cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Malév
Historia sekä omistajuus
25. marraskuuta 1954 Unkarin valtio osti Neuvostoliiton osuuden lentoyhtiöstä ja näin yhtiön nimeksi tuli nykyinen Malév (Magyar Légiközlekedési Vállalat). Vuonna 1956 avattiin yleisölle nykyinen Budapestin Ferenc Liszt -lentoasema (siihen aikaan Ferihegyn lentoasema), joka oli valmistunut jo vuonna 1943, mutta toisen maailmansodan aiheuttamien, merkittävien vaurioiden korjaaminen kesti 11 vuotta. 1956 Ferihegystä tuli Malévin kotilentokenttä. Ensimmäinen reittilento (siihen aikaan poliittiseen) Länsi-Eurooppaan aloitettiin 5. heinäkuuta 1956 Wieniin. Saman kuukauden aikana KLM – Dutch Airlines ensimmäisenä länsieurooppalaisena lentoyhtiönä laskeutui Budapestiin. Tällöin hollantilainen yhtiö Budapestiin liikennöi Amsterdam-Budapest-Kairo -reitin yhteydessä. 23. lokakuuta 1956 alkaneen Unkarin kommunismivastaisen kansannousun kukistamisen jälkeen Neuvostoliitto kielsi kaikenlaisen lentoliikenteen Unkarissa. Malévin ensimmäiset lennot sallittiin vasta 1957 tammikuussa, mutta tällöinkin ainoastaan kotimaan kohteisiin. Myöhemmin myös entiset ulkomaan reittilennot saatiin ottaa takaisin aikatauluihin. 24. syyskuuta 1963 Malév aloitti liikennöinin ensimmäiseen Euroopan ulkopuoliseen kohteeseensa, Kairoon. Samana vuonna suuri osa kotimaan lennoista lopetettiin, sillä lentokentät eivät olleet enää kelvollisia ottamaan vastaan Li-2 -koneiden tilalle tulleita, uusia Iljušin II-14 -koneita. Ensimmäinen Tupolev Tu-134 otettiin käyttöön 22. joulukuuta 1968. Tupolevin koneet mahdollistivat Malévin liikennöimisen myös kaukoisempiin kohteisiin.
Yhtiön ensimmäiset reittilennot Suomeen aloitettiin vuonna 1968, mutta tuolloin vasta kahdella vuorolla viikossa ja välilaskulla Kööpenhaminaan. Myöhemmin välilasku siirtyi Tukholmaan. Suorat Budapest–Helsinki-lennot Malév aloitti jo 1970-luvulla, mutta välilaskuista lopullisesti luopui kyseisellä reitillä vasta 1980-luvulla.
Kefeus (Etiopia)
Kefeus (, "puutarhuri") oli kreikkalaisessa mytologiassa Etiopian kuningas ja Kassiopeian puoliso. Heillä oli tytär Andromeda.
Malév
Historia sekä omistajuus
Vuoden 1979 lopussa Ferihegyn lentokentän ja Malévinkin matkustajamäärät ylittivät yhden miljoonan.
Ensimmäiset länsimaiset Boeing-koneet Malév osti 18. marraskuuta 1988. Vuoteen 1989 asti yhtiö operoi miltei ainoastaan venäläisvalmisteisilla lentokoneilla.
Vuoden 1992 lopussa italialainen lentoyhtiö Alitalia sekä italialainen Simest-pankki ostivat Malévin osakkeista 35 %. Euroopan ulkopuoliseen liikenteeseen tarkoitetut Boeing 767-200ER -koneet yhtiö osti 10. toukokuuta 1993. Vuoden 1995 joulukuussa saapui unkarilaisen lentoyhtiön ensimmäinen, hollantilaisvalmisteinen Fokker F70 -kone Budapestiin. 1997 joulukuussa unkarilaiset pankit ostivat Malévin Alitalian osuuden takaisin.
Kefeus (Etiopia)
Kefeuksella ei ollut yhtään poikaa, joten hänen kuoltuaan valtaistuimelle nousi Perseuksen ja Andromedan poika Perses.
Tapahtumien muistoksi jumalat nostivat koko perheen taivaalle tähtikuvioiksi; heidän joukossaan myös Kefeuksen.
Malév
Historia sekä omistajuus
thumb|left|250px|Budapest Ferenc Liszt lentokenttä Vaikka Tupolevin koneista luopuminen aloitettiin jo 1990-luvulla, viimeinen Tu-154-kone myytiin kuitenkin vasta vuonna 2001. Yhtiö osti kolme Bombardier CRJ -konetta alueellisiin lentoihin vuonna 2002, mutta antoi myöhemmin kaksi niistä kuitenkin vuokralle. Vuonna 1988 hankittujen Boeing-koneiden vaihtamista esimerkiksi Boeing 737 NG (Next Generation) -koneisiin aloitettiin 7. helmikuuta 2003. Nämä lentokoneet toimivat tällä hetkellä Malévin palveluksessa. Lentoyhtiö hankki 2006 marraskuussa ensimmäisenä Euroopassa kanadalaisen Mechtronix-yhtiön valmistaman FFS X Non Zero Flight Time Boeing 737NG -simulaattorin, joka oli ensimmäisiä täyden mittakaavan lentosimulaattoria kevyempiä ammattilentäjäkoulutukseen tarkoitettuja laitteita. Malévin lentokoulutusta pidettiin tuohon aikaan kansainvälisesti edistyneenä. Budapestin Ferenc Liszt -lentoasema tuntumassa sijaitseva FFS X B737NG -simulaattori sai 2007 syyskuussa JAR-STD1A Level C -luokituksen. Unkarin valtion yksityistämisvirasto suostui helmikuussa 2007 myymään Malév Hungarian Arilinesin miljoonalla eurolla venäläiselle KrasAirille, joka myös lupasi maksaa yhtiön 50 miljoonan velat. KrasAirin takana on liikemies Boris Abramovitš. Pian sen jälkeen, samana vuonna, yhtiö kuitenkin valui takaisin unkarilaisiin käsiin, sillä Malévin osakkeista 99,95 % siirtyi AirBridge Zrt:n omistukseen. AirBridgen omistajat ovat unkarilainen yksityishenkilö Magdolna Költő (51 %) sekä venäläinen Vnyesekonombank (49 %). Aiemmin Malévin omistuksessa oli kaksi Boeing 767-200ER -konetta, jotka lensivät Budapest-Bangkok-, Budapest-New York- sekä Budapest-Toronto-reittejä. Toinen koneista vaihdettiin B767-300ER -koneseen 2007 keväällä, joka ostettiin KLM:n laivastosta. Yhtiö myi kaikki kolme Bombardier CRJ -koneensa 2007 kesällä ja osti tilalle taloudellisimpia Bombardier Dash 8Q-400 -turbopotkurikoneita. Talouskriisistä johtuen Malév lopetti mantereenväliset lennot vuonna 2008 ja myi molemmat Boeing 767 -koneensa. Näin laivastonsa suurimmaksi jäivät Boeing 737-800 -koneet.
Malévilla on käytössään suhteellisen nuori laivasto, lentokoneiden keski-ikä 2009 kesäkuussa oli 7,16 vuotta. (Finnairilla 31.8.2009 oli vajaa vuoden nuorempi kalusto, minkä keski-ikä oli 6,2 vuotta.) Malév tilasi 15.6.2009 italialaisvenäläisiä Suhoi Superjet 100 -matkustajakoneita 15 kpl ja teki option 15 lisäkoneesta. Koneiden toimitukset alkavat vuonna 2011 kuudella koneella ja jatkuvat seuraavina vuosina kuuden koneen vuosivauhdilla. Samoja koneita on jo ennestään tilauksessa esimerkiksi ItAli-lentoyhtiöllä. Malév päätyi valinnassaan kyseiseen konetyyppiin, koska niitä huoltavan Aeroplexin Keski-Euroopan -tukikohta sijaitsee Budapestin Ferenc Liszt -lentokentällä, joka on myös Malévin tukikohta. Taustasyitä olivat lisäksi kulutus ja ympäristöystävällisyys. Budapestin Ferenc Liszt -lentoasemalla on myös Lufthansalla sekä WizzAirillä huoltotukikohta, jossa huolletaan Boeing 767, Boeing 737, Airbus A320, Fokker 70 ja Fokker 100 -sarjan koneita. Malévilla on lisäksi tilauksessa neljä kanadalaista Bombardier Q400 -turbopotkurikonetta, joita valmistajan on määrä toimittaa vuoteen 2012 mennessä. Yhtiöllä on optio myös neljästä lisäkoneesta. Vuonna 2009 Malév oli edustettuna 35 eri maassa.
Yhtiö myi vuoden 2010 alkuun mennessä myös kaikki Fokker-lentokoneensa. Malévin laivaston keski-ikä nuoreni entisestään, sillä kyseessä olivat nuorehkon kaluston vanhimmat koneet, joita yhtiö päätti myydä ennakoivasti ikä- sekä kustannussyistä. Uusien koneiden saavuttua yhtiön laivasto tulee olemaan Euroopan nuorimpia kansallisten lentoyhtiöiden joukossa. Malévin osakeista 95 %:a siirtyi Unkarin valtion omistukseen 26. helmikuuta 2010. Jäljelle jääneet viisi prosenttia pysyivät AirBridge Zrt:n omistuksessa, jossa omistussuhteet (51%/49%) jäivät ennalleen. Malév lensi päivittäin 1-4 suoraa lentoa Helsinkiin, mukaan lukien Finnairin ja Malévin yhteiset code-share -lennot. Lennot lennettiin Boeing 737-600NG, -700NG sekä -800NG -koneilla. Matka-aika Helsingistä Budapestiin vaihteli 2 t – 2 t 20 min välillä, riippuen lentoliikenteen tiheydestä sekä vallitsevista sääolosuhteista. Helsingin lisäksi joulunaikaan Malév lensi myös satunnaisia, suoria charter-lentoja ("joulupukkilentoja") Budapestista Rovaniemelle. Lennon kesto oli noin 3,5 tuntia.
Malévilla oli ollut historiansa aikana kymmenkunta lento-onnettomuutta, jotka sijoittuivat enimmäkseen 1960- ja 1970-luvulle. Onnettomuuskoneet olivat miltei kaikki venäläisvalmisteisia.
Lento-onnettomuudet
Vuodesta 1977 eteenpäin Maléville ei ole kirjattu yhtään kuolonuhria vaatinutta onnettomuutta.
Pakkolaskut
Malévin lentokoneet eivät joutuneet tekemään pakkolaskuja. Teknisiä sekä niitä ennakoivia hätälaskuja sekä poikkeamia Malévilla on ollut saman verran kuin muillakin eurooppalaisilla lentoyhtiöillä: keskimäärin 1–2 vuodessa. Toistaiseksi vakavin tapaus tapahtui 5. joulukuuta 1998, kun Bangkokista Budapestiin matkalla ollut Malévin Boeing 767 -kone joutui tekemään hätälaskun Istanbuliin koneessa häiriköineen suomalaismiehen vuoksi. Mies oli nauttinut yhtäaikaisesti alkoholia sekä lääkkeitä, joiden vaikutuksen alaisena hän käyttäytyi väkivaltaisesti mm. lentokoneen miehistöä kohtaan. Unkarilaisten lähteiden mukaan mies oli yrittänyt avata varauloskäynnin matkustuskorkeudessa, jolloin hänet sidottiin penkkiin ja koneessa matkustajana ollut unkarilainen lääkäri, konsultoituaan kahden – myös matkustajana olleen – suomalaisen lääkärin kanssa, oli antanut miehelle rahoittavan Seduxen-ruiskeen ja koneen kapteeni päätti tehdä hätälaskun Istanbuliin. Laskeutumisen aikana mies menehtyi äkilliseen verenpainepudotukseen. Koneen miehistöä sekä unkarilaislääkäriä vastaan nostettiin syyte, joka myöhemmin kuitenkin hylättiin. Tapahtumahetkellä lentokoneessa oli 190 matkustaajaa.
Vuoden 2010 turvallisuusongelmat kotikentällä
Malévin kotilentokenttä oli brittiomistuksessa oleva Budapestin Ferenc Liszt -lentoasema. Malév ei omistanut tai operoinut kenttää, mutta se oli lentotoimintansa keskipiste, jonka kautta kaikki lentoyhtiön kansainväliset vaihdot tapahtuivat. Kenttä oli saanut huomiota lehdistössä 2010 heinäkuussa ja moitteita viranomaisilta turvallisuuspuutteidensa takia. The Budapest Times raportoi 2010 varastelusta matkatavaroista, jopa ruumassa kulkevista laukuista. Lisäksi lentokenttä ei ainoana lentokenttänä EU:ssa läpäissyt viranomaisten turvallisuustestiä, minkä seurauksena lentokenttä sai turvallisuusluokituksekseen "epäselvä". Kenttä joutui tekemään pikaisia parannuksia turvallisuustoimintaansa, ennen kuin se sai turvallisuusluokituksensa takaisin 2010 marraskuussa.
Tunnustukset ja arvostelut
thumb|250px Vuonna 2007 tehdyn AEA:n tutkimuksen mukaan Malév oli Euroopan kolmanneksi täsmällisin lentoyhtiö 84,8 %:n tuloksella. (Finnair oli samassa mittauksessa viides Turkish Airlinesin kanssa, 83,6 %:lla.) Malévia tarkempia lentoyhtiöitä olivat ČSA – Chez Airlines ja Brussels Airlines. Vuoden 2008 tutkimuksen ensimmäisen neljännesvuosikertomksen mukaan – joka julkaistiin 2008 huhtikuussa – aikataulujen pitämisessä (saapumisissa) Malév oli ensimmäisellä sijalla Euroopassa. Lähtöjen täsmällisyydessä yhtiö oli kolmas. Matkatavaroiden huolinnassa Malév oli viidennellä sijalla.
Vuoden 2010 laivasto
Yhteensä: 22 ilma-alusta.
Laivaston keski-ikä
7,16 vuotta (2009 kesäkuu). Fokker-koneiden myynnin vuoksi keski-ikä pieneni vuoden 2010 alkuun mennessä.
Ludus Magnus
pienoiskuva|Ludus Magnuksen raunioita Ludus Magnus, "Suuri koulu", oli suurin antiikin Rooman gladiaattorikouluista ja kasarmeista (ludus gladiatorius). Roomaan syntyi keisariajan alussa useita gladiaattorikouluja. Ludus Magnus sijaitsi aivan Colosseumin vieressä, sen itäpuolella. Koulusta Colosseumiin johti tunneli, jota gladiaattorit käyttivät.
Huomattava osa Ludus Magnus -gladiaattorikoulusta on kaivettu esiin, joten siitä tiedetään paljon. Se oli hyvin varustettu valmennuskeskus, johon kuului suuri harjoittelukenttä, katsomoita ja gladiaattoreiden asuntoja. Harjoittelukenttä oli soikio, jonka mitat olivat 62 x 45 metriä, joten se oli vähän pienempi kuin Colosseumin areena (80 x 54 m.). Pitkillä sivuilla harjoituksia katselivat tavalliset ihmiset, ja päädyissä oli ylimystön aitioita, joissa voitiin nähdä itse keisarikin.
Kentän pohjoispuolella olivat kasarmit, joissa gladiaattorit asuivat. Neljätoista huonetta, mitoiltaan kukin 4 x 5 metriä on säilynyt suhteellisen hyvin. Jokaisessa asui luultavasti kaksi gladiaattoria.
Kangastuksia
Kangastuksia on vuonna 1916 ensi-iltansa saanut venäläinen mykkäelokuva. Pjotr Tšardyninin ohjaaman melodraaman pääosaa esittää Vera Holodnaja.
Ludus Magnus
Rooman muut gladiaattorikoulut
Roomassa oli neljä lähellä Colosseumia sijaitsevaa gladiaattorikoulua. Ludus Magnus oli niistä suurin ja tärkein. Muita olivat Ludus Dacicus, Ludus Gallicus ja Ludus matutinus. Daakialaiset ja gallialaiset sotavangit sijoitettiin omiin kouluihinsa ainakin niiden alkuvaiheessa. Ludus matutinus tarkoittaa aamupäiväkoulua, ja siellä harjoiteltiin taistelemaan eläimiä vastaan Colosseumin matineaesityksiä varten, jotka edelsivät päätapahtumia. Ludus matutinus sijaitsi Colosseumin vieressä nykyisen Piazza del Colosseon varrella.
Kangastuksia
Juoni
Vähävaraisessa sivistyneistöperheessä kasvanut lahjakas Marianna tavoittelee uraa teatterissa. Saadakseen lisäansioita hän hankkiutuu sairaan miljonääri Dymovin ääneen lukijaksi, jolloin tämän poika iskee silmäänsä nuoreen ja kauniiseen näyttelijään. Miljonäärin poikaa ympäröivä loisto sokaisee Mariannan. Hän hylkää sulhasensa ja antautuu Dymov-nuoremman rakastajattareksi. Onnen kangastus kestää vain hetken, eikä Marianna voi enää palata entiseen elämäänsä. Hän lähettää jäähyväiskirjeen omaisilleen ja ampuu sitten itsensä.
Tuotanto, teema ja vastaanotto
Mariannan teema – intohimoisen naisen antautuminen kohtalon vietäväksi – toistuu lähes kaikissa Vera Holodnajan elokuvissa. Lyhytaikaista onnea ja rikkauksien tuomaa loistoa seuraa kärsimys ja synnin palkka. Elokuvahistorioitsija Neja Zorkajan mukaan Holodnajan suosio perustuikin juuri henkilöhahmojen samankaltaisuuteen ja tunnistettavuuteen sekä saman tarinan toistuvaan variointiin.
Åbo Underrättelser
pienoiskuva|Lehden vanha logo Åbo Underrättelser (ÅU) on ruotsinkielinen sanomalehti, jonka levikkialuetta on koko Varsinais-Suomi - erityisesti Turku, Parainen, Kaarina ja Kemiönsaari.
Åbo Underrättelserin ensimmäinen numero ilmestyi 3. tammikuuta 1824, ja se on siten Suomen vanhin yhä ilmestyvä sanomalehti. Lehden perustaja ja ensimmäinen päätoimittaja oli Christian Ludvig Hjelt. Nykyään lehteä julkaisee Förlags Ab Sydvästkusten.
Anders Johan Ramsay
Anders Johan Ramsay (24. marraskuuta 1744 Sahalahti – 11. elokuuta 1811 Elimäki) oli suomalainen everstiluutnantti ja Savon ja Karjalan läänin maaherra vuosina 1791–1803. Hän syntyi luutnantti Gustaf Wilhelm Ramsayn ja hänen puolisonsa Anna Juliana Tauben perheeseen. Anders Johan Ramsayn lapsia ovat Gustaf Adolf Ramsay s. 23. maaliskuuta 1794, Karl August Ramsay s. 10. marraskuuta 1791 ja Anders Edvard Ramsay s. 23. maaliskuuta 1799.
Elämänvaiheita
Ramsay aloitti 14-vuotiaana sotilasuransa Uudenmaan prikaatissa, ja osallistui 17-vuotiaana Pommerin sotaan. Sodan jälkeen 1762 hänestä tuli Tukholman tykistön adjutantti. Ramsay palasi Savon prikaatiin 1770, jossa hänet ylennettiin 1779 majuriksi. Ramsay halunut mukaan "anjalakapinaan". Hän naimisiin 42-vuotiaana vuonna 1786 Barbara Petersenin kanssa. Vuonna 1789 kuningas Kustaa III ylensi Ramsayn everstiluutnantiksi. Hän siirtyi 1791 Savon ja Karjalan maaherraksi. Ramsay osti 1797 Tavastilan tilan Elimäeltä. Vuonna 1803 hän erosi maaherran tehtävästä. Ramsay kuoli vuonna 1811. Hänet haudattiin Elimäen hautausmaalle.
Markku Salminen (urheilija)
Markku Erik Salminen (9. syyskuuta 1946 Kokkola – 6. tammikuuta 2004 Järvenpää) oli suomalainen suunnistaja ja kestävyysjuoksija. Hän oli tuomassa Suomelle kolmea suunnistusviestin MM-mitalia, ja kestävyysjuoksussa hän ylsi SM-pronssille ja Bostonin maratonilla kymmenen parhaan joukkoon.
Vuoden 1979 Jukolan viestissä Lyn-seura ylsi ensimmäisenä norjalaisjoukkueena viestin voittoon, kun Viggo Åberg jätti Järvenpään Palon ankkurina juosseen Salmisen kolmen sekunnin päähän taakseen. Salminen oli voittanut Jukolan vuonna 1970 Helsingin Suunnistajien ja 1978 Palon riveissä.
Ainoat PM-kisojen mitalinsa Salminen sai viestistä. Viborgissa 1967 tuli hopeaa, ja Kemiössä ja Paraisilla järjestetyissä kisoissa 1969 maaliin tuli ensimmäisenä Suomen kolmosjoukkue, jossa Salmisen lisäksi suunnistivat Tuomo Peltola, Matti Mäkinen ja Raimo Nissi.
Henkilökohtaiseen Suomen mestaruuteen Salminen ylsi kuudesti, ja lisäksi hän oli viidesti voittamassa viestimestaruutta.
Markku Salminen saavutti SM-pronssia 10 000 metrin juoksussa 1970. Bostonin maratonilla Salminen sijoittui kahdeksanneksi 1971 ja kymmenenneksi seuraavana vuonna.
Lakko
thumb|300px|Robert Koehler, Lakko, 1886. Lakko on työntekijöiden yhteisellä päätöksellä sovittu töistä pois jääminen, jonka tarkoituksena on tavallisesti painostaa työnantajaa. Ensimmäinen kirjallinen maininta lakosta on Egyptistä noin vuoden 1100 eaa. tienoilta.
Ammattiliitot käyttävät lakkoa ja lakolla uhkaamista aseena muun muassa palkkaneuvotteluissa. Erityisesti maissa, joissa järjestäytyminen on heikkoa, lakkoja esiintyy myös ilman ammattiliiton myötävaikutusta. Toisinaan työntekijät menevät lakkoon myös painostaakseen valtiota tai myötätuntolakkoon tukeakseen toisen alan työtaistelua.
Historiaa
Pohjoismaissa alettiin 1960-luvulla kasvattaa hyvinvointipalveluja, mikä johti työvoiman rakenteen muuttumiseen. Teollisuuden työntekijöiden määrä kasvoi 1970-luvulle saakka ja kääntyi 1980-luvulla lievään laskuun. Suomessa toimihenkilöiden määrä ylitti teollisuuden työntekijöiden määrän vuonna 1982. 1980-luvun puolivälissä toimihenkilöitä oli Suomessa noin 1,1 miljoonaa ja työläisiä hieman yli miljoona.
Oman edunvalvontakoneistonsa vuosikymmenien aikana rakentaneet työläisryhmät pystyivät huolehtimaan aineellisista eduistaan varsin tehokkaasti. Ammattiyhdistysliikkeen toimintatapoihin tottumattomat toimihenkilöt jäivät kaksinumeroisen inflaation jalkoihin ja osattomiksi tulopolitiikan hyödyistä, ja jälkilasku tästä maksettiin 1980-luvulla. Lakot eivät olleet enää vain työläisten taisteluase eivätkä työpaikat ainoa taistelukenttä. Samalla muuttui lakon filosofinen sisältö. Alkujaan lakon ideana oli ollut kieltää työn teettäjältä koko tuotannon arvo, ellei hän suostunut siirtämään kohtuullista osaa siitä työn tekijälle. Lakkoaseen leviäminen palvelujen alueelle johti siihen, että työnantajaa painostettiin aiheuttamaan haittaa mahdollisimman monelle työtaistelun ulkopuoliselle. Lakko ei ollut enää työpaikoilla käytävää tulonjakotaistelua, vaan koko yhteiskuntaan vaikuttavaa vallankäyttöä.
Sairaanhoitajien lakko vuonna 1983 johti Suomessa terveydenhoitojärjestelmän romahduksen partaalle. Lakkolaiset onnistuivat kuitenkin säilyttämään yleisön myötätunnon, sillä sairaanhoitajien koulutustaso, heidän työnsä laatu ja merkitys olivat niin suuressa epäsuhdassa heidän palkkaukseensa. Lakko päättyi työnantajapuolen lähes täydelliseen antautumiseen, ja terveydenhoitosektorin palkkakehitys ryöstäytyi jyrkkään nousuun. Hyväosaisten kapinasta alettiin puhua vuonna 1984, kun Akava aloitti lakkosarjan, johon yhtyivät muiden muassa lääkärit. Heidän tulotasonsa oli suorastaan romahtanut niistä ajoista, jolloin lääkärin korkea yhteiskunnallinen asema oli itsestäänselvyys. Keskustelu lakkoaseen hyväksyttävyydestä kiihtyi tuntuvasti vuonna 1986 seitsemän viikkoa kestäneen virkamieslakon aikana. Virkamieslakko lamautti muutamaksi päiväksi jopa tasavallan presidentin kanslian toiminnan, ja valtion symbolisen keskuksen joutuminen lakon piiriin herätti vakavan keskustelun siitä, onko lakko joissakin tilanteissa liian järeä ase.
Yleistä
Työnantajan mahdollinen työtaistelutoimenpide on työsulku. Työnantajat saattavat lakon aikana myös painostaa työntekijöitä. Eräs painostuskeino on esimerkiksi työsuhdematkapuhelimien kerääminen työntekijöiltä pois ennen lakkoa. Edelleen työnantajat voivat painostaa ammattiliittoja ay-jäsenmaksujen perimättä jättämisellä.
Yhteiskunnan kannalta kriittisiksi katsottavien ammattiryhmien, kuten lääkärien, poliisien ja palomiesten lakko-oikeutta on yleensä rajoitettu. Tällaiset virkasuhteiset ammattiryhmät ovat esimerkiksi lakon aikanakin velvoitettuja tekemään suojelutyötä, mutta toimisto- ja hallinnollinen työ jätetään tekemättä. Työnantaja voi yrittää teettää hätätyötä, jos ennalta arvaamaton tapahtuma on aiheuttanut tai vakavasti uhkaa aiheuttaa keskeytyksen säännöllisessä toiminnassa tavalla, joka vaarantaa hengen, terveyden tai omaisuuden, eikä työtä voi siirtää myöhemmin suoritettavaksi. Ennalta ilmoitettu työtaistelu ei täytä hätätyön tunnusmerkkejä. Siitä voi kuitenkin aiheutua sellaisia tilanteita, joissa hätätyön tunnusmerkit täyttyvät. Valtio voi määrätä poikkeustilan, sotatilan tai yleisen liikekannallepanon työrauhan saavuttamiseksi.
Lakko Suomessa
300px|thumb|Ihmisiä kokoontunut Tampereen kauppatorille [[Vuoden 1905 suurlakko|vuoden 1905 yleislakon aikaan.]] Suomessa lakot ja työsulut ovat laittomia, mikäli ne rikkovat voimassa olevaa työehtosopimusta. Lakkoon voidaan laillisesti ryhtyä mikäli
Lakosta ilmoittaminen
Suomessa suunnitellusta lakosta jätetään ilmoitus vastapuolelle ja valtakunnansovittelijalle vähintään kaksi viikkoa ennen työtaistelun alkamista. Ruotsissa lakosta on ilmoitettava seitsemän päivää aiemmin. Saksassa, Ranskassa ja Belgiassa työtaisteluista ei tarvitse ilmoittaa ennakkoon lainkaan. On tyypillistä, että ammattiliiton säännöissä määrätään lakko-oikeudesta vain ammattiliiton johdolle, erotuksena yksittäisestä jäsenestä, yhdistyksestä tai työpaikasta: yksittäinen työntekijä, johon sovelletaan yleissitovaa työehtosopimusta, ei voi ryhtyä (laillisesti) lakkoon. Ilmoituksesta on käytävä selville valmistellun työtaistelun syyt, alkamishetki ja laajuus. Muista työtaistelutoimenpiteistä, esimerkiksi ylityökiellosta, ei ole ilmoitusvelvollisuutta. Valtakunnansovittelija voi esittää työtaistelun lykättäväksi 14 vuorokaudella, jos työtaistelu kohdistuu yhteiskunnan elintärkeisiin toimiin ja aiheuttaa kohtuutonta haittaa. Virkasuhteisten palvelussuhteen ehtoja koskevassa kiistassa työtaistelun alkamista voi lisäksi siirtää seitsemällä vuorokaudella. Päätöksen lakon siirtämisestä tekee työministeriö.
Valtiolla ja kunnallisella alalla toimivat virkariitalautakunnat, joiden tehtävä on osapuolten pyynnöstä selvittää aiottujen työtaistelujen aiheuttamat haitat yhteiskunnalle. Jos lakonuhka viedään virkariitalautakuntaan, työtaistelun alkamisajankohta siirtyy kahdella viikolla.
Mikäli työehtosopimus ei ole voimassa, lakkoihin liittyvän kiistan käsittelee yleinen tuomioistuin (käräjäoikeus), koska Työtuomioistuin ratkoo ainoastaan sopimuskauden aikaisia työehtosopimuksiin liittyviä riitoja.
Palkanmaksuvelvoite lakon aikana
Työnantajan palkanmaksuvelvoitetta käsitellään työsopimuslain 2 luvun 12 §:n 2 momentissa. Lakossa oleville ei työnantajan tarvitse luonnollisesti maksaa palkkaa eikä lakossa oleva saa korvausta esim. työttömyyskassasta. Ammattiliitot maksavat tyypillisesti lakkoavustusta lakossa oleville; lakkoavustus on verovapaa tulo 16 EUR/päivä saakka. Työnantaja on velvollinen maksamaan sairausajan palkkaa myös siinä tilanteessa, jossa työntekijän työkyvyttömyys alkaa ennen lakkoa ja päättyy lakon aikana, jonka jälkeen hän liittyy lakkoon.
Mikäli työnteko estyy muilta työntekijöiltä lakon seurauksena, työnantajalla on velvoite maksaa palkkaa työnteon estymisen ajalta vähintään seitsemän päivää. Työnantaja voi siirtää työntekijän myös muuhun kuin hänen varsinaiseen työhönsä. Työnantaja voi vapautua palkanmaksuvelvollisuudesta esim. lomauttamalla työntekijän palkanmaksukauden päätyttyä ja tällöin työntekijä on oikeutettu työttömyyskorvaukseen ilman normaalia seitsemän päivän omavastuuosuutta.
Vuosiloma lakon aikana
Mikäli vuosiloma alkaa ennen ammattiliiton aloittamaa lakkoa, loma jatkuu normaalisti lakosta riippumatta: henkilö on vuosilomalla eikä lakossa ja loma päättyy silloin kun se on määrätty päättyväksi. Kun lomalta ”palataan lakkoon”, on työntekijän kuitenkin syytä ilmoittaa työnantajalle lakkoon jäämisestä, jotta poissaoloa ei tulkittaisi luvattomaksi poissaoloksi. Mikäli vuosiloma on määrätty pidettäväksi lakon aikana työnantaja maksaa lomakorvauksen pitämättä jääneestä lomasta. Tällöin työnantajalla ei ole kuitenkaan velvollisuutta maksaa niin kutsuttua lomaltapaluurahaa. Mikäli vuosilomalain mukaan lomakausi jatkuu vielä lakon jälkeenkin, työnantajan on siirrettävä vuosiloma annettavaksi myöhemmin lomakauden kuluessa lakon päättymisen jälkeen. Lakkopäivät eivät kuitenkaan kerrytä työntekijän vuosilomaa jolloin lomaraha pienenee kertymättä jäävää vuosilomaa vastaavasti.
Lakkotyyppejä ja työtaistelutoimenpiteitä
Italialainen eli hidastuslakko, jossa työntekijät ovat työpaikalla ja tekevät töitä, mutta verkkaiseen tahtiin tai jokaista säännöstä pilkuntarkasti noudattaen tai tekevät sen ja vain sen, mitä nimenomaan käsketään. Ensimmäisen kerran tällaisen työtaistelun sanotaan tapahtuneen Italian rautateillä, mistä nimitys juontuu.
Istumalakko eli miehityslakko, jossa työntekijät saapuvat työpaikalle mutta kieltäytyvät tekemästä töitä.
Japanilaisessa lakossa työntekoa jatketaan normaalisti, mutta osoitetaan mieltä työnantajaa vastaan esimerkiksi kantamalla lappua kaulassa.
Korpilakko eli laiton lakko, työehtosopimuksen tai -lain vastainen lakko. Korpilakko voi syntyä myös yksittäisellä työpaikalla, joka alkaa ilman ammattiliiton myötävaikutusta ja saattaa sisältää arvostelua omaa ammattiliittoa kohtaan. Laiton lakko ei sisällä täysimittaista lain tarkoittamaa ennalta ilmoittamisaikaa (esimerkiksi myötätuntolakko).
Laillinen lakko on työnlain tai työehtosopimuksen tarkoittama työtaistelutoimenpide, johon kuuluu muun muassa ilmoitusvelvollisuus työnantajalle (~työnantajajärjestölle), lakon laajuudesta ilmoittaminen ja niin edelleen.
Mielenosoituslakossa osoitetaan mieltä esimerkiksi työnantajan, hallituksen tai eduskunnan päätöksiä vastaan. Mielenosoituslakko voi olla spontaani, äkillinen reaktio johonkin ilmiöön (~laiton lakko, ulosmarssi) tai se voi olla suunniteltu (~laillinen, ilmoitettu työtaistelutoimenpide). Mielenosoitus- ja poliittiset lakot kestävät yleensä määräajan.
Pistelakko, on saartoa laajempi työtaistelutoimenpide, jossa yksi kohta tuotantoketjusta tai osa yrityksestä on lakossa. Yleensä pisteeksi valitaan sellainen kohta, joka estää muun ketjun toimimisen.
Poliittinen lakko on laillinen lakko, jonka ensisijaiset tavoitteet eivät liity työehtoihin, vaan jolla ajetaan poliittisia tai yhteiskunnallisia päämääriä.
Saarto on mielenosoitus- ja tukilakon kaltainen työtaistelutoimenpide, jossa muiden yritysten työntekijät kieltäytyvät työskentelemästä saarron alaisen yrityksen kanssa. Erityisesti toimihenkilöpuolella saarto voi tarkoittaa myös saartoon julistetun työnantajan toimien hakukieltoa.
Tukilakko eli myötätuntolakko tarkoittaa lakkoa, jolla osoitetaan tukea jonkin toisen alan tai toimipaikan lakkoilevia työntekijöitä kohtaan. Tukilakko on laillinen työtaistelutoimenpide, mikäli tarvittavat ennaltailmoittamisajat ja muotoseikat täyttyvät.
Ylityökielto on työntekijäjärjestöjen lakkoa keveämpi työtaistelutoimenpide, jolla pyritään painostamaan työnantajaa haluttuun lopputulokseen. Ylityökiellon aikana ammattiliittoon kuuluvat työntekijät kieltäytyvät tekemästä ylityötä.
Yleislakko on merkittävästi yhteiskunnan toimintaa lamauttava toimenpide, jolla vaaditaan suuria muutoksia yhteiskuntaan. Sitä on käytetty Suomessa muun muassa yleisen äänioikeuden saamiseksi. Yleislakko on nykyään keskusjärjestöjen yhdessä sopima, kaikkia (tai ainakin useimpia) ammattialoja koskeva lakko. Nykyään sitä lähinnä käytetään tai sen käyttöä esitetään, jos tulopoliittinen kokonaisratkaisu uhkaa kääntyä työnantajia suosivaksi.
Lakonrikkoja- ja lakonmurtajatyövoima
Työntekijää, joka lakosta huolimatta jatkaa työntekoa kutsutaan lakonrikkojaksi tai rikkuriksi. Lakkolaiset pyrkivät usein lakkovahdein estämään rikkureita tekemästä töitä. Lakon ajaksi palkattuja ulkoisia työntekijöitä kutsutaan lakonmurtajiksi.
Suomessa veturimiesten lakko toukokuussa 1950 johti poikkeustoimiin: puolustusvoimat määrättiin puolustus- ja kulkulaitosministerien esityksestä kutsumaan veturimiehet kertausharjoituksiin. Tämä ei kuitenkaan saanut junia liikkeelle.
1920-luvun alussa Suomessa työantajat perustivat erityisen Vientirauha-lakonmurtajakaartin. Joissakin maissa laki rajoittaa rikkurien ja lakonmurtajain käyttöä. Kanadan provinsseista Brittiläisessä Kolumbiassa ja Quebecissä työlainsäädäntö kieltää rikkureiden ja lakonmurtajien käytön laillisen lakon aikana. Meksikossa laki vaatii lakonalaista yritystä lopettamaan toimintansa kunnes sopu on saavutettu.
Laiton lakko
Työnantajajärjestö Elinkeinoelämän keskusliiton eli EK:n mukaan lakko on laiton, kun työehtoihin kohdistetaan työtaistelutoimia työehtosopimuksen ollessa voimassa. JHL:n sanaston mukaan lakko on laiton, jos työtuomioistuin on tuominnut sen laittomaksi, ja SAK toteaa, että lakko on aina laiton, jos ”se toteutetaan työrauhavelvoitteen voimassa ollessa eli silloin, kun työehtosopimus on voimassa ja lakon voidaan tulkita kohdistuvan johonkin työehtosopimuksessa sovittuun asiaan tai työnantajan työnjohto-oikeuteen.”
EK:n mukaan sen jäsenyrityksissä oli vuosina 2000–2013 1 384 lakkoa, joista sen mukaan 92 % laittomia. Tilastokeskus taas on todennut julkaisussaan, että esimerkiksi vuonna 2018 työtaisteluista noin kaksi kolmasosaa oli laillisia työtaisteluita. Työntekijäpuolen SAK:n mukaan Suomi on lakkomaana euroalueen keskikastia.
Lainkäytön emeritusprofessori Jyrki Virolaisen mielestä oikeusvaltiossa pitäisi olla oikeussuojakeinot puolustautua sopimuksen- tai lainvastaisia toimia vastaan ja estää niistä aiheutuvia vahinkoja. Laittoman lakon vastaiset oikeussuojakeinot eivät rajoita laillista lakko-oikeutta.
Työoikeuden professori Seppo Koskinen ja prosessioikeuden professori Antti Jokela haluaisivat muuttaa lakia. Työtuomioistuimelle voisi antaa oikeuden määrätä turvaamistoimen ja työtuomioistuin voisi myös määrätä selvästi laittomista lakoista uhkasakkomaisesti hyvityksen nopeutetussa käsittelyssä.
Muut Pohjoismaat
Suomessa laittomista lakoista ammattiyhdistyksille aiheutuneet rahalliset seuraukset ovat muihin Pohjoismaihin nähden pieniä. Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa voidaan määrätä laittomasta lakosta vahingonkorvaukset lakon yrityksille aiheuttamien vahinkojen suuruuden perusteella ja ilman ylärajaa. Suomessa on käytössä hyvityssakko, jolla on yläraja, 23 500 euroa. Tanskalainen liitto maksoi 2,7 miljoonan euron vahingonkorvauksen laittomasta lakosta. Myös työntekijä maksaa neljä euroa jokaisesta laittomasta lakkotunnistaan, työistuimen tuomion jälkeen jatketusta lakosta lähes tuplasti.
Esimerkiksi Suomessa paperiliitto maksoi 20 000 euron sakon lakosta, joka aiheutti metsäteollisuuden arvion mukaan kymmenien miljoonien eurojen tappiot yrityksille. Paperiliitolle koitunut kokonaissakko kohosi kuitenkin yli 150 000 euroon, kun laskettiin mukaan ammattiosastoille määrätyt sakot. Elinkeinoelämän keskusliiton mukaan Ruotsissa olikin vuonna 2013 vain yhdeksän lakkoa, joista yksi oli laiton.
Lauteraargletscher
thumb|right|350px|[[Caspar Wolfin öljymaalaus Der Lauteraargletscher vuodelta 1776.]]
Filon Larissalainen
Filon Larissalainen (159/158 eaa.–84/83 eaa.) oli antiikin kreikkalainen Platonin Akatemiaan kuulunut filosofi. Hän oli kotoisin Larissasta.
Filon jätti Ateenan Mithridateen sotien aikana ja muutti Roomaan. Siellä hän oli Kleitomakhoksen oppilaana. Roomassa Filon luennoi retoriikasta ja filosofiasta, ja keräsi ympärilleen useita merkittäviä oppilaita. Näistä Cicero on tunnetuin. Filon seurasi Kleitomakhosta Kolmannen eli Uuden Akatemian johdossa. Sekstos Empeirikoksen mukaan hän oli Neljännen Akatemian perustaja, mutta muut lähteet kieltäytyvät tunnustamasta useamman kuin kolmen Akatemian olemassaoloa.
Filonin teoksia ei ole säilynyt. Tietomme hänen näkemyksistään ovat peräisin Numeniokselta, Sekstokselta ja Cicerolta. Yleisesti ottaen hänen ajattelunsa oli reaktio Keskimmäisen ja Uuden Akatemian skeptisiä ja agnostisia näkemyksiä vastaan. Sen sijaan hän suosi dogmaattisempaa Platon-tulkintaa.
Vetysyanidi
Vetysyanidi (HCN) on myrkyllinen, hyvin heikko happo. Se salpaa soluhengityksen ja suurina annoksina aiheuttaa välittömän kuoleman ihmiselle ja muille eliöille. Vetysyanidin suoloja kutsutaan syanideiksi. Yhdisteen vesiliuosta kutsutaan sinihapoksi. Sinihappo-nimitys tulee siitä, että sinihappo muodostaa raudan kanssa kompleksiyhdisteitä, jotka ovat väriltään sinisiä.
Valmistus
Vetysyanidia valmistetaan suuria määriä kahdella eri tavalla. Degussan prosessissa ammoniakki ja metaani reagoivat 1 200 °C:n lämmössä. Katalyyttinä käytetään platinaa. Andrussovin prosessissa lisätään myös happea.
Laboratorioissa pieniä määriä sinihappoa valmistetaan jostakin sinihapon alkalimetallisuolasta, esimerkiksi natriumsyanidista:
Käyttö
Joissain USA:n osavaltioissa käytetyissä kaasukammioissa vetysyanidia käytettiin surmaamaan teloitettava. Reaktiossa munan kokoinen määrä kaliumsyanidia pudotettiin rikkihappoa sisältävään astiaan, jolloin tapahtui reaktio, joka vapauttaa sinihapon (HCN):
Myrkyllisyys ja vaarallisuus
Vetysyanidi voi kaasuuntuneena räjähtää yli 5,6 % pitoisuuksilla.
Vetysyanidi luonnossa
Karvasmanteli (Prunus amygdalus) sisältää amygdaliinia, josta syntyy ihmisen ruuansulatuskanavassa vetysyanidia. Kuumennetuista ja ruuaksi valmistetuista karvasmanteleista sitä kuitenkin kertyy vain harmiton määrä. Kuumentamattomien karvasmanteleiden nauttiminen on vaarallista, joskin karvasmantelin epämiellyttävä maku tavallisesti estää myrkytysvaaran. Terveysviranomaisten kanta on rauhoittava: karvasmanteli on myrkyllinen, mutta pienen määrän syöminen aiheuttaa harvoin oireita. Mikäli altistus kuitenkin tapahtuu, myrkytyksen oireet kuten oksentelu, mahakipu, nopeutunut hengitys ja takykardia ilmenevät viimeistään kahden tunnin kuluttua.
Vetysyanidia sisältävät karvasmantelin lisäksi monet muutkin yleisesti käytettyjen kasvien siemenet, lapakot tai kivet, joita ei tavallisesti käytetä ihmisravinnoksi. Näitä ovat esimerkiksi aprikoosi, kirsikka, luumu ja omena mutta myös pellavansiemenet.
Oskar Lindblom
Oskar Lindblom (s. 15. elokuuta 1996 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue San Jose Sharksin organisaatiossa. Hän aloitti kauden 2017–2018 AHL-joukkue Lehigh Valley Phantomsissa. Lindblom on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Hän on pelityyliltään kahden suunnan hyökkääjä, joka viihtyy myös maalinedustatilanteissa.
Lindblomilla diagnosoitiin joulukuussa 2019 Ewingin sarkooma eli harvinainen luusyöpä. Vuoden 2020 kesäkuun alussa Lindblom kävi viimeisissä syöpähoidoissaan ja palasi NHL-kaukaloon 3. syyskuuta 2020.
Seuraura
Lindblom Hille/Åbyggeby IK:n kasvatti. Hän siirtyi C-juniori-ikäisenä Brynäs IF:ään. Hän voitti U16 SM:n pronssia vuosina 2010 ja 2011. Lindblom oli Brynäsin U16-junioreiden paras pistemies ja maalintekijä sekä kaudella 2010–2011 tehoilla 8+8=16 että kaudella 2011–2012 tehoilla 11+8=19. Jälkimmäisellä kaudella Lindblom toimi Brynäsin kapteenina ja voitti koko U16 SM:n piste- ja maalipörssin sekä valittiin sarjan arvokkaimmaksi pelaajaksi. Hän voitti myös joukkueen sisäisen tehotilaston lukemalla +8. Kaudella 2012–2013 Lindblom kuului Brynäsin J18-junioreiden kapteenistoon. Hän voitti J18 Elitissä Brynäsin sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 20+21=41 sekä sisäisen tehotilaston lukemalla +40. J18 Allsvenskanissa hän oli joukkueen paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies isoveljensä Marcuksen jälkeen. Lindblom voitti kauden päätteeksi J18 Allsvenskanin mestaruuden ja hänet valittiin sarjan parhaaksi hyökkääjäksi.
Lokomotiv Jaroslavl varasi Lindblomin 163. pelaajana KHL:n varaustilaisuudessa 2013. Kaudella 2013–2014 hän kuului Brynäsin J20-junioreiden kapteenistoon ja voitti koko J20 SuperElitin pudotuspelien maalipörssin kuudella osumallaan. Lindblom voitti kauden päätteeksi pronssia. Hän debytoi kauden aikana myös Brynäsin SHL-joukkueessa, jossa Lindblom pelasi neljä runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki SHL-debyyttinsä vain 17-vuotiaana 18. tammikuuta 2014 vieraissa HV71:tä vastaan. Saman vuoden huhtikuussa Lindblom teki kolmivuotisen ammattilaissopimuksen Brynäsin kanssa.
Philadelphia Flyers varasi Lindblomin viidennellä kierroksella 138. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2014. Kaudella 2014–2015 hän murtautui Brynäsin SHL-kokoonpanoon, jossa Lindblomin tulokaskausi toi 37 runkosarjaottelussa tehot 8+7=15 ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Kaudella 2015–2016 hän teki runkosarjassa 25 tehopistettä. SHL-kauden jälkeen, maaliskuussa 2016 Lindblom liittyi amatööritry-out -sopimuksella loppukevääksi AHL-joukkue Lehigh Valley Phantomsiin. Hän teki siellä kahdeksassa runkosarjaottelussa tehot 2+5=7.
Kaudeksi 2016–2017 Lindblom palasi taas Brynäsiin. Hän oli joukkueen paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 22+25=47, joilla Lindblom sijoittui SHL:n maalipörssissä toiseksi edellään vain joukkuetoveri Kevin Clark sekä pistepörssissä neljänneksi. Hän jakoi myös Brynäsin sisäisen tehotilaston voiton Lukas Kilströmin kanssa lukemalla +16. Lindblom jakoi tehoilla 4+10=14 myös koko liigan pudotuspelien syöttöpörssin voiton Frölunda HC:n Joel Lundqvistin ja Malmö Redhawksin Ilari Filppulan kanssa sekä pistepörssin kolmannen sijan HV71:n Filip Sandbergin kanssa. Hän voitti kauden päätteeksi SHL-hopeaa. Lindblom valittiin myös Ruotsin vuoden hyökkääjäksi.
Toukokuussa 2017 Lindblom teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Philadelphia Flyersin kanssa. Syksyn harjoitusleirin päätteeksi hänet lähetettiin AHL-joukkue Lehigh Valley Phantomsin vahvuuteen.
Heinäkuussa 2020 parannuttuaan luusyövästä Lindblom teki kolmevuotisen jatkosopimuksen Flyersin kanssa.
Kauden 2020-2021 jälkeen Lindblom palkittiin Bill Masterton Memorial Trophylla.
Heinäkuussa 2022 Flyers osti ulos Lindblomin sopimuksen. Tämän jälkeen hän teki vapaana agenttins kaksivuotisen sopimuksen San Jose Sharksin kanssa.
Maajoukkueura
Lindblom pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2015 ja 2016. Hän oli ensimmäisessä turnauksessa neljällä osumallaan Ruotsin paras maalintekijä Adrian Kempen ja Lucas Wallmarkin kanssa. Lindblom valittiin alkulohkossa Sveitsiä vastaan pelatun ottelun jälkeen Ruotsin joukkueen ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä hän on pelannut 31 nuorten maaottelua.
Lindblom pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2013 ja 2014 sekä Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013, jolloin hän jakoi Ruotsin sisäisen tehotilaston voiton neljän muun pelaajan kanssa lukemalla +4. Lindblom pelasi myös World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2013, jolloin hän voitti kultaa. Lindblom voitti koko turnauksen piste- ja maalipörssin tehoilla 8+5=13. Hän on kuulunut myös Ruotsin alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon. Yhteensä Lindblom on pelannut 49 poikien maaottelua.
Ruotsin A-maajoukkueessa Lindblom on pelannut kolme ottelua tehden yhden maalin. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Channel One Cupissa 15. joulukuuta 2016 Moskovan VTB-jääpalatsissa turnauksen isäntäjoukkue Venäjää vastaan. Lindblom merkittiin heti Ruotsin ykkösketjuun Johan Rynon ja Linus Omarkin viereen. Hän teki ottelussa myös ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa.
Muuta
Lindblomin isoveli Marcus pelaa Ruotsin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Hockeyettan-joukkue Valbo HC:ssä. Hän esiintyi myös Brynäsin SHL-joukkueessa Oskarin kanssa kaudella 2014–2015. Veljesten isä Johan Lindblom on entinen alempien sarjojen kiekkoilija.
Preševo
Preševo tai Presheva  on kunta Pčinjan piirissä Etelä-Serbiassa. Se on Preševon laakson maantieteellisen alueen suurin kunta.
Preševo on Serbian albaanien kulttuurillinen keskus, ja albaanit ovat kunnan suurin etninen ryhmä.
Historia
Serbit saapuivat Preševon alueelle 6. vuosisadalla saapuessaan Balkanille. Keskiajalla Preševon alue oli osa Serbian Kuningaskuntaa.
Vuosina 1929–1941 Preševo oli osa Vardarin banovinaa. Jugoslavian valtauksen jälkeen 20 huhtikuuta Bulgaria miehitti osan Jugoslaviasta, johon kuului Preševo. Syyskuussa 1944 Bulgaria antoi alueen natsi-Saksalle.
Vuodesta 1945 vuoteen 1992 Preševo oli osa Jugoslavian sosialistista liittotasavaltaa.
Vuonna 1992 alueen albaanit äänestivät alueen Preševon, Medveđan ja Bujanovacin liittämisestä Kosovoon.
Jugoslavian hajoamisen ja Kosovon sodan seurauksena albaanien separatistijärjestö UÇPMB alkoi taistella Serbiaa vastaan tavoitteenaan liittää Preševo, Medveđa ja Bujanovac Kosovoon. Preševon konflikti päättyi vuonna 2001 separatistien häviöön.
7 maaliskuuta 2017 Albanian presidentti vieraili Preševossa ja Bujanovacissa, joissa albaanit muodostavat enemmistön.
Väestö
Monet Preševon ja Bujanovacin albaaneista boikotoivat vuoden 2011 väestönlaskentaa. Vuoden 2002 väestönlaskennassa albaanit muodostivat väestöstä 90 % ja loput olivat pääasiassa serbejä.
V. S. Naipaul
Vidiadhar Surajprasad Naipaul, kirjailijanimeltään V. S. Naipaul (17. elokuuta 1932 Chaguanas, Trinidad ja Tobago – 11. elokuuta 2018 Lontoo, Englanti) oli Nobel-palkittu trinidadilais-brittiläinen kirjailija, joka oli intialaista sukujuurta.
Muutettuaan Trinidadista Englantiin Naipaul aloitti kirjailijanuransa 1950-luvun lopulla omaelämäkerrallisilla kuvauksilla Karibiasta. 1960-luvun puolivälissä hän alkoi kirjoittaa romaaneja kolonialismin jälkeisistä Afrikasta ja Intiasta. 1980-luvun lopulta alkaen hänen romaaninsa kuvasivat kuvasivat omaelämäkerrallisesti siirtolaiselämää Britanniassa.
Elämä ja ura
Naipaul syntyi intialaiseen perheeseen Chaguanasin kylässä Trinidadin saarella vuonna 1932. Hänet kasvatettiin hinduksi. Naipaulin isä oli lehtimies, joka luki lapsilleen paljon eurooppalaista kirjallisuutta.
Naipaul kävi Trinidadissa Queens’s Royal Collegen ja pääsi stipendillä Oxfordin yliopistoon Englantiin. Valmistuttuaan Oxfordista ja mentyään naimisiin Naipaul muutti Lontooseen ja ryhtyi kirjailijaksi. Hän aloitti uransa romaaneilla ja novelleilla, jotka kertoivat hänen lapsuutensa Karibiasta. Täysinoppinut hieroja (1957) sai John Llewellyn Rhys -palkinnon ja Miguel-kadun väkeä (1959) Somerset Maugham -palkinnon. Lisätuloja Naipaul sai kirjoittamalla kirja-arvosteluja ja tekemällä BBC:lle Caribbean Voices -ohjelmaa radioon.
Seuraavina vuosina Naipaul matkusteli Karibialla, Intiassa ja Afrikassa. Matkojensa seurauksena hän alkoi kirjoittaa poliittisia ja kriittisiä romaaneja jälkikolonialistisista yhteiskunnista. Näistä romaaneista Vallan hinta (1967) voitti WH Smithin kirjallisuuspalkinnon ja Vapaassa maassa (1971) Booker-palkinnon. Muita Naipaulin menestysromaaneja ovat The Loss of Eldorado (1969), Gerillat (1975) sekä Joki tekee mutkan (1979), painajaismainen kuvaus jälkikolonialistisesta Afrikasta.
Romaaneissaan 1980-luvun lopulta eteenpäin Naipaul kuvasi maahanmuuttoa kehitysmaista länsimaihin. Saapumisen arvoitus (1987) kuvaa Naipaulin omaa elämää Englannissa ja Elämän kuva (2001) sekä Lumotut siemenet (2004) fiktiivisen intialaismiehen elämää sodanjälkeisessä Britanniassa.
Naipaul kirjoitti myös useita ei-fiktiivisiä kirjoja Intiasta, Karibiasta, Afrikasta ja islamilaisesta maailmasta.
Naipaul aateloitiin vuonna 1989. Hän sai David Cohenin kirjallisuuspalkinnon vuonna 1993, ja hänelle myönnettiin Nobelin kirjallisuuspalkinto vuonna 2001. Nobel-raati rinnasti Naipaulin Joseph Conradiin.
Naipaul kuoli vuonna 2018.
Tyyli ja jälkimaine
Naipaulia on kutsuttu tyylin ja tarinankerronnan mestariksi, joka näki ihmiskunnan ironian, tragedian ja kärsimykset. Naipaul kirjoitti kehitysmaista omiin matkoihinsa perustuen ilman ihannointia tai idealisointia. Hän näki köyhien maiden tilan itseaiheutettuna ja arvosteli kirjoissaan islamin julmuutta ja Afrikan korruptiota.
Itsensä Naipaul näki aina maattomana kirjailijana. Hän ei arvostanut omaa synnyinmaataan ja arvosteli myös Britanniaa.
Naipaulin kriitikot näkivät hänet avoimen ennakkoluuloisena kolmannen maailman halveksujana, joka suhtautui kielteisesti islamiin ja väheksyvästi mustiin afrikkalaisiin sekä naiskirjailijoihin.
Winifred McNair
Winifred Margaret McNair (o.s. Slocock; 9. elokuuta 1877 Donnington, Englanti – 28. maaliskuuta 1954 Kensington, Lontoo, Englanti) oli brittiläinen tennispelaaja. Hän saavutti kesäolympialaisissa 1920 tenniksen naisten nelinpelin olympiakultaa Kitty McKanen parina. Vuonna 1913 McNair voitti Wimbledonin tennisturnauksen naisten nelinpelin kultaa Dora Boothbyn parina.
22. huhtikuuta 1908 hän meni naimisiin tennispelaaja Roderick McNairin kanssa.
Elkanah Onkware Angwenyi
Elkanah Onkware Angwenyi (s. 5. helmikuuta 1983 Nyamira, Kenia) on kenialainen keskimatkojen juoksija.
Angwenyi aloitti juoksemisen peruskoulussa. Hän valmistui 2001 ja aloitti työt Kenian poliisissa. Hänen läpimurtonsa oli kahdeksas sija Kenian maastojuoksun mestaruuskisoissa vuonna 2003. Manageri Hussein Makke vakuuttui hänen kyvyistään ja toi hänet Yhdysvaltoihin tammikuussa 2004. Seuraavana vuonna hän osallistui korkeatasoisiin kilpailuihin Euroopassa ja sijoittui Brysselin Kultaisen liigan osakilpailussa seitsemänneksi 1 500 metrin juoksussa ennätysajallaan 3.33,43. Vuonna 2006 hän voitti MM-pronssia Moskovan sisäratojen MM-kisoissa 1 500 metrillä. Myöhemmin samana vuonna hän oli samalla matkalla kahdeksas Afrikan-mestaruuskisoissa ja kahdeksas IAAF:n yleisurheilufinaalissa.
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailut 2016 – Lohko F
Jalkapallon Euroopan-mestaruuskilpailujen 2016 lohko F:ssä pelaavat Portugali, ensikertalainen Islanti, Itävalta ja Unkari. Ottelut pelataan 14.–22. kesäkuuta 2016.
Sijoitukset
<section begin=LohkoF/> <section end=LohkoF/>
Itävalta vs. Unkari
<section begin=AUTvHUN/> <section end=AUTvHUN/>
Portugali vs. Islanti
<section begin=PORvISL/> <section end=PORvISL/>
Islanti vs. Unkari
<section begin=ISLvHUN/> <section end=ISLvHUN/>
Portugali vs. Itävalta
<section begin=PORvAUT/> <section end=PORvAUT/>
Unkari vs. Portugali
<section begin=HUNvPOR/> <section end=HUNvPOR/>
Kefeus
Kefeus voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Ólafur Þór Gunnarsson
Ólafur Þór Gunnarsson (s. 17. heinäkuuta 1963) on islantilainen lääkäri ja vihreän vasemmiston poliitikko, joka toimi kansanedustajana Alþingissä vuosina 2013 sekä 2017–2021.
Ólafur syntyi Reykjavíkissä. Hän valmistui lääketieteen kandidaatiksi Islannin yliopistosta vuonna 1990, minkä jälkeen hän erikoistui Connecticutin yliopistossa sisätautilääkäriksi vuonna 1996 ja geriatriaan vuonna 1998.
Vuosina 1986–1990 hän työskenteli opettajana Reykjavíkin merimieskoulussa, vuonna 1988 Islannin yliopistossa sekä vuosina 1991–1992 ja 1998 Länsivuonojen lukiossa. Vuosina 1991–1992 hän työskenteli Fjórðungssjúkrahúsið-sairaalassa Ísafjörðurissä, ja hänet nimitettiin vuonna 1992 ylilääkäriksi sekä Länsivuonojen aluelääkäriksi. Vuosina 1998–2000 hän toimi Fjórðungssjúkrahúsið-sairaalan lääke-, kuntoutus- ja geriatrisen osaston ylilääkärinä. Vuodesta 2000 lähtien hän on toiminut erikoislääkärinä Landspítali-sairaalassa Reykjavíkissä.
Vuosina 2006–2017 Ólafur istui Kópavogurin kunnanvaltuustossa. Hän istui kansanedustajana Alþingissä vuonna 2013, jolloin hän toimi ympäristö- ja liikennevaliokunnan puheenjohtajana, sekä vuosina 2017–2021. Vuonna 2021 hän toimi Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen Islannin-valtuuskunnan puheenjohtajana.