cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Brooke Logan
Thorne Forrester
Brooke löysi myös rakkauden Stephanien toisesta pojasta Thornesta. Hän oli vakuuttunut että tämä oli rakkautta jota hän oli etsinyt koko elämänsä ajan. Thornen morsian, Macy, syrjäytettiin paikaltaan. Koko perhe vastusti Thornen ja Brooken suhdetta, mutta olivat pakotettuja lopulta hyväksymään sen, ja niin pari meni lopulta naimisiin. Kuusi kuukautta myöhemmin Brooke tajusi yhä rakastavansa Ridgeä ja parin avioliitto mitätöitiin.
Deacon Sharpe
Kun Brooke oli epäonnistunut saamaan Ridgeä pois vaimoltaan Taylorilta, hän ajautui suhteeseen tyttärensä Bridgetin miehen, Deaconin kanssa. Brooke tuli suhteesta raskaaksi ja sai tyttären, Hopen. Suhteen salaamiseksi Brooke meni naimisiin yhtiönsä työntekijän Whip Jonesin kanssa. Suhteen paljastuminen lopulta toi kuitenkin välirikon Brooken ja Bridgetin väliseen suhteeseen, jonka paranemiseen meni pitkä aika. Brooke lopetti Bridgetin takia suhteensa Deaconiin, mutta joutui myöhemmin tappelemaan Hopen huoltajuudesta tämän kanssa. Lopulta Deaconin oli kuitenkin pakko perääntyä.
Nick Marone
Petyttyään suhteessaan Ridgeen, Brooke alkoi tapailla uutta miestä kaupungissa, Dominick "Nick" Payneä. Silloin ei kuitenkaan tiedetty Nickin olevan Ridgen velipuoli, kummallakin kun oli sama isä Massimo Marone. Brooke palasi Ridgen luokse, mutta lämpimät suhteet Nickiin säilyivät. Kun Brooke luuli Ridgen joutuneen Sheila Carterin murhaamaksi, šokissa ollut Brooke makasi Nickin kanssa huomaten vähän ajan päästä olevansa raskaana. Tälläkin kertaa isän henkilöllisyys oli epävarma. Monien vaiheiden jälkeen Ridge lopulta paljastui syntyneen poikalapsen isäksi ja poika sai nimeksään Ridge Junior eli R.J. Nick väistyi syrjään ja ajautui lopulta naimisiin Brooken tyttären Bridgetin kanssa. Samoihin aikoihin Ridgen ja Brooken suhde ajautui karille Ridgen vaimon, Taylorin noustessa kuolleista.(Luultiin kuolleen, oli siepattu.) Myös Nickin ja Brooken suhde alkoi uudestaan lämmetä. Bridget oli kuitenkin tullut raskaaksi Nickille, joten Brooken ja Nickin oli kestettävä eronsa. Lopulta Bridget kuitenkin menetti lapsensa ja päätti antaa Nickille takaisin vapautensa jotta tämä pystyi olemaan todellisen elämänrakkautensa, Brooken kanssa. Nick ja Brooke menivätkin naimisiin ja avio-onni kukoisti, kunnes Nick päätyi sänkyyn Bridgetin kanssa. Bridget huomasi olevansa raskaana, eikä Nickin auttanut kun tunnustaa Brookelle. Tunnustus vei parin avioliiton kriisiin. Viimeinen niitti oli kun Nick kaappasi Forresterien muotitalon itselleen ja sen jälkeen Brooke jätti Nickin ja palasi takaisin Ridgen luokse.
Stephanie Forrester
Brooke oli Stephanien ikivanhan vihollisen, Beth Loganin tytär. Brooke ja Stephanie eivät ole koskaan oikein tulleet toimeen ja vuosien varrella vihamiehet ovat tapelleet lukemattomia kertoja. Stephanie ei ole koskaan pystynyt hyväksymään Brooken suhteita kehenkään Forrestereiden miehiin. Kun Brooke valtasi 51% Forrestereiden muotitalosta, sai Stephanie lisää vihanaiheita. Lopulta Stephanie sai kuitenkin Brooken syrjäytettyä Forrestereiden johdosta, mutta ei senkään jälkeen hyväksynyt Brooken ja Ridgen suhdetta. Kuitenkin Ridgen saadessa sydänkohtauksen raivostuttuaan Stephanielle Brooken kohtelusta, matriarkan mieli muuttui ja hänestä tuli Brooken ja Ridgen avioliiton kiihkeä ajaja. Hyväntahdoneleenä hän luovutti Brookelle takaisin Forresterin muotitalon johtajuuden. Stephanien mieli kuitenkin muuttui jälleen Brooken mennessä naimisiin Nickin kanssa. Stephanie vaati Brookea palauttamaan johtajuuden, hän kun ei enää kuulunut Forresterien perheeseen. Brooke kieltäytyi antamasta osake-enemmistöä takaisin ja niin Stephanie menetti uudestaan Forrester Creationsin Brookelle.
Orewayn rautatieasema
Orewayn rautatieasema on rautatieliikennepaikka Newfoundland ja Labradorin provinssissa Kanadassa. Se sijaitsee Quebec North Shore and Labrador Railwayn omistaman Sept-Îles'n ja Labrador Cityn välisellä rataosalla 300 kilometriä Sept-Îles’stä pohjoiseen.
Liikennepaikka avattiin liikenteelle 1952, kun rautatie Sept-Îles’stä Scheffervilleen valmistui. Tuolloin Oreway sijaitsi rautatien puolessa välissä, ja sinne rakennettiin suurikokoinen harkkotiilinen hotelli junamiehistöjen lepopaikaksi. Hotelli suljettiin myöhemmin ja korvattiin parakkityylisellä majoituksella.
Liikennepaikalla on yksi pitkä sivuraide junien kohtaamisia varten, ja sen lisäksi kaksi kuormausraidetta sekä kolmioraide. Liikennepaikalla oli myös pieni korjauspaja kiireellistä korjaamista vaativien rautatiekaluston vikoja varten.
Sept-Îles’n ja Scheffervillen välillä liikennöivä henkilöjuna Tshiuetin pysähtyy asemalla tarvittaessa.
Karjukalat
Karjukalat (Caproidae) on pietarinkaloihin kuuluva heimo. Heimon lajeja tavataan kaikista valtameristä. Toisinaan karjukalojen katsotaan kuuluvan ahvenkalojen (Perciformes) tai jäykkäleukakalojen (Tetraodontiformes) lahkoon.
Lajit ja anatomia
Varhaisimmat karjukalojen heimoon kuuluvien lajien fossiilit on ajoitettu oligoseenikaudelle. Nykyään heimoon kuuluu 2 sukua ja 8–11 lajia. Karjukalat ovat kooltaan pienehköjä tai keskikokoisia kaloja ja saavuttavat suurimmillaan noin 30 cm:n pituuden. Heimon lajeille tyypillisiä piirteitä ovat litteä ja korkeahko ruumis, pienikokoinen pää ja suu, kookkaat silmät ja pitkät selkä- ja peräevät. Selkä- ja peräevän etuosassa on piikkejä, pieni pyrstöevä on suora tai pyöristynyt. Väritykseltään karjukalalajit ovat tyypillisesti vaaleanpunaisia tai punaisia ruumiin yläosasta ja vatsastaan vaalean hopeanharmaita.
Levinneisyys ja elintavat
Karjukalalajeja tavataan lämpimistä ja lauhkeista vesistä Atlantista Välimeri mukaan lukien, Intian valtamerestä ja Tyynestämerestä. Pohjoisimmillaan ne elävät Norjassa. Ne elävät tyypillisesti lähellä kivikkoisia pohjia 40–600 metrin syvyydessä merenpinnasta. Heimon kalojen ravintoa ovat äyriäiset ja muut pienet selkärangattomat eläimet.
Synkmetsä
Synkmetsä on suuri ja vaarallinen metsä J. R. R. Tolkienin kirjassa Hobitti eli sinne ja takaisin. Synkmetsä mainitaan myös Tolkienin suurteoksessa Taru sormusten herrasta. Hobitissa Synkmetsä on yksi kirjan keskeisistä tapahtumapaikoista. Synkmetsän englanninkielinen nimi perustuu skandinaavisessa mytologiassa mainittuun Myrkviðr-metsään.
Juoni
Synkmetsä on suuri ja mahtava metsä Sumuvuorilta itään, Rhovanionissa, ja siellä asuu haltiakansa, johtajanaan kuningas Thranduil, jonka poika oli Legolas, metsän prinssi. Metsää kutsuttiin aluksi Mahtavaksi Vihermetsäksi, mutta vuonna 1050 Toista Aikaa, kun Sauronin varjo laskeutui sen ylle, se sai nykyisen nimensä Synkmetsä, sindariksi Taur-nu-Fuin tai Taur-e-Ndaedelos. Sauron perusti itselleen linnakkeen, Dol Guldurin, Amon Lancin kukkulalle, ja ajoi kuningas Thranduilin kansoineen pohjoisemmaksi.
Hobitissa Bilbo ja kääpiöt kohtasivat jättiläismäisiä hämähäkkejä, jotka olivat Lukitarin sukua. Seurue joutui yhden hämähäkin pesään, mutta kääpiöt karkasivat, ja haltiat ottivat heidät kiinni. Näiden tapahtumien jälkeen Valkoinen Neuvosto kokoontui Dol Gulduriin, ja Sauron ajettiin takaisin Mordoriin. Pahan varjo väistyi väliaikaisesti Synkmetsän yltä.
Vapauduttuaan Mordorista Klonkku jäi kiinni, ja Aragorn toi sen kuningas Thranduilin luo vangiksi. Klonkku karkasi örkkien tekemässä yllätyshyökkäyksessä ja vaelsi Moriaan.
Kun Sauron tuhottiin Kolmannella Ajalla Synkmetsän taistelussa, pahuus poistui Synkmetsästä, ja sitä alettiin kutsua taas vanhalla nimellään, Eryn Lasgalen, sindariksi Viherlehtien metsä.
Regionen und Orte in Tolkiens Welt Lista lasów Śródziemia Platser i Tolkiens värld
Aristeides (poliitikko)
thumb|220px|Aristeideen nimi [[Ostrakismos|äänestyskappaleessa, n. 483–482 eaa.]] Aristeides (530–468 eaa.), lempinimeltään ”Oikeamielinen”, oli ateenalainen poliitikko. Hänet karkotettiin Ateenasta, koska hän oli vastustanut Themistokleen ajamaa laivojen rakennusohjelmaa. Hän palasi Ateenaan vuonna 480 eaa. ja perusti 477 eaa. kuulun Deloksen meriliiton.
Umbrin kieli
Umbrin kieli oli itaalinen kieli, jota puhuneet umbrit olivat Apenniinien niemimaalla antiikin aikana asunut kansanryhmä. Se oli läheistä sukua oskille.
Historiallisella ajalla umbrien asuinseutu sijaitsi Ylä-Tiberin ja Apenniininen vuoriston välisellä alueella. Voidaan toki esittää olettamus, että heidän asuma-alueensa olisi ollut jopa paljon laajempi, ulottuen lännessä Tyrrhenanmereen ja idässä Adrianmereen saakka. Kielen puhujat olisivat kuitenkin vetäytyneet alueelta muiden heimojen tunkeutumisen seurauksena. Näin olisi tapahtunut etenkin kelttien ja etruskien valloitusten jälkeen. Herodotos kertoo noin 400-luvulla eaa., että etruskit asettuivat Umbriaan. Umbrin aakkosto oli, kuten muutkin vanhat italialaiset aakkostot, saatu etruskeilta, ja sitä kirjoitettiin oikealta vasemmalle. Umbria on kirjoitettu myös latinalaisilla aakkosilla.
thumb|Yksi Tabulae Iguvinae pronssitauluista Umbrien kieli tunnetaan seitsemän Gubbiosta vuonna 1444 löydetyn pronssitaulun, Tabulae Iguvinae, ansiosta. Nämä taulut on ajoitettu 600-luvulle eaa. ja niissä kerrotaan erilaisista uskonnollisista palveluriiteistä. Umbri on indoeurooppalainen kieli ja se kuuluu itaaliseen kieliryhmään.
Sovinismi
Sovinismi (myös chauvinismi ja šovinismi) on jonkin ryhmän tai ryhmän jäsenen äärimmäisyyksiin menevää, yksipuolista ja fanaattistakin käyttäytymistä jotakin toista ryhmää tai sen yksityisiä jäseniä kohtaan. Sovinismista käyttäytymistä voi ilmetä niin maan tai kansan kuin muunkin ryhmän puolustamisessa. Yleensä sovinismia ilmenee silloin kun toinen ryhmä koetaan viholliseksi ja uhaksi.
Käsite on nimetty Napoleon Bonaparten armeijassa palvelleen legendaarisen ja vain fiktiivisen yltiöisänmaallisen sotilaan Nicolas Chauvinin mukaan. Tarinan mukaan tämä sotilas oli fanaattinen ja kiihkoileva Napoleonin ihailija, joka jatkoi taistelua Ranskan puolesta, vaikka oli haavoittunut jo 17 kertaa. Hänen kerrotaan huutaneen ranskalaisten hävitessä Waterloon taistelun: "Vanha kaarti kuolee, mutta ei antaudu!" Chauvinismi käsitteenä tuli yleiseen käyttöön vuonna 1831 ilmestyneen satiirisen näytelmän La Cocarde Tricolore jälkeen. Eräs näytelmän roolihenkilöistä oli juuri Nicolas Chauvin.
Käsitettä tulkitaan eri tavalla eri maissa. Ranskassa 1800-luvun lopulla sovinismilla alettiin tarkoittaa ylikorostunutta kansallismielisyyttä, äärinationalismia. Chauvinisme-sanan käyttö ei yleistynyt, ja Isossa-Britanniassa alettiin 1870-luvulla käyttää samaa asiaa tarkoittavaa käsitettä jingoismi. Suomen kielessä käsite tuli käyttöön muodossa šovinismi (toisinaan myös shovinismi), mutta myöhemmin sana on vakiintunut muotoon sovinismi.
Koska sanalla "sovinismi" on sekä yleinen merkitys että erityismerkityksensä, joista kansalliskiihkoilu on alkuperäinen mutta nykyään harjoitettu sukupuolisovinismi tänään vallitseva, joskus puhutaan tarkennuksen vuoksi yleisestä sovinismista, mikä kattaa sisäänsä yhtä hyvin kansalliskiihkoilun, sukupuolisovinismin kuin rasisminkin.
Sukupuolisovinismi
Englanninkielisissä maissa miesten paremmuutta tai miesten suosimista kannattavaa ajattelua tai aatetta on kutsuttu 1960-luvulta lähtien male chauvinismiksi eli miessovinismiksi. Englannin kielen mallin mukaan sovinismi on alkanut 1960-luvulta lähtien tarkoittaa suomen kielessä lähinnä sukupuolikiihkoilua, ja nimitystä on käytetty haukkumasanana miesten ylivaltaa kannattavasta aatteesta. Vastaavasta naisten sovinistisesta asenteesta miehiä kohtaan on aloitettu käyttää käsitettä naissovinismi.
Viime aikoina englanninkielisissä lähteissä on myös alkanut näkyä aivan uusi käsite heterosovinismi, jolla tarkoitetaan heteroseksuaalien ylimielistä suhtautumista homoseksuaaleihin.
Sovinismi valtioissa
Yleensä sovinismilla tarkoitetaan jonkin valtion tai kansan uhittelevaa ja imperialistista käytöstä. Sovinismi kiistää jonkin kansan tai valtion oikeuden olemassaoloon ja kansalliseen itsemääräämisoikeuteen. Sovinistisesti ajatteleva taas katsoo, että hänen maansa ja valtionsa on aina oikeassa ja kaikki muut maat ovat huonompia kuin hänen omansa. Ajattelutapa tuli esille 1800-luvun lopulla, kun perusteltiin mm. Ison-Britannian ja Ranskan kolonialismia ja suurvaltojen valloitushalua. Sovinistit väittivät, että kaikki kansat eivät olleet tarpeeksi suuria hallitsemaan itseään ja luomaan kansallisvaltioita. Parempana pidettiin, että suuret valtiot hallitsisivat pienempiä kansoja ja sulauttaisivat nämä omiin valtioihinsa. Sovinismi ei tällöin siis korosta kansan yhtenäistä etnisyyttä, vaan valtion maa-alueiden laajuutta, sen väkimäärää ja sen kansalaisten uskollisuutta. Yhtenäistä samanlaista etnistä kansakuntaa tärkeämmäksi nousee ajatus suuresta samankielisestä ja -kulttuurisesta kansasta, joka on uskollinen valtiolleen ja sen hallinnolle.
Tunnettuja sovinismeja
Sovinistista ajattelua on historian saatossa ilmennyt erityisesti suurvalloissa, kuten Venäjällä ja Kiinassa, Yhdysvalloissa sekä Ranskassa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa näiden suuruuden aikoina. Myös islamilaisessa sivilisaatiossa on kautta aikojen esiintynyt sovinismia, mikä tänään ilmenee etenkin islamilaisen fundamentalismin useissa muodoissa. Kansallissosialismi oli saksalaisen sovinismin äärimmäinen muoto. Fasismit ovat sisältäneet historiallisesti poikkeuksetta sovinistisia piirteitä.
Kiinan imperialismin ja nationalismin ilmentymää kutsutaan han-sovinismiksi, joka korostaa han-kiinalaisten ylivaltaa muihin naapuri-ja vähemmistökansoihin, kuten hui-kiinalaisiin ja mantšuihin, mongoleihin ja tiibetiläisiin nähden.
Sovinistiseksi muodoksi voidaan nähdä myös amerikkalainen imperialismi, joka nykyään lähinnä pyrkii Yhdysvaltain mahdollisimman suureen kulttuuriseen, taloudelliseen ja poliittiseen valtaan eri puolilla maailmaa. Alkuperäisemmässä šovinistisessa muodossa amerikkalainen imperialismi esiintyi 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa, kun Yhdysvallat pyrki valtaamaan ja hankkimaan siirtomaita. Amerikkalaisen imperialismin piirteitä kutsutaan angloamerikkalaisissa teksteissä myös jingoismiksi.
Sovinismia voi myös esiintyä alistettujen kansojen keskuudessa. Yhdysvaltojen mustaa nationalismia, jota edustaa muun muassa järjestö Nation of Islam, on kutsuttu mustaksi sovinismiksi. Vähemmistökansojen sovinismille on tyypillistä valkoisiin ja eurooppalaisiin kohdennettu rasismi.
Tunnetuimmat šovinismin esimerkkimaat kuitenkin lienevät Euroopan vanhimmat siirtomaavaltiot Yhdistynyt kuningaskunta, Ranska ja Espanja. Brittiläinen šovinismi tuli tavallaan esiin brittiläisen imperiumin luomisessa. Käsitteen alkuperämaa Ranska taas toteutti šovinismia erityisesti Pohjois-Afrikassa, muun muassa Algeriassa. Ranska katsoi siirtomaiden olevan kiinteä osa emämaatansa ja näin ollen kuuluivat Ranskaan.
Jingoismi
Englanninkielisissä lähteissä šovinismista ja kiihkoisänmaallisuudesta käytetään usein nimitystä jingoismi. Jingoismilla saatetaan tarkoittaa myös niin pintapuolista isänmaallisuutta eli "lipun heilutusta" kuin ultranationalismiakin. Jingoismin käsite syntyi Britanniassa, mutta sittemmin sitä on käytetty paljon kuvaamaan amerikkalaista imperialismia ja ekspansiota. Käsite syntyi, kun brittiläiset pelkäsivät venäläisten laajenemishalua ja asettuivat Turkin sodassa Turkin puolelle. Britannian jingoismin ja painostuksen takia Venäjä menetti valtaamansa alueet. Tällöin jingoismiin yhdistyi käsitys sen konservatiivisuudesta. Käsite perustuu pubeissa Turkin sodan aikoihin laulettuun runoon:
We don't want to fight      Me emme tahdo taistella, But, by Jingo, if we do,    Mutta, kautta Jingon, jos täytyy, We've got the ships,        Meillä on laivoja, We've got the men,          Meillä on miehiä, We've got the money, too. Meillä on myös rahaa.
Jingolla saatetaan tarkoittaa kaunistellussa muodossa niin Jeesusta kuin baskinkielistä sanaa Jainko, joka tarkoittaa Jumalaa. Jingoismilla alettiin pian 1900-luvun alussa tarkoittaa Yhdysvaltain sisäpolitiikassa esiintyvää "haukka-ajattelua", johon kuului isänmaallinen sotilaallisuuden ja voiman korostaminen ulkopolitiikan hoidossa. Englanninkielisissä maissa jingoismiksi nähtiin myös I maailmansodan veriset ja hurmahenkiset taistelut, kuten verinen Sommen taistelu, jossa suurin osa brittisotilaista syöksyi suoraan kuolemaan maansa puolesta.
VT-linja
thumb|275px|right|VT-aseman sijainti kartalla.
Vammelsuun–Taipaleen linja eli VT-linja oli suomalaisten toinen puolustuslinja jatkosodassa Karjalankannaksella.
Ylipäällikkö antoi 6. marraskuuta 1941 määräyksen Karjalankannaksen armeijakunnille, että niiden oli määrä suunnitella etulinjan taakse tukilinja. Näin suunniteltiin VT-linja, jonka rakennustöitä tehtiin vuosina 1942–1943, joihin osallistui pääosin Kannaksen yleisreservejä, joka oli perin vähäinen joukko näinkin suureen rakennusurakkaan. Myöhemmin linjan rakennustöissä käytettiin päälinjasta taakse reserviin vedetyt 3. ja 18. divisioonan sekä Ratsuväkiprikaatin miehet aina Neuvostoliiton suurhyökkäykseen asti. Rakennustöiden johtoon Mannerheim määräsi Yleisesikunnan päällikön kenraaliluutnantti Edvard Hanellin 28. tammikuuta 1942 alkaen.
VT-linja kulki Suomenlahdelta Vammelsuusta Sahakylään, jossa se ylitti Viipurin–Leningradin radan ja jatkoi Kuuterselän kylään ja edelleen Kotselän kylään ja edelleen Kivennavan, Siiranmäen kautta Kirjasalon rajamutkaan, josta se siirtyi valtakunnan rajan poikki Neuvostoliiton puolelle Raasulissa. Raasulista linja jatkoi Raudun eteläpuolitse Riiskaan Vuoksen suvannon rannalle ja edelleen Taipaleenjokea pitkin Laatokkaan.
Puna-armeijan suurhyökkäyksen alkaessa kesäkuussa 1944 oli VT-linja vielä keskeneräinen. Se oli linnoitettu jotensakin Vemmelsuulla ja Kivennavan kaistalla sekä joltisakin Sahakylässä ja Viipurin–Leningradin radan varressa. Näin tämä keskeneräinen tukiasema murtui Kuuterselässä 15. kesäkuuta. Samaan aikaan puolustus murtui Suomenlahden lähellä, ja vaikka Siiranmäessä saatiin torjuntavoitto, se ei enää pelastanut VT-asemaa. Linjaa puolustamassa oli liian vähän suomalaisia, vain viisi divisioonaa ja ratsuväkiprikaati, venäläisten viittä armeijakuntaa vastaan. Lisäksi torjunnan kannalta tärkeä tykistö puuttui. Linjan murruttua suomalaiset aloittivat vetäytymisen VKT-asemaan 16. kesäkuuta 1944 alkaen.
Patrik Klüft
Patrik Arne Klüft (o.s. Kristiansson, s. 3. kesäkuuta 1977) on entinen ruotsalainen seiväshyppääjä.
Klüft hyppäsi 2004 Euroopan sisäratojen cupissa kolmanneksi ja Budapestin sisäratojen MM-kisoissa neljänneksi. Myöhemmin samana vuonna hän oli toinen Euroopan cupissa ja karsiutui Ateenan olympialaisissa. Seuraavana vuonna hän voitti Euroopan cupin ykkösliigan ja sijoittui yhdeksänneksi Helsingin MM-kisoissa.
Klüft ilmoitti tammikuussa 2008 lopettavansa yleisurheilu-uransa ja keskittyvänsä jääkiekkovalmentajan hommiin.
Patrik Kristianssonin puoliso on seitsenottelun moninkertainen arvokisavoittaja Carolina Klüft. He menivät kesällä 2007 naimisiin ja Kristiansson otti vaimonsa sukunimen käyttöön.
Richard Dadd
thumb|Richard Dadd maalaamassa noin vuonna 1856. Richard Dadd (1. elokuuta 1817 – 7. tammikuuta 1886) oli brittiläinen viktoriaanisen ajan taidemaalari. Hän syntyi Chathamissa Kentin kreivikunnassa ja pääsi 20-vuotiaana opiskelemaan Royal Academy of Artsiin.
Daddin äiti kuoli, kun Dadd oli vielä hyvin nuori ja hänen isänsä meni uusiin naimisiin. Dadd osoittautui jo varhain lahjakkaaksi kuvataiteilijaksi, ja pääsi 20-vuotiaana opiskelemaan Royal Academy of Artsiin. Dadd piirsi vuonna 1841 omakuvan, joka on nykyisin Bethlem Museum of the Mindin omistuksessa. Samoihin aikoihin hän teki maalauksen William Shakespearen Kesäyön unelman ilkikurisesta satuhahmosta Puckista.
Dadd oli The Clique -taiteilijaryhmän perustajajäsen. Hän tuli tunnetuksi fantasia-aiheisilla maalauksillaan, kuten The Fairy Feller’s Master-Stroke (1864). Dadd suistui nuorella aikuisiällään psykoosiin ja surmasi vuonna 1843 harhaluulojen ajamana isänsä.
Isänsä murhan jälkeen Richard Dadd pidätettiin "rikollisena mielipuolena", ja suljettiin laitoshoitoon. Dadd jatkoi maalaamista ollessaan hoidossa Bethlem Hospitalissa. Hänen mielisairautensa laatua ei tarkoin määritetty, mutta hän eli aikuisikänsä laitoshoidossa toipumatta täysin koskaan. Hän kuoli keuhkosairauteen 68-vuotiaana.
Maalausta The Fairy Feller’s Master-Stroke pidetään yleisesti Daddin mestariteoksena. Dadd maalasi sen Bethlem Hospitalin johtajalle H.G. Haydonille. Dadd siirrettiin Broadmooriin heinäkuussa 1864, ennen kuin hän ennätti saada maalauksen valmiiksi. Dadd kirjoitti myöhemmin hyvin pitkän ja rönsyilevän runon "Elimination of a Picture & its subject – called The Feller's Master Stroke", jossa hän pyrki selittämään maalauksen ideaa.
Kaikki maalauksen hahmot ovat Daddin mielikuvituksen tuotetta, lukuun ottamatta Shakespearen Kesäyön unelman Oberonia ja Titaniaa, jotka on kuvattu maalauksen yläosaan. Maalauksen alaosassa selin katsojaan päin on Fairy Feller -hahmo kohottamassa kirvestä halkaistakseen kastanjan, jota on tarkoitus käyttää kuningatar Mabsin uusien keijukaisvaunujen rakentamiseen. Kuvan keskellä valkopartainen vanhus on valmiina antamaan Fairy Fellerille merkin, milloin kastanja tulee iskeä halki. Ympärillä muut hahmot odottavat jännittyneinä onnistuuko halkaisu yhdellä iskulla. Dadd on myös maalannut kuvan oikeaan ylälaitaan isänsä Robert Daddin, apteekkarin, joka pitelee survinta ja morttelia. Dadd maalasi yksityiskohtaista kuvaa 6–9 vuoden ajan. Maalauksen kummalliset mittakaavan vaihtelut ja latistunut perspektiivi vahvistavat kuvan outoa tunnelmaa.
Virolahden kirkko
Virolahden kirkko on Virolahdella sijaitseva puukirkko, joka on rakennettu kirkonrakentaja Tuomas Ragvaldinpoika Suikkasen johdolla vuosina 1765–1768. Kirkkotarhassa on keskiaikainen Virolahden sakaristo, jonka yhteyteen liittynyt puukirkko on purettu 1846. Tämä puukirkko oli järjestyksessään kolmas. Kirkkotarhaa reunustaa vuonna 1857 rakennettu kiviaita.
Kirkon nykyinen kellotapuli on arkkitehti Veli Klamin suunnittelema vuodelta 1958. Kellotapuli sijaitsee samalla paikalla kuin Eskil Colleniuksen rakentama kellotapuli vuodelta 1778, joka tuhoutui salaman sytyttämänä vuonna 1957.
Virolahden kirkko on puinen tasavartinen ristikirkko, jossa ristivarret kapenevat kärkiin päin. Kirkossa on ollut varhaisimmassa asussaan tervatut paanukatto ja hirsiseinät. Kirkon alttaritaulu on Oskari Paatelan Kristuksen hautaamista esittävä maalaus vuodelta 1914. Alttarin, parvekkeiden ja penkkien koristeaiheena on käytetty puuhun kaiverrettuja tiimalaseja. Kirkkosalin katosta riippuu kirkkolaiva, jonka on lahjoittanut seurakunnalle Pitkäpaasi-seura.
Kirkkoon hankittiin urut vuonna 1891. Seuraavat urut olivat Kangasalan urkutehtaan valmistamat vuodelta 1946. Nykyiset 24-äänikertaiset urut ovat urkurakentamo Hans Heinrichin vuodelta 1987.
Ariel (nimi)
Ariel on juutalainen nimi, joka merkitsee ’Jumalan leijonaa’. Vanhassa testamentissa sitä käytetään paitsi henkilönnimenä myös Jerusalemin vertauskuvallisena nimityksenä. Tällöin sen merkitys on ’Jumalan lauma, asuinsija, liesi, alttari’. Suomessa Ariel saattaa olla Adiel-nimen (hepr. ’Jumala on koristautunut’) murteellinen muoto.
Tavallisesti Ariel on miehen etunimi. Se on kuitenkin yleistynyt englanninkielisissä maissa myös naisennimenä varsinkin sen jälkeen, kun Walt Disneyn elokuvassa Pieni merenneito (1989) esiintyi pääosassa merenneito Ariel. Suomessa 1990-luvulla ja sitä aiemmin syntyneet Arielit ovat pääosin miehiä, mutta 2010-luvulta alkaen nimeä on annettu selvästi enemmän tyttölapsille. Heinäkuuhun 2021 mennessä Ariel on annettu Suomessa etunimeksi noin 360 miehelle ja 270 naiselle.
Loitsuissa Ariel-nimi on viitannut vedenhaltiaan. Shakespearen näytelmästä Myrsky ja Goethen näytelmästä Faust tunnetaan myös tämänniminen ilman henki.
Nantes
250px|thumb|Nantesin katedraali Nantes on kaupunki Länsi-Ranskassa Atlantin rannikon tuntumassa Loirejoen suulta 55 kilometriä yläjuoksuun. Se on Pays de la Loiren alueen pääkaupunki ja Loire-Atlantiquen departementin prefektuuri (pääkaupunki) sekä lisäksi historiallisen Bretagnen provinssin pääkaupunki. Nantesin asukasluku oli vuonna 2006 yhteensä 282 853 (kaupungin pinta-ala 65,19 neliökilometriä) ja metropolialueen väkiluku 763 118 vuonna 2006 (pinta-ala 2 242,6 neliökilometriä). Itse kaupunki on siten väkiluvultaan Ranskan kuudenneksi suurin ja metropolialue kahdeksanneksi suurin. Nantes oli vuoden 2013 Euroopan vihreä pääkaupunki.
Historia
Namnetit-niminen kelttiläinen heimo perusti kaupungin nykyisen Nantesin lähistölle noin vuonna 70 eaa., kunnes Julius Caesar valloitti sen vuonna 56 eaa. ja antoi sille nimen Portus Namnetus. Ensimmäisen vuosituhannen aikana kaupungin valloittivat saksit noin vuonna 285, frankit noin vuonna 500, britit 500- ja 600-luvulla sekä normannit vuonna 843.
Vuonna 937 Alain Barbe-Torte, normannien karkottaman Bretagnen viimeisen kuninkaan pojanpoika, ajoi normannit pois kaupungista ja perusti Bretagnen herttuakunnan, joka pysyi itsenäisenä aina vuoteen 1532 saakka, kun se liitettiin Ranskan kuningaskuntaan. Nantes sai pitää Bretagnen parlamentin muutamia vuosia, kunnes se siirrettiin Rennesiin. Vuonna 1598 Henrik IV allekirjoitti Nantesin ediktin, joka antoi Ranskan protestanteille oikeuden uskontoonsa. Nantesin yliopisto perustettiin 1460, mutta siirrettiin Rennesiin 1735 ja avattiin uudelleen vasta 1962.
1700-luvulla Nantes oli Ranskan orjakaupan keskus, ja samalla siitä syntyi maan ensisijainen satama ja siten varsin vauras kaupunki. Nantes päätti ottaa osaa Ranskan vallankumoukseen vuonna 1789 siitä huolimatta, että kaupunkia ympäröivä alue ryhtyi pian avoimeen sisällissotaan uutta tasavaltaa vastaan. 1800-luvulla Nantesista tuli teollisuuskaupunki. Siellä avattiin vuonna 1826 omnibussijärjestelmä, joka oli mahdollisesti maailman ensimmäinen julkinen liikennejärjestelmä, ja se kopioitiin nopeasti suurkaupunkeihin, kuten Pariisiin, Lontooseen ja New Yorkiin. Ensimmäisen rautatieyhteyden kaupunki sai vuonna 1851, mikä toi sinne lisää teollisuutta.
Kasvavan autoliikenteen myötä 1900-luvun alussa useat Loiren suiston haarat täytettiin, sillä kaupunki sijaitsi alun perin useiden haarojen erottamien saarekkeiden alueella. Saksan joukot miehittivät Nantesin toisessa maailmansodassa vuonna 1940. Saksalaisen päällikön murha seuraavana vuonna aiheutti 48 panttivangin teloittamisen. Englantilaiset ja amerikkalaiset koneet pommittivat kaupunkia kahdesti 1943, ja amerikkalaiset vapauttivat kaupungin natsimiehityksestä 1944. Toisen maailmansoda] jälkeen Nantes menetti vähitellen teollisuuttaan, ja sen satama siirrettiin aivan Loiren suulle Saint-Nazairen kaupunkiin. Vasta 1980-luvulla kaupunki on siirtynyt modernimpaan talouteen. Kaupungissa avattiin raitiovaunuliikenne vuonna 1985.
Liikenne
Nantesin paikallisliikenne perustuu kolmeen raitiotielinjaan.
Juna
Nantesiin pääsee paikallisjunalla sekä TGV-suurnopeusjunalla. TGV:llä pääsee Pariisiin, Lyoniin, Marseilleen ja Lilleen. Vuonna 2007 avautui junayhteys Strasbourgiin, La Rochelleen, Bordeaux'hon, Lyoniin ja Toulouseen. Paikallisjunalla pääsee Saint-Nazaireen, Angersiin, Le Mansiin ja La Roche sur Yoniin.
Lentoliikenne
Nantesia palvelee Nantesin kansainvälinen lentoasema aivan kaupungin tuntumassa.
Hola lump
Hola lump (myös Võrumõisa tiik) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnan Võrumõisan kylässä sijaitseva tekolampi. Virolaisissa nimissä sekä tiik että lump merkitsevät lampea.
Maantietoa
Tekolampi on 370 metriä pitkä, 60 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 1,4 hehtaaria. Se on muodostettu katkaisemalla laskuvedeltä kulku etelään kaakkoisrantaan rakennetulla maapadolla. Lampi sijaitsee Haavametsän kulmakunnalla aivan Võrun kaupungin taaja-alaueen ulkopuolella. Sen ympärillä on peltomaata ja pari taloa. Lammessa on pieni kartoissa näkyvä saari.
Vesistösuhteita
Hola lump kuuluu Võhandu jõen valuma-alueeseen, jossa sen lasku-uoma Koreli oja on Vanajõen sivuhaara. Lampeen tulee yksi pelto-oja ja sen laskuoja on johdettu etelämpänä Poti ojaan, joka virtaa Mustjärven läpi Koreli ojaan. Järven valuma-alueen pinta-ala on 1,0 neliökilometri.Võhandu jõgi laskee Kuumajärveen, joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
Hervannan uimahalli
Hervannan uimahalli oli 2010-luvulla Tampereen uimahalleista kävijämäärältään pienin. Tampereen uintikeskus eli Kalevan uimahalli sai vuosittain noin 400 000 kävijää, Pyynikin ja Tesoman uimahallit kumpikin noin 130 000 ja Hervanta noin 70 000. Harjoituspaikkana Hervannan uimahallia ovat käyttäneet ainakin uimaseurat TaTU Tampere ja Uinti Tampere.
Maanantai-iltaisin Hervannan uimahalli on ollut varattu vain naisille.
Historiaa
Vuonna 1978 avatun Hervannan uimahallin on suunnitellut arkkitehti Arjo Harmes. Se rakennettiin ensimmäiseen Hervannan kallioon louhituista luolista, joka on pituudeltaan kolmisen kilometriä. Uimahallin lisäksi luolaan tehtiin parinsadan auton pysäköintihalli. Myöhemmin rakennetuissa luolissa on muun muassa jääkiekon harjoitushalli. Kaikki luolatilat ovat samalla alueen väestönsuojatiloja kriisitilanteen varalta. .
Hallin painehiekkasuodatuksella toimiva vesijärjestelmä on uusittu vuonna 2006. Kesäkuussa 2011 hallissa sattui suuri vesivahinko, kun ilmeisesti ukkosen aiheuttama sähkövika valutti altaiden vettä alapuolisiin laitteistotiloihin.
Hervannan uimahallissa järjestetään vuosittain joulun alla uintitilaisuus kynttilöiden valossa. Vuoden 2015 kynttiläuinnin teemana oli Jean Sibeliuksen 150-vuotisjuhla, ja hallissa soitti Tampere Filharmonian puupuhallintrio.
2018 suoritettujen kuntoselvitysten mukaan Hervannan uimahalli oli pikaisen remontin tarpeessa. Alkuperäinen kustannusarvio oli 600 000 euroa ja se piti sisällään altaiden, pukukaapistojen, lukitus- ja kulunvalvontajärjestelmän uudistuksen, sekä kaikkien pintojen ja sisäänpääsytilojen parannuksen. Hanke hyväksyttiin ja uimahalli suljettiin 24.5.2019 ja remontin alkuperäinen suunntiteltu valmistumisajankohta olisi ollut tammikuussa 2021. Tampereen kaupunki teki jatkoselvityksiä 2019 joiden perusteella alkuperäinen aikataulu-ja kustannusarvio todettiin alimitoitetuiksi. Hankkeen lopullinen kustannusarvio nousi 6 miljoonaan euroon ja sen on määrä valmistua 2021 kesällä ja avautua syyskaudelle 2021.
Hetta–Pallas-vaellusreitti
thumb|Tunturimaisema Pyhäkerolta etelään. Vaellusreitin suosion takia polku on kulunut selkeästi erottuvaksi poluksi.
Hetta–Pallas-vaellusreitti on Pallas-Yllästunturin kansallispuistoon kuuluva vuonna 1934 merkattu vaellusreitti. Kesäreitti on 55 ja talvireitti 53–60 kilometriä pitkä. Kesäreitti kulkee tunturijonoa myöden huiputtaen matkalla useita tuntureita. Tunturien välillä laskeudutaan kuruihin. Kesäreitti on merkitty puisilla tolpilla. Talvireitti kulkee pääasiassa alavemmilla ja suojaisemmilla mailla.
Reittiselostus
thumb|Sioskurun autio- ja varaustupa Vaellusreitin voi kulkea joko Enontekiön Hetasta Pallastunturin luontokeskukseen tai päinvastoin. Reitin varrella on kuusi autiotupaa, useita kotia, sekä Hannukurun erämaasauna. Tuvilla on vesipaikka. Luonnonvedet ovat pitkälti juomakelpoisia.
Reitti kuljetaan useimmiten neljässä päivässä autiotuvalta toiselle: Hetasta Sioskuruun 15 kilometriä sisältäen venekyydin, Sioskurusta Hannukuruun 12 kilometriä, Hannukurusta Nammalakuruun 13 kilometriä ja Nammalakurusta Pallakselle 11 kilometriä. Päivämatkat eivät ole pitkiä, mutta nousua ja laskua on melko paljon.
Hetta–Pyhäkero (6,7 km)
Heti reitin alussa ylitetään Ounasjärvi veneellä. Hetta–Pyhäkero-välillä maasto on mäntykangasta, eikä reitti nouse vielä tunturiin. Ounastunturien Pyhäkeron juurella on ensimmäinen autiotupa.
Pyhäkero–Sioskuru (8 km)
Pyhäkeron autiotuvalta noustaan ylös Ounastunturien Pyhäkerolle, jossa näköala avartuu ja näkee tunturiketjun ja -reitin Pallakselle asti. Pyhäkerolta laskeudutaan Sioskuruun, jossa on autio- ja varaustupa.
Sioskuru–Pahakuru (noin 13 km)
thumb|Tunturi Sioskuru–Pahakuru-välillä Sioskurusta noustaan takaisin tunturiylängölle. Muutaman kilometrin jälkeen on mahdollista poiketa itään Tappurin autiotuvalle reilun kilometrin päähän. Normaali reitti jatkuu etelään tunturijonoa myöten Pahakuruun. Sioskuru–Pahakuru-välin reitti kulkee Marastojoen ja neljän vaaran yli. Nimestään huolimatta nämä vaarat ovat käytännössä tuntureita. Rouvivaaran etelärinteeltä aukeaa avara näköala tunturiylängölle Rouvivuoman yli Pallastuntureille.
Tappuri-Pahakuru
Tappurin tuvalta lähtee reitti sekä Pahakuruun että Hietajärven kautta Ketomellan pysäköintialueelle 957-tien varteen.
Pahakuru–Hannukuru (1,5 km)
thumb|Montellin maja sijaitsee Hetta–Pallas-vaellusreitin varrella. Autiotupa on nimetty [[Justus Elias Montell'in mukaan. Alkuperäinen v. 1907 maja tuhottiin sodan aikana 1944 ja tilalle rakennettiin samanlainen 1946.]]
Manageri
Manageri on henkilö tai organisaatio, joka tukee tiettyä henkilöä tai ryhmää. Manageri voi työskennellä esimerkiksi musiikki-, elokuva- tai urheilualalla.
Hetta–Pallas-vaellusreitti
Hannukuru–Montelli–Nammalakuru (13 km)
Hannukurusta noustaan laakealle Suastunturille. Sieltä laskeudutaan Suoskuruun, jossa on kota. Suoskurusta reitti nousee verrattain paljon Lumikerolle. Huipun eteläpuolella Lumikurussa kuljetaan poroaidassa olevan portin läpi. Poroaidan jälkeen sivutaan Vuontiskeroa ja saavutaan Montellin majan pienellä porokämpälle ja autiotuvalle. Montellinmajalta Nammalakurun autio- ja varaustuvalle on 1,3 kilometriä. Pikkuvaaroilta aukeaa jälleen hieno näköala Nammalakuruun ja pyöreälakisille Pallastuntureille.
Manageri
Tehtävät
Managerin tehtäviin voi kuulua esimerkiksi edunvalvonta, markkinointi ja/tai tiedotustoiminta. Tyypillisesti managerin toimeentulo muodostuu provisiosta, jota hän saa asiakkaan ansioista. Palkkio voi olla esimerkiksi jokin prosenttiosuus manageroitavan urheilijan tai taiteilijan saamista tuloista, levy-/oheistuotemyynnistä tai sponsorisopimuksista.
Hetta–Pallas-vaellusreitti
Nammalakuru–Pallas (11 km)
Nammalakurusta reitti kulkee Jäkäläkeron länsirinnettä Rihmakurun kodalle. Kodalta alkaa viimeinen pitkä nousu Taivaskeron satulaan niin rakkakivikkoa kuin tunturiniittyä pitkin. Satulasta laskeudutaan Pyhäkeron länsirinnettä Vatikuruun ja Pallakselle. Satulasta voi käydä pistona Pallastuntureiden korkeimmalla huipulla Taivaskerolla 807 metrissä.
Manageri
Manageritoiminta ja -koulutus Suomessa
Suomessa luovan talouden agenttien ja managerien kattojärjestönä toimivat Agma ry ja MMF Finland. Suomessa esiintyvien taiteilijoiden edustajina ovat paljolti toimineet levy-yhtiöiden omat A&R-managerit. Varsinaista managerikoulutusta Suomessa on järjestetty vasta vuodesta 2009 .Turun ammattikorkeakoulusta valmistuu tradenomeja urheilujohtamisen ja markkinoinnin osaamisaloilta.
Roolit
Urheilupuolella on jossain määrin tyypillistä että managerin ja valmentajan roolit sekoittuvat keskenään, etenkin yksilöurheilussa, mutta toisaalta esim. Isossa-Britanniassa jalkapalloseurojen päävalmentajia nimitetään managereiksi, ja he ovat on päävastuussa seuran pelaajahankinnoista, mikä eroaa olennaisesti harjoituskentällä tapahtuvasta valmentajatyöstä. Myös esim. Hanna-Maria Seppälän ja hänen kahden veljensä perustama SportElite Marketing Oy oli manageritoimisto, joka keskittyi lähes yksinomaan urheilumarkkinointiin ja sponsorisopimuksiin.
Musiikkialalla myös nykyaikainen musiikkikustantamo saattaa toteuttaa lauluntekijöiden managerointia.
Puolan presidentinvaalit 2010
Puolan presidentinvaalit pidettiin 20. kesäkuuta 2010. Presidentti valitaan suoralla kansanvaalilla, jossa valituksi tulleen tulee saada enemmistö äänistä. Koska kukaan 17 ehdokkaasta ei saanut enemmistöä ensimmäisellä vaalikierroksella, pidettiin toinen vaalikierros 4. heinäkuuta 2010 kahden eniten ääniä saaneen välillä. Toiselle kierrokselle pääsivät Bronisław Komorowski, Kansalaisfoorumi (parlamentin puhemies, perustuslain määräämä väliaikainen presidentti sekä Jaroslaw Kaczyński, Laki ja oikeus (entinen pääministeri, edesmenneen presidentin kaksoisveli). Komorowski voitti vaalit 53 prosentilla toisen kierroksen äänistä.
Presidentinvaalit jouduttiin järjestämään ennenaikaisesti, koska Puolan edellinen presidentti Lech Kaczyński kuoli lento-onnettomuudessa 10. huhtikuuta 2010.
Presidentin ja monen muun samassa lento-onnettomuudessa kuolleen Puolan johtavan poliitikon kuolema aiheutti epätietoisuutta mahdollisista presidenttiehdokkaista. Lento-onnettomuudessa kuoli kaksi tulevien presidentinvaalien todennäköistä ehdokasta, eli istuva presidentti Kaczyński sekä vasemmistolaisen SLD:n Jerzy Szmajdziński. Virkaatekeväksi presidentiksi tullut parlamentin puhemies Bronisław Komorowski päätti vaalipäiväksi 20. kesäkuuta 2010.
Ehdokkaat
Vaalien ensimmäisellä kierroksella oli 17 ehdokasta. Toiselle kierrokselle pääsivät Bronisław Komorowski, Kansalaisfoorumi (parlamentin puhemies, perustuslain määräämä väliaikainen presidentti sekä Jaroslaw Kaczyński, Laki ja oikeus (entinen pääministeri, edesmenneen presidentin kaksoisveli).
Silicon Valley, Baby
Silicon Valley, Baby on Erika Haaviston ohjaama suomalainen dokumenttielokuva, jonka ensi-ilta oli vuoden 2020 Docpoint-elokuvafestivaaleilla. Elokuva kertoo Kalifornian Piilaaksoon matkaavasta startup-yrittäjästä, joka yrittää viedä pikakahvi-ideaansa maailmalle.
Aapeli Vuoristo
Vuoristo tuli ylioppilaaksi Oulun lyseosta vuonna 1932. Hän opiskeli kansantaloutta Helsingin yliopistossa ja oli vuodesta 1938 lähtien puolustusvoimien palveluksessa. Talvisodassa hän palveli upseerina Karjalankannaksella ja työskenteli vuodesta 1942 puolustusvoimien ylipäällikön esikunnassa. Sodan jälkeen hän työskenteli valtiovarainministeriössä ja vuodesta 1948 Helsingin kaupunginhallituksen järjestelytoimistossa. Vuosina 1970–1976 hän oli kaupunginkanslian konttoripäällikkö.
Aapeli Vuoristo toimi kuoronjohtajana 50 vuoden ajan. Hänen johtamiaan olivat muun muassa Kalevan Laulajat, Kauppakorkeakoulun Ylioppilaskunnan Laulajat, Hyvinkään Mieslaulajat, Hämeenlinnan Mieskuoro, Helsingin kaupungin henkilökunnan kuoro Vox Urbana ja Helsingin vaattureiden kuoro. Hän toimi Ylioppilaskunnan Laulajien varajohtajana kuoron Amerikan-matkalla vuonna 1953 ja hän veti SULASOLin yhteislaulutilaisuuksia vuosina 1951–1992.
Vuoristo toimitti yhdeksän ensimmäistä osaa Suuresta toivelaulukirjasta. Hän kirjoitti musiikista lehtiin, pakinoi radiossa ja sävelsi lauluja kuoroilleen. Hän sai musiikkineuvoksen arvon vuonna 1986.
Vuoristo oli naimisissa kirjailija Toini Vuoriston kanssa.
Stephen R. Donaldson
Stephen Reeder Donaldson (s. 13. toukokuuta 1947 ) on yhdysvaltalainen fantasia- ja tieteiskirjailija. Hän on kirjoittanut teoksia perinteisestä fantasiasta avaruusoopperaan.
Stephen R. Donaldson syntyi Clevelandissa, mutta eli suuren osan lapsuudestaan Intiassa. Donaldson opiskeli yliopistossa Yhdysvalloissa ja valmistui vuonna 1971 pääaineenaan englannin kieli ja kirjallisuus. Donaldson on voittanut fantasiakirjoillaan useita palkintoja, muun muassa John W. Campbell -palkinnon vuonna 1979 ja World Fantasy Awardin vuonna 2000.
Donaldson tunnetaan parhaiten kolmesta Thomas Covenant -trilogiasta. Kaksi ensimmäistä sarjaa julkaistiin 1970-luvun lopulla ja 1980-luvun alussa. Kolmannen ja viimeisen julkaiseminen alkoi vuonna 2004. Kirjat ovat myyneet erittäin hyvin, ja ne on käännetty useille kielille. Covenant-kirjoja on myyty yli kuusi miljoonaa kappaletta, ja niitä myydään joka vuosi kymmeniä tuhansia kappaleita.
Donaldson on romaaniensa ohella kirjoittanut myös paljon novelleja.
Suomeksi Donaldsonilta on julkaistu vain yksi teos, Berek Puolikäden paluu vuonna 1988. Useimpien arvostelijoiden mukaan suomennos on epäonnistunut eikä välitä todellista kuvaa teoksesta.
Vaikutteet
Vaikka Donaldson usein mainitaan J. R. R. Tolkienin seuraajana, hänen tarinoihinsa ovat vaikuttaneet paljon myös William Shakespeare, Mervyn Peake ja Richard Wagnerin oopperat. Thomas Covenantin aikakirjat ja Mordant's Need -sarja myös käyttää ”vaihtoehtoisen maailman” kaavaa hieman samaan tapaan kuin C. S. Lewis Narnia-kirjoissaan. Huomionarvoinen vaikute Mordant's Neediin on myös Roger Zelaznyn Amber-sarja.
Thomas Covenantin aikakirjat
Donaldsonin tunnetuin henkilöhahmo on Thomas Covenant, spitaalinen yhteiskunnan hylkiö, joka tempautuu mukaan The Land -nimisen maailman eeppiseen fantasiaseikkailuun. Tässä maagisessa maassa heikko Covenant on ennustettu sankari, jolla on hallussaan lähes rajaton mahti. Hänen tehtävänsä on tuhota paha Lord Foul the Despiser, joka haluaa murtaa vankilanaan toimivan maailman päästäkseen jälleen taistelemaan arkkivihollistaan Luojaa vastaan.
Karkeakarvainen kettuterrieri
Karkeakarvainen kettuterrieri (Wire Fox Terrier) on varsinkin kettujen, mutta myös muuhun luolametsästykseen kehitetty koirarotu.
Historia
Rodun syntymaa on n. 1500-luvun Englanti. Jo alun perin koiria oli kahta karvatyyppiä, sekä myös mustaruskea värimuunnos. Valkovoittoista väriä alettiin suosia pian sen jälkeen kun huomattiin tumman värin olevan huonompi luolametsästyksessä, koska koiria ammuttiin vahingossa riistaeläimenä. Rotu virallistettiin vuonna 1876 Englannissa, jolloin sileäkarvainen ja karkeakarvainen laskettiin yhdeksi roduksi, kunnes ne erotettiin toisistaan 1920-luvulla. Ensimmäiset yksilöt tuotiin suomeen 1900-luvulla, sileäkarvaista kettuterrieriä myöhemmin.
Stephen R. Donaldson
Thomas Covenantin aikakirjat
Covenantia vain ei urakkaan ryhtyminen kiinnosta – hän kieltäytyy pitämästä maailmaa edes totena sen elävän taikuuden vuoksi. Rajatonta mahtiaan Covenant ei osaa käyttää eikä halua opetella – koska voima tuo mukanaan vastuuta, täydellisen voimaton voi olla myös täysin vastuuton.
Muu (suomentamaton) tuotanto
Thomas Covenant Epäuskojan aikakirjat I:
Karkeakarvainen kettuterrieri
Ulkonäkö
Karkeakarvainen kettuterrieri on säkäkorkeudeltaan vajaa 40 cm korkea, neliömäinen koira. Kallo on yhtä pitkä kuin kuono-osa, ja molemmat kapenevat hieman. Tummien silmien ilme on älykäs, kirsun pitää olla musta. Korvat ovat tukevat, pienet ja V:n muotoiset taittuessaan selvästi poskia kohti. Runko on lihaksikas ja tiivis. Raajojen tulee olla suorat ja tasapainoisesti kulmautuneet. Perinteisesti häntä on typistetty (Suomessa typistyskielto), pitkänä häntä ei saa kaartua selän päälle. Hampaiden pitää olla täydelliset ja tasapurennassa. Liikkeet suorat ja yhdensuuntaiset, takajaloissa joustava työntö. Karva on tiheää ja hyvin karkeaa. Runsaampi karvoitus kuonossa, kulmakarvoissa sekä jaloissa. Karkeakarvaisen kettuterrierin turkki on yleensä kirjava, eli siinä on pääosin ruskeaa, mustaa ja valkoista.
Luonne
Kettuterrieri on energinen ja temperamenttinen koirarotu. Muiden luolakoirien tavoin se on itsenäinen ja älykäs. Rotua pidetään myös seurakoirana, koska se on iloinen, reipas ja leikkisä. Aktiivisena rotuna se tarvitsee päivittäistä tekemistä, minkä määrä vaihtelee koiran ja sen tottumusten mukaan. Toiset kettuterrierit ovat dominoivia luonteeltaan, eivätkä ne välttämättä tule toimeen toisten koirien kanssa.
Stephen R. Donaldson
Muu (suomentamaton) tuotanto
The Gap Cycle (scifiä)
Karkeakarvainen kettuterrieri
Rotu nykyään
Suomessa karkeakarvainen kettuterrieri oli vuonna 1972 kahdeksanneksi suosituin koirarotu, mutta 50 vuotta myöhemmin eli vuonna 2022 enää 123:nneksi suosituin.
Suomessa rodun kanta on hyvin tasokas. Rotu on jakautunut käyttö- ja näyttelylinjaisiin, ja niissä on eroja luonteissa ja ulkomuodossa. Vaikka rotu onkin suosituin seurakoirana, soveltuu se myös muuhun harrastamiseen ja käyttöön. Alkuperäisen käyttötarkoituksen mukaan rotua käytetään edelleen metsästyksessä. Metsästäjät käyttävät rotua myös haavoittuneiden eläinten jäljestämiseen ja vedestä lintuja noutavana koirana. Myös agilityssä kilpailee useita kettuterriereitä, muutamia myös tokossa. Kettuterrieri on hyvä harrastuskaveri moneen muuhunkin lajiin.
Terveys
Rotu ei kuulu Suomen Kennelliiton PEVISA:an (Perinnöllisten vikojen ja sairauksien vastustamisohjelma), mutta jalostukseen käytettävien koirien tutkimista suositellaan. Koska rodun yksilöitä on tutkittu hyvin vähän, ei tarkkaa tietoa rodun terveystilanteesta ole. Rotuyhdistyksen vuonna 2005 tekemän terveyskyselyn mukaan suurimpina ongelmina karkeakarvaisilla kettuterriereillä on allergiat, iho-ongelmat ja korvatulehdukset.
Stephen R. Donaldson
Muu (suomentamaton) tuotanto
Novellikokoelmia:
Axbrewder/Fistoulari -teokset;
Gilden-Fire on Illearth Warista käsikirjoitusvaiheessa poistettu noin 70-sivuinen osuus. Se julkaistiin ensin itsenäisenä teoksena, mutta sisällytettiin myöhemmin Daughter of Regals -kokoelmaan. Kyseessä on kirjailijan mukaan vain ylimääräinen aineisto, jota ei alun perin pitänyt julkaista ollenkaan.
Aleksandr Kikinev
Aleksandr Kikinev (s. 9. huhtikuuta 1980 Žlobin, Valko-Venäjän SNT) on valkovenäläinen kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja Euroopan mestari.
Kikinev saavutti 74-kiloisten painoluokassa MM-pronssia Herningissä 2009 ja Euroopan mestaruuden Bakussa 2010. Lisäksi hän on paininut kerran EM-hopealle ja -pronssille. Ateenan kesäolympialaisissa 2004 Kikinev oli sarjassa 74 kg 15:s ja Lontoossa 2012 viides. Viime vuosina hän on paininut sarjassa 85 kg.
2000-luku
2000-luku on nykyinen vuosisata, joka sisältää vuodet 2000–2099. Se on kolmannen vuosituhannen ensimmäinen vuosisata.
2000-luvun suurimpia keskustelunaiheita ovat olleet esimerkiksi terrorismi ja sen vastainen sota, Irakin sota, ilmastonmuutos, liikakansoitus, vähemmistöryhmien oikeudet sekä 2000-vuosikymmenen lopun finanssikriisi.
2000-luku on merkittävää digitaalisen vallankumouksen aikaa. Viime vuosisadan lopulla läpimurtonsa tehnyt internet on kehittynyt voimakkaasti ja levinnyt yhä useamman ihmisen käyttöön. Muun muassa sosiaalinen media ja suoratoistopalvelut ovat yleistyneet voimakkaasti 2000-luvulla. Digitaalitelevisiot ja -kamerat, litteät LCD- ja nestekidenäyöt sekä älypuhelimet yleistyivät.
2000–2009
thumb|upright|[[Syyskuun 11. päivän terroriteot.]] thumb|upright|Eurokolikot ja -setelit otettiin käyttöön. thumb|upright|[[Intian valtameren maanjäristys 2004|Tapaninpäivän 2004 tsunami.]] thumb|upright|Euroviisuvoittaja [[Lordi (yhtye)|Lordi Helsingin Kauppatorilla 2006.]] thumb|upright|[[Finanssikriisi (2007–2009).]]
2010–2019
thumb|upright|[[Syyrian sisällissota alkoi 2011.]] thumb|upright|[[Itä-Ukrainan sota alkoi 2014.]] thumb|upright|[[Euroopan pakolaiskriisi alkoi 2014. Seuraavana vuonna pakolaisten määrä moninkertaistui.]]
2020–
thumb|upright|Uusi koronavirus aiheutti [[Koronaviruspandemia 2019–2020|pandemian vuonna 2020.]]
Merkittäviä valtionjohtajia
thumb|upright|[[Barack Obama.]] thumb|upright|[[Vladimir Putin.]]
Perkjärven ampuma-alue
60.45833°N, 29.09722°W
350 px|thumb|Kenttätykistörykmentti 2:n iltahartaus Perkjärvellä kesällä 1936; vasemmalla miehistöparakit, oikealla tykkipiha
Perkjärven ampuma-alue sijaitsi Uudenkirkon Kaukjärven kylässä Karjalankannaksella. Suomen asevoimille kuulunut alue oli lähellä Muolaan puolella sijainnutta Perkjärven asemakylää. Suomi joutui luovuttamaan alueen Neuvostoliitolle osana muuta pohjoista Kannasta toisen maailmansodan seurauksena.
Kaukjärvi on noin kilometrin verran leveimmältä kohdaltaan ja järven pituus on n. kymmenen kilometriä. Lähimaasto on kangasmetsää. Alueella on myös laajoja soita ja korkein kohta on Raskaanharju (88 meträ). Alueen halki virtaa Säiniönjoki.