystä ja simultroniikkojen hallussapidossa. Hän toimii skidsin ja Triple M:n kanssa. Hän ei varsinaisesti esiinny sarjassa. Hänen etsintäkuulutuksensa oli waspin etsintäkuulutuksen vieressä depth chargen toimiston ulkopuolella.
Skidsin ja mudflapin veli suhde Transformers: kaatuneiden kostossa on saanut inspiraation transformers animatedista jossa he ovat rikoskumppaneita.
Transformers (2007)
Mudflap ei esiintynyt alkuperäisessä Michael Bayn ohjaamassa Transformers-elokuvassa. Mutta hänestä julkaistiin Decepticoneihin kuuluva leluversio, joka oli uudelleenväritys Transformers: Cybertronin versiosta.
Transformers: Kaatuneiden kosto
Transformers: Kaatuneiden kostossa Mudflap on toinen Autobottikaksosista, jotka saapuivat Maahan Optimus Primen kutsusta. Mudflapilla ja hänen veljellään, Skidsillä, on usein paljon erimielisyyksiä ja kiistaa useista asioista. Aluksi heillä oli yhteisenä ajoneuvomuotona vanha jäätelöauto. Shanghaissa käydyn taistelun jälkeen he päättivät vaihtaa muuntautumismuotojaan. Mudflap olisi alun perin halunnut Chevrolet Beatin, mutta joutui tyytymään Chevrolet Traxin konseptimalliin, koska Skids ehti valita sen ennen häntä.
Transformers: Kuun pimeä puoli
Mudflapin piti esiintyä elokuvassa Transformers: Kuun pimeä puoli ja muuntautua mustaksi ja oranssiraitaiseksi Chevrolet Sparkiksi, mutta hänet poistettiin lopullisesta versiosta. Hänen ajoneuvomuotonsa nähtiin kuitenkin elokuvassa.
Mudflap esiintyi elokuvan kirja- ja sarjakuvaversioissa, jossa Autobotit pettänyt Sentinel Prime tappoi hänet tapettuaan ensin Ironhiden ja Skidsin.
Marsu
Marsu (Cavia porcellus) on Etelä-Amerikasta kotoisin oleva jyrsijä, josta on tullut suosittu lemmikkieläin. Marsu oli yksi yleisimmin käytetyistä koe-eläimistä, jopa siinä määrin, että eläimen englanninkielinen nimi guinea pig voi tarkoittaa myös koekaniinia.
Irene Rajala
Hilda Irene Rajala (12. heinäkuuta 1907 Maaria – (kuoleman julkistamispäivä 15. tammikuuta 1985)) oli suomalainen radiokuunnelmia kirjoittanut kirjailija ja pakinoitsija.
Marsu
Marsusta on myös käytetty nimitystä merisika.
Irene Rajala
Rajalan vanhemmat olivat maanviljelijä Oskari Tamminen ja Hilda Maria (o.s. Saarmäki). Rajalan puoliso oli Taito Rajala vuosina 1942–1964. Rajala työskenteli karjakkona ja suutarina. Hän oli myös perinteenkerääjä.
Marsu
Kesymarsun kantamuodot
Lemmikkinä pidettävää marsulajia Cavia porcellus ei tavata missään aidosti luonnonvaraisena. Pohjoisessa Etelä-Amerikassa, Brasilian seudulla tosin elää populaatioita, joiden oletetaan polveutuvan villiintyneistä kesymarsuista. Kesymarsun arvellaan kehittyneen useista eri kantamuodoista, joiksi yleisimmin mainitaan lajit Cavia aperea ja Cavia tschudii.
Mauro Caviezel
pienoiskuva|Mauro Caviezel (oikealla) vuonna 2016.
Marsu
Ravinto
Marsut ovat kasvinsyöjiä, tarkemmin ruohokasvien syöjiä, mistä syystä niiden ruoan ei tulisi sisältää eläinperäisiä tuotteita, kuten kananmunaa. Lemmikkimarsujen tärkeimmät ruoka-aineet ovat hyvälaatuinen kuivaheinä ja raikas vesi. Kumpaakin on oltava saatavilla vapaasti suolisto-ongelmien, hampaiden liikakasvun ja elimistön kuivumisen ehkäisemiseksi. Marsujen ruokintaan kuuluu usein myös heinää runsaammin energiaa, proteiinia ja hivenaineita sisältävä pellettiruoka, joka on tärkeä lisä muun muassa nuorille ja tiineille marsuille. Lihomisen ja terveysongelmien välttämiseksi marsun ruoan ei tulisi sisältää juurikaan rasvaa eikä sokeria. Hyvälaatuisessa pellettiruoassa on proteiinia noin 10-15 prosenttia (elatusrehu) tai 15-20 prosenttia (kasvatusrehu esimerkiksi nuorille marsuille), ei lainkaan eläinperäisiä aineita, mahdollisimman vähän rasvaa, lisä- ja väriaineita sekä tuhkaa tai muita jäämiä, ja kalsiumia ja fosforia suhteessa 2:1. Hyvälaatuinen pellettiruoka täyttää marsun hivenaine- ja suolatarpeen, joten marsun ruokintaan ei usein kuulu erillistä suolakiveä. Aikuisen marsun tulee saada ravinnostaan vähintään 13% proteiinia. Alle vuoden ikäisen marsun proteiinitarve on 18% saadusta ravinnosta. Välttämättömien proteiinien ja aminohappojen vajaus aiheuttaa marsun kasvun ja kunnon heikkenemistä ja karvanlähtöä.
Mauro Caviezel
Mauro Caviezel (s. 18. elokuuta 1988) on sveitsiläinen alppihiihtäjä, joka edustaa SV Beverin -seuraa.
Marsu
Ravinto
Marsun elimistö ei kykene monista muista nisäkkäistä poiketen tuottamaan C-vitamiinia. Marsun päivittäinen C-vitamiinintarve on vähimmäisylläpidossa 10-25 mg/kg, tiineille ja sairaille marsuille suositellaan kaksinkertaista annosta. Lemmikkimarsu saa C-vitamiinia laadukkaasta tuoreravinnosta kuten vihanneksista ja marsuille tarkoitetuista vitaminoiduista pellettiruoista. C-vitamiinin riittävä päivittäinen saanti voidaan varmistaa ruokaan sekoitettavalla askorbiinihapolla tai erilaisilla C-vitamiinivalmisteilla. C-vitamiinin antamista juomaveteen sekoitettuna ei suositella vaikean tarkkailtavuuden, vitamiinin nopean hajoamisen ja veden mahdollisesti huononevan maistuvuuden vaikutusten vuoksi.
Mauro Caviezel
Euroopan nuorten olympiafestivaaleilla vuonna 2005 Caviezel saavutti pronssia supersuurpujottelussa. Beaver Creekin / Vailin MM-kilpailuissa 2015 hän oli superalppiyhdistetyssä kolmastoista. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän sai alppiyhdistetyssä pronssia kuusi sadasosasekuntia kilpailun voittaneelle Luca Aernille hävinneenä. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 häm sijoittui alppiyhdistetyssä 12:nneksi ja syöksylaskussa 13:nneksi. Åren MM-kilpailuissa 2019 hän oli alppiyhdistetyssä seitsemäs ja syöksylaskussa yhdeksäs.
Marsu
Ravinto
Marsujen hampaat kasvavat jatkuvasti, joten marsun on saatava kuluttaa hampaitaan jyrsimällä. Tarpeeksi kortinen ja karkea kuivaheinä kuluttaa hampaita tehokkaasti. Heinän ohella marsulle voi tarjota puuhaksi ja hampaita kuluttamaan esimerkiksi vähäsuolaista kovaa leipää tai myrkyttämättömien puiden oksia.
Mauro Caviezel
Maailmancupissa Caviezel kilpaili ensimmäisen kerran Kranjska Goran pujottelussa maaliskuussa 2008. Ensimmäiset maailmancupin pisteensä hän saavutti tammikuussa 2014 oltuaan 12:s Wengenin superalppiyhdistetyssä. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran tammikuussa 2014 oltuaan Kitzbühelin superalppiyhdistetyssä viides. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Aspenin supersuurpujottelussa maaliskuussa 2017. Hän sijoittui alppiyhdistetyn cupissa viidenneksi kaudella 2017–2018.
Marsu
Ravinto
Kuivaheinän ja pellettien lisäksi marsun olisi hyvä saada säännöllisesti tuoreruokaa. Marsut voivat syödä vaaratta useimpia juureksia ja vihanneksia sekä myrkyttömiä luonnonkasveja kuten eri heinäkasveja ja voikukkaa. Marsulle sopimattomia kasviksia ovat muun muassa kaali ja sen sukulaiset (voivat aiheuttaa ilmavaivoja), runsaasti tärkkelystä sisältävät juurekset kuten peruna ja bataatti, palko- ja sipulikasvit sekä kaikki kypsennetyt tai pakastetut kasvikset. Hedelmät eivät sovellu säännölliseksi ruoaksi sisältämänsä runsaan sokerin vuoksi, siemenet ja pähkinät rasvan vuoksi.
Mauro Caviezel
Kaudella 2018–2019 hän oli kolmas Lake Louisen supersuurpujottelussa sekä toinen Beaver Creekin syöksylaskussa ja supersuurpujottelussa. Soldeun supersuurpujottelussa hän oli toinen. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemänneksi, supersuurpujottelun ja alppiyhdistetyn cupeissa kolmanneksi ja syöksylaskucupissa viidenneksi.
Kaudella 2019–2020 Caviezel sijoittui Lake Louisen supersuurpujottelussa kolmanneksi. Saalbach-Hinterglemmissä hän oli syöksylaskussa kolmas ja supersuurpujottelussa toinen. Hinterstoderissa hn sijoittui toiseksi supersuurpujottelussa ja alppiyhdistetyssä. Hän voitti supersuurpujottelucupin ja sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa seitsemänneksi.
Marsu
Ravinto
Monet marsuille tarkoitetut teolliset herkut sisältävät liikaa rasvaa ja sokeria ja usein tarpeettomia lisäaineita kuten väriaineita.
Elinympäristö
pienoiskuva|Marsuemo poikasineen [[sanomalehtipaperilla kuivitetussa häkissä, jossa on myös piilokoppi, ruokakuppi, tuoreruokaa ja heinää.]] Marsut ovat laumaeläimiä ja niitä pitäisi olla aina vähintään kaksi. Lajitovereiden seuraa vailla elävä lemmikkimarsu voi kesyyntyä huomattavasti ja tulla "sylimarsuksi", mutta ihmisseura ei täytä marsun sosiaalisuuden tarvetta lajitovereiden tavoin.
Mauro Caviezel
Caviezel voitti kaudella 2020–2021 Val d’Isèren supersuurpujottelun. Val Gardenan supersuurpujottelussa hän sijoittui toiseksi. Supersuurpujottelucupissa hän oli neljäs.
Marsu
Elinympäristö
Marsu-urokset eivät aina tule keskenään toimeen ja saattavat tapella. Joskus myös uroksen käyttö siitoksessa voi vaikuttaa sen käyttäytymiseen muiden urosten kanssa. Poikkeuksia aina on ja aikuisinakin toisilleen tutustutetut urokset voivat tulla todella hyvin toimeen keskenään varsinkin jos naaraita ei ole samassa taloudessa. Poikasina samaan ryhmään pannut urokset tulevat kuitenkin useimmiten toimeen keskenään, eivätkä aikuisinakaan tutustuneet urokset aina tappele keskenään. Myös yksilöiden välillä on eroa, ja jotkin yksilöt eivät koskaan tule kovin läheisiksi toisilleen vaikka olisivat olleet samassa laumassa poikasesta asti. Lemmikkimarsuja pidettäessä ihmisen vastuulla on yhdistää häkkitovereiksi ja laumoiksi sellaisia marsuja, jotka eivät tappele keskenään. Urokset useimmiten ottavat yhteen kerran kunnolla ja kun johtajuus on selvä, jää riita siihen. Naaraat puolestaan voivat nahistella jatkuvasti ja jopa kiusata toisiaan jatkuvasti tökkimällä ja työntämällä pois juomapullolta tai ruokakupilta. Häkissä tulisi olla tarpeeksi tilaa, että marsut voivat helposti kiertää toisensa halutessaan. Varsinkin kahta urosta asutettaessa tilaa tulee olla mielellään kahdella marsulla 120x60cm. Jos uros ja naaras laitetaan samaan häkkiin, uroksen tulee olla kastroitu. Muuten naaras voi joutua jatkuvasti tiineeksi, mikä rasittaa sitä ja lyhentää sen elinikää. Kastroiminen voi myös lieventää uroksen tappeluhalukkuutta muiden urosten seurassa ja vähentää näin eläinten stressiä.
Mauro Caviezel
Myös hänen veljensä, Gino Caviezel, on alppihiihtäjä.
Marsu
Häkki
Marsun häkin tulee olla riittävän suuri, asetuksen mukaan ensimmäistä marsua kohden 0,3 neliötä ja jokaista muuta laumassa asujaa kohti 0,15 neliötä lisää tilaa, mielellään kuitenkin vähintään 120 × 60 cm kahdelle marsulle. Suuremmasta tilasta on etua. Häkissä elävän marsun tulisi voida jaloitella häkin ulkopuolella runsaasti, ja häkkiin tulisi lisätä erilaisia virikkeitä. Häkin tärkein sisustuselementti on muiden marsujen seura. Lisäksi häkissä pitää olla saatavilla hyvälaatuista heinää ja vettä. Heinä voidaan pitää siisteyssyistä erillisessä telineessä, mutta mikäli se lisätään suoraan häkin pohjalle, marsut voivat puuhastella sen parissa. Heinä on marsun pääruoka ja se on sille tärkeää ja se on paitsi ruokana myös nakertelutarpeen tyydyttäjänä.
Luettelo televisiosarjan Ihmemies MacGyver jaksoista
Tämä on luettelo televisiosarjan Ihmemies MacGyver jaksoista. Jaksot ovat tuotantokausikohtaisessa luettelossa Yhdysvaltain alkuperäisessä esitysjärjestyksessä, eivätkä välttämättä vastaa Suomessa esitettyjen jaksojen järjestystä. right|350px
Ensimmäinen tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
Marsu
Häkki
Marsuilla tulee olla kiinteä pesämökki, eli pelkkä heinäkasa ei kelpaa. Marsut piilottelevat ja oleilevat mieluusti pienehköissä tiloissa, joten häkkiin voidaan lisätä tähän tarkoitukseen soveltuvia putkia, laatikoita ja esimerkiksi "riippukeinuja". Häkin kuivikkeena voidaan käyttää miltei mitä tahansa myrkytöntä materiaalia, joka imee virtsan tarpeeksi tehokkaasti. Jotkin marsut suosivat virtsatessaan tiettyjä paikkoja häkissä, ja saattavat oppia käymään "vessalautasella", mikä voi vähentää kuivikkeiden vaihtamistarvetta ja mahdollistaa esimerkiksi pyyhkeiden käytön häkin pohjalla.
Luettelo televisiosarjan Ihmemies MacGyver jaksoista
Kolmas tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
Krokvikin rautatieasema
Krokvikin rautatieasema on rautatieasema Ruotsin rataverkolla Kiirunan kunnassa rataosalla Kiiruna–Narvik. Asema sijaitsee Krokvikin kylässä napapiirin pohjoispuolella noin 11 kilometriä Kiirunan rautatieasemalta luoteeseen, ja on Kiirunasta lähdettäessä ensimmäinen junakohtauspaikka. Asemalta kaksi kilometriä pohjoiseen sijaitsee Käyrävuopion kylä.
Marsu
Häkki
Samassa häkissä eläessään kani saattaa vahingoittaa marsua hengenvaarallisesti takajaloillaan. Kanit kantavat myös Pasteurella multocida -nimistä bakteeria, joka saattaa kanilla olla oireeton, mutta tarttuessaan marsuun jopa tappava.
Krokvikin rautatieasema
Krokvik on nykyisin miehittämätön, ja liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Kiirunan asemalla sijaitsevasta ohjauskeskuksesta käsin.
Marsu
Elinkaari ja lisääntyminen
Marsujen elinikä on keskimäärin 4-7 vuotta, yleensä enintään 9 vuotta. Satiinimarsujen elinikä on keskimäärin lyhyempi. Vanhimmat marsut ovat eläneet yli kymmenvuotiaiksi, maailman vanhin marsu 14-vuotiaaksi.
Krokvikin rautatieasema
Ratapihalla on pääraiteen lisäksi kaksi sivuraidetta, joita voidaan käyttää junien kohtaamisiin. Lisäksi asemalla on pistoraide, jota käytetään ratatyökoneiden säilytys- ja väistöraiteena.
Marsu
Elinkaari ja lisääntyminen
Naaraat tulevat sukukypsiksi 4–6 viikon ikäisinä ja urokset 5-8 viikon ikäisinä. Marsun tiineys kestää 63-69 vuorokautta ja poikasia syntyy yleensä 1-6 kerrallaan. Pienempi poikue syntyy yleensä aiemmin kuin suuri. Poikaset ovat kehittyneitä ja painavat 50-110 grammaa. Marsu ei rakenna pesää, ja synnytyksen alku on huomaamaton. Sormin tunnustelemalla voidaan kuitenkin havaita lantion puoliskojen avautuminen 1,5-3 senttiä pari vuorokautta ennen synnytystä. Synnytys kestää säännöllisten työntöjen alettua puolisen tuntia ja poikaset syntyvät noin viiden minuutin välein. Jos naaras ei ole tullut tiineeksi ennen 7-8 kuukauden ikää, sen lantion rakenne ei jousta riittävästi synnytystä varten ja synnytysvaikeudet ovat yleisiä. Synnytysvaikeuksia ehkäisee naaraan runsas liikunta ja lihomisen välttäminen. Marsuilla esiintyy lievää ja vakavaa tiineysmyrkytystä.
Krokvikin rautatieasema
Krokvikin puurakenteinen asemarakennus on purettu vuonna 2008.
Marsu
Elinkaari ja lisääntyminen
Marsun poikaset ovat heti synnyttyään kehittyneitä ja aktiivisia ja esimerkiksi maistelevat emonsa syömiä kiinteitä ruokia. Terveet ja reippaat poikaset voivat selviytyä verrattain helposti vaikka emo kuolisi synnytyksen yhteydessä.
Luettelo televisiosarjan Ihmemies MacGyver jaksoista
Neljäs tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
Chichibu (Saitama)
Chichibu on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin länsiosassa Chichibun seudulla. Chichibun allaslaakson lisäksi kaupunki käsittää laajoja alueita Chichibuvuorilta. Kaupungin keskiosien läpi virtaa Arajoki. Chichibussa on 61 470 asukasta (elokuussa 2020) ja sen pinta-ala on 577,83 neliökilometriä.
Chichibun alue kuului Taika-uudistuksista lähtien Musashin provinssin Chichibun piirikuntaan. Paikkakunnan nimi oli alun perin Nakamura, Edo-kaudelta lähtien Ōmiya. Se kehittyi Chichibu-jinjan šintolaisen pyhäkön ympärille. Chichibuksi paikkakunnan nimi vaihdettiin 1900-luvun alussa. Tärkeä perinteinen elinkeino oli silkin tuotanto, jota tuki Edo-kaudella Oshin daimiokunnan hallinto. Erityisen vilkasta silkin kauppa oli joulukuisin järjestettyjen markkinoiden aikaan. Meiji-kaudella silkin tuotanto monipuolistui, mutta on sittemmin taantunut. 1920-luvulta lähtien merkittävimmäksi teollisuudenalaksi on noussut kalkkikiven louhinta ja siitä valmistettavan sementin tuotanto. Myöhemmin kaupunkiin on sijoittunut myös elektroniikkateollisuutta. Kaupunkioikeudet osana Japanin nykyistä kunnallishallintoa Chichibu sai vuonna 1950. Kaupunki laajeni huomattavasti vuonna 2005, kun siihen liitettiin Yoshidan maaseutukaupunki sekä Arakawan ja Ōtakin kyläkunnat.
Chichibun kulttuuriperintöön kuuluu Chichibu-jinjan pyhäkön festivaali Chichibu-yomatsuri, joka on otettu sekä Japanin merkittävän kansanperinnön luetteloon että Unescon aineettoman kulttuuriperinnön luetteloon. Muita nähtävyyksiä ovat Ōtakin alueella sijaitseva Mitsumine-jinjan pyhäkkö sekä Chichibun 34 Kannon-pyhäkköä. Chichibu toimii myös tukikohtana Chichibun–Taman–Kain kansallispuistoon suuntautuvalle turismille: luontokohteita kaupungin alueella ovat Hitsujiyaman puisto, Hashidaten karstiluola, Urayaman pato tekojärvineen ja Bukōvuori, jonka erikoisen muodon on saanut aikaan kalkkikiven louhinta. Chichibua palvelevat Seibu-rautateiden Chichibu-linja ja Chichibu-rautateiden Chichibu-päälinja.
Luettelo televisiosarjan Ihmemies MacGyver jaksoista
Viides tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
Kuudes tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
Seitsemäs tuotantokausi
right|thumb|200px|DVD-paketin kansikuva.
TV-elokuvat
right|thumb|200px|DVD:n kansikuva.
Lähteet
百戰天龍
Marsu
Rodut
pienoiskuva|Buff-värinen amerikancrest. Marsuja on paljon eri rotuja: pitkä-, karkea- ja lyhytkarvaisia sekä täysin karvattomia. Lähinnä sileäkarvaisista roduista erotellaan erikseen myös värimuunnokset, joita jalostetaan omissa linjoissaan.
Pitkäkarvaiset
Pitkäkarvaisia marsurotuja on seitsemän: alpakka, sheltie, peruaani, coronet, lunkarya, texel ja merino.
Rotuja, joiden pitkä turkki on sileä, pehmeä ja taipuisa.
Rotuja, joiden pitkä turkki on pehmeä ja kihara.
Rotuja, joiden pitkä turkki on korkkiruuvimaisesti kihara, ilmava, erittäin karkea ja runsas. Ryhmä eroaa geneettisesti muista kiharakarvaisista marsuista. Lunkaryan karvatyyppi periyttyy dominoivasti. Se löydettiin vuonna 1989 Ruotsissa kahdesta abessinialaisesta syntyneestä poikasesta, jolla oli rotunsa vastaisesti pitkä ja kihara turkki. Marsu paritettiin peruaanin kanssa ja karvanlaatu periytyi jälkeläisille. Ryhmän roduista lunkaryaperuaani on ensimmäinen ja yleisin.
Karkeakarvaiset
Karkeakarvaisiin marsurotuihin lasketaan neljä rotua: abessinialainen, teddy, ch-teddy ja rex.
Sileäkarvaiset
Sileäkarvaisia marsurotuja on neljä: self, nonself, crest ja satiini.
Risteytykset
Risteytysmarsut ovat nimensä mukaisesti marsuja, joissa risteytyy kahta tai useampaa rotua. Risteytysmarsut voivat olla minkä värisiä tahansa ja niissä voi olla minkälaisia kuvioita tahansa. Risteytyksiä ei lueta omaksi rodukseen. Lähes kaikki rekisteröimättömät marsut ovat risteytyksiä vaikka ne muistuttaisivatkin jotain tiettyä rotua. Risteytysmarsut eivät saa osallistua marsunäyttelyissä virallisiin luokkiin, mutta lemmikkiluokissa eli pet-luokissa niiden kanssa voi harrastaa siinä missä rotumarsujenkin kanssa. Heteroosin ansiosta risteytysmarsut voivat olla rotumarsuja terveempiä ja pitkäikäisempiä.
Ääntely
Marsut ääntelevät keskenään lähes jatkuvasti. Niillä on laaja valikoima erilaisia ääniä, joita ihminen voi oppia hyvinkin helposti ymmärtämään.
Kuikuttamalla marsu vaatii hoitajaltaan huomiota silittelyn ja etenkin ruoan muodossa. Ne oppivat nopeasti yhdistämään esimerkiksi jääkaapin oven avaamisen ja vihannespussin rapinan ruokaan ja päästelevät kovaäänisiä "uii"-huutoja kuullessaan ruokaan viittaavia ääniä. Hätääntynyt alistuva marsu ääntelee dominoivan yksilön lähelle jouduttuaan nopeasti toistaen "kui ui ui".
Kovaääninen vinkaisu tai kiljahdus on varoitusääni, jolla marsu protestoi esimerkiksi puremaa tai kovakouraista käsittelyä. Aggressiivinen marsu voi myös kiljahtaa vastustajalleen. Lyhyt "kkurr"-ääni kielii tyytymättömyydestä tai jännittyneestä huolestuneisuudesta esimerkiksi kovakouraisessa käsittelyssä tai tappelutilanteen uhatessa. Ne voivat myös komennella toista marsua äännellessään näin. Hampaiden nopealla naksutuksella marsu uhkailee. Se voi myös naksutella hampaitaan ollessaan tyytymätön tai kärsimätön. Leppoisa, harvakseen tuleva hampaiden naksutus saattaa myös viestiä tyytyväisyyttä ja mielihalua syödä. Nakutusääni syntyy, kun marsu liikuttaa alaetuhampaiden reunaa yläetuhampaita vasten.
Marsun "nikotteluääni" kielii tyytyväisyydestä. Hiljaista ja tyytyväistä "pulputusääntä" marsu pitää muun muassa hoitajansa sylissä siliteltävänä. Röhkimistä muistuttavalla äänellä marsut tervehtivät toisiaan.
Hurinaan liittyy usein eleitä. Mahtaillessaan tai naarasta kosiskellessaan marsu tepastelee pitkin jaloin tai seisoo paikallaan keikuttaen takapuoltaan puolelta toiselle ja hurisee samalla pehmeällä ja syvällä äänellä. Lyhyt, voimakkaampi hurahdus on dominoivan marsun mahtailuele, johon ei liity keikutusta. Kehräämisen tapaisella hurinalla marsu voi kertoa luottamuksesta ja hyvästä olosta. Marsut saattavat joskus myös "sirkuttaa". Sirkutuksella on arvioitu olevan jokin laumaa kokoava merkitys, ja marsu sirkuttaa myös usein jännittävissä muutostilanteissa. Sirkutus on marsuilla harvinaisempaa, ja jotkut yksilöt eivät koskaan elämänsä aikana sirkuta. Marsu voi myös aivastella tai yskiä.
Vihainen marsu naksuttaa hampaitaan.
Muu elekieli
Kevyt nuuhkaisu tai pieni kuonojen yhteen hierominen on marsujen tapa tervehtiä lauman jäseniä. Haistelemalla toistensa kuonoa ja takapuolta marsut tutustuvat uuteen yksilöön tai tunnistavat, kuuluuko toinen laumaan ja onko se uros vai naaras. Tönäisemällä vieressään olevaa yksilöä tai töytäisemällä edessä olevan takapuolta marsu kehottaa toista siirtymään. Innostuessaan marsu voi hypähdellä paikallaan, ryntäillä riehakkaasti ympäriinsä ja jopa heittelehtiä.
Kosiskellessaan naaraita tai mahtaillessaan lauman jäsenille urokset pyrkivät näyttämään suurilta ja komeilta. Kosiskeleva uros nuuskii naarasta ja keinuttaa takapuoltaan sekä hieroo takamustaan maahan jättäen voimakkaita hajuläikkiä merkiten samalla reviiriään. Kosiskeluääniä ovat pehmeä pitkä hurina, röhkiminen sekä hampaiden naksuttelu. Naaras kieltäytyy uroksen kosiskelusta avaamalla suunsa ja näyttämällä hampaansa. Naarasmarsu voi myös kieltäytyä kosiskelusta nostamalla takapuolta ja ruiskuttamalla ulostetta uroksen päälle.
Arvojärjestyskamppailussa tasaväkiset marsut seisovat vastatusten ja nostavat päätään ylös. Itsevarma yksilö voi hurista ja keinuttaa takamustaan, epävarma ja alistuva yksilö saattaa kuikuttaa hätääntyneesti. Alistuva marsu haukottelee voittajalle. Marsu voi uhata vastustajaansa naksuttamalla hampaitaan tai astumalla lähemmäs. Samoin alistuva marsu pyrkii perääntymään. Jos pelkät eleet eivät riitä selvittämään tilannetta, marsut saattavat alkaa ajaa toisiaan takaa tai jopa alkaa tapella. Varsinaisessa tappelussa molemmat osapuolet ovat hyökkääviä ja takaa-ajotilanne syntyy vasta toisen pyrkiessä perääntymään.
Sienitulehdus
Sienitulehdus, englanniksi ringworm, on marsuilla melko tavallinen sieni-ihottuma. Se leviää vähitellen ympyrämäisenä marsun iholla. Sienitulehduksen oireena on hilseilevät, karvattomat alueet eri puolilla marsun kehoa, aluksi usein pään alueella, josta ne leviävät selkään ja kylkiin. Iholla voi olla turvotusta ja bakteerien aiheuttamaa tulehdusta, ja se saattaa kutista. Sienitulehdus on yleisimmin marsulla, jolla on heikentynyt yleiskunto. Myös rex- ja satiinimarsut ovat muita marsurotuja alttiimpia sienitulehduksille. Ihottuma leviää helposti eläimestä toiseen ja voi levitä karvojen tai kuivikkeiden välityksellä. Kosteus ja asuintilojen ahtaus edesauttavat sienen ilmaantumista. Sienitulehdus on zoonoosi, eli se voi tarttua marsusta ihmiseen. Sienitulehdus vaatii hoitoa, ja se paranee joskus melko hitaasti. Sienitulehduksen aiheuttaa useimmiten Trichophyton mentagrophytes -sieni, ja muut marsuille ihottumaa aiheuttavat sienet ovat harvinaisia. Sieni saattaa aiheuttaa ulkoloisien kanssa samankaltaisia oireita. Vaarallisimmat sienet aiheuttavat pahan ihottuman lisäksi vakavia sairauksia, kuten neurologisia oireita, rakkotulehdusta ja keuhkokuumetta.
Ihopaise
Joskus marsun ihon alla voi esiintyä nesteen täyttämiä rakkulapaiseita, jotka puhkeavat tavallisesti itsestään. Puhjenneen ihopaiseen tulisi parantua suhteellisen nopeasti, yleensä muutamassa päivässä, ellei se tulehdu. Tällöin marsu pitää viedä eläinlääkärin vastaanotolle.
Haavat ja tulehdukset
Tavallisin marsulla esiintyvä haava on toisen marsun aiheuttama puremajälki. Haavan syynä voi olla myös tapaturma tai raapaisu. Useimmiten haavat paranevat nopeasti, elleivät ne tulehdu. Tulehdus aiheuttaa haavan märkimistä, ja tulehdus voi levittää bakteerit muualle elimistöön. Joskus ihon alle syntyy tulehduksen seurauksena bakteerimassaa sisältävä märkäpaise, joka tulee hoitaa lääkkeillä ja tyhjentää. Marsu pitää tällöin eristää lajitovereistaan, ettei mahdollinen bakteerien leviäminen sairastuttaisi muita marsuja.
Tassunpohjantulehdus ja ihon liikakasvu
Marsun anturat ovat tavallisesti nahkamaiset ja sileät, mutta mikäli ne pääsevät kuivumaan, halkeilemaan tai ärtymään, tulehduksen todennäköisyys kasvaa. Tassunpohja voi tulehtua, mikäli bakteereita pääsee rikkoutuneen ihon läpi. Yleisin tassunpohjantulehduksen aiheuttava bakteeri on Staphylococcus aureus, joka aiheuttaa verenkiertoon päästessään sisäelinvaurioita sekä verenmyrkytyksen. Tassunpohjantulehdukselle altistavia tekijöitä ovat marsun ylipaino, ravitsemuksen puutteet ja vitamiinipuutokset, huono hygienia ja liian kova alusta. Tulehtunut tassunpohja on punoittava, turvonnu ja paksuuntunut, eikä marsu ehkä ole halukas liikkumaan, sillä se voi aiheuttaa kipua. Tulehdus on ajoittain vaikeahoitoinen, ja voi muodostua krooniseksi vaivaksi. Mikäli tulehtuneeseen tassunpohjaan pääsee vielä sieni-itiöitä, voi sienitulehdus tehdä tulehduksesta entistä vaikeammin hoidettavan. Tassunpohjatulehdusta voi ennaltaehkäistä varmistamalla marsun C- ja E-vitamiinien riittävän saannin ravinnosta, huolehtimalla, ettei marsulla ole ylipainoa, hoitamalla ja rasvaamalla tassunpohjia, pitämällä kynnet tarpeeksi lyhyenä ja pitämällä marsun häkin siistinä ja kuivana.
Joskus jalkapohjiin kasvaa litteitä nahkasuikaleita varpaiden lähelle, ja se johtuu ihon liikakasvusta. Myös jalkapohjiin kasvava känsämäinen kudos on tavallista, ja sitä voi hoitaa ihoa pehmentävillä voiteilla. Kovettumat ovat harvoin kivuliaita, mutta tassunpohjan rikkoutuminen voi aiheuttaa tulehduksen.
Ulkoloiset
Ulkoloisista yleisimpiä ovat hilsepunkki, syyhypunkki ja väiveet. Loiset voivat tarttua marsuun muista eläimistä, tarvikkeista, heinästä ja pihalta tuoduista virikkeistä, kuten oksista. Joskus ulkoloiset ovat uinuvassa tilassa marsun iholla. Ulkoloisien aiheuttamat oireet ilmenevät useimmiten niskan, hartioiden ja takapään alueilla. Loisiin tehoaa eläinlääkärin määräämät loishäätölääkkeet. Hoidon lisäksi marsun häkki ja tarvikkeet tulee pestä huolellisesti.
Hampaat ja purentaongelmat
Hammasongelmat johtuvat yleisimmin liian vähäisestä heinän syömisestä, kun marsu syö liikaa kaloripitoista ruokaa. Marsun hampaat kasvavat nopeasti ja jatkuvasti, ja ne kuluvat heinää syödessä. Hampaiden tulee kulua samaa tahtia kun ne kasvavat. Jotta hammasluu kasvaisi vahvana ja hampaat kuluisivat normaalisti, tulee marsun ravinnon olla heinävoittoista, ja ruuan kalsium-fosfori -suhteen pitää olla sopiva. Useilla marsuilla hammasongelmia ilmenee vain satunnaisesti sairastelun aikana, mutta purentaongelmat ovat usein perinnöllisen taipumuksen ja ympäristötekijöiden summa. Jos kyseessä on vahvasti perinnöllinen hammasongelma, ilmenee se usein marsun ensimmäisen elinvuoden aikana. pienoiskuva|Marsun kallo, josta näkee etuhampaat ja poskihampaita. Hampaiden liikakasvu johtuu hampaiden liian vähäisestä kulumisesta. Poskihampaiden liikakasvu sekä terävät reunat aiheuttavat usein myös etuhampaiden vinoon kasvamista. Marsu laihtuu, koska syöminen voi olla vaikeaa tai kivuliasta. Hammasongelmat tulee hoitaa pikimmiten, sillä pahimmillaan hammasluut kasvavat ylipitkiksi, ja voivat kasvaa jopa läpi luun, aiheuttaen tulehduksia sekä paiseita. Joskus hammasjuuren liikakasvu aiheuttaa tulehduksia sekä painetta silmään, joka voi vuotaa, punoittaa tai muuttua sameaksi.
Hampaat voivat myös irrota. Etuhampaan irtoaminen johtuu useimmiten hammasjuuren tulehduksesta tai C-vitamiinin puutoksesta. Mikäli hammas on katkennut esimerkiksi törmäyksen vuoksi, se kasvaa useimmiten muutamassa viikossa takaisin. Hammas ei välttämättä kasva takaisin, etenkin jos irtoamisen aiheuttajana on ollut juuren tai leukaluun tulehtuminen tai vaurio. Hammasluu voi olla haurastunut esimerkiksi D-vitamiinin puutoksen vuoksi, jolloin hampaat voivat katkeilla toistuvasti.
Laihtuminen ja syömättömyys
Marsu reagoi stressiin vähentämällä syömistään. Monien sairauksien ensioireena on syömättömyys, jota tulisi hoitaa tukiruokinnalla, sillä marsun elimistö alkaa vaurioitua, mikäli se on ollut syömättä kahdeksan tuntia. Ensimmäisenä kärsii maksa, joka rappeutuu, rasvoittuu ja tuhoutuu. Yleisimmät syömättömyyden syyt ovat pelko, nestevajaus, purenta- ja hammasongelmat, suun haavaumat, C-vitamiinin tai proteiinin vajaus, kasvaimet, fyysinen trauma, loiset, elinympäristön liian korkea lämpötila sekä virtsakivet.
Diabetes
Diabetes on suhteellisen yleinen sairaus, joka jää kuitenkin usein toteamatta, sillä diabetesta sairastava marsu voi elää kohtuullisen hyväkuntoisena. Oireena on runsas juominen ja laihtuminen. Diabetesta voi hoitaa keventämällä marsun ruokavaliota. Diabetes on usein periytyvä sairaus, joka voi joko vaivata syntymästä lähtien tai vasta aikuisiällä.
Silmätulehdukset
Marsun silmätulehdus aiheuttaa vuotoa, punoitusta sekä silmän samenemista. Aiheuttaja voi olla bakteeri, virus, kemikaali, hajuste, pöly tai esimerkiksi silmää tökännyt heinänkorsi.
Virtsateiden tulehdukset
Marsun emäksisen virtsan mukana poistuu kalsiumkarbonaattia kiteinä, ja virtsa voi tämän takia olla vaaleaa. Virtsarakon ja virtsateiden tulehdukset aiheuttavat veristä virtsaa ja marsu saattaa valittaa virtsatessaan. Naarailla virtsateiden tulehdukset ovat yleisimpiä kuin uroksilla. Tulehdus hoidetaan yleensä antibiooteilla. Joskus virtsan mukana poistuvat kalsiumkiteet voivat muodostaa virtsakiviä, jotka aiheuttavat kipua, tulehduksia ja estävät virtsan vapaan virtaamisen. Syitä kivien muodostumiseen voi olla ravitsemuksellinen epätasapaino, vähäinen juominen sekä bakteeritulehdukset virtsateissä. Joillain marsuilla on perinnöllinen alttius virtsakivien muodostumiseen. Virtsakivet ovat yleisempi vaiva uroksilla. Ne voivat olla helposti uusiutuvia ja tuskallisia.
Muut terveysongelmat
Muita marsuilla yleisiä terveysongelmia ovat hengitysteiden tulehdukset, suolistotulehdukset, lihavuus sekä ilmavaivat. Edellä mainittujen lisäksi marsuilla esiintyy ajoittain allergiaa, ärsytysihottumaa, näppylöitä, kasvaimia, vatsalaukun tai suolen kiertymiä, munasarjakystia, munuaisten vajaatoimintaa, epilepsiaa, takaraajojen halvausta, sydänkohtauksia sekä sisäloisia. Nämä eivät kuitenkaan ole yhtä yleisiä.
Marsu ruokana
Marsu on nykyisinkin merkittävä osa perulaisten ja bolivialaisten ruokavaliota, etenkin Andien ylänköalueilla. Arvioidaan että perulaiset syövät noin 65 miljoonaa marsua vuodessa, ja se on ravintona juurtunut syvälle perulaiseen kulttuuriin. Muun muassa Cuscon pääkatedraalissa on maalaus, jossa kuvataan Jeesus syömässä marsua ja juomassa chichaa viimeisellä ehtoollisellaan 12 opetuslapsensa kanssa.
Pyörösähkörauskut
Lajit
Pyörösähkörauskuihin kuuluu lähteestä riippuen 37–41 lajia ja useita lajeja on vielä todennäköisesti tieteelle kuvailemattomia. Heimo voidaan jakaa kahteen alaheimoon Narcininae ja Narkinae, joissa on yhteensä 9 sukua. Eräät iktyologit luokittelevat Narkinae-alaheimon omaksi heimokseen Narkidae.
Anatomia
Pyörösähkörauskujen heimon lajit ovat pieniä tai keskikokoisia rauskuja ja suurikokoisimmat saavuttavat noin 75 cm:n pituuden. Eturuumis on kiekkomainen ja muodoltaan pyöreä tai soikea. Leveissä rintaevissä on sähköelimiä, jotka kykenevät aiheuttamaan suurimmillaan 37 V:n jännitteen. Pyrstö on pitkähkö ja pyrstöevä hyvin kehittynyt Narcininae-alaheimon lajeilla selkäeviä on kaksi samankokoista ja Narkinae-alaheimon lajeilla niitä on vain yksi. Alaheimojen lajit eroavat toisistaan myös suun perusteella. Narcinidae-alaheimon kaloilla suun ympäristössä on syvä uurre ja kala kykenee työntämään pitkät leukansa ulospäin, kun Narkinae-alaheimoon kuuluvilla lajeilla uurre on matalampi ja leuat lyhyemmät. Vinossa suussa on useita pieniä teräväkärkisiä hampaita. Pyörösähkörauskut lisääntyvät ovovivipaarisesti.