cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kiina
Ympäristö- ja energiapolitiikka
Greenpeacen Kiinan energiavastaavan Ailun Yangin mukaan Kiinalla on ratkaiseva rooli maailman ilmastonmuutoksen hillitsemisessä. Kiinan energiankulutus ja päästöt vaikuttavat merkittävästi koko maailman energiavaroihin ja ilmastovaikutuksiin. Kiina on ratifioinut Kioton sopimuksen, mutta kehitysmaana sopimus ei velvoita Kiinaa vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä ennen vuotta 2012. Kiina on 2010-luvulla noussut maailman suurimmaksi autoteollisuusmaaksi. Muutos näkyy myös maan autoistumisasteen voimakkaana kasvuna. Vuoden 2015 lopussa Kiinassa oli noin 125 autoa 1 000 asukasta kohden; vuonna 2000 autokanta oli vain kymmenesosa tästä. Tämä kasvattaa liikenteen päästöjä muun muassa kasvihuonekaasujen, pienhiukkasten ja liikennemelun runsastumisena.
Worldwatch instituutin mukaan 80 % Kiinan energiasta oli hiiltä vuonna 2007. Vuonna 2005 Kiinan energiasta oli 70 % hiilivoimaa ja 2 % ydinvoimaa. Hiilen käyttöä edistää sen alhainen hinta. Hiiltä hankitaan halvan työvoiman avulla turvattomista kaivoksista ja päästöistä piittaamatta. Greenpeacen Yangin mukaan hinta nousisi 30 %, jos ympäristö- ja terveysvaikutukset otettaisiin huomioon.
Kiinan tuulivoimamarkkinat kasvavat nopeiten maailmassa. Kiinan hallituksen tuulivoimatavoite 5 GW tuulivoimaa 2010 saavutettiin paljon ennen tavoiteaikaa. Vastaavasti hallituksen tavoite 30 GW vuonna 2020 ennustetaan saavutettavan ennen määräaikaa. Alan teollisuus uskoo, että siihen mennessä voidaan saavuttaa 170 GW. Myös aurinkolämmityksen, aurinkosähkön, vesivoiman ja biopolttoaineiden käytön lisäämistä suunnitellaan.
Hiilen hinnannousu ja sähkön kasvava kysyntä on tehnyt ydinvoimasta tärkeän. Kiina aikoo ohittaa Ranskan maailman suurimpana ydinvoimamaana.
Terveyspolitiikka ja epidemiat
80 % sairaanhoitoresursseista on kaupungeissa, vaikka 70 % väestöstä asuu maalla. Yrtit – yrttilääketiede, rohdokset, rohdoshoito, osuus lääkemarkkinoista on yhä 30–50 %. Sairaalat saavat tulonsa lääkkeiden myynnistä. Siksi lääkärit myyvät mahdollisimman kalliita lääkkeitä. Sairausvakuutuksen puutteen vuoksi vähävaraisilla ei ole varaa etsiä hoitoa. Järjestelmä tukee antibioottien ylitarjontaa, joka lisää resistenttikantojen riskiä. Tiedonvapauden puute hidastaa terveyskatastrofien torjuntaa.
AIDS
Tästä on esimerkkinä 1990-luvulla maaseudulla ollut AIDS-katastrofi, joka levisi verenmyynnin kautta. Verenluovutuskertoja lisättiin palauttamalla veren plasma luovuttajille. Plasma oli seos useamman luovuttajan verestä, mikä johti HIV-epidemiaan.
Pekka Mykkäsen mukaan AIDS-katastrofi oli uhrien määrän mukaan todennäköisesti suurin Kiinan tragedia kulttuurivallankumouksen jälkeen ja mittavin ihmisen aiheuttama terveydenhuollon katastrofi. Jotkut saattoivat luovuttaa verta 11 kertaa vuorokaudessa. Tavallista oli kaksi kertaa päivässä. Vuonna 2003 kiinalaisista 20 % ei tiennyt AIDS:sta. 2,6 % tiesi, että kondomi suojaa siltä. Ketään virkamiehistä ei ainakaan vuonna 2004 ollut pantu vastuuseen verikaupasta. Laittomien asemien pitäjiä rangaistiin.
Vuonna 2007 arvioitiin, että HIVin kantajia oli noin 0,1 % aikuisväestöstä, kaikkiaan noin 700 000 henkeä. ARVT-lääkitystä olisi tarvinnut noin 190 000 henkeä, mutta sitä sai vain viidennes heistä, noin 35 000 henkeä. Lääkitystilanne oli parantunut, vuonna 2004 lääkettä sai alle viisi prosenttia tarvitsijoista.
Muut epidemiat
Vuonna 1997 Kiinassa havaittiin lintuinfluenssavirus H5N1. Vuonna 2002 Kiinassa ja Hongkongissa oli 6 700 SARS-tapausta ja yli 600 ihmistä kuoli. Alison Baileyn mukaan terveysviranomaisten hidas reaktio sai aikaan vakavan luottamuspulan.
Joulukuussa 2019 levisi Kiina Wuhanista virus, joka sai aikaan maailmanlaajuisen koronaviruspandemian, jonka keskus siirtyi maaliskuussa 2020 Kiinasta Eurooppaan.
Alueellinen hallinto
Kiina on jaettu 22 maakuntaan (省, pinyin: shěng), mutta viralliset tahot laskevat lisäksi usein Taiwanin 23. maakunnaksi, vaikkei se olekaan Kiinan hallituksen alaisuudessa. Taiwanille on tarjottu erityishallintoalueen asemaa, mutta se ei ole sitä hyväksynyt. Maakuntien lisäksi Kiinassa on viisi autonomista aluetta (自治区), joissa suuri osa väestöstä kuuluu vähemmistökansallisuuksiin; neljä itsehallinnollista kaupunkia (直辖市) ja kaksi erityishallintoaluetta (特别行政区).
Tilastot
Juha Remeksen mukaan Aasiassa tilastoihin on syytä kohdistaa epäilyksiä. Useita tilastoja on laadittu laiskasti tai tuloksia vääristäen. Tuloksiin on syytä suhtautua varauksellisesti ja varmistaa ne useista lähteistä. Tilastojen tehtävä on mielipiteiden muokkaus maan sisällä ja ulkona ja ne voidaan laatia esimerkiksi eurooppalaisia päämääriä ajatellen positiivisesti.
Maantiede, ilmasto ja luonto
thumb|300px|left|Kiinan kartta Kiina on pinta-alaltaan Venäjän ja Kanadan jälkeen maailman kolmanneksi suurin valtio. Kiinalla on 14 rajanaapuria: Afganistan (yhteistä rajaa vain 76 km), Bhutan, Intia, Kazakstan, Kirgisia, Laos, Mongolia, Myanmar, Nepal, Pakistan, Pohjois-Korea, Tadžikistan, Venäjä ja Vietnam. Sillä on myös meriraja Japanin ja Etelä-Korean kanssa.
Kiinan maastomuodot laskevat kolmena portaana Himalajalta merenpinnalle. Ylimpänä on maan lounaisosassa sijaitseva Tiibetin ylänkö, joka keskikorkeudeltaan on noin 4 000 metriä merenpinnan yläpuolella. Sitä ympäröivät korkeat Himalajan ja Kunlunin vuoristot, ja Himalajalla Kiinan ja Nepalin rajalla sijaitsee 8 850 metrin korkuinen, maailman korkein vuori Mount Everest.
Tiibetin ylängön pohjois- ja itäpuolella alkaa Kiinan toinen topografinen vyöhyke, joka kohoaa useimmiten 900–1 800 metrin korkeuteen. Tiibetin pohjoispuolella on Kiinan kuiva luoteisosa, jossa sijaitsevat vuorten reunustamat painaumat, Tarimin allas ja Džungaria. Tarimin keskiosissa on Taklimakanin aavikko. Painaumia reunustavat Kunlunin, Pamirin, Tienšanin ja Altain vuoristot. Kiinan keskiosissa on pohjoisesta etelään päin mentäessä kolme laajaa tasankoa, kuiva Mongolian ylänkö, lössistä muodostunut Lössiylänkö ja karstimuodostelmista tunnettu Yunnanin–Guizhoun ylänkö.
Kiinan kolmas topografinen alue käsittää maan suurimmat tasangot. Siellä on laajoja alankoja, jotka ovat hyvien kulkuyhteyksien varassa ja joissa on Kiinan suurimmat asutuskeskukset. Suurimmat tasangot ovat Mantšurian tasanko, Pohjois-Kiinan tasanko ja Jangtsejoen keski- ja alajuoksun tasanko. Mantšurian tasanko on Kiinan koillisosissa sijaitseva kumpuileva tasanko. Pohjois-Kiinan tasanko puolestaan on tasainen, pääosin Keltaisenjoen ja Huaijoen sedimenteistä muodostunut alanko. Jangtsejoen tasangolla puolestaan on laaja järvien ja kanavien verkosto, ja siihen kuuluu myös suistoalue.
Kiinassa on yli 50 000 jokea, joiden valuma-alue on yli sata neliökilometriä. Pinnanmuotojen takia monet Kiinan joista virtaavat lännestä itään, ja esimerkiksi kolme merkittävintä Kiinan halki virtaavaa jokea saavat alkunsa Tiibetin ylängöltä. Suurin joista on 6 300 kilometrin pituinen Jangtse. Merkittäviä Tiibetistä virtaavia jokia ovat myös muun muassa Keltainenjoki ja Xi Jiang. Pohjois-Kiinan suurimmat joet ovat Venäjän rajajoki Amur ja sen sivujoki Sungari. Järviä on eniten Jangtsen tasangolla ja Tiibetin ylängöllä, jossa on Kiinan suurin järvi Qinghaijärvi.
Ilmasto
thumb|310x310px| Keskimääräinen vuosittainen sademäärä Kiinassa.
Ilmasto Kiinassa vaihtelee subarktisesta pohjoisesta trooppiseen etelään ja vuoristoista aavikoihin.
Aasian monsuunit korostavat vuodenaikojen eroja. Talvella vallitsevat pohjoisenpuoleiset tuulet, jotka tuovat kylmää ilmaa Siperiasta maan pohjoisosiin.
Lämpötilaerot maan osien välillä ovat silloin suurimmillaan, pohjoisimman maakunnan Heilongjiangin keskilämpötila on talvikuukausina pakkasen puolella ja ajoittain jopa −30 astetta, kun maan eteläosissa pakkanen on harvinaista, ja lounaassa sitä on harvakseltaan vain vuoristoissa. . Kesämonsuuniin liittyy etelävirtaus, kuuma kausi ja sateet huhtikuusta syyskuuhun.
Kasvillisuus ja eläimistö
Kiinan kaksi suurta metsäaluetta ovat Mantsuria pohjoisessa ja Lounais-Kiinan subtrooppiset metsät. Pohjoisessa kasvavat koreansembra ja lehtikuuset, sekä koivut, saarnet, poppelit, vaahterat ja lehmukset. Etelän lajeja ovat kiinankuusi, Pinus yunnanensis, tiikki, santeli, kamferi sekä neidonhiuspuu.
Pandojen ruokakasvia bambua kasvaa metsinä lännempänä kuten Sichuanin maakunnassa. Etelän metsäalue jatkuu Vietnamin puolelle, ja se on määritelty erityiseksi luontotyypikseen. Koska alue on tiheään asuttua, luonnontilaisia metsiä on jäljellä erittäin vähän. Kiinan metsänistutusohjelmat ovat kuitenkin lisänneet kokonaista metsäpinta-alaa.
Kiina on eurooppalais-siperialaisen ja kaakkoisaasialaisen eläimistön ja kasvillisuuden kohtaamispaikka. Kiinassa elää hirviä ja ilveksiä, mutta myös apinoita ja alligaattoreita. Kiinassa elää 18 apinalajia, joista suurin osa elää lauhkealla vyöhykkeellä, mikä on melkein ainutlaatuista. Tunnetuimmat apinat ovat karhumakaki, lumiapina ja muut pystynenäapinat, joista monia on metsästetty hienon turkin takia. Eräs pystynenäapinalaji elää vuoristossa havumetsävyöhykkeellä kolmen tuhannen metrin korkeudessa. Kiinan ikonisimmat nisäkkäät ovat kultapanda ja isopanda, mutta niitä tapaa enää lähinnä Länsi-Kiinan syrjäisessä vuoristossa. Vuoristojen syvissä laaksoissa on kehittynyt muutamia erikoisia eläimiä, kuten maamyyräpäästäinen. Suuria kasvissyöjänisäkkäitä on vain vähän ja monet hirvieläimet ovat pienikokoisia, kuten kiinanmuntjakki, japaninpeura, myskihirvi ja lyyrysarvi. Hieman suurempia ovat serovi, härkägemssi, tupsuhirvi, goraali ja valkonaamahirvi. Tiibetin alueilla elää myös jakkeja.
Kiinan uhanalaisimpia eläimiä ovat kiinanjokidelfiini, kiinanalligaattori ja kiinantiikeri, jotka kaikki ovat välittömässä häviämisvaarassa erityisesti elinympäristön kutistumisen takia. Myös leopardi ja puuleopardi ovat Kiinassa harvinaisia, mutteivät välittömässä vaarassa kuolla sukupuuttoon. Kiinassa elää myös villisikoja ja karhuja. Tiikereiden, leopardien ja apinoiden kohtalona voi tulevaisuudessa olla suosiotaan länsimaissakin nostanut kiinalainen lääketiede, joka käyttää eläinten ruumiinosia erilaisiin vaivoihin, joille ei ole minkäänlaista tieteellistä näyttöä. Kiinan hallinto on kuitenkin ryhtynyt toimiin uhanalaisten eläimien kieltämiseksi lääketeollisuuden ja kansanlääketieteen raaka-aineena.
Linnusto on monipuolinen muiden eliöiden tapaan, etenkin fasaanilajit menestyvät. Kiinassa elää noin kolmasosa maailman fasaanilajeista eli tiettävästi 62 lajia. Kaikkiaan lintulajeja tunnetaan noin 1 100. Sini-irenan huilumainen luritus on olennainen osa Kauko-Aasian metsiä. Kaijaset sen sijaan viihtyvät vain subtrooppisilla seuduilla. Kurjetkin ovat Kiinassa hyvin edustettuina, mantšuriankurki, mustakaulakurki ja neitokurki ovat kaikki pääosin Kiinassa tavattavia lajeja. Runsaaseen lintulajistoon kuuluu myös punavarpusia, vihertalitiaisia, pyrstötimaleja, minivettejä, tikkoja ja varislintuja. Vesilinnustokin on omalaatuinen, siihen kuuluvat muun muassa mandariinikoskelo, amurinkoskelo ja amurinsorsa.
Sammakko- ja matelijalajisto on melko runsas. Endeemisiä matelijalajeja on yli 140. Suurin sammakkoeläinlaji on 180 cm:n pituiseksi kasvava kiinanjättisalamanteri, joka on äärimmäisen uhanalainen.
Luonnonmullistukset, sääilmiöt ja uhat
Sichuanin maanjäristys 2008 oli rajuin Kiinassa kolmeen vuosikymmeneen. Kiinan lumimyrskyt 2008 olivat pahimmat Kiinassa 50 vuoteen: ne aiheuttivat 7,7 mrd. euron vahingot ja tappoivat yli 80 ihmistä. 23 miljoonaa ihmistä oli väliaikaisesti ilman sähköä, 300 000 taloa sortui ja 8 % maatalousmaasta vahingoittui. Vuonna 2006 oli lämpöennätys, kuivuusennätys (Chongqing ja Sichuan), vakava kuivuus Pohjois-Kiinassa, taifuuni Saomai (Zhejiang), joka oli voimakkain vuodesta 1951, 330 000 tonnin pölylaskeuma yhdessä yössä (Beijing) ja vakavimmat metsäpalot vuodesta 1987.
UNEPin mukaan ilmastonmuutos aiheuttaa Kiinassa aavikoitumista ja biodiversiteetin vähenemistä (koralliriutat, mangrovet) ja on uhka Kiinan taloudelle. Vuosi 2006 oli lämpimin Kiinassa aikavälillä 1951–2006. Lämpötila on kohonnut 0,5–0,8 °C sadassa vuodessa. Ilmastonmuutoksen arvioidaan vähentävän maan vesivaroja. Tulevaisuudessa sadepäivien määrä kasvaa Pohjois-Kiinassa, kun Etelä-Kiinassa sateiden runsaus kasvaa. Jangtse-joen yläjuoksulla rankkasateet voivat lisätä mutavyöryjä.
Saastuminen ja ympäristön pilaantuminen ovat nousseet Kiinassa vakaviksi ongelmiksi elintason nousun myötä. Pelkästään Hongkongissa ja muualla Etelä-Kiinassa lasketaan saasteiden aiheuttavan 10 000 kuolemaa vuosittain. Kiinan suurten jokien kuntoa pyritään parantamaan Euroopan unionin ja Maailmanpankin tuella. Ilmastonmuutos ja teollistuminen ovat nopeuttaneet Gobin ja Taklimakan aavikoiden laajenemista. Kiinan tavoite on pysäyttää aavikoituminen istuttamalla puita. Kiina on ollut lähes metsän peitossa. Nyt maasta on noin 10 % metsää. Jokainen 11 vuotta täyttänyt on velvollinen istuttamaan 5 puuntainta 5 vuoden aikana.
Talous
lang=fi|thumb|279x279px|Kiinan [[bruttokansantuote|bruttokansantuotteen kehitys vuodesta 1952 vuoteen 2012.|linkki=Tiedosto:GDP_of_China_in_RMB.svg%3Flang=fi]] thumb|222x222px|Etelä-Kiinan työpajat ovat tarjonneet työpaikkoja miljoonille. thumb|[[Shanghain rakennuksia. Kiinassa käytetään puolet maailman teräksestä ja kolmasosa betonista.]]
Kiinasta tuli joulukuussa 2001 Maailman kauppajärjestön (WTO) jäsen.
Ostovoimakorjattu BKT oli vuonna 2015 yhteensä 19,7 biljoonaa USA:n dollaria. Suuren väestömääränsä vuoksi Kiina on maailman toiseksi suurin talous Yhdysvaltojen jälkeen (mikäli Euroopan unionia ei lasketa yksittäiseksi alueeksi), ohittaen Japanin talouden koon vuoden 2011 alussa. , toisaalta koko ulkomaan kaupassa suurin (2013 yli 3 000 miljardia euroa). Kiinan kokonaistuotanto on kasvanut keskimäärin noin kymmenen prosentin vuosivauhtia. Vaikka puolet kiinalaisista elää edelleen alle 2 dollarilla päivässä, Kiinassa on kasvava ja kansainvälisesti merkittävä keskiluokka. Palkat kasvavat kaupungeissa 13 %–19 % vuodessa.
Teollisuus ja rakentaminen ovat noin 46,8 % bruttokansantuotteesta. Maa on suosittu globaalin tuotannon ulkoistamiskohde. Palveluiden osuus oli 40,3 % bruttokansantuotteesta vuonna 2010.
thumb|left|[[Yunnanin riisipeltoja. Etenevästä kaupungistumisesta huolimatta Kiina on edelleen maaseutuvaltainen maa.]]
Kiinan maataloussektori ruokkii 20 prosenttia maailman väestöstä vain 8 prosentilla maailman viljeltävästä alasta. Kommunistinen puolue on hiljalleen taipumassa maaseutuväestön vaatimaan yksityistämiseen, jolloin pelloilla työskentelevät omistaisivat pääoman ja paikallispoliitikoiden mahdollisuus korruptioon vähenisi. Kiina on yksi teen tärkeimmistä tuottajista heti Intian jälkeen. Kiinan kalasaalis on ylivoimaisesti maailman suurin, ja maa myös kuluttaa enemmän kalaa kuin mikään muu valtio.
Kommunistinen puolue lupasi aikaisemmin kaikille virkamiesten valitseman turvatyöpaikan eli niin sanotun rautaisen riisikulhon. Seurauksena työmarkkinat olivat tuottamattomat. Rautaisesta riisikulhosta on luovuttu, ja suuri osa ihmisistä etsii nykyään työt itse ja vaihtaa työpaikkoja.
Korruptio on edelleen yleistä kaikilla tasoilla ja vaikuttaa moniin asioihin. Esimerkiksi ympäristömääräyksien toimeenpaneminen on osoittautunut hyvin vaikeaksi. Taloustieteilijät moittivat hallintoa valtavista ympäristöongelmista. EU:n kauppakamarin mukaan eurooppalaisfirmat valittavat Kiinassa tuotekopioinnista, paikallisten suosimisesta ja vaatimuksista yhteistoiminnasta kiinalaisfirmojen kanssa. Korruptiota ja oikeusjärjestelmän puutetta pidetään yhtenä suurimmista taloudellisista ongelmista.
Kiinan yli sata ministeriötä ja asevoimat pyörittävät edelleen valtionyhtiöitä. Kiinassa on edelleen hintasäätelyä jollain aloilla, ja esimerkiksi bensiinin hintaa tuetaan. Valtion omistama sektori vastaa noin 40 prosentista bruttokansantuotteesta.
Kiinan talouskasvu oli vuonna 2019 hitainta sitten vuoden 1990. Kasvun hidastumisen syitä olivat erityisesti kotimaisen kysynnän hiipuminen sekä Yhdysvaltojen ja Kiinan kauppasota. Kiinan bruttokansantuote kasvoi 6,1 prosenttia, mikä on Kiinassa vähän, vaikka se melkein kaikkialla muualla maailmassa olisi ollut erittäin hyvä kasvuprosentti.
Tiede ja teknologia
Kiinan miehitetty avaruuslento Shenzhou 5 laukaistiin 15. lokakuuta 2003, mikä teki Kiinasta järjestyksessä neljännen ihmisiä avaruuteen lähettäneen maan. Kiina suunnittelee rakentavansa avaruusaseman lähitulevaisuudessa ja laskeutuvansa kuuhun ensi vuosikymmenellä.
Kiinan hallitus jatkaa merkittävää panostusta tutkimuksen ja kehitykseen. Se kannustaa kekseliäisyyteen sekä uudistaa finanssi- ja verojärjestelmää tukeakseen kasvua tulevaisuuden aloilla. Maassa on esimerkiksi syntynyt lupaavaa geeniteknologiaa viime vuosina. Kiina kehittää ohjelmisto-, mikropiiri- ja energiatoimintaansa, mukaan lukien uusiutuvat energianlähteet kuten vesi-, tuuli- ja aurinkovoima. Vähentääkseen saastuttavia hiilivoimaloitaan Kiina on ollut pioneeri uudenlaisten ydinvoimaloiden kehittämisessä, jotka toimivat viileämmin ja turvallisemmin, ja mahdollistavat vetytalouden.
Koulutus
thumb|left|Koululaisia [[Xinjiangissa.|242x242px]]
Kiinalainen koulu kestää 12 vuotta, ja se jakaantuu viisi- tai kuusivuotiseen alakouluun, kolmevuotiseen yläkouluun ja kolmevuotiseen lukioon tai ammattikouluun. Ensimmäiset yhdeksän vuotta ovat pakollisia. 98,6 % ikäluokasta kävi alakoulua vuonna 2002.
Kiinassa on kirjava joukko erilaisia korkeampaa koulutusta tarjoavia oppilaitoksia. Koulutusjärjestelmässä nähdään olevan monia ongelmia, mutta se kehittyy nopeasti ja Kiinassa on jo kansainvälisesti erittäin kilpailukykyisiä yksiköitä. Monet ulkomaalaiset yliopistot ovat viime vuosina aloittaneet yhteistyöprojekteja tai perustaneet yksiköitä Kiinassa.
Hongkongin peruskoulut ja korkeakoulut sijoittuivat PISA-vertailussa maailman huipulle.
Vuodesta 1986 Kiinassa asuneen ja Pekingin yliopistossa matematiikkaa ja kemiaa opiskelleen ruotsalaisen Johan Björkstenin mukaan opiskelu Kiinassa on nykyään kallista, mikä vaikeuttaa vähävaraisten opiskelua. Kiina sijoittaa henkeä kohti opiskeluun vähän. Kokeet ovat pääasiassa monivalintakysymyksiä, jotka testaavat lähinnä tietoja ennemminkin kuin kykyä pohtia käsitteitä. Kilpailu on kovaa ja ryhmätyötä on harvoin. Monien kiinalaisten keskustelijoiden mukaan nykyinen koulutusjärjestelmä soveltuu huonosti moderniin tietoyhteiskuntaan.
Alison Baileyn mukaan (2007) Kiina käyttää alle 3 % BKT:stä koulutukseen, puolet kehittyneiden maiden määrästä, ja siksi koulutus on kallista. Alisonin mukaan vuodesta 2006 maaseudun lapset säästävät koulumaksut 400 yuania (40 euroa), mutta maksavat yhä koulukirjat. Maaseudun vanhemmat ovat muuttaneet maalta kaupunkiin maksaakseen koulumaksuja. Kaupungeissa ei ole riittävästi kouluja kaupunkeihin muuttaneiden lapsille.
Kulttuuri
thumb|200px|right|Ateria [[Jiangsun maakunnassa. Aterioita pidetään tärkeinä sosiaalisina hetkinä perheen tai ystävien kesken.]] Konfutselaiseen ajatteluun sisältyy vahva luokkayhteiskunnan rakenne, jossa ylimpänä on sivistyneistö, heidän alapuolellaan viljelijät ja käsityöläiset ja alimpana sotilaat ja kauppiaat. Luokkakierto on ollut mahdollista, perhe on voinut säästää rahansa lähettääkseen vanhimman pojan opiskelemaan. Kommunistit pyrkivät muokkaamaan arvomaailmaa ja edistämään tasa-arvoa ja kovan työn arvostamista.
Merkittävin juhlapäivä kiinalaisessa kalenterissa on kiinalainen uusivuosi, joka osuu gregoriaanisessa kalenterissa vuoden alkupuolelle.
Kuvataide
Kuvataide on tärkeä osa Kiinan kulttuuriperintöä, ja se on muovannut myös muun Itä-Aasian taidetta. Merkittävimpiä ja tunnetuimpia kiinalaisen kuvataiteen muotoja ovat maisemamaalaus, kalligrafia, posliinikeramiikka ja jadeveistokset. Kiinalaisessa taiteessa tärkeää on etenkin tradition merkitys, symboliikka sekä sivellintekniikka.
Kirjallisuus
Kiinan kirjallisuus on kiinan kirjoitusjärjestelmän varhaisuuden vuoksi kehittynyt jo muinaisina aikoina. Varsinaisen kertomakirjallisuuden kehitys pääsi vauhtiin vasta 1300-luvulla. Tätä varhaisempi säilynyt kirjallisuus on pääosin tietokirjallisuutta, filosofisia tai uskonnollisia teoksia sekä runoutta. Näistä koulutetun ihmisen tulee tuntea "viisi klassikkoa ja neljä kirjaa". Kalligrafia on kiinalaisille sivistyksen korkein mittari. Kertomakirjallisuuden neljä pääteosta ovat Xiyouji (西游记 Lännenmatkan kertomus), Honglou meng (紅樓夢 Punaisen huoneen uni), Shui hu zhuan (水浒传 Joenvarren kertomus) ja Sanguo yanyi (三國演義 Kolmen kuningaskunnan romanssi).
Musiikki ja näyttämötaide
Kiinalainen musiikki, varsinkin perinteinen musiikki, poikkeaa selkeästi länsimaisesta, niin soitinten kuin sävelkuulonkin osalta. Cui Jian oli yksi ensimmäisiä kiinalaisen rock-musiikin 1980-luvun puolivälissä suosioon nostaneita. Kiinalainen näyttämötaide sisältää usein enemmän akrobatiaa kuin länsimainen. Erityisen huomattava näyttämötaiteen osa-alue on kiinalainen ooppera.
Arkkitehtuuri
Kiinalainen arkkitehtuuri on säilynyt perustavilta elementeiltään yhdenmukaisena koko Kiinan perinteisen kulttuurin aikana. Kiinalaisen arkkitehtuurin tunnetuimpia ja omaleimaisimpia piirteitä ovat kaarevat katot, pagodit, pihatalot, puutarhat ja 6000 kilometrin mittainen Kiinan muuri.
Pelit, liikunta ja urheilu
Lautapelejä kuten shakkia, kiinalaista šakkia (xiangqi) ja piiritysšakkia (wéiqí) pelataan yleisesti. Niistä järjestetään kilpailuja ja turnauksia. Wéiqí on sivistyneistön peli. Xiangqi ja majiang puolestaan ovat tavallisen kansan suosiossa.
Fyysisen hyvinvoinnin ylläpitoa pidetään tärkeänä. Aamuharjoitukset ovat yleisiä. Lapsille opetetaan jo koulussa itsehierontaa ja qigong-harjoituksia, joilla monet oppitunnit aloitetaan. Tapa jatkuu yliopistossa ja myöhemmin työelämässä. Vanhuksia näkee puistoissa tekemässä päivittäisiä qigong-harjoituksiaan.
Kiinan urheilukulttuuri on yksi maailman vanhimmista. Monet historioitsijat uskovat jalkapallon olevan peräisin Kiinasta. Perinteiset kunto- ja taistelulajit kuten qigong ja taijiquan ovat edelleen suosittuja.
Kiinan jalkapallomaajoukkue on saanut Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa 1984 ja 2004. Joulukuussa 2020 se oli FIFAn rankingissa sijalla 75. Maassa on 2 221 jalkapalloseuraa joissa yli 700 000 rekisteröityä pelaajaa. Rekisteröimättömiä pelaajia on arvioitu olevan yli 25 miljoonaa.
Muita suosittuja lajeja ovat pöytätennis, sulkapallo, koripallo ja nykyään myös golf.
Kiinassa on myös ajettu Formula 1 Grand Prix vuodesta 2004.
Väestö
thumb|left|Kiinan väestönkasvu.
Vuoden 2010 väestönlaskennan tulos, 1,34 miljardia, oli pienempi kuin YK:n ennuste. Väestön kasvuvauhti oli pienempi kuin koskaan 50 vuoden aikana. Hedelmällisyysluku oli laskenut 1,4 lapseen naista kohti. Sataa tyttölasta kohti syntyy 118 poikalasta. Väestön ikääntyminen ja kaupungistuminen on nopeaa, ja koulutettujen osuus on kasvussa. Epätasapainoinen ikärakenne oli lisännyt vaatimuksia yhden lapsen politiikasta luopumiseen. Guangdongin maakunta oli ehdottanut, että toinen lapsi sallittaisiin sellaisille perheille, joissa kummallakaan vanhemmalla ei ole sisaruksia. Yhden lapsen politiikasta luovuttiin virallisesti vuonna 2016, tämä ei kuitenkaan johtanut syntyvyyslukujen nousuun, vaan vuonna 2022 Kiinan väestö väheni ensimmäistä kertaa sitten 1960-luvun, jolloin maassa arvioitiin asuvan 1,41175 miljardia asukasta.
Etniset ryhmät
Valtaosa (91,5 %) Kiinan kansalaisista on han-kiinalaisia. Loppu 8,5 %, eli yli 90 miljoonaa ihmistä, edustaa noin 55 etnistä vähemmistöä. Etniset vähemmistöt nauttivat tietyistä etuuksista, esimerkiksi yhden lapsen politiikka ei sido kaikkia vähemmistökansoja.
Jotkut vähemmistöt, kuten mantšut, ovat sulautuneet valtakiinalaiseen kulttuuriin lähes täysin. Vaikka he ovat säilyttäneet kielensä ja uskontonsa, identiteetiltään he ovat ensisijaisesti kiinalaisia ja etninen ryhmä on toissijainen identiteetti. Toisille ryhmille, kuten mongoleille ja kazakeille, tiibetiläisille ja Hainanin saaren asukkaille, etninen identiteetti on ensisijainen. Varsinkin tiibetiläisille ja uiguureille kysymys itsenäisyydestä on ollut tärkeä.
Uskonnot
thumb|right|200px|[[Suitsuke|Suitsukkeen polttaminen on Kiinassa yleinen esi-isiä kunnioittava rituaali taolaisuudessa ja buddhalaisuudessa.]]
Kiinan hallitus hyväksyy viisi uskontoa: buddhalaisuus, taolaisuus, islam, katolisuus ja protestanttisuus. Ateismia ja taikauskon vastaisuutta on opetettu aktiivisesti koko koululaitoksessa vuosikymmenten ajan. Silti Purduen yliopiston 2010 teettämän tutkimuksen mukaan 85 prosentilla oli jonkinlainen uskonnollinen vakaumus, ja buddhalaisia oli enemmän (18 %) kuin ateistisen vakaumuksen omaavia (15 %).
Virallisten tietojen mukaan maassa on noin 100 miljoonaa uskonnollisesti aktiivista ihmistä, eräiden arvioiden mukaan 300 miljoonaa. Näistä noin 200 miljoonaa olisi buddhalaisia, taolaisia tai palvoisi legendaarisia hahmoja kuten lohikäärmekuningasta tai hyvän onnen jumalaa. Buddhalaisuuden suuntauksista theravada- ja tiibetinbuddhalaisuus ovat etnisten vähemmistöjen kannattamia. Perinteisesti islaminuskoisia kansoja, huita, kazakkeja ja uiguureja on Kiinassa noin 20 miljoonaa. Kristittyjä on mahdollisesti jopa 40 miljoonaa, virallisten lukujen mukaan 16 miljoonaa. Toisen tutkimuksen mukaan maassa olisi 40 miljoonaa protestanttia ja 14 miljoonaa katolilaista. Katoliset ovat jakautuneet kommunistihallinnolle uskolliseen niin sanottuun patrioottiseen kirkkoon sekä Vatikaanille lojaaliin maanalaiseen kirkkoon. Vuonna 1949, kun ulkomaiset lähetyssaarnaajat karkotettiin maasta, siellä oli 700 000 kristittyä.
1990-luvun lopulla Kiinassa oli ainakin 70 miljoonaa Falun Gong -menetelmän harjoittajaa. Menetelmän harjoittajat joutuivat väkivaltaisen vainokampanjan kohteeksi, kun heidän lukumääränsä ylitti kommunistipuolueen kokonaisjäsenmäärän, mutta mm. Yhdysvaltain hallituslähteiden mukaan kymmenet miljoonat kiinalaiset saattavat yhä harjoittaa Falun Gongia yksityisesti.
Kielet
thumb|Kiinalaisten luoma yhteinen merkistö on helpottanut kommunikointia Itä-Aasiassa vuosituhansien ajan.
Kiinan de facto virallinen kieli on mandariinikiina. Kansan päivälehden mukaan vuonna 2004 sitä puhui äidinkielenään 53 prosenttia Kiinan väestöstä. Mandariinikiina on opetuskieli kaikissa Kiinan oppilaitoksissa, joten lähes kaikki koulutetut kiinalaiset osaavat sitä ainakin vieraana kielenä. Sitä on yritetty saada ainoaksi opetuskieleksi jopa vähemmistöalueilla kuten Tiibetissä. 2000-luvun puoliväliin asti se oli myös televisio-ohjelmien ainoa kieli.
Klassinen ja moderni kiinan kieli ovat kaksi eri kieltä. Kiinassa on tusinoittain kieliä. Merkit voivat olla samoja, vaikka muutoin murteet voivat erota kuten ruotsi ja saksa. Useimmat ymmärtävät mandariinikiinaa, jota yksinomaan käytetään radiossa ja tv:ssä. Kaikki eivät puhu sitä. Vain Guăngzhōussa sallitaan ohjelmat paikalliskielellä. Kiinan puhekieli on verraten helppoa. Siihen ei sisälly sanojen taivutusta, aikamuotoja, yksikköä ja monikkoa, vahvoja verbejä ja akkusatiivia, datiivia jne. Sanajärjestys välittää merkityksen. Merkkikirjoitus sopii tähän kieleen. Tooneja on neljä: ā, á, ǎ ja à. Laajin kiinan kielen sanakirja vuodelta 1718 sisältää 47 035 merkkiä. Virallinen lukutaito Kiinassa on 2 000 merkkiä. Ne vastaavat 97–98 % normaalitekstistä, jossa kirjallisuuden ja lehtien luku on vielä vaikeaa. 4 000 merkkiä vastaa jo 99,8 % tekstistä ja on sujuvaa. 5 000 merkkiä vastaa täysin sujuvaa kieltä.
Vesirakentaminen
Vesirakentaminen tai vesistörakentaminen on vesistön muuttamiseen tähtäävää rakentamistoimintaa. Tätä voi olla ruoppaus, täyttäminen, uusien vesiuomien kaivaminen. Vesirakentamista harjoitetaan vesistöjen käytön tai suojelun edistämiseksi, tulvien ehkäisemiseksi tai maanviljelys- tai metsämaan kuivattamiseksi.
Kiina
Kielet
Han-kiinalaiset puhuvat siniittisiä kieliä, mutta muilla Kiinan etnisillä ryhmillä on tavallisesti omat kielensä. Virallisesti Kiinassa on 55 etnistä vähemmistöä, kieliä on kuitenkin noin 100–120 vaikka eri kiinat laskettaisiinkin murteiksi, katso siniittiset kielet. Ethnologue-kirjan mukaan Kiinassa puhutaan 292 kieltä.
Muita yli miljoonan puhujan kieliä Kiinassa ovat (Huom. Osa näistä lasketaan yleensä kiinan murteiksi):
Vesirakentaminen
Vesirakentamisessa käytettäviä rakenteita ovat padot, penkereet, tekojärvet, ojat, ruoppaukset ja läjäysalueet. Vesirakentaminen vaikuttaa jokien ja järvien vedenkorkeuksiin, virtaamiin tai pohjanmuotoihin sekä vesiympäristöön ja luonnonolosuhteisiin. Rakentamisesta aiheutuvat haitat on minimoitava niin, että luonnonoloille, kalakannoille ja rannan tai vesialueen omistajalle ei aiheudu vahinkoa.
Kiina
Suurimmat kaupungit
thumb|244x244px|[[Pudong, Shanghai]] thumb|243x243px|Asuintaloja [[Pekingissä.]] thumb|244x244px|[[Shenyang]] thumb|244x244px|[[Guangzhou]]
Vuoden 2015 huhtikuussa Kiinan kansantasavallassa oli yhteensä 657 kaupunkia: 4 maakunta-asemassa olevaa suurkaupunkia (autonomista kuntaa: Chongqing, Peking, Shanghai ja Tianjin) 2 erityishallintoaluetta (Hongkong ja Macao), 289 prefektuuritason kaupunkia (sisältäen 15 maakunnallista kaupunkia) ja 362 piirikuntatason kaupunkia (sisältäen 11 piirikunnan alaista kaupunkia ja 8 Bingtuan-kaupunkia). Bingtuan-kaupungit ovat 1954 Sinkiangiin perustetun valtiollisen, kansanarmeijan alaisen puolisotilaallisen Xinjiangin tuotanto- ja rakennuskomennuskunnan ylläpitämiä erityiskaupunkeja.
Kiinan suurimpien kaupunkien järjestys riippuu siitä, minkälaista kaupunkimääritelmää käytetään listausta laadittaessa. Mikäli luetellaan eritasoisia hallinnollisia alueita, joilla on kaupungin asema, saadaan erilainen tulos kuin Kiinan taajaan rakennettuja urbaanialueita tarkastelemalla. Kiinan suurimmat kaupungit ovat vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan, kun mukaan lasketaan prefektuuritason tai sitä korkeamman aseman hallinnolliset kaupunkialueet:
Vesirakentaminen
Suomen vesilain mukaan vesirakentamiseen, silloin kun se aiheuttaa edellä kuvattuja seurauksia, tarvitaan lupa.
Oscar Azarcon Solis
thumb|right|Oscar Azarcon Solis pienoiskuva Oscar Azarcon Solis (s. 13. lokakuuta 1953) on filippiiniläissyntyinen yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Cabanatuanin hiippakuntaan 28. huhtikuuta 1979 ja inkardinoitiin Houma-Thibodaux'n hiippakuntaan Louisianaan 17. kesäkuuta 1992.
Solis sai 11. joulukuuta 2003 nimityksen Los Angelesin vihkipiispaksi sekä Urcin titulaaripiispaksi, ja piispaksi vihkiminen seurasi 10. helmikuuta 2004. Pääkonsekraattorina toimi Roger Michael Mahony, jota avustivat Sam Gallip Jacobs ja Charles Michael Jarrell. Solisista tuli ensimmäinen filippiiniläinen piispa Yhdysvalloissa.
Robert Ivanov
Seurajoukkueet
Kontulasta kotoisin oleva Ivanov aloitti jalkapalloilun FC Konnussa nelivuotiaana ja siirtyi HJK:n junioreihin vuonna 2003. Ivanov pelasi vielä FC Viikinkien B-junioreissa sekä PK-35:n A-junioreissa ennen siirtymistään aikuisten sarjoihin vuonna 2013, jolloin hän edusti Kolmosessa pelannutta FC Myllypuroa. Vuonna 2014 Ivanov pelasi Myllypurossa Kakkosta ja siirtyi seuraavaksi kaudeksi saman sarjatason Viikinkeihin. Vuonna 2016 Ivanov siirtyi Kakkosen FC Honkaan, joka nousi ensin Ykköseen ja syksyllä 2018 Veikkausliigaan.
Ensimmäisellä liigakaudellaan 2018 Ivanov valittiin Veikkausliigan kuukauden joukkueeseen heinä-ja syyskuussa. Kaudella 2019 hän pelasi yhtä lukuun ottamatta jokaisessa FC Hongan ottelussa täydet 90 minuuttia. Ivanov valittiin myös Veikkausliigan lokakuun joukkueeseen.
Elokuussa 2020 Ivanov siirtyi Puolan pääsarjassa Ekstraklasassa pelaavaan Warta Poznańiin.
Maajoukkue
Ivanov ei ole edustanut Suomen nuorisomaajoukkueita. A-maajoukkueessa hän esiintyi ensimmäisen kerran tammikuussa 2019 Ruotsia vastaan pelatussa harjoitusottelussa. Ivanov palasi maajoukkueeseen kahden vuoden tauon jälkeen keväällä 2021 ja hänet valittiin Suomen joukkueeseen myös vuoden 2021 EM-kisoihin.
Yksityiselämä
Robert Ivanovin isä on venäläinen ja äiti inkerinsuomalainen. Hänen äitinsä Nelli Pakki on entinen käsipalloilija, joka on edustanut Viron maajoukkuetta sekä voittanut SM-kultaa Spartan joukkueessa.
.aq
.aq on Antarktiksen Internet-maatunnus verkkotunnuksille. Se on varattu etelämerellä ja Antarktiksen alueella toimiville organisaatioille. Tunnuksen käyttö aloitettiin 1992. Sitä ylläpitää Peter Mott ja Mott and Associates, jonka kotipaikka sijaitsee Russellissa, Uudessa-Seelannissa. Verkkoyhteyden voi muodostaa Antarktikselle ainoastaan satelliititse.
Lähteet
Toppdomän
HMS Norfolk (1693)
HMS Norfolk oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1693 vesillelaskettu 80-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.
Valmistus
Alus tilattiin 21. joulukuuta 1691 John Winteriltä Southamptonista. Se laskettiin vesille 28. maaliskuuta 1693. Aluksen valmistuskustannukset olivat 12 839 puntaa 8 shillinkiä ja 8 pennyä.
Palvelus
Alus otettiin palvelukseen 1693 päällikkönään Daniel Jones, joka sai surmansa 12. helmikuuta 1694. Alus oli 1694 Välimerellä ja lokakuussa aluksen päällikkönä oli Edward Bilbo, vuonna 1695 John Mayne ja 1697 Thomas Butler.
Vuonna 1702 Mayne oli toistamiseen päällikkönä ja vuonna 1704 John Knapp, kun se oli Shovellin laivasto-osaston mukana Välimerellä. Osaston mukana alus osallistui 13. elokuuta Vélez-Malagan taisteluun, jossa miehistöstä sai surmansa 15 ja haavoittui 20. Vuonna 1706 päällikkönä oli Robert Wynn aluksen ollessa edelleen Shovellin alaisuudessa.
Talven 1707-1708 alus kuului Dilken laivasto-osastoon ja vuonna 1708 Leaken osastoon. Vuonna 1710 aluksen päällikkönä oli John Smith. Alus poistettiin palveluksesta heinäkuussa 1711.
Vuonna 1715 alus oli Itämerellä Norrisin laivasto-osastossa kontra-amiraali Sir Thomas Hardyn lippulaivana päällikkönään Thomas Smith. Alus oli joulukuusta alkaen Portsmouthin vartiolaivana.
Mars-500
thumb|right|Mars 500:n logo
Mars-500 oli kolmivaiheinen miehitettyä Mars-lentoa simuloiva maanpäällinen kokeilu. Koejärjestelytilat sijaitsivat Venäjän tiedeakatemian Biolääketieteellisten ongelmien instituutissa (IBMP) Moskovassa, Venäjällä. Koe on IBMP:n ja Euroopan avaruusjärjestön yhteistyöprojekti. Kokonaiskoeaika 640 päivää on jaettu kolmeen vaiheeseen. Kussakin vaiheessa vapaaehtoiset miehistön jäsenet elivät ja työskentelivät eristyksissä muusta maailmasta avaruusaluksen mallin sisällä. Yhteyksiä ulkopuoliseen maailmaan oli rajoitettu ja niissä oli 20 minuutin simuloitu viive (aika mikä kestäisi radiosignaalilta kulkea Marsiin). Myös elintarvikkeita oli rajallinen määrä.
Kokeilulla saatiin tietoa pitkäaikaisen eristyksen psyykkisistä ja lääketieteellisistä vaikutuksista muun muassa stressitasoon, hormonitasoon ja immuniteettiin, unen laatuun ja tunnetilaan, sekä tietoa ravinnelisien vaikutuksesta. Kokeilussa simuloitiin kaikkia Mars-lennon vaiheita. Miehistön tehtävänä oli itsenäisesti ja luovasti selviytyä tehtävistään. He organisoivat omaa työtään ja tutkivat omaa ja toistensa terveydentilaa, valvovat ja ohjaavat koetilan laitteistoja, sekä suorittavat tieteellisiä kokeita. Kokeessa simuloitiin myös erilaisia Mars-lennon hätätilanteita ja tutkittiin miehistön reaktioita niihin. Miehistö söi samaa ruokaa kuin Kansainvälisellä avaruusasemalla. Pitkillä avaruuslennoilla ongelmana olisi myös painottomuuden terveysvaikutukset, mitä Mars-500 ei pysty simuloimaan. Kansainvälisellä avaruusasemalla suoritettavissa kokeissa saadaan tietoja painottomuuden ja säteilyn vaikutuksista ihmisiin.
Kokeen eri vaiheet
Ensimmäinen, viisitoista päivää kestävä koe suoritettiin 15.–29. marraskuuta 2007. Tämän vaiheen tarkoituksena oli testata teknisiä välineitä, tiloja ja toimintatapoja.
Toinen, 105 päivää kestävä koe alkoi 31. maaliskuuta 2009, kun kuusi vapaaehtoista ryhtyi työskentelemään kokeen eristetyssä asuinkompleksissa. Vaihe saatiin päätökseen 14. heinäkuuta 2009.
Kokeen kolmas ja pisin vaihe, jonka tarkoitus oli simuloida täydellistä 520 päivää kestävää Mars-lentoa, alkoi 3. kesäkuuta 2010 kello 13:49 paikallista aikaa Moskovassa. Se oli ensimmäinen täysimittainen Mars-lennon simulaatio. Kokeeseen osallistui kuusi miestä: italialais-kolumbialainen Diego Urbina, ranskalainen Romain Charles, venäläiset Sukhrob Kamolov, Alexey Sitev, Alexandr Smoleevskiy ja Mikhail Sinelnikov, sekä kiinalainen Wang Yue. Koe päättyi 4. marraskuuta 2011.
Luettelo James Bond -elokuvasarjan näyttelijöistä
Näyttelijät
{| class="wikitable" style="text-align:center" ! rowspan="2" width="5%" | Hahmo ! colspan="24" align="center" | Elokuva ! align="center" width="4%" | Salainen agentti 007 ja tohtori No (1962) ! align="center" width="4%" | Salainen agentti 007 Istanbulissa (1963) ! align="center" width="4%" | 007 ja Kultasormi (1964) ! align="center" width="4%" | Pallosalama (1965) ! align="center" width="4%" | Elät vain kahdesti (1967) ! align="center" width="4%" | Hänen majesteettinsa salaisessa palveluksessa (1969) ! align="center" width="4%" | Timantit ovat ikuisia (1971) ! align="center" width="4%" | Elä ja anna toisten kuolla (1973) ! align="center" width="4%" | 007 ja kultainen ase (1974) ! align="center" width="4%" | 007 rakastettuni (1977) ! align="center" width="4%" | Kuuraketti (1979) ! align="center" width="4%" | Erittäin salainen (1981) ! align="center" width="4%" | Octopussy – mustekala (1983) ! align="center" width="4%" | 007 ja kuoleman katse (1985) ! align="center" width="4%" | 007 vaaran vyöhykkeellä (1987) ! align="center" width="4%" | 007 ja lupa tappaa (1989) ! align="center" width="4%" | 007 ja kultainen silmä (1995) ! align="center" width="4%" | Huominen ei koskaan kuole (1997) ! align="center" width="4%" | Kun maailma ei riitä (1999) ! align="center" width="4%" | Kuolema saa odottaa (2002) ! align="center" width="4%" | Casino Royale (2006) ! align="center" width="4%" | 007 Quantum of Solace (2008) ! align="center" width="4%" | 007 Skyfall (2012) ! align="center" width="4%" | Spectre (2015) ! colspan="25" style="background-color:#ddf;" |
Mars-500
Koetilat
Eristystilat koostuivat viidestä erilaisesta hermeettisesti suljetusta moduulista. Kolme moduulia simuloi avaruusalusta, yksi Marsin laskeutumisalusta ja yksi Marsin pinnan olosuhteita. Moduulien kokonaistilavuus on 550 m³.
Luettelo James Bond -elokuvasarjan näyttelijöistä
Päähenkilöt
! James Bond ! Ernst Stavro Blofeld Eric Pohlmann (ääni) Eric Pohlmann (ääni) John Hollis (hahmo) Robert Rietty (ääni) ! M Gareth Mallory3, Ralph Fiennes ! Q ! colspan="25" style="background-color:#ddf;" |
Mars-500
Koetilat
Tilat sisälsivät kaikki koejärjestelyssä vaaditut laitteistot. Näitä ovat viestintä ja valvonta, ilmastointi ja ilmansyöttö, veden syöttö, sähkötyöt, jätteiden käsittely, ilman ja veden laadun tarkkailu ja osittainen kierrätys, lääketieteellinen välineistö, tulipaloihin ja muuhun turvallisuuteen liittyvät valvontajärjestelmät, hätälaiteisto jne. Moduuleissa oli keinotekoinen ilmasto normaalissa ilmanpaineessa.
Luettelo James Bond -elokuvasarjan näyttelijöistä
MI6:den hallinto, työntekijät ja agentit
! M Gareth Mallory3, Ralph Fiennes ! Q ! R ! 002 ! 003 ! 004 ! 005, Stuart Thomas ! 006 ! 007, James Bond ! 008, Bill Timothy
Mars-500
Koetilat
Sylinterimäinen 3,6 × 20 m asuinmoduuli koostui kuudesta erillisestä osastosta: keittiö-ruokailutilat, olohuone, päävalvomohuone, vessa ja kaksi makuuhuonetta.
Luettelo James Bond -elokuvasarjan näyttelijöistä
Symbolit ja lyhenteet
Lihavoidulla kirjoitettu hahmo näyttelijän edessä tarkoittaa roolihahmon nimeä, jos sama hahmo on esiintynyt eri nimisenä eri näyttelijöillä (esim. M:llä on ollut neljä näyttelijää ja neljä roolihahmoa).
Vacherin
Juravuoriston Vacherin
Vacherin tunnetaan Ranskassa nimillä Vacherin du Haut-Doubs tai Mont d’Or ja Sveitsissä nimellä Vacherin Mont-d’Or. Ranskalainen Vacherin tehdään pastöroimattomasta ja sveitsiläinen pastöroidusta maidosta. Sen valmistus juontaa alkunsa luultavasti 1300-luvulle.
Vacherin pakataan pyöreään kuusipuiseen rasiaan. Juuston läpimitta on 20–30 cm, ja se painaa puolesta kilosta kolmeen kiloon. Juustot tehdään käsityönä elokuun ja maaliskuun välisenä aikana. Ne kypsyvät vähintään kolme viikkoa, minä aikana niitä käännellään ja huuhdellaan suolavedellä. Vacherinin rasvapitoisuus on 45 prosenttia kuiva-aineesta. Sen maku on karvas, ja se nautitaan yleensä suoraan pakkauksesta lusikalla, mutta sitä voidaan käyttää myös leivonnassa tai keitoissa ja kastikkeissa.
Fribourgin Vacherin
Fribourgilainen Vacherin on vanha, vähintään 1400-luvun alusta peräisin oleva juusto. Se on pyöreä, halkaisijaltaan 30–40 senttimetriä ja painoltaan 6–10 kilogrammaa. Vacherin valmistetaan raa’asta tai kuumennetusta maidosta.
Vacherin Fribourgeois on nimisuojattu merkinnällä AOP.
Visiiri (muinainen Egypti)
Visiiri (muinaisegyptiksi djat, tjat tai tjati) oli muinaisessa Egyptissä pääministeriä vastaava virkamies ja maan hallituksen johtaja. Visiirillä oli Egyptissä eniten valtaa kuninkaan jälkeen. Visiiri johti Egyptin hallituksen jokapäiväistä toimintaa ja toteutti kuninkaan linjaukset jakamalla tehtävät hallituksen osastojen kesken. Visiirin alla olivat Egyptin maatalous, talous, laki, sotavoimat, arkkitehtuuri, sisäasiat ja uskonto. Visiiri toimi myös suurten monumenttien kuten pyramidien ja temppelien valvojana sekä usein myös suunnitteli ja rakennutti ne.
Visiiriltä vaadittiin hyvin monipuolista osaamista: hänellä oli oltava kirjurin koulutus sekä kirjanpitäjän, arkkitehdin, asianajajan, tuomarin, historioitsijan, maanviljelijän ja papin taidot. Hänen edellytettiin noudattavan maatin lakia, ja hän kantoikin Maat-jumalan amulettia virkatunnuksenaan. Visiirin odotettiin myös olevan rehellinen, harkitseva ja tasapuolinen tuomioissaan.
Kuningas valitsi visiirin yleensä omien sukulaistensa joukosta. Usein visiiriksi nousi kuninkaan poika. Visiirit olivat kahta poikkeusta lukuun ottamatta miehiä. Uuden valtakunnan aikana 1570–1069 eaa. Ylä-Egyptillä ja Ala-Egyptillä oli kummallakin oma visiirinsä. Visiirin virka lakkautettiin sen jälkeen, kun Egyptistä oli tullut Rooman provinssi vuonna 30 eaa.
Audrey Meadows
Audrey Meadows (synt. Audrey Cotter 8. helmikuuta 1922 Wuchang, Kiina – 3. helmikuuta 1996 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän näytteli muun muassa Alice Kramdenia televisiosarjassa The Honeymooners, mistä roolista hän sai Emmy-palkinnon vuonna 1954.
Meadowsin syntymäpaikasta ei ole täyttä selvyyttä: joidenkin lähteiden mukaan hän syntyi Kiinassa, ja toisten lähteiden mukaan New Yorkissa Yhdysvalloissa. Audrey Meadowsin sisar oli näyttelijä Jayne Meadows.
Meadows kuoli keuhkosyöpään vuonna 1996. Hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella.
Alok Nath
Alok Nath (s. 10. heinäkuuta 1956) on intialainen näyttelijä. Hän nousi kuuluisuuteen 1980-luvun televisiosarjasta Buniyaad, minkä jälkeen hän on tullut tunnetuksi monista rooleistaan ihanteellisena isähahmona Bollywoodin menestyselokuvissa. Nykyään hän näyttelee enimmäkseen televisiosarjoissa.
Fujin 6 tunnin ajo 2012
thumb|Kazuki Nakajima tuomassa Toyotan ruutulipulle ensimmäisenä Fujin 6 tunnin ajo 2012 oli FIA World Endurance Championship -sarjan seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 14. lokakuuta Fuji Speedwayn radalla Japanissa. Kilpailun voitti Toyotan kolmikko Alexander Wurz, Nicolas Lapierre ja Kazuki Nakajima.
Mercedes Aráoz
Mercedes Rosalba Aráoz Fernández (s. 5. elokuuta 1961 Lima, Peru) on perulainen poliitikko ja taloustieteilijä. Hän on toiminut usaeissa ministerin tehtävissä, ja vuonna 2017 hänet valittiin Perun pääministeriksi. Aráoz on myös taloustieteen professori ja ollut Perun edustajana Latinalaisen Amerikan kehityspankissa.
Elämä ja ura
Mercedes Aráoz syntyi vuonna 1961. Hän valmistui taloustieteistä Tyynenmeren yliopistosta ja suoritti sen jälkeen maisterin ja tohtorin tutkinnot Miamin yliopistossa. Hän on tämän jälkeen toiminut Tyynenmeren yliopiston kansainvälisen polaiheisiin, jotka liittyvät poiittisen talouden apulaisprofessorina. Aráoz on erikoistunut tutkimustyössään muun muassa kauppapoliittiisiin sopimuksiin ja kilpailupolitiikkaan.
Aráozin ura julkishallinnossa alkoi vuonna 2002, kun hän toimi varaulkomaankauppaministerin neuvonantajana. Alan Garcían hallituksessa 2006–2011 hän toimi useissa ministerin tehtävissä. Ensin hän oli 2006–2009 ulkomaankauppa- ja matkailuministeri, vuonna 2009 tuotantoministeri ja vuosina 2009–2010 valtiovarainministeri. Aráoz oli Perun ensimmäinen naisvaltiovarainministeri, ja hänen ansioksi lasketaan Perun tekemät vapaakauppasopimukset Yhdysvaltain, Kanadan ja Singaporen kanssa.
Aráoz oli asettumassa 2011 Garcían PAP-puolueen presidenttiehdokkaaksi, mutta heikkojen kannatuslukujen takia hän vetäytyi presidenttikilvasta. Aráoz jätti tämän jälkene hetkeksi Perun ja toimi 2012–2015 edustajana Latinalaisen Amerikan kehityspankissa.
Pedro Pablo Kuczynski valitsi vuonna 2016 Aráozin toiseksi varapresidenttiehdokkaakseen. Kuczynskin voitettua presidentinvaalit Aráozista tuli toinen varapresidentti. Samalla järjestyissä parlamenttivaaleissa hänet valittiin myös Perun parlamenttiin. Aráoz nousi tämän jälkeen maan pääministeriksi. Hän oli kolmas nainen virassa.
Payment gateway
Payment gateway (internetin maksujenvälitysjärjestelmä, maksusiltapalvelu) on internetpalvelu, joka varaa kaupanteon yhteydessä maksajan tililtä varat toimitettavaksi myöhemmin maksun vastaanottajan tilille. Tärkeimmät maksusillan sisältämät toiminnot ovat maksutapahtuman osapuolten tunnistaminen, tapahtuman vahvistaminen, viestiliikenteen salaus, rahan siirto maksun vastaanottajan tilille ja vastaanoton vahvistaminen ja raportit maksun vastaanottajalle.
Maksusiltapalvelu integroidaan organisaation muihin sähköisen kaupankäynnin järjestelmiin. Internetissä toimii suuri joukko eri maksusiltapalveluja. Eräitä kansainvälisesti tunnettuja maksusiltapalveluja ovat Amazon Payment Gateway, Authorize.net, Google Checkout, Moneybookers, PayPal, PayFlow Pro, Stripe, VerePay, VeriSign ja WorldPay.
Payment Gateway voi olla myös kauppiaan toteuttama palvelu ulkoisen maksupalveluntarjoajan ja sisäisten palveluiden välissä.
Kårkullan kuntayhtymä
Kårkullan kuntayhtymä on Suomen ruotsinkielisen alueen kattava kuntayhtymä. Se huolehtii jäsenkuntiensa laskuun hoidon lainsäädännön kysymyksistä, esimerkiksi huumeidenkäyttäjien ja kehitysvammaisten hoidosta. Kaikki Manner-Suomen 37 ruotsinkielistä tai kaksikielistä kuntaa ovat sen jäseniä. Kuntayhtymää johtaa 58 jäsenen valtuusto, jossa on alueelliset lautakunnat Uudellemaalle, Turunmaalle, ja Pohjanmaalle. Valtuuston postiosoite on Paraisten Kirjalassa.
Epidauros (täsmennyssivu)
Epidauros voi viitata seuraaviin paikkoihin:
DiEM25
pienoiskuva DiEM25 (Democracy in Europe Movement 2025) on helmikuussa 2016 aloittanut yleiseurooppalainen kansalaisliike, jonka perustajana toimi Kreikan entinen valtiovarainministeri Giánis Varoufákis. Sen tarkoituksena on Euroopan unionin demokratisoiminen vuoteen 2025 mennessä. Varoufákisin mukaan liikkeen toiminta on tarkoitettu kaikille demokratian tilasta huolestuneille, anarkisteista aina liberaaliporvareihin saakka.