cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luunmurtuma
Paraneminen
Murtuman paraneminen perustuu inaktiivisina odottavien osteoblastien eli luusolun esiasteiden aktivoitumiseen. Aluksi murtuman seutuun syntyy verenvuotoa kun verisuonet vuotavat. Lähinnä murtumaviivaa oleva luu kuolee verenpuutteeseen ja periosteum irtoaa luusta. Luusolujen esiasteen solut alkavat lisääntyä ja muodostavat murtuma-alueen ympärille aktiivisen solusillan. Osteoblastit alkavat tuottaa ympärilleen luuväliainetta, ja murtumakohdan ympärille syntyy epäkypsästä luusta tuppi eli kallus. Luusolujen aktiviteetti vahvistaa kallusta, ja muodostuu lamellaarista luuta. Kallus ohenee ja murtumakohta alkaa muistuttaa alkuperäisen luun organisaatiota. Lopulta murtumakohta on lujittunut murtumaa edeltävään vahvuuteen.
Poe
Poe voi viitata esimerkiksi seuraaviin:
Henkilöitä:
Luís Delgado
Luís Manuel Ferreira Delgado (s. 1. marraskuuta 1979 Luanda) on angolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja. Hän kuului Angolan maajoukkueeseen vuoden 2006 maailmanmestaruuskilpailuissa Saksassa ja pelasi täyden ajan Angolan kaikissa otteluissa, joista kaksi päättyi tasapeliin ja yksi Angolan tappioon. Hän pelasi kaikkiaan 26 maaottelua ja teki niissä yhden maalin vuosina 1998–2008.
Delgado edusti seuratasolla kotimaassaan Petro Atléticoa, Primeiro de Agostoa ja Progresso Sambizangaa sekä Ranskassa Metziä kausina 2006–2009 ja Guingampia kaudella 2009–2010.
New Day Rising
New Day Rising on suomalaisen rockyhtyeen Von Hertzen Brothersin 6. studioalbumi. Se julkaistiin 20. maaliskuuta 2015 levymerkillä Universal Music. Albumin on tuottanut Garth Richardson, joka on työskennellyt mm. Biffy Clyron ja Rage Against the Machinen kanssa, sekä miksaajana toimi Metallican, Alice in Chainsin ja HIMin levyjä miksannut Randy Staub. Levyn kannen on suunnitellut Samuli Heimonen.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 1. Albumin nimikkosingle "New Day Rising" julkaistiin 21. tammikuuta 2015, ja se ylsi Radiosoittolistan sijalle 48. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 10. helmikuuta 2015.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt ja sanoittanut Von Hertzen Brothers.
Maria Tudor (Ranskan kuningatar)
Lapsuus ja nuoruus
Maria Tudor oli Englannin kuningas Henrik VII:n ja Yorkin Elisabetin viides ja nuorin aikuiseksi kasvanut lapsi. Hän oli lapsena hyvin läheinen veljensä Henrik VIII:n kanssa. Veli nimesi tyttärensä Marian sisarensa mukaan ja samaten karakin Mary Rosen.
Nuorta Maria Tudoria pidettiin yhtenä Euroopan kauneimmista prinsessoista. Hänet kihlattiin lapsena Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan tulevan keisarin Kaarle V:n kanssa, mutta avioliittoa ei kuitenkaan solmittu Henrik VIII:n ulkopoliittisten tavoitteiden takia. Sen sijaan Maria kihlattiin kauhukseen itseään 34 vuotta vanhemman Ranskan kuninkaan kanssa.
Avioliitot
Maria oli ollut onneton avioliitossaan Ludvigin kanssa, sillä hän lienee jo ollut rakastunut Suffolkin ensimmäiseen herttuaan Charles Brandoniin. Tammikuun 1515 lopulla Henrik VIII lähetti herttuan Ranskaan hakemaan Maryä takaisin Englantiin. Pariskunta avioitui salaa 3. maaliskuuta. Periaatteessa avioliitto oli maanpetos, sillä Brandon oli nainut kuninkaallisen prinsessan ilman kuninkaan suostumusta. Henrik VIII vihastui, ja hänen neuvostonsa oli sitä mieltä, että Brandon pitäisi vangita tai teloittaa. Koska kardinaali Wolsey puuttui tilanteeseen ja Henrik oli kiintynyt sekä sisareensa että Brandoniin, pariskuntaa rangaistiin vain raskailla sakoilla. Heidät vihittiin virallisesti 13. maaliskuuta 1515 Greenwichin palatsissa.
Maria ja Suffolk saivat neljä lasta, mutta vain kaksi tytärtä eli aikuisiksi:
Henrik VIII:n ja Marian välit kiristyivät 1520-luvun loppupuolella, kun Maria vastusti kuninkaan ponnisteluja saada avioliittonsa Katariina Aragonialaisen kanssa kumotuksi. Maryn tiedetään inhonneen tulevaa kuningatarta Anna Boleynia.
Maria haudattiin Bury St Edmundsin luostariin Suffolkiin, mutta kirkon tuhouduttua ruumis siirrettiin lähellä olevaan St. Maryn kirkkoon. Vaimonsa kuoleman jälkeen Charles Brandon avioitui holhokkinsa, sairaan poikansa kihlatun, kuuluisan Catherine Willoughbyn kanssa.
Maria Tudor elokuvataiteessa ja kirjallisuudessa
Maria Tudoria tulkitsi vuonna 1922 mykkäelokuvan tähti Marion Davies elokuvassa When Knighthood Was in Flower, jonka sanottiin tuolloin olleen kallein koskaan tehty elokuva ja josta tuli yksi Daviesin suurimmista menestyselokuvista. Toisen fiktiivisen version Marian avioliitoista kertoo vuoden 1953 Walt Disneyn tuotantoa oleva, Ken Annakinin ohjaama elokuva Miekka ja ruusu (The Sword and the Rose), jonka pääosissa ovat Richard Todd ja Glynis Johns.
Maria on myös aiheena seuraavissa romaaneissa: Jean Plaidyn Mary, Queen of France, Molly Costain Haycraftin The Reluctant Queen ja Maureen Petersin Princess Desire.
Herra Elanto
Herra Elanto on vuonna 1930 valmistunut suomalainen mykkä mainoselokuva, jonka ohjasi Erkki Karu. Elokuva tehtiin Osuusliike Elannon tilauksesta ja sen ensi-ilta oli 15. lokakuuta 1930 Kaartin maneesissa Helsingissä.
Elokuvassa esitellään Osuusliike Elannon toimintatapoja, ja sen pääosassa on Heikki Välisalmen esittämänä varakas amerikansuomalainen Jack Koski eli Jaakko Koski, joka palaa takaisin synnyinseuduilleen Helsingin Kallion kaupunginosaan.
Luettelo puuvartisista kasveista
Tämä on luettelo puuvartisista kasveista.
Jalmari Kirjarinta
Hjalmar (Jalmari) Kirjarinta (synt. Virtanen, 4. huhtikuuta 1881 Kärkölä – 8. tammikuuta 1938 Leningrad) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1910. Sisällissodan aikana hän toimi punaisten hallinnossa Viipurin läänin komissaarina ja punakaartin esikuntapäällikkönä. Kirjarinta pakeni sodan jälkeen Neuvosto-Venäjälle ja hänet teloitettiin Stalinin vainojen yhteydessä vuonna 1938.
Elämä
Jalmari Kirjarinta syntyi Kärkölässä itsellisen perheeseen. Kansakoulun ja käsityökoulun jälkeen hän teki muun muassa pelti- ja levysepän töitä. Vuosisadan vaihteessa Kirjarinta kävi Kaarle Werkon ylläpitämän valmistavan seminaarin ja työskenteli vt. kansakoulunopettajana Kuolemajärvellä ja Helsingissä. Pääkaupunkiin muutettuaan Kirjarinta työskenteli myös raittiuspuhujana ja konttoristina. Vuosina 1904-1905 hän oli Helsingin Nuorisoseuran puheenjohtajana.
Syksyllä 1905 Kirjarinta aloitti opiskelut Jyväskylän seminaarissa, mutta ryhtyi jo seuraavana keväänä sosialidemokraattien agitaattoriksi ja apulaispuoluesihteeriksi. Hän oli myös Suomen Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton perustajajäsen ja ensimmäinen puheenjohtaja 1906–1907. Vuonna 1907 Kirjarinta jatkoi opintojaan ja oli perustamassa Jyväskylässä ilmestynyttä Sorretun Voimaa, jonka päätoimittajana hän työskenteli vuoteen 1911 saakka. Kirjarinta hoiti myös vuoden ajan Jyväskylän työväenyhdistyksen puheenjohtajan tehtävää.
Kirjarinta valittiin kansanedustajaksi vuoden 1908 eduskuntavaaleissa. Tammikuussa 1909 sosialidemokraattien piirikokous vaati Kirjarinnan eroa, koska hän oli jättänyt väliin eduskunnan äänestyksen II luokan poistamisesta rautateiltä. Asiaa käsiteltiin puolueen sovinto-oikeudessa ja Kirjarinta sai pysyä kansanedustajan tehtävässään. Vuonna 1910 hän sai kuuden kuukauden vankeustuomion majesteettirikoksesta yleisvaltakunnallisesta lainsäädäntöä kritisoineen artikkelinsa ”Valtiokaappaus röyhkeintä lajia” johdosta. Vapauduttuaan Vaasan lääninvankilasta Kirjarinta oli Sosialidemokraattisen Nuorisoliiton ja Suomen Työläisliiton sihteerinä, kunnes muutti Viipuriin vuonna 1912. Hän toimi muun muassa Viipurin sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön puheenjohtajana ja työskenteli Työn toimittajana.
Sisällissodan käynnistyttyä Kirjarinta nimitettiin punaisten hallintoon maaherran virkaa vastaavaan tehtävään Viipurin läänin lääninkomissarioksi. Hän toimi myös punaisten Karjalan rintaman esikuntapäällikkönä. Sodan loppuvaiheessa Kirjarinta pakeni Neuvosto-Venäjälle, jossa hän työskenteli aluksi opettajana Levassovassa ja myöhemmin 1930-luvulla fysiikan opettajana Leningradin suomalaisessa koulussa sekä Leningradin rautatieinstituutin sotilasaineiden opettajana. Kirjarinta vangittiin lokakuussa 1937 ja tuomittiin kuolemaan artikla 58:n nojalla. Hänet teloitettiin tammikuussa 1938.
Perhe
Jalmari Kirjarinnan paettua Venäjälle hänen perheensä jäi Suomeen. 1920-luvun alussa Kirjarinta kävi puolisonsa kanssa kirjeenvaihtoa muun muassa amerikkalaisen toimittajan John Claytonin välityksellä. Heidän tyttärensä puoliso oli tunnettu kommunisti ja salakuljettaja Matti Ilonen.
Alandia
Alandia voi tarkoittaa seuraavia:
Human Temple
Human Temple on vuonna 1998 perustettu suomalainen melodista hard rockia soittava yhtye. Sen laulajana toimii ehkä paremmin iskelmälaulajana tunnettu Janne Hurme. Hurme on levyttänyt Human Templen kappaleen "On A Night Like This" suomeksi nimellä "Elämän malja".
Aallotar
Aallotar voi tarkoittaa seuraavia:
Poliisikuulustelu
Poliisikuulustelu on poliisitutkintaan tai esitutkintaan kuuluva toimenpide, jossa poliisi kuulustelee joko luonnollista henkilöä tai oikeushenkilöä edustavaa luonnollista henkilöä. Poliisitutkinta suoritetaan jonkin tapahtumakulun selvittämiseksi – esimerkiksi hirvikolareissa ja tietyissä onnettomuustilanteissa. Esitutkinta puolestaan suoritetaan rikoksen johdosta rikosoikeudellisen vastuun sekä korvauskysymysten selvittämiseksi.
Henkilöä voidaan kuulustella asianomistajana, rikoksesta epäiltynä tai todistajana. Lisäksi tietyissä tilanteissa henkilöä voidaan kuulla ”asian selvittämiseksi”. Asianosaisella on aina oikeus avustajaan. Avustajan lisäksi läsnä voi olla muun muassa kuulustelutodistaja. Ennen kuulustelua poliisimies kertoo kuulusteltavalle tämän oikeuksista ja velvollisuuksista. Todistajan velvollisuudet ovat ankarimmat, rikoksesta epäillyn vähäisimmät. Lain mukaan rikoksesta epäillyn ei tarvitse kertoa poliisille kuin henkilötietonsa.
Kuulustelun suorittamisesta säädetään esitutkintalaissa. Toimenpiteenä kuulustelu on säännelty melko tarkoin. Varsin yksityiskohtaisia säännöksiä sisältyy muun muassa lapsen tai vajaavaltaisen kuulustelemista koskeviin pykäliin. Valtaosa kuulusteluista tallennetaan Suomessa edelleen kirjallisessa muodossa, vaikka videokuvauskin on yleistynyt viime vuosina.
Puhuttaminen tarkoittaa poliisin suorittamaa epävirallisempaa keskustelua. Kuulemisesta tehdään kirjallinen dokumentti.
Kuulusteltavan oikeudet
Kuulustelevan poliisin on
Ilmaisematta jättäminen
Epäillyn ei tarvitse kertoa tai muuten ilmaista kuulustelussa kuin henkilötietonsa.
Todistajat ja asianomistajat voivat kieltäytyä vastaamasta kysymyksiin tietyissä tilanteissa. Tällöin kieltäytymisen peruste on osattava selkeästi kertoa. Esimerkiksi tilanteessa, jossa lähiomaisella olisi tietoa, joka voisi auttaa tuomitsemaan hänen lähiomaisensa voi kieltäytyä vastaamasta kysymykseen sanomalla esimerkiksi: "Kieltäydyn todistamasta lähiomaistani vastaan". Eräät henkilöt eivät myöskään saa ilmaista asiasta mitään. Esimerkiksi henkilöillä, joille on mahdollistettu taikka määrätty vaitiolovelvollisuus ei heillä ole velvollisuutta todistaa eikä edes suostua esitutkinnassa kuultavaksi asiassa. Tällaisia henkilöitä ovat esimerkiksi lääkäri, apteekkari, kätilö tai heidän apulaisensa; taikka, asiamies tai oikeudenkäyntiavustaja.
Vilpillisyyden tunnistaminen kuulusteluissa
Valehtelevan ihmisen tunnistaminen on melkoisen vaikeaa jopa sellaisille, jotka tekevät sitä työkseen.
Asiaa Yhdysvaltain viranomaisille kuten merijalkaväelle ja FBI:lle kouluttavan, Kalifornian yliopiston psykologian professorin Edward Geiselmanin vuonna 2011 julkaistun metatutkimuksen mukaan valehtelijan tunnistaa kuulustelussa varsin luotettavasti seuraavista:
Kritiikki
Helsingin Sanomissa on vuonna 2014 kritisoitu sitä, että poliisikuulusteluja tallennetaan vain harvoin. Lehden lähteiden mukaan tallentamista pitäisi tehdä systemaattisemmin. Oikeudessa on toistuvasti tapauksia, joissa syytetty kertoo, että esitutkintakertomus ei vastaa todellisuutta, tai, että joku lausuma on annettu jonkun väärän tiedon tai painostuksen tuloksena. Poliisi vain yleensä kirjaa kuulustelun keskeisen sisällön tietokonelomakkeelle kuulustelun aikana ja kuulusteltu voi hyväksyä poliisin kirjoittaman kuulustelupöytäkirjan allekirjoittamalla sen kuulustelun lopuksi. Poliisin esitetään usein antaneen vääriä lupauksia, kuten lupauksia vapautumisesta, jos tunnustaa. Näitä ei poliisi tietenkään kuulustelupöytäkirjaan kirjaa ja epäilty on väitteensä kanssa heikoilla allekirjoitettuaan pöytäkirjan. Erityisesti yleisiä ovat syytetyn kertomukset siitä, että pöytäkirja on kirjattu väärin tai kuulusteltavaa on painostettu.
Valemuistot ja väärät tunnustukset
Bedfordshiren yliopiston tutkimuksessa todistettiin, että ihmiset on yllättävän helppo johdatella uskomaan olevansa syyllisiä rikokseen vaikka he eivät olisi tehneet mitään. Tutkimuksessa suuri osa syyttömistä vapaaehtoisista saatiin muutamassa tunnissa uskomaan, että he olivat syyllistyneet vakavaan rikokseen. Ryhmässä, jossa vapaaehtoisille uskoteltiin heidän syyllistyneen rikokseen, 71 prosentille kehittyi varkautta koskeva valemuisto. Toisessa ryhmässä, jossa vapaaehtoisille uskoteltiin heidän kokeneen jonkin emotionaalisesti kuohuttavan tapauksen, 76 prosentille kehittyi elävä valemuisto.
Netflixin esittämä dokumentaarinen nettitelevisiosarja Making a Murderer kertoo Steven Averysta, joka oli syyttömänä tuomittuna vankilassa 18 vuotta. Vapauduttuaan Avery nosti kanteen asuinpaikkansa poliisia ja piirikuntaa vastaan, ja pian sen jälkeen häntä syytettiin murhasta. Dokumentissa käsitellään myös samasta murhasta syytetyn ja sen tunnustaneen 16-vuotiaan Brendan Dasseyn kuulusteluja ja oikeudenkäyntiä. Poliisit kuulustelivat Dasseya ilman vanhemman tai asianajajan läsnäoloa ja johdattelivat Dasseya, jonka älykkyysosamäärä oli välillä 69–73.
Kauppakeskus Rewell
Rewell on kauppakeskus Vaasan ydinkeskustassa, torin laidalla. Se on Pohjanmaan toiseksi suurin kauppakeskus. Kauppakeskuksessa käy päivittäin yli 12 000 asiakasta.
Viljo Revellin keskuskorttelisuunnitelman pohjalta valmistui vuonna 1963 korttelin kokoinen kompleksi, jossa oli 30 liikettä. Vuonna 1990 korttelin keskusaukiolle rakennettiin lasikattoinen kauppakeskus ja vanhojen liikkeiden tilat saneerattiin. Kauppakeskus nimettiin Rewell Centeriksi ja noin 60 liikkeellä oli liiketilaa yhteensä noin 16 500 m² ja valokatteista aulatilaa 3 800 m². Vuoden 2003 remontissa saatiin vielä hieman lisätilaa. Rewell Centerin vieressä, torin alla Toriparkissa, on pysäköintitilat noin 840 autolle.
Aleksi Saarela
Joona Aleksi Saarela (s. 7. tammikuuta 1997 Helsinki) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Sveitsin National Leaguen SCL Tigersissa. Hän on pelannut urallaan aiemmin yhteensä 11 NHL-ottelua. Saarela on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös laidassa.
Uran alku Lukossa
Saarela on Laitilan Jyskeen kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin Rauman Lukkoon. Kaudella 2011–2012 Saarela toimi "vuoden alaikäisenä" Lukon C-nuorten varakapteenina. Hän keräsi alkukauden SM-karsintasarjan sekä kaksi ristiinkarsintaottelua mukaan lukien 38 ottelussa ennätykselliset tehot 47+58=105, jotka oikeuttavat C-nuorten kaikkien aikojen pistepörssin kärkisijaan. Saarela voitti myös pudotuspelien maali- ja pistepörssin tehoilla 14+15=29, joilla hän rikkoi edelliskaudella Tapparan Jonatan Tanuksen tekemän C-nuorten pudotuspelien piste-ennätyksen. Saarela valittiin C-nuorten tähdistökentälliseen ja voitti sarjan parhaalle hyökkääjälle myönnettävän Sami Kapanen -palkinnon ja sarjan parhaalle pelaajalle myönnettävän Teppo Numminen -palkinnon. Hän voitti myös C-nuorten SM-pronssia.
Kauden 2012–2013 Saarela aloitti Lukon B-junioreissa, mistä hän nousi A-junioreihin, joissa Saarela voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän pelasi kauden aikana myös kolme ensimmäistä SM-liigaotteluaan. Saarela teki liigadebyyttinsä 19. helmikuuta 2013 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin Lukon kakkosketjun oikeaan laitaan Jarkko Kauvosaaren ja Jerry Ahtolan viereen. Saarela teki ottelussa myös liigauransa avausmaalin ja hän sai yhden syöttöpisteen. Saarelasta tuli vain 16 vuoden, yhden kuukauden ja 12 vuorokauden ikäisenä SM-liigan kaikkien aikojen toiseksi nuorin maalintekijä Aleksander Barkovin jälkeen. Toukokuussa 2013 hän teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Lukon kanssa. Harjoituskaudella 2013–2014 Saarela esitti lupaavia otteita, mutta runkosarjassa hän katosi kuitenkin kuvasta ja kärsi myös loukkaantumisista. Saarela pelasi SM-liigassa lopulta 12 runkosarjaottelua tehden kaksi syöttöpistettä. Hän pelasi yli puolet kaudestaan vielä Lukon A-nuorissa.
Siirtyminen Ässiin ja läpimurto SM-liigaan
Jokerit varasi Saarelan kaikkien aikojen ensimmäisenä KHL-varauksenaan ensimmäisellä kierroksella 30. pelaajana toukokuussa 2014. Hän siirtyi kaudeksi 2014–2015 pienellä kohulla vuoden mittaisella sopimuksella Lukon paikallisvastustaja Porin Ässiin. Lokakuussa 2014 Saarelan sopimusta jatkettiin vuodella. Hän pelasi varsinaisen tulokaskautensa SM-liigassa ja teki 51 runkosarjaottelussa tehot 6+6=12 sekä kahdessa pudotuspeliottelussa yhden syöttöpisteen. Kaudella 2015–2016 Saarela teki läpimurtonsa SM-liigassa ja oli tehoilla 20+13=33 Ässien paras maalintekijä ja jakoi sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Niko Ojamäen kanssa. Hän jakoi koko SM-liigan maalipörssin neljännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa.
New York Rangers varasi Saarelan kolmannella kierroksella 89. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2015. NHL:n siirtotakarajalla helmikuun 2016 lopulla seura kauppasi hänen pelaajaoikeutensa sekä vuosien 2016 ja 2017 toisen kierroksen varausvuorot Carolina Hurricanesiin vaihdossa Eric Staaliin.
Paluu Lukkoon ja NHL-sopimus
Pari viikkoa Lukon kauden päättymisen jälkeen, maaliskuussa 2017 Saarela liittyi Carolina Hurricanesin farmijoukkueen, AHL-joukkue Charlotte Checkersin vahvuuteen. Hän onnistui maalinteossa heti AHL-debyytissään 29. maaliskuuta 2017 vieraissa Cleveland Monstersia vastaan. Saarela pääsi pisteille ensimmäisen AHL-viikkonsa jokaisessa neljässä ottelussa tehden niissä tehot 4+2=6. Hänet valittiin liigan viikon pelaajaksi. Kaikkiaan Saarela teki AHL:ssä loppukaudella yhdeksässä runkosarjaottelussa tehot 4+6=10. Viidessä pudotuspeliottelussa hän jäi ilman tehopisteitä.
Vuodet Carolina Hurricanesin organisaatiossa
Kauden 2017–2018 Saarela pelasi kokonaan Charlotte Checkersin AHL-joukkueessa, jossa hänen varsinainen tulokaskautensa toi 69 runkosarjaottelussa tehot 25+18=43 ja kahdeksassa pudotuspeliottelussa tehot 2+1=3. Saarela oli runkosarjassa joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Myös kauden 2018–2019 Saarela pelasi lähes kokonaan Checkersissa. Hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Andrew Poturalskin jälkeen. Saarela jakoi koko AHL:n maalipörssin kahdeksannen sijan viiden muun pelaajan kanssa. Pudotuspeleissä, konferenssivälieräsarjan neljännessä ottelussa 8. toukokuuta 2019 Hershey Bearsia vastaan hän onnistui tekemään kypärätempun. Hänen toinen osumansa jäi Checkersin 5–2-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi ja se ratkaisi joukkueelle myös konferenssifinaalipaikan. Saarelan kolmas maali syntyi vastustajan tyhjään maaliin. Hän onnistui tekemään voittomaalin myös Calder Cup -finaalien neljännessä ottelussa 6. kesäkuuta 2019 Chicago Wolvesia vastaan, jolloin Saarelan osuma jäi Checkersin 5–3-voittoon päättyneen ottelun ratkaisumaaliksi. Joukkue voitti kauden päätteeksi lopulta Calder Cup -mestaruuden.
Kauppaus Chicago Blackhawksiin ja edelleen Florida Panthersiin
Kesäkuussa 2019 Carolina Hurricanes kauppasi Saarelan ja puolustaja Calvin de Haanin Chicago Blackhawksiin vaihdossa maalivahti Anton Forsbergiin ja puolustaja Gustav Forslingiin. Elokuussa hän joutui pienen kohun keskelle kritisoituaan entistä seuraansa Hurricanesia Satakunnan kansan haastattelussa: ”Carolina ei ole mikään johtotähti. Paletti on aika sekaisin. Ei oikein tiedä, kuka johtaa ja kuka tekee mitäkin. Kyllähän se turhautti, kun muissa organisaatiossa tuli NHL-kutsuja kaikennäköisille unisille, jotka eivät ole eläessään tehneet 20 pistettä kaudessa.”
Syksyn 2019 harjoitusleirin päätteeksi Blackhawks lähetti Saarelan AHL-joukkue Rockford IceHogsin vahvuuteen. Hän pelasi siellä vain viisi ottelua, kunnes lokakuussa Blackhawks kauppasi Saarelan Florida Panthersiin vaihdossa puolustaja Ian McCosheniin. Saarela siirtyi jatkamaan pelejään AHL-joukkue Springfield Thunderbirdsin vahvuuteen. Panthersia läheltä seuraava toimittaja Fran Rekas avasi hänen siirtonsa jälkeen omalla Twitter-tilillään Saarelan jatkuvaa kauppaamista: ”Kuulin juuri mielenkiintoisia uutisia Saarelasta. Itsekkyys on yksi niistä. Hänet kaupattiin toistamiseen hänen asenteesta vuoksi. Toivottavasti hän ryhdistäytyy Springfieldissä.”
Paluu Eurooppaan
Elokuussa 2020 Saarela palasi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Lukon SM-liigajoukkueeseen. Koska hän ei saanut uutta NHL-sopimusta ennen vuoden 2021 vaihtumista, Saarela päätti jäädä joukkueeseen loppukaudeksi 2020–2021. Hän nousi kauden aikana myös Lukon kapteenistoon. Saarela teki liigauransa ensimmäisen kypärätempun 19. maaliskuuta 2021 entistä seuraansa Porin Ässiä vastaan. Hänen kaksi ensimmäistä maaliaan syntyivät ylivoimalla. Saarela sai Lukon 7–2-voittoon päättyneessä ottelussa myös kakkosyöttöpisteen Eetu Koivistoisen tekemään voittomaaliin. Matti Peltonen valitsi hänet ottelun Alumnien tähtien ykköstähdeksi. Hän teki lopulta SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehtyään 43 runkosarjaottelussa tehot 23+14=37. Saarela sijoittui koko liigan maalipörssissä viidenneksi. Pudotuspeleissä hänen neljästä osumastaan kaksi olivat voittomaaleja. Saarela voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
Maajoukkueura
Saarela pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2016, jolloin hän voitti maailmanmestaruuden. Saarela palkittiin Venäjää vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaana pelaajana. Vuoden 2015 MM-turnaus jäi häneltä väliin alaraajavamman vuoksi. Vuoden 2017 turnaus Saarelalta jäi päävalmentaja Jukka Rautakorven mukaan väliin henkilökohtaisista syistä. Saarela itse kertoi poisjäännin syyksi alaraajavamman sävyttämän alkukauden ja halun harjoitella Suomessa sekä auttaa heikon alkukauden pelannutta seurajoukkuettaan Rauman Lukkoa.
Saarela myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2015, joista jälkimmäinen turnaus päättyi hopeaan. Hän jakoi vuoden 2015 turnauksessa myös Suomen sisäisen tehotilaston voiton Patrik Laineen kanssa lukemalla +6. Saarela valittiin Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaana pelaajana. Vuoden 2014 turnauksessa hänet valittiin Ruotsia vastaan pelatun puolivälieräottelun päätteeksi Suomen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Saarela kuului Suomen MM-leiriryhmään myös vuoden 2013 turnaukseen, mutta hän ei päässyt lopulliseen kisajoukkueeseen kädessä olleen tulehduksen vuoksi. Saarela pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2013.
Suomen A-maajoukkueessa Saarela on pelannut kahdeksan ottelua tehopistein 2+1=3. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 8. huhtikuuta 2016 Turun HK Areenalla Slovakiaa vastaan. Saarela merkittiin Suomen kolmossentteriksi laidoilleen Niko Ojamäki ja Eero Elo. Hän sai ottelussa syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Antti Tyrväisen tekemään ylivoimamaaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Saarela teki kolmannessa ottelussaan 17. huhtikuuta 2016 Sarpsborgissa Norjaa vastaan.
Vasemmistoliitto
Vasemmistoliitto (, lyhenne Vas.) on suomalainen poliittiseen vasemmistoon kuuluva puolue. Se sai vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 11 kansanedustajaa ja on siten Suomen kuudenneksi suurin puolue. Puolueen puheenjohtajana toimii Li Andersson.
Aleksi Saarela
Maajoukkueura
Saarela valittiin Pohjola-leirin parhaaksi pelaajaksi ja tähdistökentälliseen vuonna 2012.
Pelityyli
Elite Prospects-sivuston Curtis Joen mukaan Saarela on vaarallinen offensiivinen hyökkääjä, joka tuo energiaa ja löytää maalipaikoille. Joen mukaan hänellä on hyvä pelikäsitys, kädet ja mailankäsittelytaidot. Saarelan luistelu on sulavaa ja nopea ja hän ottaa nopeita potkuja. Saarela ei kuitenkaan ole kovin isokokoinen.
Vasemmistoliitto
Tavoiteohjelmassaan vasemmistoliitto pyrkii parantamaan yhteiskunnan hyvinvointia, ympäristön ja talouden kestävyyttä, ihmisten välistä tasa-arvoa, vapautta ja mahdollisuutta työhön ja toimeentuloon. Vasemmistoliiton talouspoliittisena suuntauksena on elvytyksen eli julkisten investointien tukeminen.
Tausta ja perustaminen
Puolue luotiin vuonna 1990 Suomen Kansan Demokraattisen Liiton ja Suomen Kommunistisen Puolueen pohjalle. Saman vuoden lopulla myös Demokraattisen Vaihtoehdon kansanedustajat liittyivät puolueeseen.
Aleksi Saarela
Muuta
Saarelan pikkuveli Antti on myös jääkiekkoilija, joka pelaa Liigassa. Veljesten isä Pasi Saarela pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yli 800 SM-liigaottelua ja hän toimi Lukon kapteenina kausina 2001–2002 ja 2008–2009. Hän valmensi kaudella 2011–2012 Lukon C-nuoria, jolloin Aleksi pelasi joukkueessa. Nykyään Pasi toimii seuran B-nuorten apuvalmentajana. Aleksin setä Ilkka Saarela pelasi Lukossa hyökkääjänä kaksi SM-liigaottelua kaudella 2003–2004.
Saarela pelasi nuorempana myös pesäpalloa ja hänet myös valittiin Itä-Länsi -arvo-otteluun ollessaan D-juniori.
Vasemmistoliitto
Tausta ja perustaminen
Vasemmistoliitto perustettiin 28.–29. huhtikuuta 1990 Helsingin Kulttuuritalolla ja jäähallissa pidetyssä avoimessa kokouksessa, johon otti osaa 3 500 kannattajaa.
Uuden puolueen takana olivat Suomen Kansan Demokraattinen Liitto ja Suomen Kommunistinen Puolue (SKP) sekä naisjärjestö Suomen Naisten Demokraattinen Liitto. Mukaan tulivat myös (SKP:n toiminnasta 1980-luvun puolivälissä suljetut) Demokraattisen Vaihtoehdon kannattajat.
Idea uudesta puolueesta syntyi 1980-luvun lopussa, kun kansandemokraatit alkoivat pohtia, miten voisivat päästä eroon SKP/SKDL-kaksoisorganisaatiosta ja SKP:n sisäisistä riidoista. Vuoden 1988 presidentinvaaleja varten perustettu Liike 88 oli keskeinen välivaihe ajatuksen edistymisessä. Vasemmistoliiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin kansanedustaja Claes Andersson.
Yksi vasemmistoliiton suunnittelijoista, Reijo Käkelä, siirtyi SDP:hen jo ennen puolueen perustamista, kun SKP:n vähemmistöläiset otettiin mukaan. Uudelleen perustetun SKP:n jäsenet poistuivat vasemmistoliitosta 1990-luvun puolivälissä.
Claes Anderssonin kausi (1990-1998)
Vasemmistoliitto osallistui sekä Paavo Lipposen ensimmäiseen (1995–1999) että toiseen (1999–2003) hallitukseen pitäen hallussaan kahta ministerinsalkkua. Puoluekokouksessa 1995 vain 17 viidestäsadasta edustajasta äänesti hallitukseen osallistumista vastaan.
Kansanedustajat Esko-Juhani Tennilä, Mikko Kuoppa ja Veijo Puhjo erotettiin eduskuntaryhmästä heti kauden alussa 1995 näiden äänestettyä hallitusta vastaan. Nämä perustivat sitten oman eduskuntaryhmänsä, Vasemmistoryhmän (Va-r). Ennen seuraavia eduskuntavaaleja kapinalliset kuitenkin hyväksyttiin takaisin ja asetettiin ehdokkaiksi.
Kulttuuriministerinä toiminut Andersson joutui väistymään hallituksesta syyskuussa Suvi-Anne Siimeksen tultua valituksi puoluejohtajaksi.
Siimeksen kausi (1998–2006)
Eduskuntavaalien 2003 jälkeen vasemmistoliitto ei päässyt hallitukseen, vaikka haluja olisikin ollut, sillä Anneli Jäätteenmäen hallituksesta tehtiin edeltäjiä kapeapohjaisempi punamultahallitus.
Maaliskuussa 2006 vasemmistoliittoa vuodesta 1998 johtanut Siimes ilmoitti yllättäen eroavansa tehtävästään. Erimielisyyksiin puolueensa kanssa ajautunut puheenjohtaja osoitti erotessaan syyttävän sormensa vasemmistoliiton ”entisiin taistolaisiin”, jotka hänen mielestään jarruttivat välttämättömiä uudistuksia.
Siimes oli kritisoinut tovereitaan julkisuudessa usein jo aiemmin, mutta kulminaatiopisteeksi muodostui puolueen eduskuntaryhmän ottama kanta kriisinhallintalain käsittelyssä. Ryhmän enemmistö vaati, että EU:n taistelujoukkojen käyttöön tulisi olla suomalaisten osalta Yhdistyneiden kansakuntien tai Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön valtuutus.
Suvi-Anne Siimes antoi virallisen eroilmoituksensa puoluehallituksen kokoukselle 2. maaliskuuta 2006. Eron myöntänyt hallitus päätti esittää huhtikuussa kokoontuvalle puoluevaltuustolle ylimääräistä puoluekokousta toukokuuksi.
Viialaisen yhdistämishanke
Vasemmistoliiton entinen puoluesihteeri (1990–1995) ja SAK:n apulaisjohtaja Matti Viialainen perusti 2005 Vasemmisto yhteen -yhdistyksen, jonka tarkoituksena on edistää kahden suuren vasemmistopuolueen yhtymistä. Viialainen oli esittänyt vastaavaa usein aikaisemminkin. Ennen yhdistyksen perustamista kiersi vasemmistopiireissä aihetta käsitellyt Viialaisen ja Timo Roppolan kirjoittama muistio. Keskustellessaan muistiosta puoluehallitus katsoi, ettei yhdistämiselle ollut asiallisia perusteita tai kannatusta. Viialainen erosi vasemmistoliitosta viimein keväällä 2006 katsottuaan ”maltillisten voimien joutuneen puolueessa tappiolle”.
Korhosen kausi (2006-2009)
Vasemmistoliiton uudeksi puheenjohtajaksi valittiin 13. toukokuuta 2006 Tampereella pidetyssä ylimääräisessä puoluekokouksessa kansanedustaja ja entinen kuntaministeri Martti Korhonen. Äänestyksessä toiseksi sijoittui 29-vuotias helsinkiläinen eduskunta-avustaja Paavo Arhinmäki. Toisella kierroksella Korhonen sai 273 ja Arhinmäki 150 ääntä. Ensimmäisellä kierroksella mukana olivat lisäksi Markus Mustajärvi (69 ääntä), Katja Syvärinen (55 ääntä) ja Erkki Virtanen (21 ääntä).
Varsinaisessa puoluekokouksessa kesällä 2007 Helsingin kulttuuritalolla Korhonen valittiin jatkokaudelle yksimielisesti ilman vastaehdokasta. Sen sijaan varapuheenjohtajista äänestettiin: ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin helsinkiläinen kansanedustaja Paavo Arhinmäki ja toiseksi varapuheenjohtajaksi riihimäkeläinen lähihoitaja ja kaupunginvaltuutettu Aino-Kaisa Pekonen. Puoluesihteeriksi valittiin Sirpa Puhakka ja puoluevaltuuston puheenjohtajaksi Katja Syvärinen.
Heikosti menneiden Eurovaalien jälkeen puheenjohtaja Martti Korhonen ilmoitti 10. kesäkuuta 2009 eroavansa välittömästi puolueen puheenjohtajan paikalta. Vetovastuun otti ensimmäinen varapuheenjohtaja Paavo Arhinmäki.
Arhinmäen kausi (2009-2016)
Uusi puheenjohtaja valittiin 27. kesäkuuta järjestetyssä puoluevaltuuston ylimääräisessä kokouksessa, jossa Arhinmäki voitti Merja Kyllösen äänin 34–20.
Eduskuntavaalin 2011 jälkeen Vasemmistoliitto liittyi Kataisen hallitukseen, jossa se sai kaksi ministerinpaikkaa. Puheenjohtaja Arhinmäestä tuli kulttuuriministeri. Vasemmistoliiton listoilta valitut kansanedustajat Markus Mustajärvi ja Jyrki Yrttiaho äänestivät Kataisen hallitukselle epäluottamusta, ja heidät erotettiin eduskuntaryhmästä. He muodostivat tällöin Vasenryhmän, mutta eivät ole pyrkineet uuden puolueen perustamiseen. Kevään 2014 kehysriihen ratkaisut johtivat siihen, että puolue ei katsonut voivansa jatkaa hallituksessa. Arhinmäki perusteli eroamista sillä, että hallitus heikentää pienituloisimpien asemaa samalla kun korottaa veroja vähemmän kuin tekee leikkauksia.
Juha Sipilän hallituskaudella eduskuntavaalien 2015 jälkeen puolue toimi oppositiossa, ja vastusti erityisesti pienituloisiin kohdistuvia leikkauksia ja hallituksen yksityisten toimijoiden roolia kasvattavaa sote- ja maakuntauudistusta, joka lopulta myös kaatui hallitus mukanaan joitakin viikkoja ennen vuoden 2019 eduskuntavaaleja.
Li Anderssonin kausi (2016→)
Vaalikauden aikana kesällä 2016 Li Andersson valittiin neuvoa-antavan jäsenäänestyksen perusteella puolueen puheenjohtajaksi, ja uusi puheenjohtaja onnistui luotsaamaan ensimmäistä kertaa pitkään aikaan puolueen kasvattamaan kannatustaan edellisiin vaaleihin nähden sekä vuoden 2017 kuntavaaleissa että vuoden 2019 eduskuntavaaleissa.
Eduskuntavaaleissa 2019 vasemmistoliiton kärkiteemoina olivat eriarvoistumisen pysäyttäminen, oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta ja uusi työ. Puolue tarjosi vaaliohjelmassaan myös keinoja vanhustenhoidon kriisiytyneen tilanteen ratkaisemiseksi: vasemmistoliitto parantaisi palvelutalojen ja kotihoidon hoitajamitoitusta sekä perustaisi vanhusasiainvaltuutetun viran varmistamaan ikäihmisten palveluiden toteutumista.
Puolueen ministerit säilyivät samoina, hallituspohjan ja hallitusohjelman tapaan, pääministeri Antti Rinteen vaihtuessa Sanna Mariniin ja hallituksen Marinin hallitukseksi.
Puolueen puheenjohtaja ja opetusministeri Li Anderssonin jäädessä lapsen saamisen johdosta äitiysvapaalle joulukuussa 2020 hänen tilalleen sijaiseksi kesään 2021 asti nousi puolueen ensimmäinen varapuheenjohtaja Jussi Saramo. Haastattelussa sijaisuuden alkaessa Saramo korosti olevansa poliittisiltä näkemyksiltään Anderssonin kanssa samoilla linjoilla todeten: "Ei meillä poliittisia näkemyseroja ole."
Puolueen toimielimet
Vasemmistoliiton korkein päättävä elin on joka kolmas vuosi kokoontuva puoluekokous, jonka tehtävänä on valita puolueelle puheenjohtaja, kaksi varapuheenjohtajaa, puoluesihteeri, puoluehallitus ja puoluevaltuusto. Kokouksissa hyväksytään puolueen ohjelmat ja asiakirjat.
Puoluekokousten välillä ylintä päätäntävaltaa käyttää kaksi kertaa vuodessa kokoontuva puoluevaltuusto ja kuukausittain kokoontuva puoluehallitus.
Jäsendemokratia
Vuonna 2017 Li Andersson valittiin jäsenäänestyksen perusteella puolueen puheenjohtajaksi. Syksyllä 2018 puolue linjasi puheenjohtaja Li Anderssonin aloitteesta, että eduskuntavaalien 2019 jälkeisestä mahdollisesta hallitukseen osallistumisesta järjestetään neuvoa-antava jäsenäänestys.
Eduskuntaryhmä
Vasemmistoliittoa eduskunnassa edustaa vasemmistoliiton eduskuntaryhmä. Eduskuntaryhmä toimii vasemmistoliiton kansanedustajien yhteistyöelimenä. Eduskuntaryhmän merkitys eduskuntatyössä on keskeinen: kokouksissa keskustellaan ajankohtaisista poliittisista kysymyksistä ja muodostetaan kantoja eduskunnan käsittelyssä olevaan asiaan. Vasemmistoliiton eduskuntaryhmän valtiopäiväkaudella 2019–2023 muodostaa 16 kansanedustajaa. Ryhmän puheenjohtajana toimii kansanedustaja Jussi Saramo.
Lähiyhteisöt
Vasemmistoliiton naisjärjestö on Vasemmistonaiset. Nuorisotyötä tekee puolueesta riippumaton, itsenäinen Vasemmistonuoret ja varhaisnuorisotyötä Suomen Demokratian Pioneerien Liitto.
Vasemmistoliiton sivistysjärjestö on Kansan Sivistystyön Liitto. Vasemmistoliiton samoin kuin sen edeltäjien päätearkistona toimii Kansan Arkisto, joka on kaikille avoin yksityinen keskusarkisto.
Muita vasemmistoliiton oheisjärjestöjä ovat Yrjö Sirolan Säätiö, Kansantalojen Liitto, Eläkeläiset ry ja Kansan Radioliitto. Lisäksi puoluetta lähellä ovat Vasemmisto-opiskelijat ry, Kulttuurityön Keskus, Hebe-säätiö, Nuorisolomat ja Lasten Toiminnan Tukisäätiö.
Media
Puolueen pää-äänenkannattaja on kerran viikossa paperilla ja päivittäin verkossa ilmestyvä Kansan Uutiset (KU). Vuonna 1957 ilmestymisensä aloittaneesta lehdestä tehtiin puolueen äänenkannattaja elokuussa 2000, mutta käytännössä lehti oli vastaavassa roolissa myös 1990-luvun. Vasemmistoliittoa lähellä olevia aluelehtiä ovat Porissa ilmestyvä Satakunnan Työ ja oululainen Kansan Tahto. Ruotsinkielistä vasemmistoa palvelee Ny Tid.
Pirkanmaan vasemmisto julkaisee verkkolehteä Vasen Kaista, jota tehdään täysin vapaaehtoisvoimin.
SEAT Málaga
SEAT Málaga on SEATin vuosina 1985–1991 valmistama keskiluokan henkilöautomalli, joka korvasi SEAT 131:n. Malli oli hatchback-korisen SEAT Ibizan sedan-versio. Tekniikka perustui SEAT Rondaan, joka taas oli SEATin versio Fiat Ritmosta. Málaga siis vastasi Fiat Regataa, Ritmon sedan-mallia. Auto on nimetty espanjalaisen Málagan kaupungin mukaan. Sitä myytiin Kreikassa nimellä SEAT Gredos, koska sana malaka tarkoittaa kreikaksi kusipäätä. Málagan seuraajiksi tulivat SEAT Toledo ja Córdoba, jotka pohjautuivat Volkswagen-konsernin tekniikkaan.
Typensidonta
Typensitojabakteerit ovat bakteereita, jotka pystyvät sitomaan typpeä ilmasta nitrogenaasientsyymin avulla. Typensitojabakteereja elää muun muassa hernekasvien, tyrnien ja leppien juurinystyröissä. Kasveja, joiden kanssa typensitojabakteerit toimivat, kutsutaan typensitojakasveiksi. Bakteereilla on mutualistinen suhde tällaiseen kasviin. Ne saavat isäntäkasvilta hiilihydraatteja, joista saamalla energiallaan bakteerit muodostavat typpikaasusta ammoniumia ja tarvitsemiaan yhdisteitä. Bakteerit antavat typpiyhdisteitä myös isäntäkasvilleen. Typensidontabakteereita elää myös vapaasti maaperässä ja vedessä.
SEAT Málaga
Málaga oli tilava ja taloudellinen, mutta sen ohjaus oli erityisen huono ja työn laatu ei kestänyt vertailua. Myös ruostesuojaus oli puutteellinen. Mallia myytiin jonkin verran Espanjassa, mutta muualla se kävi huonosti kaupaksi.
Typensidonta
Biologiset typensitojat voidaan jakaa kolmeen erilaiseen ryhmään eli vapaisiin typensitojiin, symbioottisiin typensitojiin ja puolisymbioottisiin typensitojiin. Biologista typensidontaa voidaan hyödyntää luomuviljelyssä.
SEAT Málaga
Moottoreina olivat 1,2- (64 hv) ja 1,5-litraiset (86 hv) bensiinimoottorit sekä 1,7-litrainen (54 hv) dieselmoottori. Vuonna 1987 1,5-litrainen sai polttoaineen ruiskutusjärjestelmän, jonka myötä teho nousi 100 hevosvoimaan. Katalysaattorilla varustetussa versiossa tehoa oli 90 hevosvoimaa.
Typensidonta
Vapaisiin typensitojiin kuuluu yli 30 bakteeri- ja syanobakteerisukua, jotka eivät tarvitse erityistä isäntäkasvia. Näiden merkitys on maailmanlaajuisesti tärkeä, mutta Suomessa viileästä ilmastosta johtuen vähäinen. Esimerkkinä vapaista typensitojista on Clostridium-suvun bakteerit.
Vasemmistoliitto
Media
Vasemmistoliitto julkaisi aiemmin verkkolehteä Verstas (2004–2009) ja puolueen eduskuntaryhmä tiedotuslehteä Vau!.
Typensidonta
Symbioottisiin typensitojiin kuuluu palkokasvien juurinystyräbakteerit. Nämä tarvitsevat isäntäkasvin. Suomessa symbioottisten typensitojien merkitys on melko suuri ja näitä esiintyy esimerkiksi palkokasvien, lepän ja tyrnin juuristoissa. Suomessa tärkeimpiä symbioottisia typensitojia ovat Rhizobium-bakteerit. Bakteerit muodostavat kasvin juureen läpimitaltaan 0,5–3 mm kuroutumia, jotka ovat aktiivisessa typensidontavaiheessa väriltään vaaleanpunaisia. Punainen väri on peräisin biologiselle typensidonnalle välttämättömästä leghemoglobiinista.
Riva (yhtye)
Riva esiintyi ensimmäistä kertaa Zagrebfestillä vuonna 1988. Yhtye julkaisi vuonna 1989 englanninkielisen albumin Koch Recordsille. Yhtyeen hajottua vuonna 1991 sen laulaja Emilija Kokić aloitti soolouran.
Vasemmistoliitto
Kansainväliset jäsenyydet
1. helmikuuta 2004 vasemmistoliitto oli perustamassa Pohjoismaiden vihreän vasemmiston liittoa (NGLA) Reykjavíkissa yhdessä Islannin, Norjan, Ruotsin ja Tanskan veljespuolueiden kanssa.
Typensidonta
Yleisimmät Rhizobium–bakteerit isäntäkasvinsa perusteella:
Vasemmistoliitto
Kansainväliset jäsenyydet
Vasemmistoliitto kuuluu vuonna 1991 perustettuun Uuteen eurooppalaiseen vasemmistofoorumiin (NELF), jonka kahdesti vuodessa järjestettäviä kokouksia on pidetty myös Suomessa.
Luettelo Ruotsin merivoimien korveteista
Luettelo Ruotsin merivoimien korveteista listaa Ruotsin merivoimissa palvelleet korvetit. Korvetit voidaan jakaa kolmeen osaan eli purjekorvetteihin, 1800-luvun lopun höyrykorvetteihin, ja nykyaikaiseen rannikkokorvetteihin.
Vasemmistoliitto
Rahoitus
Vasemmistoliitto on vastaanottanut puoluerahoitusta yksityishenkilöiltä, järjestöiltä, säätiöiltä ja yrityksiltä. Tuen antajia ovat olleet mm. Ammattiliitto Pro, Avantisäätiö, JHL:n Punarinnat ja Vasemmistoryhmä, Kuljetustyön tuki ry, Metallityöväen Liitto, Osuuskunta Tradeka, Palvelualojen ammattiliitto Pam, Paperin Vasemmistoliittoryhmä, Pohjolan Yhteisö ry, Pohjolan yhtiöt, Punajuuri ry, Puutyöväenliitto, Rakennusliitto, Rautatieläisten Liitto, Suomen Elintarviketyöläisten Liitto, Teollisuusalojen ammattiliitto sekä Vuokatin Demokraattinen yhdistys ry.
Typensidonta
Typensidontapotentiaali vaihtelee kasvien satotason typpipitoisuuden ja typensidontatehon mukaan ollen sinimailasella suurin ja herneellä pienin.
Vasemmistoliitto
Kuntavaaliohjelma 2021
Ensimmäinen koulutukseen ja sivistykseen keskittynyt "Pienten puolella!" -kärki keskittyi neljän asian takaamiseen kunnissa koulutukseen ja sivistykseen panostamalla: varhaiskasvatusta kaikille, kohtuulliset ryhmäkoot terveissä kouluissa, tasa-arvoinen koulutie jokaiselle ja yhdenvertainen toinen aste.
Toinen osio, "Reilu siirtymä!", nosti kunnat keskiöön ilmastonmuutoksen ratkaisijoina. Puolueen mielestä liikkumisesta tulisi tehdä vaivatonta ja ilmastoystävällistä, rakentamisessa ja korjaamisessa tulisi hyödyntää energiaviisaita ratkaisuja, kaavoituksen tulisi olla ilmastoviisasta ja kohtuuhintaisia asuntoja takaavaa, kuntien tulisi siirtyä pois kivihiilen ja turpeen käytöstä vuoteen 2025 mennessä sekä kunnioittaa luontoa.
Typensidonta
Typensidonta toimii hyvin, jos maaperä ei ole liian hapan eikä liian kylmä. Biologinen typensidonta alkaa juurissa, kun maan lämpötila ylittää +7 °C ja on tehokkaimmillaan maan lämpötilan ollessa +15 – +25 °C. Typensidonnan minimi pH-vaatimus on kivennäismailla 6 ja eloperäisillä mailla 5,5. Valkoapilalla ja lupiinilla pH-vaatimus on noin 0,5 yksikköä edellisiä alempi.
Vasemmistoliitto
Kuntavaaliohjelma 2021
Kolmas, terveyteen ja hyvinvointiin keskittynyt "Tukea, hoitoa ja hoivaa kaikille, ei harvoille!" -osio, toteaa oikeuden terveyteen ja hyvinvointiin kuuluvan jokaiselle. Tämän osion mukaan mm. sosiaali- ja terveyspalveluiden asiakasmaksuja tulisi pienentää, lääkärille pääsy taata korkeintaan viikossa maksutta, ihmisten terapiaan pääsyn mahdollisuus taata, ikäihmiselle tarjota hyvää hoivaa kotona ja palvelutaloissa, kohdistaa lisää resursseja päihteisiin liittyviä ongelmia ratkoviin palveluihin, tukea omaishoitajia, vahvistaa vammaisten palveluita ja itsemääräämisoikeutta sekä parantaa kuntien esteettömyyttä ja saavutettavuutta. Kotipalveluita, lastensuojelua, nuorisotyötä kehittämällä ja tukemalla voidaan puolueen mukaan ennaltaehkäistä ongelmia. Hyvinvointipalveluiden tuottamisessa ulkoistamisia pitäisi välttää ja palvelut tuottaa julkisesti demokraattisen päätäntävallan alaisuudessa.
Neljäs, "Kestävää elinvoimaa!" -osuus, kritisoi lomautuksia lyhytnäköisinä, todellisuudessa kustannuksia aiheuttavina säästöinä ja korostaa työhyvinvoinnin ja työpaikkaosallisuuden tärkeyttä, sekä edellyttää kunnan hankinnoissa hinnan lisäksi huomioitavan ympäristökysymykset, yhteiskuntavastuun ja työehdot. Kunnan on oltava reilu kaikille, hyödyntää osallistavaa budjetointia, olla tarkka kuntouttavan työtoiminnan oikeudenmukaisuudessa ja edistää kestävää elinvoimaisuuden kasvua.
Viides ja viimeinen kuntavaaliohjelman osuus, "Kaikkien kunta!", näkee kunnallisen hyvinvoinnin edistäjänä taiteen, liikunnan ja sivistyksen. Kirjastojen resurssit on taattava sekä lasten ja nuorten lukutaitokasvatusta tuettava. Kunnan on tarjottava kohtuuhintaisia tiloja ja palveluita taiteen ja kulttuurin vapaan kentän toimijoille, taidelaitoisten resurssit taattava ja kohtuullisen lippuhinnoittelun keinoin helpotettava saavutettavuutta sekä tukea ja avustaa kulttuuritoimijoita. Rakennushankkeiden budjeteista tulee "prosenttiperiaatteen" mukaisesti käyttää yksi prosentti taiteeseen laadukkaan ympäristön ja taiteen saavutettavuuden takaamiseksi. Nuorille tulee puolueen mukaan tarjota maksuttomia liikuntavuoroja sekä taata kaikenikäisten kuntalaisten mahdollisuus liikkua ja kokea kulttuuria. Kaupunkitilaa tulee kehittää ei-kaupalliseen suuntaan ihmisten ehdoilla: tulee lisätä julkisten paikkojen taidetta ja omaehtoisen toiminnan mahdollistavia tiloja. Vapaaseen sivistystyöhön sekä kaikenikäisten digi- ja kielitaitojen kehittämismahdollisuuksiin tulee satsata.
Reilun siirtymän ohjelma 2020
Vasemmistoliitto julkaisi 1. kesäkuuta 2020 "reilun siirtymän ohjelman" – eräänlaisen vastineen Green New Dealille. Ohjelman päämäärä on tuoda esiin puolueen askelmerkit siirtymässä kohti ilmastoystävällistä hyvinvointivaltiota. Se sisältää tavoitteita ja konkreettisia toimenpide-ehdotuksia, joita puolue ajaa politiikassa. Puolueen puheenjohtaja Li Andersson tiivistää sisältöä ohjelman esipuheessa:
Eduskuntavaaliohjelma 2019
Eduskuntavaaleissa 2019 vasemmistoliiton kärkiteemoina olivat eriarvoistumisen pysäyttäminen, oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta ja uusi työ. Vasemmistoliitto toivoi, että seuraava hallitus peruisi aktiivimallin, palauttaisi subjektiivisen päivähoito-oikeuden eikä leikkaisi pienituloisimpien sosiaaliturvaa.
Eriarvoistumisen pysäyttäminen
Vasemmistoliiton mukaan kun sosiaali- ja terveydenhuoltoa uudistetaan 2019 alkavalla vaalikaudella, lähtökohdaksi täytyisi ottaa että jokaiselle taataan vähimmäistasona mahdollisuus päästä lääkäriin viikossa maksutta.
Vasemmistoliitto halusi ohjelmassaan hillitä vuokrien nousua kasvukeskuksissa.
Oikeudenmukainen ilmastonmuutoksen torjunta
Ilmastonmuutoksen torjunnasta ei vasemmistoliiton mukaan tule tehdä Suomea eriarvoistavaa kysymystä, vaan kaikki on otettava mukaan ilmastotalkoisiin. Puolueen puheenjohtaja Li Anderssonin mukaan monella suomalaisella on pelko, että ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi tehtävät toimet kasvattavat eriarvoisuutta. Vasemmistoliiton tavoitteena on ratkaista ilmastokriisi niin, että lopputuloksena on aiempaa tasa-arvoisempi ja paremmin voiva yhteiskunta.
Vaaliohjelmassaan Vasemmistoliitto nosti yhdeksi ratkaisuksi ilmastonmuutoksen investoinnit raiteisiin ja muuhun päästöttömään liikenteeseen. Anderssonin mukaan kaikilla suomalaisilla ei ole varaa hankkia sähköautoa ja varallisuus ei saa muodostua esteeksi ilmastotalkoisiin osallistumiselle, vaan kaikilla on oltava mahdollisuus osallistua ilmastonmuutoksen hillintään.
Uusi työ
Vasemmistoliitto loisi Suomeen uutta työtä nostamalla tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminnan rahoitusta tukemalla itsensätyöllistäjiä ja pienyrittäjiä sekä parantamalla jokaisen suomalaisen mahdollisuutta päivittää osaamistaan työuransa aikana. Puolue parantaisi koulutuksen tasa-arvoa myös maksuttomalla toisen asteen koulutuksella ja 18 ikävuoteen asti jatkuvalla oppivelvollisuudella.
Perusturva
Vasemmistoliitto peruisi perusturvaan viime vuosina tehdyt leikkaukset ja yhdistäisi sitten eri etuudet yhdeksi perusturvaksi, jonka taso korotettaisiin 800 euroon kuukaudessa. Puolue muuttaisi perusturvan lopulta kaikille vastikkeettomaksi perustuloksi, mutta ei vielä alkavalla vaalikaudella.
Tavoitteiden rahoitus
Puolueen vaatimat korotukset sosiaalietuuksiin maksaisivat Vasemmistoliiton vaihtoehtobudjetin laskelmien mukaan noin miljardi euroa vuodessa.