cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elon Musk
Avaruusraketit
Musk esitteli syyskuussa 2016 SpaceX-yhtiön suunnitelmat Mars-planeetan asuttamiseksi. Hän kertoi, että elämän levittäminen toisille planeetoille on ollut pääsyy sille, että hän on kerännyt yli 10 miljardin dollarin omaisuutensa, jolla hän hanketta aikoo rahoittaa.
Sähköautot, energia ja liikenne
thumb|Elon Musk [[Tesla Motors|Tesla-tehtaallaan Fremontissa 2011.]] Vuonna 2004 Musk alkoi sijoittaa sähköautoja valmistavaan Tesla Motorsiin. Hän on yhtiön toimitusjohtaja ja sen hallituksen puheenjohtaja.
Musk kehittää päästötöntä energiaa ja sanoo tavoitteensa olevan saattaa loppuun maailman energia-infrastruktuurin muutos. Tesla julkaisi keväällä 2015 Powerwall-nimisen litiumioniakkuunperustuvan kotikäyttöön tarkoitetun sähkön varastointijärjestelmän, joka mahdollistaa aurinkosähkön varastoimisen. Tesla osti aurinkoenergiayhtiö SolarCityn marraskuussa 2016. Musk oli perustamassa SolarCityä, ja kaupan myötä Muskista tuli sen hallituksen puheenjohtaja.
Vuonna 2013 Musk ehdotti Kaliforniaan Hyperloop-liikennejärjestelmää, jossa alipaineistetussa putkessa voitaisiin kuljettaa 28 matkustajaa kerrallaan 1220 kilometrin tuntivauhdilla.
Musk toimi vuonna 2017 presidentti Donald Trumpin neuvonantajana mutta erosi tehtävästä, kun Trump päätti vetää Yhdysvallat Pariisin ilmastosopimuksesta.
Twitter
Muskin Twitter-tili on maailman seuratuin Twitter-tili yli 140 miljoonalla seuraajalla. Musk osti vuoden 2022 alussa Twitterin osakkeista 9,2 prosenttia. Huhtikuussa 2022 hän teki 43 miljardin dollarin tarjouksen yhtiön kaikista osakkeista, haluten muuttaa Twitterin pörssiyrityksestä kokonaan yksityisomisteiseksi. Musk perusteli ostotarjoustaan sillä, että Twitterin pitäisi olla maailmanlaajuinen ja yleinen sananvapauden alusta, mutta koska se ei pysty siihen moderointilinjansa vuoksi, se vaarantaa demokratian.
Twitterin hallitus hyväksyi Muskin ostotarjouksen 25. huhtikuuta 2022. Heinäkussa 2022 Musk perui tarjouksensa sillä perusteella etteivät Twitterin antamat tiedot valetilien määrästä olleet uskottavia. Kauppa toteutui lopullisesti syksyllä 2022.
Ukrainan avustaminen
Venäjän hyökättyä Ukrainaan helmikuussa 2022 Musk lahjoitti Ukrainalle 3 670 Starlink-verkon päätettä ja myönsi ilmaisen verkon käyttöoikeuden. Ukrainan asevoimat käyttivät verkkoa sodankäynnissä.
Lokakuussa 2022 Musk esitti rauhansuunnitelman sodan lopettamiseksi. Länsimaissa ja Ukrainassa reaktiot suunnitelmaan olivat lähinnä pilkkaa. Ukrainan Saksan-lähettiläs Andrij Melnyk oli käskenyt Muskia "painumaan vittuun" (fuck off).
Starlink alkoi pätkiä Ukrainassa lokakuun toisella viikolla aiheuttaen jopa katastrofaalisen viestiyhteyksien menetyksen etulinjassa. 14. lokakuuta SpaceX ilmoitti että se lopettaa palvelun tarjoamisen, jos Yhdysvallat ei maksa Ukrainaan toimitetuista Starlink-satelliittiyhteyksistä.
Näkemyksiä
Musk pelkää tekoälyä ja sanoo, että valtion pitäisi olla ennakoiva sen sääntelyssä. Muskin mukaan tekoäly on ihmiskunnan suurin yksittäinen eksistentiaalinen uhka, ja painottaa tekoälyn sääntelyä. Musk oli varhainen investoija DeepMind-yrityksessä, jonka Google osti. Myöhemmin hän sijoitti Mark Zuckerberg in kanssa koneoppimista kehittävään Vicariousiin. Musk oli perustamassa OpenAI:ta, jonka yhdeksi tehtäväksi sanottiin kehityksen avoimuus ja demokratisointi, sen sijaan että se jätettäisiin suuryrityksille kuten Google tai Facebook.
Muskin mukaan automaatio ja robotit ajavat ottamaan käyttöön perustulon. Muskin mukaan työpaikkojen menetykset tulevat olemaan niin vakavia, että valtion on otettava rooli kansalaisten toimeentulon varmistamisessa. Muskin mukaan perustulo on välttämätön.
Musk kannattaa perintöveroa, koska pitää todennäköisyyttä sille, että jälkeläiset ovat erinomaisia pääoman allokoinnissa, matalana. Musk suosii kulutusveroja tuloverojen sijaan.
Musk on ilmaissut kannattavansa insinöörityyppisellä metodologialla johdettua teknokraattista valtionhallintoa. Musk toivoo, että Yhdysvaltojen kongressissa olisi enemmän tekniikasta perillä olevia ihmisiä kuin lakimiehiä, joita Muskin mukaan siellä on luultavasti liikaa.
Musk määrittelee itsensä poliittisesti maltilliseksi. Hän kertoi toukokuussa 2022 äänestäneensä Yhdysvaltain vaaleissa aina demokraattista puoluetta, mutta aikoo seuraavissa vaaleissa äänestää republikaaneja. Hän myös sanoi aikovansa muuttaa ostamansa Twitterin linjan vasemmistolaisesta maltilliseksi ja toivotti kaikkien poliittisten näkökantojen edustajat tervetulleiksi.
Perhe
Musk on ollut naimisissa kolmesti, kahden naisen kanssa. Hänen ensimmäinen vaimonsa vuosina 2000–2008 oli hänen collegessa tapaamansa Justine Wilson, jonka kanssa hänellä on viisi elossa olevaa lasta. Heidän ensimmäinen poikansa syntyi vuonna 2002 mutta kuoli kätkytkuolemaan kymmenen viikon ikäisenä. Pari vuotta myöhemmin syntyivät koeputkihedelmöityksen avulla kaksospojat, ja vuonna 2006 Justine synnytti koeputkihedelmöityksellä vielä kolmospojat.
Muskin toinen vaimo oli brittiläinen näyttelijä Talulah Riley, jonka kanssa hän on ollut naimisissa vuosina 2010–2012 ja uudelleen 2013–2016.
Musk sai marraskuussa 2021 kaksoset pitkäaikaisen työtoverinsa Shivon Zilisin kanssa. Asia paljastui vasta kesällä 2022, ja Musk ja Zilis vaihtoivat lasten sukunimet Muskiksi. Musk on siten saanut nyt yhteensä kymmenen lasta, joista yhdeksän on elossa.
Kansalaisuudet
Musk sai Yhdysvaltain kansalaisuuden vuonna 2002. Joulukuussa 2020 Musk ilmoitti muuttaneensa Texasiin. Tätä ennen hän asui Bel Airissa, Los Angelesissa.
Musk paljasti juontamassaan Saturday Night Live -tv-ohjelmassa toukokuussa 2021 ensimmäistä kertaa julkisesti, että hänellä on Aspergerin oireyhtymä.
Naadam
thumb|right|200px|Vierailijoita ja ottelijoita saapuu Naadam-juhlaan. thumb|200px|right|Painijoita Naadam (Наадам) on Mongoliassa järjestettävä kansallinen juhla, joka pidetään 11.–13. heinäkuuta. Tapahtuma tunnetaan myös nimellä Eriin Gurvan Naadam (Эрийн гурван наадам; miesten kolme lajia). Kolme lajia ovat mongolialainen paini, ratsastus- ja jousella-ampumisen taito. Nykyään myös naiset osallistuvat kahteen jälkimmäiseen lajiin. Naadameja järjestetään myös Sisä-Mongoliassa Kiinassa.
Kaikkialla Mongoliassa kaupungit järjestävät pienimuotoisia naadameja, mutta tärkein ja suurin pidetään pääkaupungissa Ulan Batorissa. Juhla alkaa huolellisesti valmistellulla seremonialla, jonka aikana esiintyy tanssijoita, atleetteja, muusikoita ja ratsumiehiä. Tämän jälkeen alkavat kilpailut. Yhdeksän kierrosta kestäviin painiotteluihin osallistuu 512 painijaa. Sprinttien on Mongoliassa 15–30 kilometriä. Ratsastajat ovat lapsia, jotkut vasta viisivuotiaita.
Naadam on Mongoliassa seuratuin tapahtuma, ja sitä arvellaan vietetyn vuosisatoja. Alkujaan se oli uskonnollinen, mutta nykyisin se on erityisesti vuoden 1921 vallankumouksen muistojuhla, jolloin Mongolia julistautui itsenäiseksi.
Toinen suosittu ajanviete ovat pelit, joissa käytetään lampaan nilkkaluita (shagai). Luut toimivat paitsi pelinappuloina myös merkkeinä ennustamisessa ja ystävyydessä.
thumb|200px|[[Jurtta Naadym-juhlassa Tos-Bulakissa.]] Naadamin tapainen juhla on naadym. Tapahtuma pidetään 15.8., joka on myös Tuvan tasavallan päivä Tos-Bulakin tasangoilla, ja silloin järjestetään naadamin tapaan ratsastuskilpailuja khuresh-otteluita.
Anna Swenn-Larsson
Anna Swenn-Larsson (s. 18. kesäkuuta 1991) on ruotsalainen alppihiihtäjä ja MM-mitalisti, joka edustaa Rättviks SLK:ta.
Maailmancup
Swenn-Larsson kilpaili alppihiihdon maailmancupissa ensimmäisen kerran Courchevelissä joulukuussa 2010 sijoittuen pujottelussa 26:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Åren pujottelussa maaliskuussa 2012 oltuaan yhdeksäs. Ensimmäisen palkintokorokesijoituksensa hän saavutti oltuaan kolmas Åren pujottelussa maaliskuussa 2014.
Swenn-Larsson sijoittui toiseksi Mariborin pujottelussa helmikuussa 2019. Hän oli samalla kaudella kolmas Tukholman kaupunkitapahtumassa. Pujottelucupissa hän sijoittui neljänneksi. Seuraavalla kaudella hän sijoittui Killingtonin pujottelussa kolmanneksi ja Sankt Moritzin paripujottelussa toiseksi joulukuussa 2019. Tammikuussa 2020 hän oli toinen Flachaun pujottelussa. Saman kauden pujottelucupissa hän oli viides. Kaudella 2020–2021 Swenn-Larsson ei kilpaillut lainkaan. Hän joutui jäämään Levillä kilpaillusta maailmancupkauden avauskilpailusta pois, kun Ruotsin joukkueen keskuudessa havaittiin koronavirustartunta, ja joulukuun alussa Swenn-Larssonilla itsellään todettiin tartunta ja hän joutui karanteeniin. Joulukuun lopulla hänen nilkkansa murtui harjoituksissa Italiassa ja hän joutui pitkälle sairaslomalle. Kaudella 2021–2022 hän sijoittui Kranjska Goran pujottelussa tammikuussa kolmanneksi. Kaudella 2022-2023 hän sijoittui Levin ensimmäisessä pujottelussa toiseksi. Hän voitti Killingtonin pujottelun samalla ajalla Wendy Holdenerin kanssa. Zagrebin ensimmäisessä pujottelussa hän sijoittui kolmanneksi. Åren pujottelussa hän sijoittui kolmanneksi. Pujottelucupin loppupisteissä hän oli viides.
Friedel–Crafts-alkylointi
thumb|250px|Bentseenin Friedel–Crafts-alkylointi Friedel–Crafts-alkylointi on aromaattisen yhdisteen alkylointireaktio. Reaktio on saanut nimensä kehittäjiensä ranskalaisen kemistin Charles Friedelin ja yhdysvaltalaisen kaivosinsinöörin ja kemistin James Craftsin mukaan, jotka löysivät reaktion vuonna 1877.
Mekanismi
Friedel–Crafts-alkylointi on tyypiltään elektrofiilinen aromaattinen substituutioreaktio. Reaktiossa aromaattisen nukleofiilisen renkaan vetyatomi korvautuu elektrofiilisella karbokationilla. Alkylointiin käytetään tyypillisimmin alkyylihalogenideja, erityisesti alkyyliklorideja, alkoholeja tai alkeeneja. Friedel–Crafts-alkylointi vaatii katalyytiksi Lewis-hapon ja usein käytetään alumiinikloridia. Myös muita Lewis-happoja, kuten rauta(III)kloridia, antimonipentafluoridia, tina(IV)kloridia, titaanitetrakloridia tai booritrifluoridia voidaan käyttää. Reaktion ensimmäisessä vaiheessa katalyytti muodostaa alkyloivan yhdisteen kanssa kompleksin, joka hajoaa karbokationiksi. Karbokationi on elektrofiilinen ja liittyy aromaattiseen renkaaseen, jolloin muodostuu sykloheksadienyliumkationi. Hyvin heikkokin emäs voi poistaa kationista protonin, jolloin muodostuu alkyloitu tuote.
Teollisia sovelluksia
Friedel–Crafts-alkylointia käytetään teollisuudessa muun muassa etyylibentseenin valmistamiseen bentseenistä ja eteenistä käyttäen katalyyttinä alumiinikloridia. Etyylibentseeniä käytetään paljon styreenin valmistukseen. Muita teollisesti merkittäviä alkylointeja ovat kumeenin valmistus propeenista ja bentseenistä ja resorsinolin valmistus propeenista ja m-di-isopropyylibentseenistä.
Ongelmia
Friedel–Crafts-alkyloinnissa on muutamia ongelmia, jotka rajoittavat sen käytettävyyttä. Metaohjaavat, elektroneja puoleensa aromaattisesta renkaasta vetävät substituentit, kuten nitro- tai halogeeniryhmät alentavat aromaattisten yhdisteiden reaktiivisuutta. Esimerkiksi nitrobentseeni ei reagoi Friedel–Crafts-alkyloinnilla. Toinen ongelma on liiallinen substituutio. Alkyloidut tuotteet ovat reaktiivisempia kuin alkyloimattomat lähtöaineet ja tuotteeksi saadaan usein useasta kohdasta alkyloituja yhdisteitä. Tätä voidaan vähentää sekoituksella ja suorittamalla reaktio heterogeenisesti käyttäen samaa liuotinta sekä katalyytille että aromaattiselle hiilivedylle.
Kolmas ongelma on karbokationin toisiintuminen. Primäärisistä ja sekundäärisitä alkoholeista ja alkyylihalideista muodostuneet karbokationit toisiintuvat hyvin helposti stabiilimmiksi tertiäärisiksi karbokationeiksi, jolloin tuotteeksi muodostuu haarautuneita alkyyliryhmiä sisältäviä yhdisteitä.
Kenneth Edwards
Kenneth Paine ("Ken") Edwards (9. maaliskuuta 1886 Chicago, Illinois – 21. joulukuuta 1952 Evanston, Illinois) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja voitti siellä joukkuekilpailussa kultaa Western Golf Associationin jäsenenä.
Jouko Vesterlund
Jouko Valdemar Vesterlund (s. 1. toukokuuta 1959 Rovaniemi) on entinen suomalainen pikaluistelija. Uransa jälkeen hän on toiminut pikaluisteluvalmentajana.
Vesterlund edusti Suomea Sarajevon 1984 talviolympialaisissa, joissa hän sijoittui 12:nneksi 1 000 metrin ja 17:nneksi 500 metrin kilpailussa. Sprinttereiden MM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä yhdeksänneksi vuonna 1983, 14:nneksi vuonna 1984, 15:nneksi vuonna 1985, 25:nneksi vuonna 1986, 20:nneksi vuonna 1987 sekä 14:nneksi vuonna 1988.
Seuratasolla "Jokke" Vesterlund edusti Lapin Lukkoa, Helsingin Työväen Luistelijoita ja Oulun Tarmoa. Hän voitti sprinttereiden Suomen-mestaruuden vuosina 1983–1988 sekä paransi Suomen-ennätystä 500 metrillä, 1 000 metrillä ja sprinttereiden yhteispisteissä.
Vesterlund toimi TUL:n pikaluistelun päävalmentajana vuosina 1989–1991. Hän on toiminut kansainvälisen liiton (ISU) lähettäjänä vuodesta 2000. Hänet valittiin lähettäjäksi Sotšin olympialaisiin 2014.
Nokia X
Nokia X oli Nokian helmikuussa 2014 esittelemä edullisen hintaluokan älypuhelin, jossa on käyttöjärjestelmänä Nokian räätälöimä Android. Se julkaistiin 24. helmikuuta 2014 Mobile World Congress -tapahtumassa Barcelonassa. Puhelimessa on neljän tuuman kosketusnäyttö ja 3 megapikselin kamera.
Puhelin ei tue Googlen palveluita, sovelluksia tai Play-kauppaa. Puhelin käyttää Nokian HERE-karttoja, Microsoftin OneDrive-pilvipalveluita ja käyttäjän haluamat Android-sovellukset asennetaan vaihtoehtoisista sovelluskaupoista, kuten esimerkiksi Jollan Sailfish-käyttöjärjestelmässä.
Yhtä aikaa Nokia X:n kanssa julkaistiin Nokia X+, Nokia XL ja Nokia Asha 230.
Opera -selaimen Android versio on oletusselain.
thumb|left|Stephen Elop esittelee puhelinta MWC-tapahtumassa Barcelonassa 24. helmikuuta 2014
Johnny Servoz-Gavin
Georges-Francis "Johnny" Servoz-Gavin (18. tammikuuta 1942 Grenoble – 29. toukokuuta 2006 Grenoble) oli ranskalainen F1-kuljettaja. Hän osallistui 13 F1-osakilpailuun kausilla 1967–1970. Hän saavutti yhteensä 9 MM-pistettä, kolme pistesijaa ja yhden palkintosijan, joka tuli Italian GP:stä 1968, jossa hän oli toinen. Aika-ajoissa hän oli parhaimmillaan toinen.
Luuttujengi tulee
Luuttujengi tulee on Dave Lindholmin albumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Kaikki albumin kappaleet ovat Lindholmin omia sävellyksiä ja sanoituksia, paitsi ”Pumpulista päivää”, jonka on säveltänyt Selkä ja sanoittanut V. Kietäväinen. Kappale ”Akrobatiaa” on tehty televisiosarjassa Hotelli Sointu.
Ämarin lentotukikohta
thumb|Ämari Ämarin lentotukikohta (ICAO: EEEI) on Viron ilmavoimien lentotukikohta. Se sijaitsee Ämarin pienkauppalassa, Lääne-Harjun kunnassa noin 40 kilometriä Tallinnasta lounaaseen.
Tukikohta on alkujaan neuvostoaikana perustettu, ja sitä kunnostettiin Nato-sopivaksi 64 miljoonalla eurolla. Sen uudistetun kiitotiealueen avajaiset olivat 15. syyskuuta 2010.
Johnny Servoz-Gavin
Servoz-Gavin voitti Ranskan Formula 3 -sarjan mestaruuden vuonna 1966 ja Euroopan Formula 2 -sarjan mestaruuden vuonna 1969. Hän starttasi eturivistä Monacon GP:ssä 1968 johtaen kilpailua vähän aikaa, kunnes moottori petti. Hän teki historiaa Kanadan GP:ssä 1969 ajamalla ensimmäisenä ja ainoana kuljettajana pisteille nelivetoisella autolla, Matra MS84 4WD -autolla. Gavin ajoi viimeiset pisteensä Espanjan GP:ssä 1970 ollen viides. Karsiuduttuuaan Monacon GP:n aika-ajoissa hän päätti lopettaa F1-uransa.
Luuttujengi tulee
Albumilla ei esiinny Lindholmin lisäksi muita muusikoita. Lindholm säestää kappaleitaan luuttukitaralla, huuliharpulla, kazoolla, intiaanirummulla ja wok-pannulla. Albumi on äänitetty Seawolf-studioilla kesäkuussa 2001.
Johnny Servoz-Gavin
Lähteet
https://www.statsf1.com/en/johnny-servoz-gavin/engagement.aspx
Don Juan tulee sodasta
Tarinassa saksalainen Don Juan palaa ensimmäisestä maailmansodasta ja ryhtyy etsimään morsiantaan vaeltaen kaupungista kaupunkiin, kunnes sairastuu espanjantautiin. Siitä toivuttuaan hän joutuu – tai pääsee – taas naisten piirittämäksi. Katso-lehden Anna Kerttu Wiik luonnehti näytelmää katkeraksi satiiriksi, johon huumorin lisäksi liittyy moraalista vakavuutta.
Ulappamerimetso
Ulappamerimetso (Phalacrocorax pelagicus) on Tyynellämerellä elävä merimetso. Sen esiintymisalue ulottuu Tyynenmeren pohjoisosista Alaskan, Kanadan, Yhdysvaltain ja Pohjois-Meksikon rannikoille. Lajista tunnetaan kaksi alalajia. Peter Simon Pallas kuvaili lajin holotyypin itäisestä Kamtšatkasta ja Aleuteilta vuonna 1811.
Histiophryne psychedelica
Histiophryne psychedelica on vuonna 2009 löydetty antennikrottilaji.
Laji elää itäisessä Indonesiassa Ambon-saaren läheisyydessä. Sen löysivät ensimmäisenä sukeltajaharrastajat. Se on nimetty psykedeelisen aistivaikutelman aiheuttavan ulkonäkönsä mukaan.
Victor Henry Thakur
Victor Henry Thakur (s. 1. heinäkuuta 1954) on intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi Muzaffarpurin hiippakuntaan 3. toukokuuta 1984 ja nimitettiin Bettiahin hiippakunnan johtoon 27. kesäkuuta 1998. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Telesphore Placidus Toppo, jota avustivat John Baptist Thakur ja Joseph Augustine Charanakunnel.
Henri Tuominen
Henri Tuominen (s. 10. syyskuuta 1991 Turku) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä. Tuominen on pelannut urallaan aiemmin SM-liigaa Tampereen Ilveksessä, Turun Palloseurassa ja Tapparassa yhteensä 149 runkosarjaottelua tehopistein 8+11=19 ja keräten 28 jäähyminuuttia sekä kuusi playoff-/liigakarsintaottelua tehopistein 3+1=4 ja keräten kaksi jäähyminuuttia. Hän on luonut pääsarjauraa myös Tšekissä.
Seuraura
Tuominen on Raision Nuorisokiekon kasvatti. Hän pelasi juniorina sittemmin myös Turun Palloseurassa, josta Tuominen siirtyi kaudeksi 2009–2010 joukkueen B-nuorista Tampereen Ilveksen A-nuoriin. Hän oli kevään 2010 pudotuspeleissä tehoilla 3+7=10 joukkueen toiseksi paras pistemies Michael Keräsen jälkeen sekä Ilveksen sisäisen syöttöpörssin voittaja hänen kanssaan. Tuominen voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssia. Hän pelasi kauden aikana myös kaksi Mestis-ottelua alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa tehopistein 1+1=2.
Heinäkuussa 2010 Tuominen teki kaksivuotisen sopimuksen Ilveksen SM-liigajoukkueen kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä kauden 2010–2011 avauskierroksella 16. syyskuuta 2010 paikallisvastustaja Tapparaa vastaan. Tuominen sai ottelussa jääaikaa 8.21 minuuttia. Kaikkiaan hän teki tulokaskautensa aikana 47 runkosarjaottelussa tehot 4+5=9. Tuomisen liigauran avausmaali syntyi 12. lokakuuta 2010 vieraissa Turun Palloseuraa vastaan. Hänen osumansa syntyi tyhjään maaliin. Tuominen pelasi kauden aikana myös yhteensä kuusi Mestis-ottelua Lempäälän Kisassa ja alle 20-vuotiaiden maajoukkuessa. Hän vahvisti myös Ilveksen A-nuoria kevään 2011 pudotuspeleissä, jotka päättyivät SM-pronssiin.
Giant (polkupyörävalmistaja)
Giant on taiwanilainen polkupyörävalmistaja. Yritys perustettiin 1972 Taichungissa, Taiwanissa. Giant aloitti ensin valmistamalla polkupyöriä alihankintana muille yrityksille. Yritys on maailman suurin polkupyörien valmistaja. Vuonna 2016 yrityksen johdossa toimi edelleen sen perustaja King Liu.
Henri Tuominen
Seuraura
Kaudella 2011–2012 Tuominen pelasi Ilveksessä 52 ottelua ja kävi lokakuussa 2011 myös kahden ottelun mittaisella lainalla Hämeenlinnan Pallokerhossa, joka tarvitsi paikkaajia loukkaantuneille. Hän pelasi kauden aikana myös neljän ottelun verran lainalla LeKissä. SM-liigan runkosarjassa Tuominen teki tehot 2+5=7, mutta pelaamissaan kahdessa SM-liigan karsintaottelussa kolme maalia. Kaudeksi 2012–2013 hän palasi kaksivuotisella sopimuksella Tuomisen junioriuralta tuttuun TPS:ään. Ensimmäisellä sopimuskaudellaan hän jäi varsin näkymättömäksi ja pelasi useimmiten nelosketjussa. Kaudella 2012–2013 Tuominen mahtui TPS:n kokoonpanoon vain yhdessä SM-liigaottelussa, kunnes seura lainasi hänet aluksi toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue KooKoohon. Joulukuussa Tuomisen lainasopimusta jatkettiin kauden loppuun. Hän voitti KooKoon sisäisen tehotilaston lukemalla +15. Tuominen voitti kauden päätteeksi Mestiksen mestaruuden.
Toukokuussa 2014 Tuominen siirtyi try-outille Tapparaan. Hän pelasi seurassa neljä Mestarien liigan ottelua ja pelasi alkukauden 2014–2015 pääasiassa lainalla LeKissä, mutta jäi syyskuun lopulla ilman jatkosopimusta Tapparaan. Tuominen jatkoi LeKissä ottelukohtaisella sopimuksella. Lokakuun puolivälissä Tuominen palasi kahden ottelun mittaisella lainasopimuksella Tapparaan. Joulukuussa hän palasi loppukauden kattavalla sopimuksella KooKoohon. Tuominen voitti kauden päätteeksi Mestis-hopeaa.
Kaudeksi 2015–2016 Tuominen palasi vuoden mittaisella sopimuksella LeKiin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Joulukuussa 2015 Tuominen kävi kolmen kuukauden lainalla Ilveksessä paikkaamassa loukkaantumisia. Hän johti LeKin sisäistä maalipörssiä kahdeksalla osumallaan Miiko Hintzin kanssa, kunnes Tuominen siirtyi tammikuussa 2016 loppukaudeksi Tšekin toiseksi korkeimmalle sarjatasolle 1. česká hokejová ligaan HC Slavia Prahan paitaan. Hän jakoi pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Milan Mikulíkin kanssa lukemalla +5. Tuominen eteni Slavian kanssa aina Extraligan karsintoihin saakka, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman sarjanousua. Huhtikuussa 2016 hän teki Slavian kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kesken kauden 2016–2017, lokakuussa 2016 Tuominen siirtyi Slavia Prahasta loppukauden sopimuksella sarjatasoa ylemmäs Extraliga-joukkue HC Karlovy Varyyn. Joukkue putosi kauden päätteeksi kuitenkin 1. ligaan, jossa Tuominen jatkoi pelejään kaudella 2017–2018. Joukkueen kausi päättyi sarjanousuun takaisin Extraligaan. Hän pelasi kauden aikana myös viisi Extraliga-ottelua lainalla HK Hradec Královéssa.
Joseph Augustine Charanakunnel
Joseph Augustine Charanakunnel (s. 6. kesäkuuta 1938) on intialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 15. toukokuuta 1975 ja nimitettiin Raipurin hiippakunnan johtoon 21. marraskuuta 1992. Piispaksi vihkiminen seurasi 7. helmikuuta 1993. Pääkonsekraattorina toimi Eugene Louis D'Souza, jota avustivat Leobard D'Souza ja Joseph Pallikaparampil.
Giant (polkupyörävalmistaja)
Giant toi maantiepyörien runkogeometriaksi maastopyöristä tutun laskeutuvan vaakaputken ja huomattavasti totuttua pienemmän koon. Kansainvälinen pyöräilyliitto muutti sääntöjään ja salli tämän uuden runkogeometrian.
Henri Tuominen
Seuraura
Toukokuussa 2018 Tuominen ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa. Heinäkuussa hän kertoi lopettamisensa syyksi saamansa opiskelupaikan Suomen Ilmailuopistosta. Marraskuussa 2020 Tuomisen kerrottiin palaavan kaukaloihin ja siirtyvän Mestis-joukkue Kooveehen. Syyskuussa 2021 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Joseph Augustine Charanakunnel
Charanakunnel sai 27. helmikuuta 2004 nimityksen Raipurin arkkipiispaksi. Hän jäi eläkkeelle 3. heinäkuuta 2013.
Henri Tuominen
Maajoukkueura
Tuominen pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2011. Yhteensä hän on pelannut yhden B- ja 16 nuorten maaottelua.
Isidor Flodström
Isidor Flodström (25. toukokuuta 1856 Hedemora – 1939) oli ruotsalainen tilastotieteilijä.
Flodströmistä tuli filosofian kandidaatti Uppsalan yliopistossa 1880, opettaja siellä vuosina 1881–1884, oli virkamiehenä Statistiska centralbyrånissa vuosina 1894–1896, ja vuonna 1896 Kommerskollegiumissa. Hänestä tuli ekstra aktuaari 1897, varsinainen aktuaari 1900. Vuonna 1915 hänestä tehtiin päällikkö ("byråchef") SCB:ssä.
Hän otti osaa moneen statistiseen tutkintoon ja kirjoitti paljon tieteellisistä ja poliittisista asioista. Muun muassa oli hän mukana laatimassa Sveriges folk (1918) ja Naturförhållanden i Sverige (1918).
Punaposkiaratti
Punaposkiaratti (Pyrrhura pfrimeri) on Brasilian keskiosissa Goiásin ja Tocantinsin caatinga-alueella elävä uhanalainen papukaija. Lajin holotyypin kuvaili Alípio de Miranda Ribeiro 1985. Se luokitellaan toisinaan myös raitasuomuaratin alalajiksi.
Netsky
Netsky (oikealta nimeltään Boris Daenen, s. 22. maaliskuuta 1989) on belgialainen drum’n’bass-tuottaja. Nimi Netsky tulee samannimisestä tietokoneviruksesta.
Netskyn musiikki edustaa pääasiassa liquid funkia, joka on drum’n’bassin alalaji. Netsky teki levytyssopimuksen Hospital Recordsin kanssa vuonna 2009 ja hänen debyyttialbuminsa julkaistiin 31. toukokuuta 2010. Toinen albumi julkaistiin 25. kesäkuuta 2012.
SEPTA
SEPTAn palvelualueella asuu noin neljä miljoonaa ihmistä. Sillä on yhteensä 117 linja-auto-, 9 pikaraitiotie, 3 johdinauto-, 2 metro- ja 13 lähijunareittiä. Vuonna 2011 SEPTAn reittejä käytti melkein 334 miljoonaa matkustajaa. Arkipäivisin sen palveluja käytti keskimäärin 1 136 000 matkustajaa.
Aiheesta muualla
Metro de Filadelfia
Ošin alue
Ošin alue on hallinnollinen alue Kirgisian eteläosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Žalal-Abadin alueeseen, koillisessa Narynin alueeseen, kaakossa Kiinaan, etelässä Tadžikistaniin, lännessä Batkenin alueeseen ja luoteessa Uzbekistanin Andižanin alueeseen.
Ošin alueen sisällä sijaitsee Ošin kaupunki (275 700 as. (2016) ), joka toimii Ošin alueen hallintokeskuksena, vaikkei ole osa aluetta. Sen laajuus ja pinta-ala ovat muuttuneet useasti vuosikymmenten saatossa.
Ošin alueen väkiluku on 1,26 miljoonaa. Paikallishallintoa varten alue on jaettu seitsemään piiriin. Piiritason ohjauksessa olevia kaupunkeja alueella on kolme (Karasuu, Nookat, Ösgön; venäjästä translitteroiden: Kara-Suu, Nookat, Uzgen).
Kevään 2015 katsauksen mukaan Ošin alueella ei tuolloin ollut omaa tunnustettua lippua eikä vaakunaa.
Mann
Mann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Sierijärvi
Sierijärvi on Rovaniemellä Koskenkylässä sijaitseva järvi. Se sijaitsee autoteitä pitkin n. 16 kilometrin päässä kaupungista. Sierijärvessä on yksi saari, Sierisaari.
Televisiostudio
thumb|Japanilaisen ABC-yhtiön tv-studio Osakassa vuodelta 1987.thumb|Japanilaisen NHK-televisioyhtiön tv-studion äänitarkkaamo Tokiossa vuodelta 1987Televisiostudio on televisio-ohjelmien monikameratuotannossa käytettävä tila. Studiokokonaisuuteen kuuluvat varsinaisen studiotilan lisäksi myös tv-ohjaamo, kuva- ja valotarkkaamo (tai kamera- ja valotarkkaamo), äänitarkkaamo sekä joukko muita tiloja, kuten pukuhuoneet, maskeeraus (meikki-) ja mahdollisesti myös lavastepaja.
Studiotila
Tv-studio on varustettu nimenomaan monikamerakalustolla, muunlaista studiotilaa voidaan kutsua vain studioksi, filmistudioksi tai videostudioksi.
Simo Puupponen
Simo Tapio Puupponen (nimimerkki Aapeli; 23. lokakuuta 1915 Kuopio – 10. lokakuuta 1967 Helsinki), oli suomalainen kirjailija ja toimittaja. Puupponen toimi Kuopiossa ilmestyneissä Pohjois-Savo ja Savon Sanomat -lehdissä pitkäaikaisena toimittajana ja pakinoitsijana 1936–1953.
Televisiostudio
Studiotila
Studion lattia on erittäin tasainen, jotta siinä voidaan ajaa kameroilla kuvien tärähtämättä. Seinät on akustoitu, jotta liikaa kaikua ei synny. Seiniä peittävät rissoihin ripustetut pitkät verhot, joitten perusvärit ovat tavallisesti valkoinen, harmaa ja musta. Osaa studion seinistä voi peittää ns. pyöröhorisontti.
Simo Puupponen
Elämäkerta
Puupponen pääsi ylioppilaaksi 1934 ja opiskeli muutaman vuoden Helsingissä. Opinnot kuitenkin keskeytyivät ja Puupponen pestautui Pohjois-Savo-lehden toimittajaksi. Vuonna 1939 hänestä tuli lehden päätoimittaja, mutta talvisota sotki suunnitelmat. Vuonna 1941 Puupponen siirtyi Savon Sanomiin toimittajaksi. Tähän aikaan hän alkoi julkaista lehdissä pakinoita nimimerkillä Aapeli. Pakinat kuvasivat jatkosotaa rivimiehen näkökulmasta. Laajemman yleisön tietoisuuteen hän tuli vuonna 1946, kun hän julkaisi lyhyen parodian Olavi Paavolaisen Synkästä yksinpuhelusta nimellä Mörkki monologi. Vuonna 1953 Puupponen muutti Helsinkiin.
Televisiostudio
Studiotila
Studion seinät voivat olla myös sinisiä, jolloin videokuvassa esiintyjän taustalla olevaan siniseen saadaan erikoisella videotekniikalla leikatuksi toisen kuvalähteen kuva kuten maisema. Tällaista studiota kutsutaan sinistudioksi. Seinien väriksi voidaan valita myös esimerkiksi vihreä.
Simo Puupponen
Pakinat ja romaanit
Aapelin esikoispakinakokoelma Onnen pipanoita (1947). Se sisältää alaotsikkonsa mukaisesti 50 juttua elämän aurinkoiselta puolelta. Ne on alun perin julkaistu sanomalehdissä (Savon Sanomat, Kansan Kuvalehti ja Seura). Pakinat ovat hyvin kirjoitettuja ja sisältävät ajattomia aineksia, joten ne eivät ole vanhentuneet. Tästä ensimmäisestä kokoelmasta lähtien teksteissä esiintyy Aapelin vakiohahmo mäkitupalainen Hermanni Hulukkonen, joka tuo pakinoihin maalaishuumoria. Muitakin vakiohahmoja on, ja yksi niistä on kirjailijan alter ego. Pakinatekstit on kirjoitettu minä-muotoon. Hauskuus syntyy myös kohelluksista ja vitsikkyydestä.
Savolaisella huumorilla ja salaviisaudella höystetyt pakinat ja romaanit olivatkin Aapelin ominta aluetta. Hänen pääteoksenaan pidetään romaania Pikku Pietarin piha vuodelta 1958. Puupposen tekstien pohjalta on tehty useita elokuvia ja teatterisovituksia. Novellikokoelma Meidän Herramme muurahaisia on Aapelia satiirisimmillaan. Aapelin nuorisokirjoista tunnetuimmat ovat Koko kaupungin Vinski ja sen jatko-osat. Puupposen puoliso Tuovi Puupponen toimitti ja julkaisi pakinakokoelmia ja valikoimia miehensä tuotannosta vielä hänen kuolemansa 1967 jälkeen. Yksi niistä on sodanaikaisia pakinoita sisältävä kokoelma Alapertin pitkä sota. Siinä kuvautuu jatkosodan riemukas alkuvaihe, arkinen asemasotavaihe ja sitkeyttä vaatinut sodan loppuosa. Tekstin huumori syntyy alkuvaiheessa siviilielämän ja sodankäynnin vertailusta, ja loppuosassa sotilaisiin liittyvistä anekdooteista. Kirjailijan ilmaisuvapautta on rajoittanut se, että tekstit on julkaistu pakinoina jo sodan aikana, jolloin joistakin asioista on pitänyt vaieta.
Televisiostudio
Studiotila
Ohjelmateon aikana studiossa työskentelee esiintyjien lisäksi kameramiehiä, kamera-assistentteja, studio-ohjaajia, järjestäjiä ja rekvisitöörejä eli tarpeistojärjestäjiä, usein myös valaistus- ja äänitarkkailijioita.
Simo Puupponen
Tunnustukset
Vuonna 1959 Puupponen sai Eino Leinon palkinnon ja valtion kirjallisuuspalkinnon.
Televisiostudio
Studiotila
Suomen vanhin toiminnassa oleva tv-studio on Ylen Studiotalossa sijaitseva Studio 1.
Simo Puupponen
Tunnustukset
Elokuvassa Pikku Pietarin piha (1961) Simo Puupposella on myös elokuvarooli: hän esiintyy Jumalan äänenä, kun Pietari juttelee katolla Jumalan kanssa.
Televisiostudio
Ohjaamo
Studion välittömässä yhteydessä olevista tarkkaamotiloista keskeisin on tv-ohjaamo. Siellä ohjaamon pöydän edessä on monitoripaneeli, minkä kuvamonitoreissa näkyvät kaikkien ohjelmatuotannossa käytettävien kuvalähteiden kuten kameroitten kuvat. Ohjaamon pöydässä sijaitsee videomikseri, mistä valitaan kulloinenkin ohjelmaan menevä eli uloslähtevä kuva. Ohjaamon pöydän ääressä työskentelevät ohjaaja, kuvaussihteeri ja mikseri (miksaaja).
Ohjaamossa voi sijaita myös kuvantallennuslaitteita, kovalevyjä tai kuvanauhureita, joihin tuotettava ohjelma tallentuu tai joista voidaan toistaa ohjelmassa tarvittavat insertit eli etukäteen tehdyt ohjelman osiot.
Ohjaamosta on kuva- ja äänilinjat kaikkiin ohjelmatuotannon kuva- tai äänilähteisiin, joihin on myös komentoyhteydet.
Ohjaamossa voi työskennellä myös tuotantoa valvova ja siitä vastaava tuottaja.
Kamerat ja kuvatarkkaamo
Tv-studiossa on yleensä kiinteästi kahdesta kahdeksaan videokameraan. Joissakin studioissa voidaan tarvittaessa kytkeä lisäkameroita. Kamerat eli kamerapäät on kytketty kaapeleilla tai langattomilla yhteyksillä kuvatarkkaamossa sijaitseviin kameroitten tarkkailuyksikköihin. Tarkkailuyksiköissä kamerat säädetään televisiotekniikan vaatimalla tavalla ja keskenään samankaltaisiksi, jotta niitten kuvia voidaan leikata keskenään. Kamera ja tarkkailuyksikkö muodostavat yhdessä monikameratuotannossa käytettävän videokameran.
Kameramiehet kuvaavat studiotilassa monikamerajärjestelmän videokameroilla. Kuvatarkkaamossa työskentelevät kuvatarkkailijat.
Valokalusto ja valotarkkaamo
Tv-studiossa on aina kiinteä, suuri valokalusto. Valaisimet on ripustettu katossa sijaitsevaan valosillastoon. Valaisimia on monenlaisia kuten kohdevalaisimia ja tasoitinvalaisimia ja seurantaheittimiä. Taustafondeja tai -verhoja voidaan valaista ramppivaloilla.
Studiotilassa sijaitsevien valaisimien tehoja säädellään valotarkkaamossa, mikä yleensä sijaitsee kuvatarkkaamon kanssa samassa tilassa.
Valotarkkaamossa työskentelee valaisijoita ja tavallisesti kuva- ja valototeutuksesta vastaava kuvaaja.
Äänitarkkaamo
Äänitarkkaamossa on äänipöytä eli äänimikseri, johon on kytketty kaikki ohjelmatuotannossa käytettävät äänilähteet kuten mikrofonit, musiikki-instrumenttien äänikaapelit, CD-soittimet, levysoittimet, kuvanauhurien äänet jne.
Äänitarkkaamossa työskentelee äänitarkkailijoita ja yleensä myös äänisuunnittelusta vastaava äänisuunnittelija tai musiikkituotannossa musiikkitarkkailija.
Kata Dalström
thumb|Kata Dalström Anna Maria Katarina ”Kata” Dalström, synt. Carlberg, (18. joulukuuta 1858 Emtöholm, Kalmarin lääni – 11. joulukuuta 1923) oli ruotsalainen kirjailija ja Ruotsin työläisliikkeen tunnetuimpia agitaattoreita.
Kata Dalström oli Johan Oscar Carlbergin ja Maria Augusta Carlswärdin tytär. Hän toimi muun muassa kansankouluttajana ("folkbildare"), kirjoitti kirjoja muun muassa pohjoismaisesta ja kreikkalaisesta mytologiasta, viikingeistä ja buddhismista. Hän oli myös mukana raittiusliikkeessä. Dalström toimi myös vaimakkaasti Norjan itsenäisyyshankkeen puolesta. Naisten äänioikeuteen hän ei panostanut, koska hän uskoi, että koko äänioikeusliike tulisi kärsimään, jos ajettaisiin kahta asiaa: miesten ja naisten äänioikeutta. Alussa Dalström oli liberaali, mutta liittyi jo 1893 sosialidemokraatteihin. Kun tämä puolue hajosi, Dalström otti askeleen yhä vasemmalle ja liittyi Zeth Höglundin puolueseen. Dalström tuki bolševikkeja Venäjän vallankumouksen aikana. Vuonna 1920 hän oli Ruotsin kommunistien delegaattina Kolmannessa internationaalissa.
Kommunistisissa piireissä Kata Dalströmiä pidettiin ihmeellisenä, koska oli syvästi uskovainen. Hän ei siis ollut ateisti kuten muut. Varsinkin Ture Nerman moitti hänen yritystään liittää kristinusko sosialismiin. Loppuelämänsä Dalström kuitenkin oli teosofi.
Teokset
thumb|Kata Dalström teoksessa Vår enighets fana [[Norrköpingissä.]]
Timo Järvinen
Timo Tapani Järvinen (s. 18. marraskuuta 1966 Helsinki) on entinen suomalainen pikaluistelija, joka myöhemmin on toiminut maajoukkuevalmentajana.
Douglass Cadwallader
Douglass Pope ("Doug") Cadwallader (29. tammikuuta 1884 Illinois – 7. helmikuuta 1971 Minneapolis, Minnesota) oli yhdysvaltalainen golfaaja. Hän kilpaili vuoden 1904 kesäolympialaisissa Saint Louisissa ja sai siellä pronssia joukkuekilpailussa United States Golf Associationin jäsenenä.
Timo Järvinen
Järvinen edusti Suomea kaksissa olympialaisissa. Calgaryssa 1988 hän sijoittui 17:nneksi 10 000 metrin ja 18:nneksi 5 000 metrin kilpailussa. Albertvillessa 1992 hän oli 21:s 10 000 metrillä ja 32:s 5 000 metrillä. EM-kilpailuissa hän sijoittui yhteispisteissä 12:nneksi vuonna 1989.
Seuratasolla Järvinen edusti Helsingin Työväen Luistelijoita. Hän voitti yleisluistelijoiden Suomen-mestaruuden vuosina 1990–1995. Hän paransi Suomen-ennätystä 10 000 metrillä (14.25,93) vuonna 1987 ja 3 000 metrillä (4.04,09) vuonna 1992.
Järvinen on toiminut Suomen Luisteluliiton maajoukkuevalmentajana vuodesta 1998. Hänen isänsä Juhani Järvinen oli pikaluistelun maailmanmestari ja maailmanennätysmies.
Vietnamin maantiede
Vietnamin maantiede on monimuotoista. Se jakautuu pohjoiseen ja keskiseen vuoristoalueeseen sekä kahden suuren joen, Punaisenjoen ja Mekongin suistoon. Pohjoisessa vuoristoalueella on maan korkein huippu, kun Annamin ylänkö muodostaa suuren osan Laosin rajasta. Maan keskiosan rannikkotasanko on kapea. Pinta-alaltaan valtio on 329 560 neliökilometriä, ja sen rajanaapurit ovat Kiina, Laos ja Kambodža.
Ilmastoltaan Vietnam on trooppinen. Maassa on myös selvä monsuunikausi. Vietnamin pohjoisosat ovat kuitenkin talvisin melko viileät, ja vuoristoalueilla saattaa sataa jopa lunta. Etelä-Vietnam on sen sijaan ilmastoltaan kuumempi, ja lämpötila on ympäri vuoden yli 20 celsiusasteessa.
Fyysinen maantiede
thumb|215px|left|[[Karstimaa|Karstimuodostelmia Halonginlahdella, Vietnamin pohjoisosassa.]] Vietnam voidaan jakaa kolmeen selvään maantieteelliseen alueeseen. Pohjoisella alueella sijaitsevat Hoàng Liên Sơn -vuoristo ja Punaisenjoen suisto. Maan keskiosissa ovat Annamin ylänkö, keskiset vuoristoalueet ja rannikkotasanko. Vietnamin eteläosaa hallitsee Mekongin suisto.
Vietnamin pohjoisosan vuoristossa sijaitsee maan korkein vuori 3 143 metrin korkuinen Phan Xi Păng. Punainenjoki virtaa Kiinan puolelta Vietnamiin syvissä rotkoissa ennen kuin muodostaa laajan suistoalueen, joka on leveydeltään suurimmillaan 241 kilometrin mittainen. Vietnamin osuus Punaisenjoen pituudesta on noin 400 kilometriä. Vietnamin pohjoisosassa on myös Halonginlahti, jossa kohoaa tuhansia pieniä dolomiitti- ja kalkkikivisaaria.
Vietnamin keskiosia hallitsee 1 100 kilometriä pitkä pohjois-eteläsuuntainen Annamin ylänkö, joka erottaa maan Laosista ja Kambodžasta. Ananmin jatkeena etelässä on vielä ns. keskinen ylänköalue. Annamin ylänkö on Vietnamin laajin yksittäinen maantieteellinen alue. Ylänkö kulkee samansuuntaisesti rannikon kanssa, ja monet sen huipuista kohoaa yli 1 800 metriin. Se muodostaa myös vedenjakajan, jonka länsipuolella olevat joet laskevat Mekongiin ja itäpuolella olevat joet Etelä-Kiinan mereen. Ylätasangon eteläosa jakautuu useisiin ylätasankoihin.
Vuoriston ja Etelä-Kiinan meren välissä on kapea rannikkokaistale. Rannikolle ovat tyypillisiä dyynit ja laguunit. Rannikkotasanko kohoaa ensin muinaisiksi alluviaaliterasseiksi, ja sitten vuoristoalueeksi. Paikoin Annamin ylängön saavuttaa rannikon ja muodostaa kallioisia niemekkeitä.
Vietnamin eteläosassa levittäytyy laaja Mekongin suistoalue. Mekong on Kaakkois-Aasian pisin joki, ja se jakautuu useisiin uomiin suistoalueellaan. Suisto on laajuudeltaan 60 023 neliökilometriä. Suiston pohjoisosassa Châu Phústa yläjuoksun suuntaan Mekongin suistossa on korkeita rantavalleja, joiden takana on laajoja syvänteitä. Suiston eteläosassa Mekong laskee kantamansa sedimentin ja muodostaa silttisaaria. Suistoalueen eteläpuolella on Vietnamin eteläisimmät osat, jotka ovat metsäistä ja soistunutta alankoa. Mekongin suiston pohjoispuolella on Saigon- ja Đồng Nai -jokien muodostamia alluviaalitasankoja.
Kallioperä
Vietnamin kallioperä jaetaan viiteen alueeseen: koillisosaan, luoteisosaan, Truong Soniin, Kon Tumiin ja Namboon. Koillisosa on osa Etelä-Kiinan laattaa, josta on löydetty kerrostumia varhaiselta paleotsooiselta kaudelta ja kvartäärikaudelta. Luoteisosa ja Truong Son ovat poimuttuneita paleotsooisia rakenteita, joissa on paksuja paleotsooisia muodostumia. Prekambrikauden kerrostumat ovat yleisiä Punaisenjoen siirroksessa ja Fansipanin vuoristossa, samoin kuin Kon Tumin alueella. Nambon aluetta peittää paksu (yli 6 km) kerros kenotsooisia muodostumia, jotka kertyivät aikanaan hautavajoamaan. Moniin vastaaviin hautavajoama-alueisiin kertyi sedimenttejä mesotsooisella kaudella.
Tärkeimpiä Vietnamista löytyviä jalokiviä ovat rubiinit, safiirit, akvamariinit ja topaasit. Rubiineita löydetään maan pohjoisosasta. Topaaseita ja akvamariineja löytyy pegmatiitista Thanh Hóan ja Vĩnh Phúcin maakunnista. Eteläosan kenotsooisesta basaltista voi löytyä taloudellisesti merkittäviä määriä safiireita, zirkoneja ja peridootteja.
Kulttuurimaantiede
thumb|225px|Vietnamin suurimman kaupungin [[Hồ Chí Minhin kaupunki|Hồ Chí Minhin kaupungin siluettia.]] Pohjoisen Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Punaisenjoen suistoalueella, jossa asuu noin 90 prosenttia Pohjois-Vietnamin asukkaista. Alueen suurin kaupunki on miljoonakaupunki Hanoi. Punaisenjoen suisto on hyvin hedelmällistä aluetta, ja sen pystyy ruokkimaan laajan maatalousväestön. Tulvat ovat olleet suistoalueen ongelmana. Punaisenjoen suistoa halkookin laaja ojien verkosto, jonka tarkoituksena on tulvien estäminen. Vanhimmat ojat ovat yli 2 000 vuotta vanhoja. Vietnamin suurin asutuskeskittymä on Mekongin suiston pohjoispuolella oleva Hồ Chí Minhin kaupunki, joka on Saigon-joen varrella. Se on yksi maailman tiheimmin asuttuja alueita.
Vietnamin keskiosien merkittävimmät kaupungit ovat rannikkoseudulla. Vuoristossa asuu monia Vietnamin vuoristokansoista, jotka harjoittavat kaskiviljelyä. Vietnamin hallitus on pyrkinyt helpottamaan kaupunkiseutujen liikakansoitusta perustumalla vuoristoon uusia talousalueita.
Vietnamin suurimmat kaupungit ovat (suluissa asukasluku 2009)
Ilmasto
Vietnamin ilmastoon vaikuttaa sen sijainti Kravun kääntöpiirin ja Päiväntasaajan välissä. Vietnamin ilmasto onkin kostea, ja maan keskilämpötila on 22 °C, mutta lukema vaihtelee selvästi alueittain.
Keski-Aasiasta puhaltavat tuulet vaikuttavat Pohjois-Vietnamin ilmastoon. Marras-huhtikuusta pohjoisessa on melko viileä ja kostea talvi, johon vaikuttavat polaariset ilmamassat, jotka saapuvat Vietnamiin Siperiasta ja Kiinasta. Vuoristoalueilla lämpötila laskee nollan asteen seutuville. Näillä alueilla talvisin sataa myös yleensä hieman lunta. Talvikuukausien aikana myös sataa usein viileää tihkusadetta. Kesällä touko-lokakuussa lämpötilat ovat korkeampia ja sateet rankempia. Lisäksi taifuuneja esiintyy. Maan pohjois- ja keskiosissa lämpimimmät kuukaudet ovat kesä-, heinä- ja elokuu. Lämpötila vaihtelee keskimäärin 14 °C:een ja 32 °C:een välillä.
Ilmasto muuttuu hiljalleen Vietnamin keskiosissa etelään päin mentäessä trooppisemmaksi. Suurin piirtein maan keskiosassa olevassa Huếssa kylmäkausi on marraskuusta maaliskuulle, ja sen aikana sataa jatkuvasti tihkua. Vietnamin eteläosassa on rikkonainen sadekausi toukokuusta lokakuulle. Etelän lämpimimmät kuukaudet ovat maalis-toukokuu, jolloin lämpötila voi nousta 35 °C:seen. Normaalisti lämpötila vaihtelee 21–31 °C:een välillä.
Monsuunit tuovat lähes koko Vietnamiin toukokuun ja joulukuun välisenä aikana lämmintä ilmaa, ja ilman kosteus on 80–100%. Monsuunikaudella eteläinen rannikko Nha Trangista Cà Mauhun kärsii taifuuneista. Sisämaan vuoristoseuduilla ilmasto on viileämpää ja öisin lämpötila laskee selvästi. Keskinen ylänköalue on Vietnamin kostein alue, ja siellä sataa keskimäärin 3300 millimetriä vuodessa, kun pohjoisen keskiarvo on noin 1830 millimetriä ja etelän 2060 millimetriä vuodessa.
Kasvillisuus
thumb|225px|[[Nipapalmuja (Nypa fruticans) Mekongin suistossa.]] Esihistoriallisina aikoina Vietnamia peitti tiheä trooppinen metsä. Tuosta metsästä iso osa on hävitetty, mutta metsät kattavat edelleen noin 40 prosenttia Vietnamin pinta-alasta. Kasvilajeja maassa on arvioitu olevan noin 12 000.
Vietnamin eteläosassa kasvaa ainavihantaa kuivametsää, jonka vallitsevat puulajit kuuluvat dipterokarpuskasveihin. Eteläisen Vietnamin kuivista alankometsistä on enää hyvin vähän jäljellä. Annamin ylänkö muodostaa taakseen sateen katvealueen, jonka kukkuloilla kasvaa pensaikkoisia metsiä. Laaksoista löytyy Baeckea-suvun pensaita. Rannikon dyyneillä on ainutlaatuinen kasvilajisto, johon kuuluu kasveja, joita ei tavata muualla, kuten kaksi dipterokarpuskasvilajia. Yli 90 prosenttia rannikon metsistä on kuitenkin kaadettu. Pohjois-Vietnamin alankometsät ovat kärsineet eteläisten metsien tavoin, ja niiden tärkeimmät puulajit kuuluvat Madhuca-sukuun.
Etelä-Vietnamin maaseudulla villejä banaanipuita ja kookospalmuja. Bambut ovat myös yleisiä alueilla, joilla ei kasva metsää.
Annamin ylängön kosteammissa olosuhteissa kasvaa metsää, jonka valtalajeihin kuuluvat Elaeocarpus-suvun puut, tammet, laakerikasvit ja podokarpuskasvit. Annamin ylänkö on erillään muista samantapaisista seuduista, joten alueen lajistoon kuuluu paljon endeemisiä lajeja.
Mekongin varrella on tulvatasankoja, joilla kasvaa ruohoa, pensaita ja metsiä. Mekongin suiston alajuoksulla kasvisto muuttuu mangroveksi, jota on koko Vietnamin rannikolla Mekongilta Punaisellejoelle.
Eläimistö
Alankometsien nisäkkäisiin kuuluvat mm. aasiannorsu, bantengi, gauri ja hyvin pieni populaatio jaavansarvikuonoja. Petonisäkkäitä alueella ovat tiikeri, malaijikarhu, leopardi ja puuleopardi. Pohjoisen alankometsissä tavataan muun muassa harvinaista indokiinangibbonia ja kiinanlanguria. Alueella elää lisäksi endeeminen Paracoelops megalotis -lepakkolaji. Annamin ylänköjen metsissä asuu monia endeemisiä lajeja. Ylängöltä löydettiin 1990-luvulla viisi uutta nisäkäslajiakin: ensin saola ja jättimuntjakki. ja vuonna 1997 toinen muntjakkilaji Muntiacus truongsonensis sekä herttua-apinan sukuinen Pygathrix cinerea. Vuonna 1999 löytyi jänislaji Nesolagus timminsi.
Mekongin varrella on runsas lintulajisto, johon kuuluvat jokihyyppä, luhtatasku ja pikkupääskykahlaaja, joka pesii joen hiekkasärkillä, joilla saattaa myös olla siaminkrokotiileja. Kausittain tulvivissa ruohikkomailla ja metsissä elää sumatransorsia, aasianuikkukanoja ja viherriikinkukkoja. Joen kalastoon kuuluvat karpit, raitakäärmeenpääkala, rihmakalat ja monnikalat, joihin kuuluu myös uhanalainen jättihaimonni. Mekongin nisäkäslajeja ovat iravadindelfiini, lyhytkarvasaukko ja kalastajakissa.
Sekä Mekongin että Punaisenjoen suistot ovat muuttolinnuille tärkeitä alueita. Esimerkiksi Punaisenjoen alueella talvehtii muutamia harvinaisia lintulajeja, kuten lusikkasirri ja pikkukapustahaikara.
Annamin ylängöllä elää viisi kotoperäistä ja viisi lähes kotoperäistä lintulajia. Niistä kolme kuuluu aitokanoihin, kuusi timaleihin ja yksi peippoihin.
Kansallispuistot
Halonginlahti ja Phong Nha-Kẻ Bàngin kansallispuisto kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon. Vuonna 2020 Vietnamissa oli yhteensä 33 kansallispuistoa, ja suojelualueiksi on merkitty noin kymmenesosa maan pinta-alasta. Suojellut metsät esimerkiksi Annamin ylängöllä ovat kuitenkin pirstaleisia, ja osa suojelualueista on olemassa vain paperilla ilman kunnollista hallintoa ja suojelutoimia.
Matkailijoiden suosimia kansallispuistoja ovat