cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peräpäänkoe
Juoni
Koulussa Kyle pyytää lupaa opettaja Garrisonilta Iken etsimiseen, mutta Mr. Garrison ei anna Kylelle lupaa. Samalla Cartman pieree tulta. Kun pojat kertovat tapahtuneesta Chefille, tämä auttaa poikia pääsemään koulusta painamalla hälytysnappia. Ulkona Cartman alkaa yhtäkkiä laulamaan ja tanssimaan. Pian tämän jälkeen, avaruusalus ilmestyy poikien ylle. Kyle heittää kiven avaruusalusta päin ja avaruusalus ampuu takaisin heittäen Kennyn tielle, jossa lehmät ja poliisiauto ajavat Kennyn yli.
Stan ja Kyle tapaavat Wendyn lammikolla. Lammikolla Wendy ehdottaa, että he käyttäisivät avaruusolioiden Cartmaniin asettamaa  konetta alieneiden kutsumiseen. Cartmanin peräpäästä tulee suuri satelliittilautanen. Avaruusalus saapuu ja Ike hyppää avaruusaluksesta. Samalla alienit puhuvat lehmien kanssa ja kertovat heille, että heidän tutkimusten mukaan lehmät ovat älykkäimpiä eläimiä maapallolla.
Aiheesta muualla
Episodi di South Park (prima stagione) Lista över avsnitt av South Park
James Patrick Keleher
James Patrick Keleher (s. 31. heinäkuuta 1931 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki papiksi Chicagon arkkihiippakuntaan Samuel Alphonsius Stritch 12. huhtikuuta 1958, ja hänet nimitettiin Bellevillen hiippakunnan johtoon 20. lokakuuta 1984. Piispaksi vihkiminen seurasi 11. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Joseph Louis Bernardin, jota avustivat William Michael Cosgrove ja Thomas Joseph Murphy.
Keleher sai 28. kesäkuuta 1993 nimityksen Kansas City in Kansasin arkkipiispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 8. syyskuuta. Hän erosi tehtävistään arkkihiippakunnan johdossa 15. tammikuuta 2005.
Raunikkivyökoi
Raunikkivyökoi eli raunikkikoi (Caryocolum petryi) on harvinainen, jäytäjäkoihin lukeutuva pieni perhoslaji. Se on Suomessa luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi (CR) ja rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksella.
Koko ja ulkonäkö
Pieni, tummanharmaa perhonen, jonka etusiivissä on muutamia, hieman vaaleampia poikkijuovia. Takasiivet ovat ruskeat. Siipiväli 9–11 mm.
Levinneisyys ja lentoaika
Keski-Euroopassa sekä osassa Pohjoismaita ja Baltiaa tavattava laji. Suomessa lajin ainoa esiintymispaikka on Säkylässä. Perhosia on tavattu heinäkuusta elokuun alkuun.
Elinympäristö ja elintavat
Paahdeympäristöä vaativa laji. Suomessa ainoa tunnettu esiintymispaikka on Säkylässä, Porin prikaatin harjoitusalueella, missä kovapanosammunnat pitävät maaston riittävän avoimena. Toukka elää ravintokasvin yhteenkudotuista lehdistä muodostuvan putken sisällä ja myös koteloituu putken sisään.
Laji on Suomessa rauhoitettu ja yhden perhosen ohjeellinen arvo on 1682 euroa.
Ravintokasvi
Toukan ravintokasvi on Suomessa kangasraunikki (Gypsophila fastigiata), ulkomailla myös muutamat muut raunikkilajit.
Uimahypyt kesäolympialaisissa 1936
right|200px Berliinin kesäolympialaisissa 1936 kilpailtiin uimahypyissä maanantaista 10. lokakuuta lauantaihin 15. lokakuuta. Kilpailutapahtumia oli neljä, 3 metrin ponnahduslauta ja 10 metrin kerroshypyt sekä miehille että naisille. Yhdysvallat oli näiden olympialaisten suvereeni uimahyppymahti, sillä maa kahmi peräti kymmenen 12:sta jaossa olleesta mitalista.
Miehet
right|200px
Osallistujat
Yhteensä 69 uimahyppääjää (39 miestä ja 30 naista) 21 valtiosta osallistui Berliinin olympialaisten uimahyppykilpailuihin:
Mitalitaulukko
Mitalitaulukon voitti ylivoimaisesti Yhdysvallat, jonka lisäksi vain isäntämaa Saksa pääsi mitaleille.
Mäntykasvit
Kuvaus
Mäntykasvit ovat monivuotisia puuvartisia kasveja. Ne ovat enimmäkseen puita, mutta jotkin lajit voivat olla pensaita. Heimoon kuuluu monia hyvin suurikokoisia puita, joista suurimmat, douglaskuusi (Pseudotsuga menziesii) ja sitkankuusi (Picea sitchensis), kasvavat lähes satametrisiksi. Mäntykasveilla on usein vahva apikaalidominanssi, joten puun latva- eli johtoverso kasvaa muita versoja voimakkaammin, mistä aiheutuu puiden latvuksen tyypillinen kartiomainen muoto. Monet mäntykasvit palauttavat apikaalidominanssin latvan katkettuakin kehittämällä uuden johtoverson. Pääversot haarautuvat säteittäin symmetrisesti. Sivuversot ovat useimmilla mäntykasveilla pitkiä ja pääversojen kaltaisia, mutta lehtikuusilla (Larix), kultalehtikuusilla (Pseudolarix) ja setreillä (Cedrus) on lyhyitä lyhytversoja ja männyillä (Pinus) hyvin lyhyitä kääpiöversoja, joissa kasvaa vain yksi neulaskimppu.
Juuristo koostuu tavallisesti sekä suurista puuvartisista juurista että niiden kärjessä kasvavista ohuista sienijuurista. Mäntykasvien sienijuuret ovat tyypiltään pintasienijuuria eli ektomykorritsaa, jossa symbioottisen sienen rihmasto kasvaa kasvin solujen välissä, mutta ei läpäise soluseiniä.
Lehdet ovat yksinkertaisia ja muodoltaan tasasoukkia tai neulasmaisia. Niitä kutsutaan tavallisesti neulasiksi. Neulasessa on yksi tai kaksi johtojännettä ja yksi tai useampi pihkatiehyt. Neulaset ovat useimmiten asettuneet versoihin kierteisesti, mutta joillakin lajeilla ne ovat kääntyneet tyvestä siten, että ne asettuvat verson ympärille kampamaisesti kahteen riviin. Neulaset kasvavat useimmilla suvuilla yksittäin, mutta männyillä yleensä 2–5 neulasen kimpuissa. Sirkkalehtiä on yleensä kahdesta viiteentoista, joskus yli 20. Suurin osa mäntykasveista on ainavihantia, ja tavallisesti yksittäinen lehti pysyy puussa useita vuosia. Lehtikuuset ja kultalehtikuuset ovat kuitenkin kesävihantia ja pudottavat lehtensä vuosittain.
Mäntykasvit ovat yksikotisia, joten samalla yksilöllä on sekä hede- että emilehtiä. Emilehtien eli käpysuomujen ja peitinsuomujen muodostamia emikukintoja kutsutaan kävyiksi. Kävyt kasvavat yksittäin tai ryppäissä, tavallisesti lateraalisesti versojen sivussa, mutta joillakin kuusilla (Picea) ja hemlokeilla (Tsuga) versojen kärjissä. Kävyt kypsyvät yleensä yhdessä vuodessa, mutta männyillä kahdessa tai kolmessa. Joillakin mänty- ja kuusilajeilla kävyt ovat serotiinisia, joten niiden käpysuomut pysyvät kävyn kypsymisen jälkeenkin kiinni, kunnes metsäpalon aiheuttama kuumuus kuivattaa kävyt. Käpysuomut ovat yleensä litteitä ja asettuneet kierteisesti. Hedelehdistä eli sporofylleistä muodostuvat hedekävyt eli hedekukinnot kasvavat lehtihangoissa. Ne kehittyvät ja varisevat yhden kasvukauden aikana. Siemeniä kehittyy kaksi jokaista käpysuomua kohden. Siemenet ovat siivellisiä, mutta joillakin mäntylajeilla lenninsiipi on hyvin lyhyt tai surkastunut.
Levinneisyys
Mäntykasveja esiintyy laajalti pohjoisen pallonpuoliskon kylmillä, lauhkeilla, subtrooppisilla ja trooppisilla alueilla. Yksi laji, indonesianmänty (Pinus merkusii) esiintyy luonnonvaraisena myös päiväntasaajan eteläpuolella eteläisellä pallonpuoliskolla Sumatran saarella. Männyt, kuuset, pihdat ja lehtikuuset ovat suuressa osaa Pohjois-Amerikkaa ja pohjoista Euraasiaa metsien hallitsevia puita ja muodostavat pohjoisen havumetsävyöhykkeen.
Ekologia
Mäntykasvit ovat sopeutuneet monenlaisiin elinympäristöihin. Monet heimon lajit, erityisesti monet kuuset, männyt ja lehtikuuset ovat sopeutuneet kylmiin talviin ja kasvavat pohjoisella puurajalla suuressa osaa pohjoista pallonpuoliskoa. Dahurianlehtikuusi (Larix gmelinii) kasvaa 75. pohjoisella leveysasteella ja on siten maailman pohjoisimpana menestyvä puulaji. Jotkin mäntykasvit, erityisesti monet männyt, ovat sopeutuneet kuiviin aavikko- tai puoliaavikko-oloihin ja usein toistuviin maastopaloihin. Jotkin heimon lajit, kuten karibianmänty (Pinus caribaea) ja khasinmänty (Pinus kesiya) kasvavat trooppisessa monsuuni-ilmastossa.
Useat mäntykasvilajit ovat hyvinkin pitkäikäisiä ja monet vanhimmista puista kuuluvat heimoon. Vanhin koskaan tunnettu yksittäinen puuyksilö on Kalifornian White Mountains -vuoristossa kasvava okakäpymänty (Pinus longaeva), jonka laskettiin olevan 5 060 vuotta vanha vuonna 2012.
Luokittelu
Mäntykasvit on perinteisesti jaettu neljään alaheimoon käpyjen muodon perusteella. Sukuja tunnetaan yksitoista:
Formula Masters China
Formula Masters China (tunnettu aiemmin nimellä Formula Pilota China) oli aasialainen moottoriurheilusarja. Sarja aloitettiin vuonna 2011. Sarja toimi yhdessä Euroopassa ajettavan Formula Abarth -sarjan kanssa. Sarjan kilpailuja ajettiin pääosin Kiinassa, mutta sen lisäksi ajettiin muun muassa Malesiassa, Taiwanissa ja Etelä-Koreassa. Pisteitä jaettiin kymmenelle parhaale kuljettajalle järjestyksessä 20, 15, 12, 10, 8, 6, 4, 3, 2, 1. Paalupaikan ajanut kuljettaja sai yhden lisäpisteen. Sarjan mestaruuden voittivat Mathéo Tuscher, Antonio Giovinazzi, Aidan Wright, James Munro, Martin Rump, Philip Hamprecht ja Taylor Cockerton. Sarja lakkautettiin vuoden 2017 jälkeen.
K. M. Forsberg
Karl Matias (Matthias) Forsberg (22. elokuuta 1825 Tampere – 12. helmikuuta 1868 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja kirjallisuuden suomentaja.
Forsbergin vanhemmat olivat tamperelainen räätäli sekä ruokatavarakauppias Karl Fredrik Forsberg ja Margareta Nyström. Hän kävi Turun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Turun lukiosta 1845. Forsberg opiskeli Helsingin yliopistossa valmistuen filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1850, lääketieteen kandidaatiksi 1855, lääketieteen lisensiaatiksi 1859 ja lääketieteen tohtoriksi 1860. Hän harjoitti sitten lääkärintointa Helsingissä.
Forsberg teki itsemurhan helmikuussa 1868.
Bernard Jean
Joseph Christian Bernard Jean (s. 21. syyskuuta 1948 Kénogami, Québec, Kanada) on kanadalainen oboisti. Hän voitti ensipalkinnon oboensoitossa Québecin musiikkikonservatoriossa (1968) ja ensipalkinnot sekä oboensoitossa että kamarimusiikissa Pariisin konservatoriossa (1970, 1971). Hän suoritti opintoja myös Unkarissa. Hänen opettajiaan olivat Réal Gagnier ja Jacques Simard. Hän voitti vuonna 1966 palkinnon Kanadan musiikkikilpailussa. Vuosina 1966–1968 hän soitti englannintorvea Québecin sinfoniaorkesterissa.
Myöhemmin Jean muun muassa toimi ensioboistina Québecin sinfoniaorkesterissa ja opetti Lavalin yliopistossa, Québecin musiikkikonservatoriossa sekä Trois-Rivièresin konservatoriossa. Hänestä tuli vuonna 1972 Québecin puhallinkvintetin perustajajäsen. Hän teki kokoonpanon kanssa levytyksiä ja lisäksi kiersi Saksassa pianisti Colombe Pelletierin duokumppanina. Urkuri Monique Gendronin kanssa Jean levytti Johann Sebastian Bachin ja Georg Friedrich Händelin sonaatit sekä Bengt Hambraeusin Variations sur un thème de Gilles Vigneault -teoksen'' (1988). Hän perusti vuonna 1987 Ensemble St-Louis-de-Francen.
Jeanin johdolla opiskelleisiin lukeutuu Louise Pellerin.
Henry Joseph Mansell
pienoiskuva Henry Joseph Mansell (s. 10. lokakuuta 1937 New York) on yhdysvaltalainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi New Yorkin arkkihiippakuntaan 19. joulukuuta 1962 ja nimitettiin sen vihkipiispaksi sekä Marazanaen titulaaripiispaksi 24. marraskuuta 1992. Piispaksi vihkiminen seurasi 6. tammikuuta 1993. Pääkonsekraattorina toimi paavi Johannes Paavali II, jota avustivat Giovanni Battista Re ja Justin Francis Rigali.
Mansell sai 18. huhtikuuta 1995 nimityksen Buffalon piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 12. kesäkuuta. Hänet nimitettiin 20. lokakuuta 2003 Hartfordin arkkipiispaksi, ja tähän virkaan hänet asetettiin 18. joulukuuta.
Henki ja kirjain
Henki ja kirjain (, "Hengestä ja kirjaimesta") on kirkkoisä Augustinuksen kirjoittama kristillinen teologinen teos, joka käsittelee pelastusoppia. Augustinus esittelee siinä näkemyksensä laista, armosta ja vanhurskauttamisesta. Teoksella on ollut suuri merkitys uskonpuhdistuksen teologiassa, ja se on vaikuttanut muun muassa Martti Lutheriin ja Jean Calviniin.
Historia
Augustinus kirjoitti teoksen vuonna 412. Hän osoitti sen ystävälleen tribuuni Marcellinus Karthagolaiselle. Tämä oli lukenut kaksi Augustinuksen kirjaa, joista toinen käsitteli lapsikastetta (De baptismo parvulorum) ja toinen ihmisen vanhurskautta (De perfectione iustitiae hominis). Hän oli kuitenkin halunnut tietää enemmän siitä Augustinuksen ristiriitaiselta kuulostavasta väitteestä, että ihminen voi olla Jumalan avulla täydellisen synnitön ja vanhurskas, vaikka kukaan ei olekaan ollut eläessään näin vanhurskas, eikä tule olemaankaan.
Ajatuksiinsa Augustinus sai paljon vaikutteita apostoli Paavalilta. Henki ja kirjain vaikutti suuresti Martti Lutheriin ja uskonpuhdistuksen teologiaan. Luther sanoi itse löytäneensä teoksesta vahvistuksen omalle julistukselleen, jonka mukaan ihminen vanhurskautuu Jumalalta lahjaksi saadun armon kautta. Teos vaikutti paljon myös muun muassa Jean Calviniin.
Sisältö
Augustinuksen teos koostuu 36 luvusta. Sisältö on jaettu myös toisella tavalla yhteensä 66 numeroituun tekstinosaan, niin että lyhyimmät luvut sisältävät yhden osan, pidemmät useita.
Augustinus katsoo, että ihmiselle on vaarallista kieltää armon välttämättömyys pelastukselle. Armo on ihmiselle annettu Pyhän Hengen lahja, kun taas laki ilman eläväksi tekevää Henkeä on tappava kirjain. Teoksen nimi on peräisin tästä ajatuksesta. Augustinus tukee näkemyksiään Paavalin kirjeillä: laki suorastaan suurentaa synnin tuomalla sen esille.
Tämän jälkeen Augustinus käsittelee pelagiolaisten käsitystä vanhurskauttamisesta sekä sitä, mitä Vanhan testamentin (Mooseksen) laki ja profeettojen kirjat todistavat Jumalan vanhurskaudesta; mitä varten laki on annettu ihmisille; ja mitä Raamattu tarkoittaa "Jumalan vanhurskaudella". Laista Augustinus siirtyy armoon sekä vanhan ja uuden liiton väliseen eroon lain ja armon suhteen. Augustinuksen mukaan Jumalan ja ihmisten välille tarvittiin uusi liitto, koska vanhan liiton laki ei pystynyt parantamaan ihmisiä; siksi tarvittiin uusi Henki, joka parantaa uuden ihmisen vanhan ihmisen syyllisyydestä.
Augustinus katsoo, että Jumalan kuva ei ole kokonaan hävinnyt ihmisestä. Armon tehtävänä on uudistaa tämä ihmisen luonnossa oleva kuva. Augustinus lainaa Paavalia esittäessään, että vaikka uskovat kokevatkin muutoksen jo eläessään, he tulevat täydellistymään vasta Kristuksen palatessa. Jumala itsessään on oleva palkkio, päämäärä ja täydellinen autuus.
Lopuksi Augustinus korostaa, että vanhurskaus on Jumalan antama lahja. Armo ei kuitenkaan tee ihmisen vapaata tahtoa tyhjäksi, vaan vahvistaa sen; aivan samoin kuin armo ei tee lakia tyhjäksi vaan vahvistaa sen. Lain voi täyttää vain ihmisen vapaan tahdon tekemän ratkaisun kautta. Laki kuitenkin herättää synnintunnon. Tämän taas parantaa armo. Näin armo tekee terveeksi ihmisen vapaan tahdon, joka valitsee vanhurskauden rakastamisen ilman pakkoa. Myös usko on ihmisen omassa vallassa, niin että jokainen voi uskoa vapaasta tahdostaan.
Suomen Jätskiauto
Suomen Jätskiauto Oy on suomalaisomistuksessa oleva vuonna 2014 perustettu yritys. Se myy jäätelöä jäätelöautoilla. Vuoden 2018 sesonkiaikaan Suomen Jätskiauto työllistää noin 110 työntekijää. Suomen Jätskiauton toiminta perustuu franchising-yrittäjyyteen.
Historia
Suomen Jätskiauton toimitusjohtaja Veijo Laitinen päätti perustaa Suomen Jätskiauton Kotijäätelön lopettamisen jälkeen muiden yrittäjien kanssa vuonna 2014. Vanhoilla yrittäjillä oli Veijo Laitisen mukaan tieto siitä, miksi toiminta ei ollut kannattavaa. Suomen Jätskiauto ei esimerkiksi toimi talvisin.
Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 1978–1979
Saksan Bundesliigan kausi 1978–1979 oli järjestyksessään 16. Bundesliigan, Länsi-Saksa n pääsarjan, kausi. Se alkoi 11. elokuuta 1978 ja päättyi 9. kesäkuuta 1979. Hallitsevana mestarina kauteen lähti 1. FC Köln.
Sarjajärjestelmä
Jokainen joukkue pelasi kaksi peliä toisiaan vastaan joukkue, yhden kotona ja yhden vieraissa. Joukkueet saivat kaksi pistettä voitosta ja yhden pisteen tasapelistä. Jos kaksi tai useampi joukkueista oli tasapisteissä, sijoitus määräytyi maalierolla ja jos vielä tasan, niin tehdyt maalit ratkaisivat. Joukkue, jolla oli eniten pisteitä kruunattiin mestariksi ja kolme vähiten pisteitä kerännyttä joukkuetta putosi seuraavaksi kaudeksi 2. Bundesliigaan.
Gampr
Gampr (arm. գամփռ) on armenialainen koirarotu jonka paikalliset kehittivät alkukantaisella jalostuksella kotimaansa ylängöillä mukaan lukien nykyisen Itä-Anatolian alueen.
Ulkonäkö
Nykyinen gampr on muuttunut vähän historiansa Armenian ylängöillä aikana. Se on yksi harvoista luonnonroduista joita ei jalostettu tiukkojen ulkonäkökriteerien perusteella. Sillä säilyi yhtä laaja geneettinen monimuotoisuus kuin muilla koiraroduilla alun perin. Tätä geneettistä monimuotoisuutta edistivät spontaani ja joissain tapauksissa myös tarkoituksellinen säännöllinen risteyttäminen paikallisten susien kanssa, mitä tapahtuu jopa nykyisinkin. Gampr eroaa muista roduista elinvoimaisuudellaan, itsenäisyydellään, mielellään, vahvalla itsesuojeluvaistollaan, kyvyllään karjan luotettavaan puolustamiseen ja suojeluun ja ystävällisyydellään ihmisiä kohtaan.
Pää
Vaikuttava, kookas, selväpiirteinen, hyvin kehittynyt, mutta ilman erottuvia poskiluita tai merkkejä kuivuudesta. Kallo-osa on leveä, otsapenger loiva. Gamprilla on tunnusomaiset voimakkaat leuat. Yleensä kallo kattaa 60 % pään kokonaispituudesta ja kuono loput 40 %. Otsa on suora ja lähes yhdensuuntainen kuononselän kanssa. Posket ovat täyteläiset, kuivat ja puhtaat. Korvat ovat hieman silmien tason alapuolella. Silmien väri on karvapeitteen väritystä tummempi. Silmät ovat suhteellisen pienet, mantelinmuotoiset, syvälle asettuneet, hieman viistot ja niissä on älykäs, kopea ja vakava katse. Vakava ja tuima katse näkyy jopa muutaman viikon ikäisillä pennuilla. Hampaat ovat valkoiset, vahvat, hyvin kehittyneet ja lähelle toisiaan sijoittuneet. Hampaiden keskikohdat sijoittuvat samalle viivalle. Leikkaava purenta. Kaula on voimakas, lihaksikas, keskipitkä ja siinä on keskisuuri kallistus.
Saksan jalkapallon 1. Bundesliiga 1978–1979
Kauden yhteenveto
Mestaruuden voitti ensimmäistä Bundesliigan ja neljättä Saksan mestaruutta juhlinut HSV, pisteen erolla toiseksi sijoittuneeseen VfB Stuttgartiin. HSV teki eniten ja päästi vähiten maaleja. Joukkueen paras maalintekijä oli englantilainen Kevin Keegan 17 maalillaan. Maalipörssin voitti Düsseldorfin Klaus Allofs 22 maalillaan.
Kaikki kaudeksi 1978–1979 1. Bundesliigaan nousseet joukkueet putosivat. 16. sijalle jäi Arminia Bielefeld, toiseksi viimeiseksi FC Nürnberg ja viimeiselle sijalle SV Darmstadt 98.
Gampr
Runko
Runko on pitkä, indeksi 108-110 %. Rintakehä on leveä, syvä ja hieman pyöristynyt. Alemman rintakehän linjan tulee olla kyynärvartta alempana. Vatsalinja jatkaa rintakehän linjaa ja on hieman sisäänvetäytynyt. Olkavarsien pää on hieman huomattavissa selän kohdalla. Selkä on leveä, suora, lihaksikas ja vahva. Vyötärö on lyhyt ja lihaksikas. Lautaset ovat suuret, leveät ja suorat.
Koko
Uroksen säkäkorkeus on vähintään 65 cm ja nartun vähintään 62 cm. Painon tulee vastata koiran kokonaiskokoa ja se vaihtelee yleensä 45–50 kilogrammasta 60 kilogrammaan.
Häntä
Ylöskiinnittynyt, tyynenä alempana. Kävellessä ja ärsytettynä se nousee selän ylle ja muuttuu sirpin tai renkaan muotoiseksi.
Eturaajat
Eturaajat ovat edestä katsottuna suorat ja yhdensuuntaiset toisiinsa nähden. Kyynärvarret ja olkaluut ovat pitkät ja muodostavat 108-110 asteen kulman olka-lapanivelen kohdalla. Etuvarret ovat suorat, massiiviset ja yhdensuuntaiset. Sivusta katsottuna ranteet ovat ristiin asettuneet.
Käpälät
Pyöreät, lujat, kovat, kuroutuneet. Pehmeät anturat.
Karvapeite
Yleensä lyhyttä kuonossa, korvissa ja eturaajoissa. Kaksinkertaisen karvapeitteen ja alusvillan tulee olla hyvinkehittynyt jotta se voisi suojella koiraa minkälaisessa ilmastossa tahansa. Riippuen karvan pituudesta, on olemassa kaksi karvamuunnosta: pitkäkarvainen - pitkin päällyskarvoin - ja lyhytkarvainen - tihein, suhteellisen lyhyin karvoin.
Caulastraea
Caulastraea on kivikorallien suku, johon kuuluu neljä lajia. Niitä pidetään joskus meriakvaarioissa. Ne luokitellaan pitkäpolyyppisiin eli LPS-kivikoralleihin. Muodoltaan ne ovat monihaarasia trumpettimaisten oksien muodostamia kimppuja. Jokaisen ”trumpetin” päästä aukeaa rengas läpikuultavia polttiaislonkeroita.
Gampr
Karvan väri
Ruskea ja laikukas eivät ole toivottuja.
Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoona
Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoona (eli SPKRP) oli sosialistien Ruotsissa vuonna 1919 perustama aseellinen, vapaaehtoisista muodostettu joukko-osasto, jonka tarkoituksena oli valmistella hyökkäystä Ruotsista Pohjois-Suomen alueelle. Pataljoonalla oli oma ohjesääntö ja myös erillinen sotilaallinen päiväkäsky, jossa määriteltiin joukko-osaston tavoitteet. Pataljoonan perustava päiväkäsky annettiin 1. huhtikuuta 1919.
Caulastraea
Monet Caulastraea-korallit fluoresoivat, eli hohtavat vihreinä jonkin aikaa pimeäntulon jälkeen.
Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoona
Pataljoonan esikuntaan kuului seuraavia, salanimiä käyttäneitä, mutta myöhemmin tunnistettuja henkilöitä: komentaja Mäntymäki (Jussi Railo), suomalainen apulainen Heino (Mauno Heimo), ruotsalainen apulainen Fredriksson (Henrik Johan Paulin), adjutantti Korpela (Yrjö Karppanen), taloudenhoitaja Vinter (Herman Hurmevaara), apulaistaloudenhoitaja Bohlin (nimeä ei tiedetä), instruktöri eli sotilasohjaaja Kivi (jääkäri Heikki Feodor Repo) ja terveysasiamies Feld (nimeä ei tiedetä).
Caulastraea
Yleisin laji Caulastraea furcata voi muodostaa hiekkapohjalle jopa viisimetrisiä kasvustoja. Se elää alueilla, joissa on kirkas vesi eikä liian kovia virtauksia.
Suomen punaisen kaartin Ruotsin pataljoona
Osastoon kuuluvia harjoitteli Luulajassa, Malmivaarassa, Jällivaarassa ja Kiirunassa sekä Seittenkarissa. Pataljoonan komentajana toimi 1919–1920 Jussi Railo. Sen toiminta hiipui vuoteen 1921 mennessä, kun Ruotsin valtiollinen poliisi oli paljastanut organisaation ja sen hyökkäyksen valmistelun.
Gampr
Liikkeet
Nopeat, vapaat ja hyvin tasapainottuneet. Etu- ja takaraajat liikkuvat yhdensuuntaisesti.
Virheet
Huomattava ero rotumääritelmän mukaiseen kokoon. Vaaleat silmät ja kirsu. Liian pitkä, lyhyt tai kapea kuono. Keltaiset hampaat. Pyöreät, kierot, ulkonevat silmät. Lyhyys rungon tyypissä. Veltto tai köyry selkä, möhömaha, pitkät ranteet, lyhyet lautaset. Muu kuin leikkaava purenta.
Hylkäävät virheet
Näytetty pelkurimaisuus tai virulenssi. Kaksikerroksisen karvapeitteen ja alusvillan puuttuminen. Piilokiveksisyys. Sokeus tai kuurous.
Luonne ja käyttäytyminen
Gampr tarkoittaa voimakas, vahva, kookas. Näitä koiria ei pidä kouluttaa, sillä ne käyttäytyvät sen tarkoituksen mukaan mikä on kullekin tilanteelle välttämätöntä. Gampr on monikäyttöinen koira. Gampr tunnetaan Armeniassa monilla eri nimillä käyttötarkoituksesta riippuen. Susikoiraa kutsutaan nimellä gelkheht (gel = susi ja hhehtel = tukahduttaa), karhukoiraa nimellä archashoon (= karhukoira), pelastuskoiraa maanvyöryihin hautautuneiden ihmisten etsimiseen nimellä potorkashoon ja paimenkoiraa nimellä chobanishoon (= paimenen koira) tai gampr (= vahtikoira).
Yksi gamprin pääpiirteistä on sen kyky tehdä itsenäisesti sopivia päätöksiä. Jos se näkee jonkun tarvitsevan sen apua, se suojelee häntä. Jos se ymmärtää ettei sen apua kaivata, se ei suojele kyseistä ihmistä. Se on hyvin sitoutunut ihmisiin, erityisesti yksilöt jotka elävät taloissa koska ne pitävät itseään perheenjäseninä.
Alkuperä
thumb|250px|left|Armenialainen gampria kuvaava postimerkki. Tämän tyyppisiä koiria levisi kaikkialle Armenian ylängöille esihistoriallisista ajoista lähtien. Tämä on todistettu tuhansien petroglyfien perusteella joita on löytynyt alueen eri osista. Tutkiessaan turkkilaisen Kars'n kaupungin alueelta löytyneitä 13 000 vuotta vanhoja petroglyfejä professori Oktay Belli Stambulin yliopistosta väitti että Kars'n lähialueilla metsästettiin neoliittisella kaudella muutamien kesykoirien avulla. Kukaan ei tiedä varmuudella tarkkaa aikaa jolloin gampr kesytettiin, sillä varhaiset lähteet ovat melko epäselviä. Kotoperäisten lajien välillä on suuri eroavaisuus vielä kymmeniä tuhansia vuosia sitten, kun taas nykyinen gampr syntyi 3000 vuotta sitten.
15 000 - 12 000 vuotta eaa. vanhat petroglyfit joita on löydetty Armenian ylätasangolta näyttävät koiratyyppien suuren lukumäärän ja keskinäisen eroavaisuuden ja todistaa rodun kehityskaaren. Sadoista Ughtasarista ja Geghaman vuoristosta löydetyistä petroglyfeistä alle 20 % kaiverruksista muistuttaa nykyistä gampria. Loput puolestaan osoittavat erään toisen koiran jota ei enää ole olemassa merkittävää monimuotoisuutta.
S. Dalin monografia, Sevan plateau's transcaucasian shepherd dog, 1st millenium BC kuvaili vuoden 1954 kaivauksen tuloksia Sevan-järvellä. Yhdeltä noin 800 - 1000 eaa. peräisin olevan kaivausalueen haudoista löydettiin hyvin säilynyt koiran luuranko. Vertaamalla pääkalloa nykyisen gamprin ja muiden koirien päihin Dal päätteli että kyseessä oli muinainen tyypillinen rodun edustaja, vaikka nykytyypissä on joitain merkittäviä eroavaisuuksia kuten pidempi ja kapeampi pää sekä vahvemmat hampaat. Dal päätteli että vaikka viimeisten 3000 vuoden valinta ja jalostusprosessi vaikuttivat koiran yleiseen ulkomuotoon ja kokoon, gampr oli jo syntynyt roduksi ensimmäisellä vuosisadalla eaa.
Näiden löytöjen tuloksena nykyisin uskotaan että luonnonvalinta ja jalostus yli vuosituhansien tuotti nykyisen gamprin, rodun jossa on kaiverruksissa esitettyjen vanhempien koiratyyppien piirteitä mutta jolla kuitenkin on oma ainutlaatuinen fysiologiansa. Huolimatta muiden kansojen olettamuksista että koira on peräisin Armenian ylätasangon ulkopuolelta, niinkin kaukaa kuin Tiibetistä, Armenian ylängöllä on kotoperäinen koiralaji joka tunnettiin jo 12,000 eaa.
Monilla maailman alueilla on ongelmia paikallisten koirarotujen suojelussa ja jalostamisessa. Maailman yhteisö on ymmärtänyt luonnollisten ja paikallisten kotieläinrotujen, koira mukaan lukien, suojelun olevan yksi kiireellisimmistä asioista planeettamme kulttuurillisen ja luonnollisen perinnön suojelussa. Vuodesta 1974 kaksi UNO:n organisaatiota ovat keskittyneet luonnollisiin rotuihin: UNEP ja FAO.
Jalostus
Armeniassa gampreja kasvatetaan Gampr, Tiknapah, Aralez ja Aspar -klubeilla, ja lisäksi Amasia-kennelissä joka jatkaa jalostusta suojellakseen rodun fenotyyppiä ja työskentelyominaisuuksia.
Vain koiria joissa ei ole yhtään ei-gampr (mm. keskiaasiankoira, alabai, afganistaninpaimenkoira)-verilinjoja voidaan kasvattaa gampreina, jotta rotu pysyisi puhtaana. On kaksi gampr-linjaa, palatsinvartija-tyyppi ja laumanvartija-tyyppi. Laumanvartija-tyyppi on pienempi, väsymätön ja hieman arvaamattomampi. Palatsinvartija on isompi, neliömäisempi ja melko hyväntahtoinen mutta silti hyvin suojeleva. Sillä on taipumus olla vähemmän liikkuva ja pysytellä yhdessä paikassa. Armenian maahanhyökkäysten aikana viimeisten satojen vuosien aikana palatsinvartija on hajaantunut eikä niitä ole kuin muutama jäljellä syrjäisissä kylissä. Moni niistä vietiin pois maasta ja käytettiin muiden rotujen jalostukseen kuten keskiaasiankoiran ja Neuvostoliiton Red Star-kennelin koirien.
Gampr on genotyypiltään ainutlaatuinen koska se kuuluu Armenian ylämaan muiden osien koirien haploryhmään joka on samanlainen vain Espanjan ja Skandinavian koirien kanssa.
Nilsen
Nilsen on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Muodollinen subjekti
Muodollinen subjekti on semanttisesti tyhjä lauseenjäsen, jonka olemassaolon lauseen muoto- ja intonaatiorakenne määräävät. Muodollisia subjekteja ovat esim. englannin ja ruotsin sääverbien subjektit seuraavissa kahdessa esimerkissä.
It rains a lot.
Det regnat mycket.
Kirjakielessä suomen sääverbit eivät vaadi muodollista objektia, mutta usein lauseen alkukenttään silti sijoitetaan kohtalaisen merkityksetön NP. Seuraavassa esimerkissä lienee itsestäänselvää, ettei sisällä sada, joten sanan "ulkona" käyttämiselle lienee jokin muu motivaatio kuin puhdas semantiikka.
Ulkona sataa.
Dummy pronoun
Philip S. Lee
thumb|right|Philip S. Lee
Philip S. Lee, C.M. (s. 1944 Hongkong) on Kanadassa sijaitsevan Manitoban provinssin varakuvernööri. Hän syntyi ja vietti nuoruutensa Hongkongissa, vuonna 1962 hän muutti Kanadaan opiskellakseen University of Manitobassa. Vuosien 1967–1972 välillä Lee toimi Winnipegin kaupungin tutkivana kemistinä, erikoisalanaan vesijohtoveden laadun tarkkailu. Lee meni naimisiin vaimonsa Anitan kanssa 1968 ja heillä on kolme tytärtä: Margaret, Mabel ja Malinda.
Lee tunnetaan aktiivisena toimijana Winnipegin kiinalaiskulttuurin edistämisessä. Leelle myönnettiin City of Winnipeg Community Service Award vuonna 1984. Hän toimi Kanadan monikulttuurisuus neuvostossa vuosina 1984–1988, jossa suorittamasta työstään hän sai Winnipegin kaupungilta tunnustuksen 1990. Kanadan liittovaltion 125. juhlavuonna 1993 hänelle myönnettiin kunniamerkki hänen työstään. Vuosina 1995–1999 hän toimi Winnipegin sinfoniaorkesterin johtajana. Order of Canada nimitti Leen 'Companion' jäsenekseen vuonna 1999. Kanadan pääministeri Stephen Harper nimitti Leen manitoban varakuvernööriksi 19. kesäkuuta 2009, virkaanastumispäivänä 1. heinäkuuta 2009 hänestä tuli provinssin 24. varakuvernööri.
Karma
thumb|200px| Sanalla karma (sanskritia, devanagari: कर्म; 'teko', 'toiminta'; paaliksi kamma) tarkoitetaan yleensä buddhalaisuudessa, hindulaisuudessa ja jainalaisuudessa esiintyviä syyn ja seurauksen toimintaa kuvaavia oppeja. On huomattava, että karman merkitys eri uskonnoissa poikkeaa toisistaan.
Hallinnollinen taakka
Hallinnollinen taakka tai hallinnollinen kustannus tarkoittaa yritysten toimia, jotka ovat välttämättömiä vain lainsäädännön takia, mutta eivät reaalisesti. Esimerkiksi erilaiset ilmoitukset viranomaisille liittyen veroihin ja palkanmaksuun kuuluvat tähän kategoriaan. Samoin hallinnollista taakkaa ovat erilaiset kirjanpidot muun muassa rahaliikenteestä, vaarallisista tai luvanvaraisista aineista sekä varastoista.
Karma
Näiden oppien mukaan jokaisen elävän olennon nykyinen olotila on suoraa seurausta menneisyydessä tehdyistä teoista. Karma on näiden tekojen alati muuttuva summa. Monesti karman katsotaan säilyvän myös kuolemassa, vaikkei varsinaiseen jälleensyntymään uskottaisikaan. Samaan tapaan nykyiset teot vaikuttavat tulevaisuuteen, myös tuleviin jälleensyntymiin. Pahat teot voivat johtaa jälleensyntymään huonommissa oloissa, jopa eläimenä. Teoiksi lasketaan myös ajatukset ja sanat. Mielentila, jossa teot tehdään, voi vaikuttaa kertyvän karman määrään ja laatuun.
Hallinnollinen taakka
Hallinnollinen taakka voi haitata merkittävästi yritysten varsinaista toimintaa ja vaikuttaa siten laajemminkin talouteen. Esimerkiksi maatalouden osalta uutisoidaan toistuvasti tuottajien väsymyksestä byrokratiaan, jonka hoitaminen haittaa varsinaisen tuotantotyön tekemistä. Yksityishenkilöiden osalta verrattaen yleistä on erilaisten sosiaaliturvahakemusten tarpeeton monimutkaisuus, joka mainitaan joskus ainoaksi syyksi sosiaaliturvan hakematta jättämiselle, vaikka henkilö olisi siihen täysin oikeutettu.
Suuret yritykset saattavat kannattaa hallinnollisen taakan kasvattamista, sillä taakka on suhteellisesti raskaampi pienemmille yrityksille. Hallinnollisen taakan kasvatus voi siis olla myös keino vähentää kilpailua. Yhdysvalloissa House Committee on Small Business kiinnittää huomiota siihen miten lainsäädäntö vaikuttaa pieniin yrityksiin ja yrittäjiin.
Karma
Karma ei merkitse kohtaloa, sillä jokainen voi vaikuttaa omaan käytökseensä. Lisäksi on erilaisia karmaa puhdistavia seremonioita, joilla lievennetään pahan karman seurauksia ja voimistetaan hyvän karman vaikutusta. Buddhalaisuuden mukaan kaikki olennot ovat karman ulottuvissa, ja siksi millään jumalaolennoilla ei ole tässä suhteessa merkitystä. Hindujen mukaan jumalat eivät ole karman piirissä, vaan ne voivat vaikuttaa ihmisen karmaan.
Hallinnollinen taakka
Aiheesta muualla
Helppo Hallinto - Sujuva Suomi palvelu
Karma
Hindulaisuus
Hindulaisuuden mukaan, jos ihminen elää hyvin, hänen sielunsa pääsee kuolemansa jälkeen uudessa jälleensyntymässä parempaan elämään: ylempään kastiin tai jopa pyhäksi lehmäksi. Vastavuoroisesti jos ihminen elää huonosti, hän joutuu alempaan kastiin, kastittomaksi tai saastaiseksi eläimeksi. Jos ihminen elää sikamaisesti, hän joutuu seuraavassa elämässään siaksi. Jos ihminen keskittyy elämässään vain seksiin, hän joutuu seuraavassa elämässään linnuksi (jotka voivat paritella paljon ihmisiä useammin). Jos ihminen tappaa lehmän, hän joutuu helvettiin niin moneksi vuodeksi kuin lehmässä on karvoja.
Herrgårdsost
thumb|Herrgårdsost-juustoa Herrgårdsost on ruotsalainen lehmänmaidosta valmistettava puolikova juusto.
Karma
Hindulaisuus
Karman laki selittää monet länsimaista ihmistä Intiassa oudoksuttavat piirteet. Esimerkiksi vain harvat pyrkivät auttamaan kaduilla eläviä huono-osaisia, koska ajatellaan heidän kurjan kohtalonsa olevan heidän omaa syytään. Samoin länsimaiset ihmiset usein ihmettelevät sitä, että Intiassa eräät hindulahkot pitävät yllä sairaaloita lehmille ja linnuille, mutta huono-osaiset ja kastittomat ihmiset jäävät ilman apua.
Herrgårdsost
Herrgårdsost-kiekko painaa 12–20 kilogrammaa. Juusto on vaaleankeltaista, ja siinä on herneen kokoisia koloja.
Karma
Buddhalaisuus
Buddhalaisuudessa karman laki tarkoittaa yksinkertaisesti sitä että tietoisilla teoilla on seurauksensa. Karma on edellisten olosuhteiden ja mielentilojen seurausta. Oleellista karman kannalta on siis mielentila, jossa toimitaan. Karma tulee erottaa karma-vipakasta, joka tarkoittaa karman seurausta.
Herrgårdsost
Herrgårdsostin rasvapitoisuus on 28 prosenttia kuiva-aineesta. Sen maku on mieto ja pähkinäinen. Herrgårdsostia nautitaan usein leivän päällä ja joskus lämpimissä ruoissakin. Viiniksi sen kanssa sopii valkoviini.
Karma
Buddhalaisuus
Karma ei tarkoita kohtalonoppia. Mitkään korkeammat voimat, kuten jumalat, eivät määritä kenenkään kohtaloa, sillä jumalatkin ovat karman ja jälleensyntymän piirissä. Ihminen luo itse karmansa, eikä karma ihmistä. Toisaalta buddhalaisuus ei myöskään opeta sattumaa; asioilla on aina aiheuttajansa. Koska mikään korkeampi voima ei määritä karmaa, ei siihen sisälly ajatusta rangaistuksesta tai palkkiosta.
Buddhan opetuksen mukaan karma ei ole ainoa syy, jonka vuoksi asioita tapahtuu. Karma on vain yksi niyama, syyn ja seurauksen taso, joka aiheuttaa asioita. Viisi niyamaa on lueteltuna seuraavassa. Ei siis voida sanoa että kaikki elämän vastoinkäymiset tai hyvät asiat olisivat karman seurausta. Jos esim. joudut onnettomuuteen, ei se välttämättä tarkoita että olisit tehnyt jotakin pahaa aikaisemmin.
Teosofia
Teosofian mukaan karma on elämässä tehtyjen tekojen ja valintojen seurausten summa. Tämä karma, ”karmisen velan saldo”, määrittelee millainen seuraava inkarnaatio tulee olemaan. Säännön ”jokainen niittää sitä mitä hän kylvää” mukaisesti jokainen joutuu lopulta kohtaamaan tekojensa seuraukset ja joko kärsimään ne tai sovittamaan ne. Teosofian opetusten mukaan ihminen voi jälleensyntyä uudelleen vain ihmiseksi. Teosofiassa ajatellaan, että vääryydet tulisi antaa anteeksi pahantekijälle. Karma tulee rankaisemaan sitä joka on loukannut toista, eikä ihmisen pidä omalla toiminnallaan kostaa puolestaan.
Uuspakanuus
Erityisesti wicca ja siihen pohjautuvat uuspakanuuden suuntaukset tunnustavat ”palautumisen lakia”: kaikilla teoilla on seurauksensa ja nämä palautuvat tekijälleen jopa kolminkertaisena. Tämä moraalinen ohjenuora selitetään yleensä luonnon vastavuoroisuuden ja fysiikan laeista johdetuksi ja varoittaa mustan magian harjoittamista vastaan. Sielunvaelluksen käsite on varsin yleinen uuspakanoiden keskuudessa, mutta koska karma koetaan välittömästi tässä elämässä toimivana voimana, hyvien tekojen merkitys painottuu nykyhetkeen tuonpuoleisen sijasta.
Aiheesta muualla
Karma (buddhismus)
Kyläloistokottarainen
Kyläloistokottarainen (Lamprotornis chalybaeus) on kottaraisten heimoon kuuluva afrikkalainen varpuslintu.
Levinneisyys
Kyläloistokottaraista tavataan hyvin laajalla alueella Länsi-Afrikasta Etiopiaan ja Somaliaan ja sieltä Itä-Afrikan kautta Etelä-Afrikan ja Namibian pohjoisosiin asti. Lajin on raportoitu olevan yleinen tai runsaslukuinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
MC Puhuva Pää
MC Puhuva Pää oli suomalainen elektronista hip hop-sävytteistä musiikkia esittänyt musiikkiprojekti. Projektin ainoaksi jääneen albumin Kädet ilmaan! julkaisi levy-yhtiö Magnum Music. Projektin takana oli R. Orreggano -nimellä esiintyvä artisti, joka aiemmin oli ollut mukana musiikkiprojektissa Pizza Enrico.
Puhuva Pää tuli tunnetuksi alun perin vuosina 2003–2007 MTV3-kanavan TV-chat-ohjelmissa, jossa se tietokonehahmona toisti ääneen katsojien lähettämiä tekstiviestejä.
Albumin kappaleesta "Kädet ilmaan" tehtiin musiikkivideo, jota esitettiin ajoittain MTV3:n TV-chat-ohjelmissa. Kyseinen kappale julkaistiin myös singlenä.
Vuonna 2021 Puhuva Pää teki comebackin esiintymällä Inde Morjesta ja MC Manen kappaleella "Juokse Kopteriis". Kyseinen kappale päätyi myös MC Manen ja Inde Morjesta yhteslevylle "Parasta Ennen", joka julkaistiin maaliskuussa 2021.
Italialais-albanialainen katolinen kirkko
Kirkko on jakautunut Italian mantereen puolella toimivaan Lungron eparkiaan, Sisiliassa toimivaan Piana degli Albanesin eparkiaan ja Santa Maria di Grottaferratan luostariin. Kirkolla ei ole seurakuntia englanninkielisessä maailmassa, mutta pienet maahanmuuttajien yhteisöt ylläpitävät identiteettiään erilaisissa ryhmissä kuten New Yorkin Staten Islandin Italo-Albanian Byzantine Rite Society of Our Lady of Grace.
Historia
Etelä-Italialla ja Sisilialla oli antiikin aikana vahva yhteys Kreikkaan ja alueella oli vahva kreikankielinen väestö. Kristillisen ajan varhaisina vuosisatoina suurin osa alueen kristityistä oli traditioltaan bysanttilaisia, mutta alue kuului Rooman patriarkaattiin, mikä johti asteittaiseen mutta epätäydelliseen latinalaistumiseen. 700-luvulla Bysantin keisari Leo III irrotti alueen paavin alaisuudesta ja antoi sen herruuden Konstantinopolin patriarkalle. Tämä johti bysanttilaisen tradition voimakkaaseen elpymiseen alueella. 1000-luvulle tultaessa paikallinen kirkko kukoisti ja Etelä-Italian rannikolla oli satoja luostareita. 1000-luvun alussa normannien valloitukset johtivat siihen, että alue siirtyi jälleen hengellisesti Rooman alaisuuteen. Normannit halusivat heikentää Bysantin vaikutusta alueella ja korvasivat kreikkalaiset piispat latinalaisilla. Tämä johti lähes täydelliseen alueen kirkolliseen latinalaistamiseen.
thumb|200px|left|[[Lungron katedraali on toisen hiippakunnista pääkirkko. Sen sisustuksessa on selvästi nähtävissä bysanttilainen vaikutus.]]
1400-luvulla tapahtui kuitenkin käänne, kun kaksi suurta albanialaisten siirtolaisten ryhmää saapui alueelle. He olivat paenneet kotiseuduiltaan turkkilaisten valloituksia. Albanian pohjoisosista tulleitten parissa latinalainen liturgia oli vallitseva, ja he sulautuivatkin pian paikallisväestöön. Mutta ortodoksisesta etelästä tulleet pysyivät uskollisina bysanttilaiselle perinnölleen. Aluksi he eivät saaneet juurikaan ymmärrystä paikallisilta piispoilta. 1595 heitä varten ordinoitiin piispa, mutta yhteisön hiipuminen eteni.
thumb|300px|right| Albaanien Italiaan saapumista kuvaava ikoni.
Vuonna 1742 paavi Benedictus XIV julkaisi bullan Etsi Pastoralis, jonka tarkoitus oli tukea Italian-albaanien asemaa. Tämä valmisti tietä sille, että seuraavalla vuosisadalla bysanttilaisesta riitistä tuli tasavertainen latinalaisen kanssa. Albaaneille perustettiin seminaarit Calabriaan 1732 ja Palermoon 1734. 1732 muodostettiin myös mannermaan albaaneille oma ordinariaatti katolisen kirkon sisälle, 1784 vastaava muodostettiin Sisiliaan. Näiden pohjalta muodostettiin 1900-luvulla perustetut eparkiat.
Vuonna 1919 perustettiin Italian mannermaalla toimiva Lungron eparkia ja vuonna 1937 Sisiliassa toimiva Piana degli Albanesin eparkia. Nämä kaksi yhdessä 1004 perustetun Santa Maria di Grottaferratan luostarin kanssa, joka on ainoa jäänne kerran kukoistaneesta italialais-kreikkalaisesta luostariperinteestä, järjestivät yhdessä synodin 13.–16. lokakuuta 1940 tarkoituksenaan yhdistää voimansa ja tukea bysanttilaista traditiotaan. Paikalla oli tarkkailijoina Albanian ortodoksisen kirkon lähetystö. Toisen maailmansodan puhkeaminen heikensi synodin välittömiä vaikutuksia.
Toinen eparkioiden välinen synodi järjestettiin kolmiosaisena vuosina 2004 ja 2005. Se hyväksyi kymmenen dokumenttia, jotka käsittelivät muun muassa synodin Raamatun käyttöä, katekeesia, liturgiaa, papiston järjestystä, kanonista lakia, ekumeenisia ja uskontojenvälisiä suhteita, suhteita muihin Idän katolisiin kirkkoihin, uutta evankeliointia ja lähetystä.
Dmitri Gajev
Dmitri Vladimirovitš Gajev (21. lokakuuta 1951 Moskova – 27. lokakuuta 2012) oli Moskovan metron johtaja vuosina 1995–2011. Hän erosi jouduttuaan erinäisten väärinkäytössyytteiden kohteeksi. Gajev kuoli Sveitsissä pitkäaikaiseen sairauteen lokakuussa 2012.
Gladstone (kustantamo)
Gladstone (aikaisemmin Another Rainbow) oli yhdysvaltalainen Disney-sarjakuvien kustantamo, joka toimi vuodesta 1986 vuoteen 1998. Kustantamo vaihtoi nimensä Another Rainbow'sta Gladstoneksi Hannu Hanhen mukaan tuottamaan yritykselle onnea.
Gladstone julkaisi paljon Carl Barks -tarinoita uusintoina, käänsi eurooppalaisia Disney-sarjoja englanniksi ja toi nämä ensi kertaa amerikkalaisen yleisön luettevaksi. Gladstone julkaisi myös uusia pohjoisamerikkalaisia sarjoja, joita tekivät pääasiassa William Van Horn ja Don Rosa.
Alkuaikoina Gladstonen kansikuvat teki useimmiten Daan Jippes. Merkittävää oli myös, että vanhoja Floyd Gottfredsonin töitä julkaistiin uusintoina Mickey Mouse -lehdessä.
André Derain
André Derain (10. kesäkuuta 1880 Chatou – 8. syyskuuta 1954 Garches) oli ranskalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän perusti Henri Matissen kanssa fauvismin nimellä tunnetun ekspressionistisen taidesuunnan.
Nuoruus
Pariisin lähellä Île-de-Francessa syntynyt Derain opiskeli 1898 insinööriksi Académie Camillossa ja opiskeli samalla maalausta opettajanaan Eugène Carrière. Taideopintojen yhteydessä hän tutustui Matisseen. Vuonna 1900 hän tutustui Maurice de Vlaminckiin ja he työskentelivät yhteisessä ateljeessa. Derain alkoi maalata ensimmäistä maisematyötään. Opinnot keskeytyivät vuosiksi 1901–1904, kun hän joutui Ranskan armeijaan. Derain'in vapauduttua palvelusta Matisse suostutteli tämän vanhemmat siihen, että tämä hylkäisi insinöörinuran voidakseen antautua kokonaan maalaamiselle. Sen jälkeen Derain aloitti opinnot Académie Julianissa.
Fauvismi
Derain ja Matisse tekivät töitä yhdessä kesän 1905 Välimerellä Colliouren kylässä, ja myöhemmin he veivät hyvin omaperäiset maalauksensa näytteille Syyssalonkiin. Luonnottoman voimakkaat värit saivat kriitikko Louis Vauxcellesin pilkallisesti nimittelemään heidän maalauksiaan nimellä les fauves, "villipedot", mistä fauvistinen suuntaus sai alkunsa. Maaliskuussa 1906 merkittävä taidekauppias Ambroise Vollard lähetti Derain'in Lontooseen maalaamaan sarjan maalauksia, joiden aiheena on Lontoo. 30 maalauksessa, joista 29 on yhä jäljellä, Derain esitti Lontoon muotokuvan aivan toisenlaisena kuin kaupunkia aiemmin maalanneet taiteilijat, kuten Whistler tai Monet. Rohkein värein ja kompositioin Derain maalasi useita maalauksia Thamesista ja Tower-sillasta. Lontoon maalaukset ovat hänen suosituimpia teoksiaan. Taidekriitikko T. G Rosenthal kirjoittaa: "Monet’n jälkeen ei kukaan ole saanut Lontoota näyttämään niin raikkaalta ja kuitenkin pysymään niin perusenglantilaisena. Joissakin Thamesin näkymissään hän käyttää monitäpläistä pointillistista tekniikkaa, joskin tuohon aikaan, jolloin täplät olivat jo paljon suurempia, se on pikemminkin värien erottelua, divisionismia ja erityisen tehokasta ilmentäessään värin hajoamista liikkuvassa vedessä auringonpaisteessa."
Vuonna 1905 taidekauppias Ambroise Vollard osti koko Derainin ateljeen, mikä tarjosi Derainille taloudellista turvaa. Hän kokeili kiviveistoksia ja siirtyi Montmartrelle ollakseen lähellä ystäväänsä Pablo Picassoa ja muita merkittäviä taiteilijoita. Picasson tuolloinen naisystävä Fernande Olivier kuvasi Derain'ia näin:
Derain alkoi Montmartrella siirtyä hehkuvasta fauvistisesta paletista vaimeampiin sävyihin, ilmentäen siten kubismin ja Paul Cézannen vaikutteita. (Gertrude Steinin mukaan perimätieto kertoo, että Derain löysi afrikkalaisen veistotaiteen ennen kubisteja ja sai siitä vaikutteita. ) Derain teki puuveistoksia primitiiviseen tyyliin erääseen Guillaume Apollinairen ensimmäisen proosateoksen L'enchanteur pourrissant (1909) laitokseen. Hänen töitään oli 1910 näytteillä Münchenissä Neue Künstlervereinigungissa vuonna 1912 sesessionistien Der Blaue Reiterin näyttelyssä ja 1913 merkittävässä Armory Show'ssa New Yorkissa. Hän kuvitti myös Max Jacobin 1912 ilmestyneen runokokoelman.
Ancherythroculter
Ancherythroculter on aasiankarppien heimoon (Xenocyprididae) kuuluva itäaasialainen, makeissa vesissä elävä särkikalojen suku.
Lajit
Sukuun kuuluu seuraavat viisi lajia:
Purppuraperäkottarainen
Levinneisyys
Purppuraperäkottaraista tavataan hyvin laajalla alueella Länsi-Afrikasta Itä-Afrikkaan. Sen levinneisyysalue ulottuu Senegalista Keski-Afrikan kautta Etiopiaan asti. Lajin on kuvattu olevan yleinen sen levinneisyysalueen pohjoisosissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Tapani Rainio
Tapani Rainio (s. 11. helmikuuta 1948) on entinen suomalainen jalkapalloilija.
Favia
Favia on kivikorallien suku, johon kuuluu ainakin kolmekymmentä lajia, joista jotkut ovat erittäin yleisiä koralliriuttojen matalissa osissa. Ne luokitellaan pitkäpolyyppisiin eli LPS-kivikoralleihin. Ne muodostavat puolipallomaisia yhdyskuntia, joissa on kraatterimaisia polttiaislonkeroiden rypäitä. Erona Favites-sukuun on, että kraatterien reunavallit muodostavat suljettuja silmukoita.
Tapani Rainio
Keskikentällä pelannut Rainio aloitti uransa Turun Teräksessä 1964. Hän siirtyi Turun Palloseuraan 1965. Rainio pelasi seurassa vuoteen 1972 asti ja voitti kolme Suomen mestaruutta vuosina 1968, 1971 ja 1972. TPS:n jälkeen hän pelasi vielä vuosina 1973–1979 alemmilla sarjatasoilla Turun Pyrkivässä, Hirvensalon Heitossa, Turun Teräksessä ja ruotsalaisessa Ålberga GIF:ssa. Kaikkiaan Rainio pelasi seitsemän mestaruussarjakauden aikana 111 ottelua, joissa hän teki kaksi maalia.
Favia
Joitakin lajeja pidetään joskus meriakvaarioissa; yleisimpinä Favia favus ja Favia matthaii. Ne ovat aktiivisia öiseen aikaan, ja levittelevät pyyntilonkeroitaan hämärissä.
Tapani Rainio
Rainio pelasi Suomen maajoukkueessa yhden maaottelun 1971.
Brandon Manning
Ura
Ennen ammattilaisuransa alkua Manning pelasi juniorijääkiekkoa Western Hockey Leaguessa Chilliwack Bruinsin paidassa. Hän edusti joukkuetta vuosien 2007–2011 ajan. Ensimmäisen kauden aikana Manning pelasi Bruinsissa vain kuusi ottelua loppukauden aikana hänen pelattua alkukauden British Columbia Hockey Leaguessa Prince George Spruce Kingsin joukkueessa 58 ottelun ajan. Kolmella seuraavalla kaudella Manning keräsi jokaisella tilastoihinsa yli 100 rangaistusminuuttia. Yhteensä hän pelasi Bruinsissa 200 ottelua, joissa teki 45 maalia ja 91 syöttöpistettä eli yhteensä 136 tehopistettä. Rangaistusminuutteja kertyi 415. Pudotuspeleissä hän teki 15 ottelussa yhden maalin ja seitsemän tehopistettä sekä keräsi 22 rangaistusminuuttia.
8. maaliskuuta 2012 Manningin pelattua 32 ottelua AHL:n puolella Adirondack Phantomsissa, hänet nostettiin Flyersin NHL-kokoonpanoon korvaamaan loukkaantunutta Pavel Kubinaa. Hän teki debyyttinsä samana päivänä kotiottelussa Florida Panthersia vastaan. Manning pelasi Flyersin paidassa neljä pisteetöntä ottelua, jonka jälkeen hänet lähetettiin takaisin farmiin. Phantomsissa hän pelasi 46 ottelua ja teki niissä kuusi maalia sekä 19 tehopistettä. Kauden 2012–2013 aikana Manning pelasi AHL:n tähdistöottelussa.