cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nurmikeilailu
Nurmikeilailu (engl. Bowls tai Lawn Bowls) on lähinnä Britteinsaarilla ja brittiläisen kansainyhteisön alueella harrastettu kuulapeli. Kuten muissakin kuulapeleissä, tarkoitus on saada käytettävissä olevista kuulista mahdollisimman moni maalipallon lähelle niin, että ne ovat lähempänä kuin vastapuolen lähin kuula.
Thelema
Uskonnonharjoitus
Thelemassa harjoitetaan muun muassa meditaatiota, rituaalimagiaa, itsekuria sekä pyhien tekstien tutkimista. Näiden kaikkien tarkoituksena on oman todellisen Tahdon löytäminen ja toteuttaminen, henkinen kasvu ja yhteys korkeampiin tietoisuuden tasoihin.
Theleman juhlapäiviä ovat päiväntasausten ja päivänseisausten lisäksi "Juhla Profeetan ja hänen Morsionsa ensi yölle" (The Feast for the First Night of the Prophet and His Bride) elokuun kahdentenatoista, "Juhla Lain Kirjan kirjoittamisen kolmelle päivälle" (The Feast for the Three Days of the Writing of the Book of the Law) 8. – 10. huhtikuuta, sekä "Juhla Ylimmälle Rituaalille" (The Feast for the Supreme Ritual), jolloin kutsutaan Horusta ja joka on thelemiittien uudenvuodenjuhla, maaliskuun 20. päivänä. Tasauksista kevätpäiväntasaus on merkittävin.
Nurmikeilailu
Muista laajalle levinneistä kuulapeleistä nurmikeilailu poikkeaa muun muassa siten, että
Thelema
Uskonnonharjoitus
Lisäksi juhlistetaan syntymää, puberteettia ja kuolemaa.
Nurmikeilailu
Kuulat ovat joko guaykkipuuta (Lignum vitae) tai synteettistä materiaalia. Suurin sallittu läpimitta on 116-134 mm (synteettisillä kuulilla 116-131 mm) ja suurin sallittu paino 1,59 kg. Guaykkipuu on Guaiacum-suvun rautapuiden sydänpuuta, joka on niin painavaa, ettei se kellu vedessä.
Kuula ei ole täysin pallomainen, vaan yhdellä sivulla on bias, eräänlainen pyöristetty viiste, jonka ansiosta kuula saadaan tekemään laajakin kaarros ennen pysähtymistään. Tämä auttaa paljon esimerkiksi maalipallon edessä olevien estekuulien kiertämisessä.
Pelistä on useita hieman toisistaan poikkeavia versioita. Erikoisuus, jollaista ei esiintyne muissa kuulapeleissä, on versio nimeltään backwards bowls: siinä kuulat heitetään ensin ja maalipallo vasta sitten.
Suomessa peliä harjoittavia klubeja on toistaiseksi vain yksi: Bowls Finland ry Espoossa.
Tutkimusmatkat pohjoisnavalle
thumb|Amerikkalaisen [[Robert Pearyn retkikunta väitti saapuneensa pohjoisnavalle vuonna 1908, mutta myöhemmin tätä on epäilty.]]
Tutkimusmatkat pohjoisnavalle ovat tutkimusretkiä kohti pohjoisnapaa. 1700-luvulla yritettiin pohjoisnavalle purjehtia laivoilla, koska meren uskottiin olevan avoinna navalle asti. Esitettiin myös arvioita, että navalla olisi manner. Pohjoisnavalla on kuitenkin enemmän tai vähemmän yhtenäistä lauttajäätä, joka liikehtiessään murskaa olosuhteisiin soveltumattomat laivat. Lisäksi pelkkä jäihin juuttuminen saattoi laivan merivirtojen kuljettamaksi.
1800-luvulla siirryttiin Pohjoisnavan valloituksessa koiravaljakoihin. Tällöin oli jo käynnissä eräänlainen kilpajuoksu siitä, kuka onnistuisi pääsemään ensimmäisenä pohjoisnavalle. Monia retkikuntia lähti kohti napaa, monet eivät palanneet hengissä ja monet selvisivät vain hädin tuskin. Retkeilijöitä vastassa oli pakkanen, jääröykkiöt, äkisti avautuvat jäärailot ja pettävä jää sekä kyvyttömyys kuljettaa riittävästi varusteita mukana satojen kilometrien pituista matkaa varten. Merivirta kuljetti monesti jäätä yllättävän nopeasti ja vaikeutti osaltaan matkaa.
1800-luvun lopulla Fridtjof Nansen yhdisti aikaisempien naparetkien tekniikat ja rakennutti erikoisvahvan Fram-laivan, joka ajelehti pitkään jäissä. Sitten Nansen lähti koirarekien avulla kohti pohjoisnapaa, muttei päässyt sinne. Nansen ja Johansen selvisivät hengissä kylmästä napayöstä ja tämän jälkeisestä vaelluksesta. Vuonna 1897 ruotsalainen Salomon August Andrée yritti pohjoisnavalle ilmapallolla, mutta ilmapallo vajosi jään tasolle pian lähdön jälkeen, ja Andrée miehineen kuoli rekiretken jälkeen Huippuvuorten lähellä, luultavasti jääkarhun hyökkäykseen tai myrkytykseen. Vuonna 1908 amerikkalainen Robert Peary väitti käyneensä pohjoisnavalla, mutta tätä on jälkikäteen laajalti epäilty. 1920-luvulla ilmalaivat ja lentokoneet lensivät pohjoisnavan yli, ensimmäisenä Roald Amundsen Norge-ilmalaivallaan.
On kiistelty siitä, kuka kävi ensimmäisenä pohjoisnavalla. Ensimmäinen täysin varmasti pohjoisnavalla käynyt retkikunta oli Pavel Kononovitš Senkon lentokoneella vuonna 1948 kulkenut retkikunta, joka mittasi sijaintinsa tarkasti. Vuonna 1968 Ralph Plaisted vaelsi lumikiitäjällä pohjoisnavalle jäätä pitkin, ja 1969 Wally Herbert vaelsi koiravaljakolla ensi kertaa todistetusti pohjoisnavalle. Suomalaisryhmä hiihti pohjoisnavalle vuonna 1984. 90-luvulla pohjoisnaparetkistä tuli rikkaiden seikkailijoiden huvia, ja muutama yritys järjestää nykyään huoltopalveluja kaupallisille matkoille.
Ensimmäiset arktiset tutkimusretkeilijät
Arktiset löytöretket olivat Arktikseen ja lähialueelle suuntautuneita tutkimusretkiä. Ne alkoivat, kun Pytheas Massilialainen purjehti kertoman mukaan pohjoiseen Thuleen, ehkä Norjan rannikolle vuonna 325 eaa. Sen jälkeen viikingit saapuivat Islantiin ja Grönlantiin keskiajalla. Uudella ajalla eurooppalaiset tekivät retkiä Siperiaan ja Kanadan arktisille saarille.
1700–1800-luvuilla monet löytöretkeilijät yrittivät purjehtia Pohjoisnavalle uskoen, että sula vesi ulottuisi navalle saakka. Varsinkin kesän aikana Golfvirran lämmittämällä alueella pääsee purjehtimaan pitkälle pohjoiseen Huippuvuorten, Frans Joosefin maan ja Severnaja Zemljan seuduilla. Mutta toiset taas kuvittelivat pitkään virheellisesti, että alueella olisi Etelänavan tapaan iso yhtenäinen manner. Alettiin myös etsiä meriteitä Amerikan ja Aasian pohjoispuolitse Atlantilta Tyynellemerelle, ns. luoteis- ja koillisväyliä, jotka myöhemmin löydettiinkin, tosin monien vaiheiden ja vaikeuksien jälkeen.
Myös magneettinen pohjoisnapa kiinnosti tutkijoita. Se löydettiin 1831 syrjäisiltä Kanadan pohjoissaarilta. Napamerillä liikkuivat myös valaanpyytäjät ja 1850-luvulla järjestettiin monia retkiä Arktisilla saarilla vuonna 1845 kadonneen napatutkija Sir John Franklinin retkikunnan löytämiseksi.
Naparetkien vaarat ja vaikeudet
1800-luvulla alkoi kilpajuoksu pohjoisnavalle. Monet tutkimusmatkailijat yrittivät huonolla menestyksellä päästä koiravaljakolla navalle 1800-luvun alkupuolelta lähtien. Monet eivät palanneet hengissä ja monet selvisivät vain hädin tuskin. Nälkä, kylmä ja uupumus tappoivat monia naparetkeilijöitä. Napaseuduilla saattavat myrskyt puhjeta äkkiä ja rikkoa ohuen jään tai palelluttaa suojautumattoman kulkijan. Tutkimusmatkoja vaikeutti se, että pohjoisnapa-alue on lauttajäätä, joka on monesti sulan veden, jäälauttojen ja röykkiömäisten ahtojäiden sekamelskaa. Tämä on vaikeaa niin koiravaljakoille kuin kajakeille ja laivoille. Koiravaljakoiden etenemisen pysäyttivät railot ja jääröykkiöt ja laivoja kulun esti umpijää, joka saattoi murskata jäihin juuttuneen laivan. Jos railo on edes ohuessa jäässä, siinä oli nahkakajakillakaan mahdotonta liikkua. Joskus avautuneen leveän railon jäätymistä sai odotella ikuisuudelta tuntuvan ajan, niin että tarvikkeet hupenivat vähiin. Esimerkiksi polttoöljy oli välttämätöntä jotta voitaisiin kypsentää ruokaa, joka muuten oli jäässä. Railoja saattoi avautua vaikkapa leirin keskelle kun oltiin asetuttu nukkumaan. Mikä pahinta, railo pystyi avautumaan pian sulkeutumisensa jälkeen. Jos railosta pääsi hengissä ylös, paleltuminen uhkasi. Uupumus saattaa äärimmillään johtaa siihen, että ihminen tuupertuu lumihankeen ja lopulta jäätyy kuoliaaksi.
Aivan pohjoisimmalla napa-alueella on harvassa ravinnoksi kelpaavaa eläimistöä, napakettuja ja jääkarhuja. Toisaalta jääkarhut uhkasivat napaseuduilla liikkujia. Raa'asta tai huonosti kypsennetystä jääkarhun lihasta saattoi saada trikinoosin. Liikkuminen jääröykkiöiden seassa oli todella väsyttävää. Kylmä jäädytti hikiset tai kastuneet vaatteet hiertäväksi panssariksi. Kanadan pohjoisilla saarilla oli vaara, että alkuasukkaat hyökkäisivät esimerkiksi haaksirikkoutuneiden laivojen miehistöjen kimppuun.
Kilpailu pohjoisnavan valloittamiseksi alkaa
thumb|right|220px|Nykyaikainen satelliittikuva pohjoisnavasta. Kuvassa näkyy jäätä, tummia railoja, pilviä ja kuvan päälle piirretyt pituuspiirit.
1800-luvulla monet pohjoisnavan saavuttamisyritykset epäonnistuivat. Seuraavassa vain muutamia navalle yrittäneitä tai pohjoisnapaseuduilla liikkuneita.
Amundsen ja Nobile
Kuuluisin naparetkeilijöistä oli norjalainen Roald Amundsen, joka purjehti ensimmäisenä luoteisväylän ja saavutti ensimmäisenä etelänavan. Amundsen lähti Huippuvuorilta Norgen-nimisellä ilmalaivalla 11. toukokuuta 1926, ja purjehti pohjoisnavan yli 200 metrin korkeudessa. Pohjoisnavalle Norgen saapui 12. toukokuuta, ja koko lento Huippuvuorilta Alaskaan vei 70 tuntia. Lennon jälkeen Amundsen ja Norgen rakennuttaja italialainen Umberto Nobile ajautuivat riitaan. Norjalaisten mielestä Nobile oli kyvytön johtamaan ilmalaivaretkeä. Sen sijaan Amundsenin aikaisemman yhteistyökumppanin Umberto Nobilen yritys päästä navalle Italia-nimisellä ilmalaivalla johti ilmalaivan tuhoon.
Ilmalaiva Italia lähti Milanosta 15. huhtikuuta 1928, ja noin kuukautta myöhemmin ilmalaiva saapui Kongsfjordiin, josta Norgenkin oli lähtenyt. 23. toukokuuta Italia lähti tutkimaan pohjoisnapaa. Jää ja lumi lisäsivät ilmalaivan painoa ja se syöksyi alas. Kun ilmalaiva lähestyi maan pintaa, kymmenen miestä hyppäsi jäälle. Ilmalaivan gondoli murskaantui suureksi osaksi jään pintaan ja suuret määrät tarvikkeita putosi jäälle. Ilmalaiva keveni ja alkoi nousta. Kuusi miestä jäi nousevaan ilmalaivaan, josta ei tämän jälkeen kuultu mitään. Jäälle jäänyt osa miehistöstä selvisi hengissä, päätyi jäälautalle ja onnistui sähköttämään apua itse kyhätyllä lähettimellä. Amundsen katosi Atlantin yllä, kun oli kuullut Nobilen ilmalaivan tuhosta ja lähti etsimään häntä lentäen. Mahdollisesti Amundensenin kuolema johtui lentokoneen moottoriviasta. Jäälle jääneitä Italia-ilmalaivan miehiä ei saatu ensin noudettua jäälautalta, mutta heitä kyettiin huoltamaan lentokoneilla. Eräs ruotsalainen kykeni hakemaan Nobilen paljon ennen kuin muut saatiin lautalta pois. Mukana ollut ruotsalainen Finn Malmgren oli aivan uupunut, ja italialaiset jättivät hänet jäälle, kunnes hän kuoli.
Napamatkoja 1900-luvulla
thumb|right|220px|Ydinsukellusvene USS Skate nousi pintaan pohjoisnavalle murskaten melko ohuen napajään, joka on vain tavallista merijäätä.
Nykyajan retkeilijöitä
Nykyään pohjoisnavalle vaellellaan usein. Naparetkeilystä on tullut huippu-urheilua. Matkoilla on yhä monia vaaroja, koska useimmiten matkat tehdään ilman suksia kummempia kulkuvälineitä. Tällöin railoihin putoaminen, pettävä jää, myrskyt, ja paleltumat uhkaavat. Myös rahoittajien löytäminen on joskus vaikeaa.
Vuonna 1993 Richard Weber ja tohtori Mikhail (Misha) Malakhov tekivät ensimmäisen kaupallisen naparetken. Nykyään monet yritykset avustavat sadan ihmisen vaeltamisessa pohjoisnavalle vuosittain. Vuonna 1995 Weber ja Maklanov pääsivät ensi kertaa pohjoisnavalle ilman koiria ja ulkopuolista ilmasta tai muualta annettavaa apua.
Vuonna 1994 norjalainen Börge Uosland hiihti ensimmäisenä pohjoisnavalle yksin ilman matkan varrella tullutta huoltoa Sevarnaja Zemljalta. 52 päivän hiihto tapahtui 2. maaliskuuta – 23. huhtikuuta.
Vuonna 2003 Borge Ousland ja Mike Horn saapuivat ensi kertaa navalle pohjoisen talvella.
Ranskalais-suomalaisen naparetkeilijän Dominick Arduinin matka päättyi katoamiseen 5. maaliskuuta 2004, kun hänen kajakkinsa joutui matkan alussa olevalla avovesialueella myrskyyn. Luultavasti Dominick joutui veteen ja kuoli hypotermiaan tai hukkumalla.
Vuonna 2005 Tom Avery, George Wells ja muutamat muut kulkivat 16 koiran valjakon avulla vähän alle 37 päivässä lähdettyään pohjoisnavalle Kanadan pohjoisosen Arktisten saarten Ellesmeren saaren Cape Columbiasta. Matka jäljitteli Pearyn vuoden 1909 kiisteltyä retkeä.
2. toukokuuta 2007 brittiläinen moottoriohjelma Top Gear kävi vuoden 2006 magneettisella pohjoisnavalla. Kyseisen päivän aamuna kaksi ohjelman kolmesta juontajasta, Jeremy Clarkson ja James May, pääsivät ensimmäisinä magneettiselle pohjoisnavalle käyttäen kulkuvälineenään pelkkää autoa.
Kesällä 2007 venäläinen retkikunta teki tutkimusretken pohjoisnavalle jäänmurtaja Rossijan ja tutkimusalus Akademik Fjodorovin voimin. Tutkimusaluksesta laskettiin vesille kaksi Mir-sukellusvenettä, jotka laskeutuivat ensimmäistä kertaa merenpohjaan pohjoisnavalla.
Naparetkeilyn luonne voi muuttua kokonaan vesillä liikkumiseksi, jos kasvihuoneilmiö sulattaa napajään.
Italian–Turkin sota
thumb|Italialainen patteri lähellä Tripolia. thumb|Italialainen risteilijä pommittamassa ottomaanien alusta [[Beirutin satamassa.]] Italian ja Turkin sota (tunnetaan Italiassa myös nimellä guerra di Libia, "Libyan sota", ja Turkissa nimellä Trablusgarp Savaşı) oli sota, joka käytiin osmanien valtakunnan ja Italian välillä 29. syyskuuta 1911 – 18. lokakuuta 1912. Myös nimitystä Tripolin sota on käytetty.
Pääministeri Giovanni Giolittin johtama Italian hallitus Roomassa julisti 29. syyskuuta 1911 Osmanien valtakunnalle sodan. Tätä ennen umpeutui 24 tunnin uhkavaatimus, jossa Rooma peräsi Osmanien valtakunnalta suostumusta Tripolin ja Kyrenaikan miehitykseen.
Ouchyn rauhansopimus allekirjoitettiin 18. lokakuuta 1912 Ouchyn kaupungissa Lausannen lähistöllä. Sopimuksessa Kyrenaika ja Tripolitania luovutettiin Italialle.
1920- ja 1930-luvulla Italia harjoitti Libyassa kovaotteista siirtomaapolitiikkaa. Sen armeija kukisti beduiinien kansannousun Fezzanissa. Tänä aikana Italiasta muutti paljon ihmisiä Libyaan töihin. Maahan rakennettiin nykyaikainen tieverkosto ja myös muuta infrastruktuuria kehitettiin.
Italia valtasi Osmanien valtakunnan provinssit Tripolitanian ja Kyrenaikan, joista muodostuu myös nykyinen Libyan valtio, sekä Ródoksen saaren ja kreikkaa puhuvan Dodekanesian saariston Anatolian lähellä.
Vaikka sota oli suhteellisen vähäpätöinen, se oli merkittävä ensimmäisen maailmansodan esinäytös sytyttäessään nationalismin kipinän Balkanilla.
Sodassa nähtiin myös merkittäviä sotateknologian kehitysaskelia varsinkin sotilasilmailussa. 23. lokakuuta 1911 italialainen lentäjä lensi turkkilaisten linjojen yllä tiedustelulennolla, ja 1. marraskuuta 1911 Libyassa pommitettiin ensimmäistä kertaa maailmassa lentokoneesta turkkilaisia joukkoja italialaisen luutnantti Giulio Gavottin pudottaessa Taube-yksitasostaan neljä kahden kilon kranaattia 185 metrin korkeudesta. Kukaan ei kuitenkaan loukkaantunut tässä historiallissa tapahtumassa, ja vahingotkin jäivät vähäisiksi.
Cq
Cq tarkoittaa seuraavia:
Pleissaus
thumb|250px|Pleissattu köysi ja pikasakkeli Pleissaus (myös spleissaus tai pujonta) on köyden tai vaijerin säikeiden punomista itsensä tai muiden köysien kanssa siten, että muodostuu kestävä ja pitävä pujos, joka paksuntaa köyttä vain vähän. Pleissauksen ero solmuun on, että pujos ei ole helposti avattavissa, mutta köysi kulkee rissojen yms. läpi paremmin kuin solmittu liitos ja pleissaus heikentää köyttä merkittävästi vähemmän kuin solmiminen.
Tyypit
Yleisimpiä pleissaustyyppejä ovat köyden jatkaminen (tai köyden päiden punominen yhteen), silmukkapleissi (luonnollisen silmukan teko köyden päähän) ja kruunupleissi (köyden avoimen pään päättely luonnollisesti).
MahtiAnkat
MahtiAnkat oli vantaalainen rullakiekon erikoisseura. Joukkue osallistui menestyksekkäästi kaikkiin kolmeen SM-liigaa edeltäneeseen lopputurnaukseen ja pelasi SM-liigassa sarjan perustamisesta joukkueen lopettamiseen kesken kauden 2008. Kahdeksalla SM-mitalilla (neljä kultaa, kolme hopeaa ja pronssi).
Pleissaus
Pleissauksen teko
Kierretyssä, yleensä kolmisäikeisessä, köydessä avataan köyden säikeitä päästä n. 6 kierrosta ja pujotaan säikeet toisen köyden säikeiden väliin. Vaijeri pleissataan vastaavalla tavalla. Mikäli köydessä tai vaijerissa on ydin, menetelmä on monimutkaisempi. Köyttä pleissattaessa säikeitä voidaan ohentaa 3-4 pujotuksen jälkeen, jolloin tulos on kauniimpi ja päättyy sulavasti.
Punottujen ytimettömien köysien pleissaminen on helppoa, köysi voidaan vain työntää riittävän pitkältä matkalta (10-20 kertaa köyden paksuus) köyden muodostaman putken sisälle ja varmistaa liitos ompelemalla.
Punottujen ytimellisten köysien pleissaus riippuu köyden rakenteesta. Jos myös ydin on ontto, putkirakenteinen, kerrokset voidaan pujottaa toistensa sisään ja saada kestävä liitos. Eräillä valmistajilla on tarjoilla suuria muovineuloja heidän köysiensä liittämiseksi. Joidenkin köysien kohdalla tarvitaan erityisiä tekniikkoja.
Työkalut
Yleisin työkalu on kourumalspiikki (suom. myös pujotuspuikko, eng. marlinspike tai fid), jolla avataan köyden säikeitä ja pujotetaan säikeet säikeiden lomaan. Vaijerien pleissaukseen tarvitaan umpinaista teräksistä malspiikkia. Lisäksi voidaan tarvita purjeneuloja ja lankaa työn päättelyyn rihmaamalla sekä ruuvipenkkiä tai lukkopihtejä vaijerin käsittelyyn.
Marshmello
Christopher Comstock (s. 19. toukokuuta 1992 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat), taiteilijanimeltään Marshmello, on amerikkalainen elektronisen musiikin tuottaja ja DJ.
Marshmellon esikoisalbumi Joytime julkaistiin 8. tammikuuta 2016 hänen oman Joytime Collective -levy-yhtiön kautta. Vuoden 2018 lokakuussa hänen Happier-kappaleensa nousi Billboard Hot 100 -listalla sijalle 3. Muita samalle listalle nousseita kappaleita ovat Friends, Wolves, Everyday ja Silence.
Marshmello on esiintynyt Suomessa Weekend Festival -tapahtumassa vuonna 2017.
Marshmellon kappale "Alarm" voitti Remix Awards -palkinnon parhaasta vokalisoinnista vuonna 2017. Vuoden 2018 MTV Europe Music Awards -tapahtumassa Marshmello valittiin vuoden parhaaksi Elektronisen tanssimusiikin kategoriassa.
Marshmellon katsotuin kappale on Alone. Marshmellon YouTube-kanavalla oli lokakuussa 2020 noin 50 miljoonaa tilaajaa.
Singlet
2020 2021
Terencio Sierra
Sierra oli nuoruudessaan latojan oppipoikana ja myöhemmin harjoitti ammattia El Salvadorissa. Sen jälkeen hän työskenteli laivayhtiön tilitarkastajana ja matkusteli paljon. Yhdysvalloissa hän hankki tutkinnon insinööri- ja sotatieteistä. Sierra palasi Hondurasiin 1870-luvun alussa oltuaan kymmenen vuotta ulkomailla. Hän työskenteli hetken siviilipuolella mutta liittyi sitten armeijaan.
Marco Aurelio Soton hallituskaudella Sierra sai johdettavakseen useita teknisiä projekteja. Lopulta hän ajautui kuitenkin ristiriitoihin Soton kanssa ja joutui lähtemään maanpakoon Nicaraguaan. Policarpo Bonillan johdolla liberaalit kaatoivat Ponciano Leivan hallinnon 1893, ja Sierra johti liberaalien joukkoja monissa taisteluissa. Hänet valittiin Bonillan seuraajaksi 1898, ja hän vannoi virkavalansa 1899. Sierran pyrittyä säilyttämään valtansa vielä vuoden 1903 jälkeen Manuel Bonilla syrjäytti hänet. Sierra kuoli Nicaraguassa 1907.
Raski
Raski eli leipäjuuri on perinteisesti ruisleivän nostatuksessa käytetty hapatin, joka sisältää maito- ja etikkahappobakteereja sekä villihiivoja. Raskia on säilytetty kuivattamalla leivontaan käytettävä puinen tiinu, jolloin bakteeri- ja hiivaitiöt voivat säilyä hyvissä olosuhteissa jopa vuosikymmeniä.
Valmistus
Raski valmistetaan taikinantekoa edeltävänä päivänä. Silloin sekoitetaan pieni erä niin sanottua siemenraskia veden ja jauhojen kanssa vellimäiseksi seokseksi. Raski käy 12-20 tuntia 26-30 °C lämpötilassa. Siemenraskin maitohappobakteerit ja hiivat käyttävät jauhoa ravinnokseen, lisääntyvät voimakkaasti ja muodostavat samalla maito- ja etikkahappoa, jolloin raski happanee ja tuottaa ruisleivän ominaisen happaman maun. Lopulliseen ruisleivän happamuuteen voidaan vaikuttaa muuttamalla maito- ja etikkahapposuhdetta käymislämpötilalla, käymisajalla sekä raskiseoksen jauhon ja veden suhteella. Yleensä raskissa syntyy enemmän maitohappoa kuin etikkahappoa. Molempia happoja tarvitaan hyvän ruisleivän makuun ja aromiin.
Historia
Ruisleivän kotileivonnan aikaan jokaisella talolla oli oma taikinanjuurensa, joka saattaa olla monien vuosikymmenten takaa. Samalla tavoin jokaisella leipomolla on tänäkin päivänä oma raskinsa. Hyvä ruisraskiosaaminen on keskeinen tekijä korkealaatuisen ruisleivän aikaansaamiseksi. Aiemmin hapanleipää tehtiin taikinajuuren avulla muistakin kotoisista viljoista (ohra, kaura, vehnä, tattari).
Ct
Ct tarkoittaa seuraavia:
Kissology Volume Three: 1992–2000
Kissology Volume Three: 1992–2000 on 18. joulukuuta 2007 julkaistu Kissin DVD-kokoelma, joka sisältää studio- ja livemateriaalia vuosilta 1992–2000.
Kissology Volume Two: 1978–1991
Kissology Volume Two: 1978–1991 on 14. elokuuta 2007 julkaistu Kissin DVD-kokoelma. DVD sisältää studio- ja livemateriaalia vuosilta 1978–1991.
DVD 2
Fridays]] – 15. tammikuuta 1982
Bonus Disc 1
10. Rock and Roll All Nite
Jack Cropp
pienoiskuva|Cropp vuonna 1956.
John Urquhart ”Jack” Cropp (23. toukokuuta 1927 Hokitika, Uuden-Seelannin dominio, Brittiläinen imperiumi – 25. kesäkuuta 2016) oli uusiseelantilainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja.
Cropp kuoli 89-vuotiaana 25. kesäkuuta 2016.
Pietarin konservatorio
thumb|250px|Pietarin konservatorio thumb|250px|Pietarin konservatorion rakennus vuonna 1913.
Pietarin konservatorio ( 'Pietarin valtiollinen Rimski-Korsakov-konservatorio') on Venäjän ensimmäinen julkinen musiikkioppilaitos, joka on nimetty säveltäjä Nikolai Rimski-Korsakovin mukaan.
Konservatorion perusti Anton Rubinstein 1862 ja hän toimi myös konservatorion ensimmäisenä taiteellisena johtajana. Neuvostovallan aikana konservatorio tunnettiin nimellä Leningradin konservatorio. Neuvostoliiton hajottua nimi muutettiin takaisin alkuperäiseksi. Konservatorion vuonna 1896 valmistunut, kulttuurihistoriallisestikin arvokkaana pidetty päärakennus sijaitsee aivan Pietarin ydinkeskustassa osoitteessa Teatralnaja ploštšad 3. Rakennuksesta löytyy esimerkiksi tila ooppera- ja balettiesityksille ja A.K. Glazunovin mukaan nimetty konserttisali. Naapurikorttelissa sijaitsee kuuluisa Mariinski-teatteri (Marian teatteri).
Kalevan kisat 1938
Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1938 Helsingissä 6.–8. elokuuta. Kilpailut käytiin samana kesänä valmistuneella Olympiastadionilla. 5 000 metrin juoksussa kymmenen kilpailijaa alitti 15 minuutin rajan. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu järjestettiin Hangossa 17.–18. syyskuuta.
Pietarin konservatorio
Tunnettuja Pietarin konservatorion kasvatteja ovat muun muassa Pjotr Tšaikovski, Sergei Prokofjev, Dmitri Šostakovitš, Juri Temirkanov, Mariss Jansons, Andrej Hoteev ja Valeri Gergiev.
Karjalan tasavallan Petroskoissa sijaitseva Petroskoin konservatorio on Pietarin konservatorion sivutoimipiste.
Love Songs (Tina Turnerin albumi)
Love Songs on laulaja Tina Turnerin 3. helmikuuta 2014 julkaistu kokoelmalevy. Albumi sisältää 18 Tina Turnerin rakkauslaulua yli 30 vuoden ajalta.
Franz Stahl
thumb|Franz Stahl Franz Stahl (s. 30. lokakuuta 1962) on yhdysvaltalainen muusikko ja kitaristi. Vuosina 1997-1999 Stahl tuli tunnetuksi Dave Grohlin johtaman Foo Fighters -yhtyeen kitaristina. 1980-luvulla Stahl toimi vuonna 1981 perustetun Scream-yhtyeen kitaristina, jossa hänen veljensä Peter toimi laulajana.
Tekijänoikeuden raukeaminen
Tekijänoikeuden raukeaminen Suomessa
Asiaa koskevat säännökset ovat Suomen tekijänoikeuslain 19 ja 20 §:ssä. Näitä vaihdannassa lakkaavia tekijänoikeuksia ovat tekijän levitysoikeus ja tekijän näyttämisoikeus. Esimerkiksi kirjan kaupasta ostanut henkilö voi myydä kirjan edelleen, taideteoksen omistuksensa hankkinut voi näyttää teosta julkisesti tai yksityinen henkilö voi myydä levyn toiselle tekijänoikeuden estämättä.
Tekijänoikeuden raukeaminen on erotettava tekijänoikeuden voimassaolon päättymisestä, joka tarkoittaa tekijänoikeudellisen suoja-ajan päättymistä, sekä tekijänoikeudesta luopumisesta, joka tarkoittaa tekijän vapaaehtoista luopumista osasta tai kaikista (taloudellisista) oikeuksistaan teokseen.
Christina Porkkala
Eva Christina Porkkala, ent. von Gerich (23. elokuuta 1919 Helsinki – 22. helmikuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen diplomiekonomi ja Suomi-Neuvostoliitto-Seuran pitkäaikainen pääsihteeri vuosina 1971–1983. Sitä ennen hän oli 13 vuotta Rauhanpuolustajien toiminnanjohtaja.
Christina Porkkala oli naimisissa pääsihteeri Veikko Porkkalan kanssa.
Melbourne Shuffle
Melbourne Shuffle on rave- ja klubitanssi, joka syntyi 1980-luvulla. Tanssissa liikutaan usein joko liikkeellä "running man" jossa juostaan kuin sutien tyylistä riippuen jalat korkealle nostaen ja heiluttaen käsiä rymikkäästi tai "shuffle" liikkeellä jossa liikutaan yhdellä jalalla kantapään ja varpaiden avulla (c-walk yhdellä jalalla) toista jalkaa potkien eri sivuille variaatiosti riippuen.
1980-luku
Melbourne Shuffle muokkautui 1980-luvun stomping-tanssista kun ravesta tuli vaikutteita breakbeat- ja teknomusiikkiin. Se sai vaikutteita myös breakdancesta ja hiphopista, josta "running man" on peräisin.
1990-luku
1990-luvun puolivälissä Melbourne Shufflesta tuli yhä suositumpi, jolloin syntyi monia tyylejä, mutta kaikissa säilyi pääliikkeenä "shuffle", jossa liikutaan kantapäitä ja varpaita liikuttamalla. Tästä tulikin nimi Melbourne Shuffle. Käsien liikkeestä tuli myös vallitsevampi.
2010-luku
Vuonna 2011 LMFAO toi tanssin uudelleen muotiin kappaleellaan Party Rock Anthem, jonka musiikkivideossa tanssikoreografia perustuu muokattuun Melbourne Shuffleen. Useiden Melbourne shufflen sekä Hardstyle shufflen harrastajista kuitenkin pitävät LMFAO:n versiota shufflesta halpana sekä typerän näköisenä tanssina eikä edes yhdistä melbourne shufflea sekä LMFAO shufflea toisiinsa, vaan pitävät niitä kahtena aivan erilaisena tanssilajina.
Pihlajasatu
Pihlajasatu on MTV3-kanavalla esitettävä suomalainen draamasarja, joka on spin-off saippuasarjasta Salatut elämät. Sarjassa Ulla Taalasmaa katsoo kristallipallostaan miten asiat olisivat saattaneet mennä, jos sarjan hahmojen tarinat olisivat menneet eri tavalla kuin pääsarjassa. Sarjassa esiintyy useita pääsarjasta jo poistuneita hahmoja. Tammikuussa 2019 uutisoitiin, että Pihlajasatu jatkuu toiselle tuotantokaudelle kesällä 2019. Tammikuussa 2020 uutisoitiin, että Pihlajasatu jatkuu jälleen vuonna 2020 kolmannen kauden jaksoin.
Lämpölaajeneminen
Lämpölaajeneminen tarkoittaa materiaalien laajenemista eli tilavuuden kasvamista lämpötilan noustessa. Lämpölaajenemisessa lämpölaajenemiskerroin on positiivinen, mutta jotkut harvat materiaalit voivat myös kutistua lämmetessään tietyillä lämpötilaväleillä, jolloin lämpölaajenemiskerroin on negatiivinen ja voidaan puhua lämpökutistumisesta. Lämpölaajeneminen ei ole välttämättä lineaarista, vaan materiaalista riippuen mahdolliset tietyt lämpötilavälit, materiaalin kiderakenteet ja olomuodonmuutokset vaikuttavat lämpölaajenemiskertoimeen. Lämpölaajeneminen ei vaikuta vain yhteen suuntaan vaan luonnollisesti kun lämpötila laskee, tapahtuu käänteinen muutos materiaalissa eli materiaalin tilavuus pienenee. Lämpölaajenemisen vaikutuksia voidaan laskea pituuksille (kuinka paljon kappale pidentyy) ja tilavuuksille (kuinka paljon kappaleen tilavuus kasvaa). Lämpölaajenemisen vaikutuksia voidaan laskea kiinteille olomuodoille, nesteille ja kaasuille.
Pihlajasatu
Sarjan ensimmäisen tuotantokauden ensimmäiset neljä jaksoa kertovat Aki Nikkisen tarinasta, mikäli se olisi mennyt toisin kuin runkosarjassa. Seuraavien neljän jakson päähenkilönä on Ismo Laitela ja kahdessa viimeisessä jaksossa päähenkilönä on Kari Taalasmaa. Toisella kaudella kerrottiin Salinien ja Sievisten perheiden tarinat. Kolmannen kauden päähenkilöinä ovat Dahlia Mustavaara ja Helena Kuula.
Ensimmäinen tuotantokausi
pienoiskuva|Sarjan neljän ensimmäisen jakson tunnus Pihlajasadun ensimmäinen tuotantokausi esitettiin kesällä 2018. Kauden päähenkilöinä olivat Aki Nikkinen, Ismo Laitela ja Kari Taalasmaa.
Lämpölaajeneminen
Fysikaalinen tulkinta
Aineen lämpölaajenemista kuvaa lämpölaajenemiskerroin, joka kertoo paljonko kappaleen koko muuttuu sen lämpötilan muuttuessa yhden asteen Celsius- tai Kelvin-asteikolla. Kerroin voi riippua lämpötilasta ja kappaleen rakenteesta (muun muassa kiderakenteesta) ja olla eri suuruinen eri suuntiin. Lämpölaajenemiskertoimen yksikkö on 1/°C tai 1/K.
Lineaarinen lämpölaajenemiskerroin
Kappaleen laajenemista tutkittaessa vain yhdessä suunnassa käytetään pituuden lämpötilakerrointa eli lineaarista lämpölaajenemiskerrointa \alpha. Kappaleen pituuden muutos \Delta L voidaan ratkaista yhtälöstä
Pihlajasatu
Juoni
Aki Nikkisen jaksoissa on elämäänsä tyytymätön Aki, jonka tytär Alissa Nikkinen on kyllästynyt Akin valitukseen. Ulla Taalasmaa näyttää kristallipallosta Akille millaista olisi ollut, jos Aki olisi naimisissa Jenni Vainion kanssa, Akin velipuoli Markus Ekholm olisi hengissä, ja kaikki naapurit Ismo Laitelaa myöten olisivat Akin sydänystäviä.
Lämpölaajeneminen
Lineaarinen lämpölaajenemiskerroin
missä L_0 on kappaleen alkuperäinen pituus ja \Delta T on lämpötilan muutos.
Pihlajasatu
Juoni
Ismo Laitelan jaksoissa Ulla näyttää Ismolle kristallipallosta, millaista tämän elämä olisi naimisissa olevana miehenä. Vaihtoehtotodellisuudessa hänen vaimonsa on vaativa ex-naisystävänsä Salla Laitela. Ismon tytär Miia Laitela on hengissä ja palaa kotiin maailmalta uuden miesystävänsä kanssa.
Lämpölaajeneminen
Lineaarinen lämpölaajenemiskerroin
Kerroin voidaan ilmoittaa selkeämmin 12 μm/(m°C), eli yhden asteen lämpötilanmuutoksella metrin terästanko laajenee 12 mikrometriä eli 0,012 mm.
Esimerkiksi metrin pituisen rautakappaleen lämmetessä kymmenen astetta sen pituus muuttuu 1000 mm · 10°C · 12·10−6 1/°C = 0,12 mm.
Pihlajasatu
Juoni
Karin jaksoissa Ulla näyttää pojalleen Karille kristallipallosta, millaista tämän elämä olisi itsenäisenä, rikkaana ja aikaansaavana bisnesmiehenä, jolla naisia riittää.
Jaksot
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Lämpölaajeneminen
Tilavuuden lämpölaajenemiskerroin
Koko kappaleen lämpölaajenemista vakiopaineessa kuvataan tilavuuden lämpölaajenemiskertoimella \gamma. Tällöin tilavuuden V muutos
Pihlajasatu
Toinen tuotantokausi
Pihlajasadun toinen tuotantokausi esitettiin kesä–heinäkuussa 2019. Edellisestä kaudesta poiketen tarinat eivät keskity yksittäisiin henkilöihin vaan Salinien ja Sievisten perheisiin. Kaudella on mukana myös Hollywood-uraa tehnyt Jasper Pääkkönen, joka oli mukana sarjan kuvauksissa yhden päivän ajan. Hän lahjoitti saamansa 8000 euron palkkion kokonaisuudessaan Vihtijoen uoman kunnostukseen taimenten kutupaikaksi.
Lämpölaajeneminen
Tilavuuden lämpölaajenemiskerroin
missä V_0 on kappaleen alkuperäinen tilavuus. Isotrooppisille aineille pätee approksimaatio
Pihlajasatu
Juoni
Sievisten jaksoissa Lasse Sievinen kohtaa asunnossaan paikalle saapuvan Ullan, ja kertoo tälle miettivänsä miten asiat olisivat menneet jos Paula-vaimo olisi vielä hengissä. Ulla kehottaa Lassea katsomaan kristallipalloon nähdäkseen toisen todellisuuden. Paula pyörittää menestynyttä kirjakustantamoa yhdessä tyttärensä Katrin kanssa ja Lasse työskentelee Pihlajakadun talonmiehenä. Perheen onnea horjuttaa Lassen ja Heli-tyttären ihastuminen talon uuteen asukkaaseen, Eva Tammiseen.
Kolmas tuotantokausi
Pihlajasadun kolmas tuotantokausi esitettiin kesä–heinäkuussa 2020. Ensimmäinen jakso esitettiin MTV3-kanavalla 29. kesäkuuta 2020. Kauden päähenkilöinä olivat Inkeri Mertasen esittämä Dahlia Mustavaara ja Anneli Rannan Helena Kuula.
Lämpölaajeneminen
Vaikutuksia
Lämpölaajenemista hyödynnetään esimerkiksi junan pyörien kiinnittämisessä: Keskiö jäähdytetään ja teräksisiä pyöriä kuumennetaan monta sataa astetta. Sitten kuuma pyörä sovitetaan sopivalla välyksellä valmistettuun keskiöön ja annetaan sen jäähtyä. Jäähtyessään pyörä puristuu tiukasti kiinni keskiöön ja täten saadaan luja kiinnitys. Teräksen lämpösovituksessa sovitustiukkuus on –0,01 mm/akselin halkaisijan 10 mm eli jos akseli on 50 mm tulee kiinnitettävän kappaleen reikä olla 49,95 mm ja sovituslämpötilaero 300 °C.
Myös analogisten lämpömittareiden toiminta perustuu lämpölaajenemiseen, paitsi sähköisten analogisten mittareiden.
Pihlajasatu
Juoni
Vuosia ulkomailla ollut Helena palaa takaisin Suomeen tiedustellakseen Ullalta tietoja pojistaan Sebastianista ja Sergeistä. Vaihtoehtoisessa todellisuudessa Helena on edelleen onnellisesti naimisissa Aki Nikkisen kanssa. Sebastian on ammatiltaan poliisi ja Sergei menestynyt lakimies, mutta kärsii myös alkoholiongelmasta.
Mauno Vannas
Mauno Viktor Vannas (vuoteen 1905 Johansson; 18. elokuuta 1891 Uusikaupunki – 19. joulukuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen lääkäri ja Helsingin yliopiston neljäs oftalmologian eli silmätautiopin vakinainen professori. Vannaksen isä oli Karjalasta kotoisin oleva matruusi Viktor Johansson (1851–1915) ja äiti laitilalainen Maria Kristina Kauppi.
Vuonna 1905 nuori Mauno Viktor Johansson otti käyttöön sukunimen Vannas. Syytä tähän ei tunneta. Vannas voi tarkoittaa joko auraa tai veneen perärakenteeseen kuuluvaa tankoa.
Johanssonin perheen kaksi aikaisempaa lasta, tytär ja poika, olivat kuolleet ennen Mauno Vannaksen syntymää parin vuoden ikäisinä kurkkumätään ja tulirokkoon.
Lääketieteen opinnot ja toiminta sotilaslääkärinä
Vannas valmistui ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta 19-vuotiaana vuonna 1911. Samana vuonna hänen äitinsä kuoli ja jatko-opintoja varjostivat lisäksi muut onnettomat tapahtumat. Vannas kirjoittautui Helsingin yliopiston lainopilliseen tiedekuntaan mutta suoritti isänsä kehotuksesta lääketieteen opintoihin valmistavan medikofiilitutkinnon vuonna 1913. Kun Vannaksen isä hukkui työssään, Vannas otettiin kasvattilapseksi laivanvarustaja Carl Lundströmin perheeseen.
Vannas suoritti lääketieteen kandidaatin tutkinnon vuonna 1917, mutta lääketieteen opinnot keskeytyivät nyt Suomen sisällissodan vuoksi. Hän ryhtyi Suomen Punaisen Ristin ambulanssilääkäriksi, missä tehtävässä hän joutui punaisten vangiksi huolimatta punakaartien ylipäällikön antamasta kulkuluvasta. Hän vapautui 4. toukokuuta 1918. Toimittaja Maija Suova on kuvannut näitä tapahtumia Vannaksen muistiinpanojen perusteella kirjassa Silmä silmästä.
Sisällissodan jälkeen Vannas toimi lääkintäupseerina Hennalan vankileirillä, Laatokan jalkaväkirykmentissä, Uudenmaan rykmentissä, Keski-Suomen rykmentissä, Viipurin rykmentissä, Ilmailuvoimissa ja Suomenlinnan garnisonissa vuoteen 1926 asti. Vuonna 1921 hänet ylennettiin lääkintäkapteeniksi. Vannas palkittiin myös vapaudenristillä.
Vannas sai opintonsa päätökseen ja valmistui Lääketieteen lisensiaatiksi vuonna 1923. Hän toimi tämän jälkeenkin osa-aikaisena sotilaslääkärinä Helsingin sotilassairaalassa silmätautien alalla vuoteen 1937 asti, jolloin hänestä tuli professori.
Silmätutkija ja silmätautiopin professori
Vannas haki valmistumisensa jälkeen Helsingin yleisen sairaalan silmätautien osaston assistentin virkaa, jossa hän kouluttautui silmälääkäriksi vuosina 1923–1926. Vannas aloitti tutkimustyön jo assistenttina ja väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi adrenaliinijohdosten käytöstä glaukooman hoitoon vuonna 1927 toimittuaan tätä ennen myös silmätautiopin apulaisopettajan sijaisena vuosina 1925–1926. Helsingin yliopiston oftalmologian dosentti hänestä tuli vuonna 1930 ja vakinainen apulaisopettaja vuonna 1932.
Oftalmologian professorin Väinö Grönholmin erottua virastaan Vannas toimi vuonna 1935 aluksi hänen viransijaisenaan ja tämän jälkeen hoiti avointa virkaa vuosina 1936–1937, kunnes hänet nimitettiin vakinaiseksi viranhaltijaksi 29. tammikuuta 1937. Vannaksen kilpailijat viranhaussa olivat dosentti Karl Oskar Heinonen, lääketieteen ja kirurgian tohtori John Gustaf Lindberg ja dosentti Sigurd Bernhard Werner.
Vannas alkoi valmistella uuden silmäsairaalan rakentamista vuonna 1938 jo virkaanastujaisesitelmässään. Määrärahat oli myönnetty vuonna 1937, mutta hanke keskeytyi maailmansodan vuoksi.
Toiminta toisen maailmansodan aikana
Talvisodan aikana Vannas toimi sotilassairaalan ylilääkärinä ja jatkosodan aikana Päämajan tehtävissä. Hänet ylennettiin vuonna 1942 lääkintäeverstiksi, ja vuonna 1943 hän toimi pommitusten aiheuttamien silmävammojen hoitoa järjestäneessä Suomen silmälääkäriyhdistyksen toimikunnassa.
Vannas vieraili sodan aikana Saksassa kahdesti. Syyskuussa 1941 hän otti osaa Paracelsus-juhlaan Salzburgissa, ja toukokuussa 1943 hän teki luentomatkan Königsbergiin.
Vannas oli Suomen sisällissodan aikaisten kokemustensa jälkeen näkemykseltään äärioikeistolainen. Hänet pyydettiin johtamaan toisen maailmansodan aikana muun muassa natsimielistä Suomen Valtakunnanliittoa, johon kuului muun muassa nelisenkymmentä professoria, johtavia taiteilijoita ja liikemiehiä. Vannaksen toiminta puheenjohtajana päättyi, kun hänet komennettiin helmikuussa 1944 Vilppulan sotasairaalan johtajaylilääkäriksi.
Uusi silmäsairaala ja kansainvälinen maine
Yhdysvalloissa ja Euroopassa opiskellut Vannas loi silmälääketieteen saralla kansainvälisesti merkittävän uran ja hän on edelleen kansainvälisesti tunnetuimpia suomalaisia silmälääkäreitä. Vannaksen tieteelliseen tuotantoon kuuluu noin 200 julkaisua. Hän oli taitava kirurgi, joka myös kehitti leikkausinstrumentteja kuten 1940-luvulla Vannaksen värikalvoatulat ja 1946 edelleen jokapäiväisessä käytössä ympäri maailman olevat Vannaksen sakset. Alun perin vasenkätisenä mutta koulussa oikeakätiseksi pakotettuna Vannas käytti yhtä hyvin kumpaakin kättään leikkaussalissa. Opintomatkoja hän teki Ruotsiin, Viroon, Latviaan, Unkariin, Itävaltaan, Saksaan, Italiaan, Ranskaan, Englantiin, Tšekkoslovakiaan, Puolaan ja Yhdysvaltoihin.
Vannas oli kiinnostunut erityisesti glaukoomasta ja sarveiskalvokirurgiasta. Hän aloitti sarveiskalvonsiirrot Suomessa ja ensimmäisenä Pohjoismaista jo 1930-luvulla ja perusti Suomen ensimmäisen silmäpankin vuonna 1956. Lisäksi hän harjoitti karsastus-, glaukooma- ja plastiakirurgiaa.
Uuden silmäsairaalan rakennushanke alkoi edetä sodan päättymisen jälkeen, ja se aloitti toimintansa Meilahden sairaala-alueella vuonna 1952.
Vannas erosi professorin virasta 70-vuotiaana 18. elokuuta 1961.
Ammatilliset luottamustehtävät
Vannas oli Helsingin sotilaslääkäriyhdistyksen puheenjohtaja vuonna 1925 ja Suomen lääkintäupseeriliiton puheenjohtaja vuonna 1932.
Vannas toimi Suomen Silmälääkäriyhdistyksen sihteerinä vuosina 1925–1927, varapuheenjohtajana vuosina 1929 ja 1935 sekä puheenjohtajana vuosina 1936–1938. Hänestä tuli yhdistyksen kunniajäsen vuonna 1951. Hän toimi myös lääkäriseura Duodecimin johtokunnassa vuodet 1930–1932. Suomalaisen tiedeakatemian apujäsen hän oli vuodet 1938–1954 ja jäsen vuodet 1954–1964. Lääkintöhallituksen tieteellisessä neuvostossa Vannas toimi vuodet 1944–1962.
Vannas oli Turun yliopiston lääketieteellisen tiedekunnan perustamista valmistelevan komitean puheenjohtaja vuosina 1940–1943, jonka jälkeen tiedekunta aloitti toimintansa. Tätä ennen lääkäriksi saattoi opiskella vain Helsingissä. Turun yliopisto kutsui hänet myöhemmin kunniatohtoriksi. Helsingin yliopiston lääketieteellisessä tiedekunnassa hän oli dekaani vuodet 1942–1945. Hän toimi myös yliopiston hallintokomiteassa 1943–1945 ja Helsingin kaupungin sairaalahallituksen varapuheenjohtajana vuodet 1942–1945 ja puheenjohtajana vuodet 1957–1958. Tämän jälkeen hänestä tuli vasta perustetun Helsingin yliopistollisen keskussairaalan ensimmäinen johtajaylilääkäri vuosiksi 1958–1960.
Vannas oli Suomen edustaja Societas Ophthalmologica Europeassa vuodet 1957–1960 ja silmäkirurgisen Instituto Barraquerin kunniajäsen. Hän toimi useiden tieteellisten sarjojen kuten pohjoismaisen Acta Ophthalmologican, saksalaisten Albrecht von Graefes Archiv für Ophthalmologien ja Klinische Monatsblätter der Augenheilkunden ja sveitsiläisen Ophthalmologica-aikakauslehden julkaisijakunnan jäsenenä.
Vannas levitti kansan keskuuteen tietoa silmäsairauksista ja niiden hoidosta muun muassa kirjoittamalla Kodin Lääkärikirjaan ja Isoon Tietosanakirjaan.
Yhteiskunnallinen ja yleishyödyllinen toiminta
Vannas oli Ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtaja vuonna 1918 ja Varsinais-Suomalaisen osakunnan kuraattori vuosina 1918–1919. Vannas oli Instrumentarium-osakeyhtiön hallituksen pitkäaikainen jäsen vuosina 1936–1963, ja toimi sen puheenjohtajana vuodet 1943–1962. Helsingin kaupunginteatterin johtokunnassa Vannas toimi 30 vuoden ajan.
Mauno Vannas oli suomenmielinen ja kiinnostunut ammattikielen kehittämisestä. Hänen keksimiään ovat sanat mustuainen (pupilli) ja mykiö (silmän linssi). Ruotsinkielisten potilaiden kanssa hän kuitenkin keskusteli ruotsiksi.
Vannas oli mukana perustamassa kudossiirtoja edistävää Silmä- ja kudospakkisäätiötä vuonna 1956, ja hän toimi säätiön hallintoneuvoston puheenjohtajana sen perustamisvuoden ajan.
Vannas perusti 1960-luvulla Vannaksen säätiön, jonka tarkoitus on Uudenkaupungin kaunistaminen muun muassa puiden istuttamisella ja puistoalueilla. Vannaksen syntymäkaupungissa Uudessakaupungissa Rantakadun ja Blasieholmankadun risteyksessä sijaitsevassa säätiön tuella perustetussa Vannaksen puistossa on vuonna 1961 paljastettu kuvanveistäjä Oskari Jauhiaisen messingistä veistämä Mauno Vannaksen muistomerkki.
Yksityiselämä
Mauno Vannas avioitui vuonna 1926 Sylvia Matilda Paateron kanssa. Heille syntyi kolme lasta, Maiju, Leea ja Severi Vannas. Vannas avioitui uudelleen vuonna 1952 Salme Fredrika Salomaan kanssa, jolla oli edellisestä avioliitostaan tyttäret Anja ja Maija sekä poika Antti. Maunolle ja Salmelle syntyi tytär Kaarina. Maija Vannas, Antti Vannas ja Kaarina Vannas opiskelivat silmätautien erikoislääkäreiksi. Antti Vannas kuoli vuonna 2006.
Nuorena poikana Vannas harrasti urheilua, ja hän oli taitava keihäänheitossa. Myöhemmin hänen harrastuksensa oli puutarhanhoito.
Ordovikin-siluurin jääkausi
Ordovikin-siluurin jääkausi on noin 450 miljoonaa vuotta sitten vallinnut jääkausi, joka kesti noin puoli miljoonaa vuotta. Se alkoi ehkä 8–10 miljoonaa vuotta ennen ordovikikauden loppua. Ordovikin ja siluurin rajat ovat epämääräiset ja vaihtelevat eri lähteissä. Saharasta on löydetty ordovikikauden jäätikön jälkiä. Jäljet löydettiin vasta 1960-luvulla. Ordovikin-siluurin jääkauden alkamissyyksi on arveltu alkusammalien aiheuttamaa kallion kemiallista rapautumista joka olisi sitouttanut kallioon runsaasti hiilidioksidia.
EA Sports
Historia
Toukokuussa 2020 EA ja NFL vahvistivat kuusi vuotta kestävän yksinoikeussopimuksen NFL:n urheilupeleihin. Sopimus antaa EA:lle mahdollisuuden kehittää NFL-pelejä mobiililaitteille. Saman vuoden heinäkuussa ilmoitettiin, että NHL:n TV-otteluissa käytetään EA Sportsin tekaistettuja yleisöääniä aidomman tunnelman luomisessa.
Toukokuussa 2022 EA Sports ilmoitti, että sen yhteistyö FIFAn kanssa päättyy ja seuraavan vuoden peli olisi osa uutta EA Sports FC -brändiä. Vuonna 2022 julkaistava FIFA 23 jää viimeiseksi FIFA-nimellä julkaistavaksi.
Peter Mander
pienoiskuva|Mander vuonna 1956.
Peter Garth Mander (4. heinäkuuta 1928 Christchurch, Uuden-Seelannin dominio, Brittiläinen imperiumi – 21. kesäkuuta 1998 Christchurch) oli uusiseelantilainen kilpapurjehtija ja olympiavoittaja.
Mander voitti parinsa Jack Croppin kanssa 12 m² Sharpie -venetyypin olympiakultaa Melbournessa 1956. Olympiamitali oli Uuden-Seelannin ensimmäinen purjehduksesta. Mander kilpaili myös Tokion kesäolympialaisissa 1964, missä hän sijoittui Finnjollissa neljänneksi.
Hyvinkään Urheilutoverit
Hyvinkään Urheilutoverit (HUT) on vuonna 1903 Viipurissa perustettu hyvinkääläinen voimistelu- ja urheiluseura, joka kuuluu Työväen Urheiluliittoon. HUT on vanhin hyvinkääläinen edelleen toimiva urheiluseura. Seuran aikaisemmat nimet ovat Talikkalan Toverit ja Viipurin Toverit (vuoteen 1951)
Hyvinkään Urheilutovereiden toimintaan kuului ensimmäisinä vuosikymmeninä useita urheilumuotoja. Esimerkiksi Hyvinkään Urheilutovereilla oli aina 1970-luvulle asti toimintaa painissa. Nykyään HUT on erikoistunut pöytätennikseen ja seuran edustusjoukkue pelasi kaudella 2006-2007 Suomen Pöytätennisliiton järjestämässä Mestaruussarjassa. Hyvinkään Urheilutovereilla oli yhteensä kuusi joukkuetta kaudella 2006-2007 Suomen Pöytätennisliiton järjestämissä sarjoissa. Seuran kasvatteja on esiintynyt Suomen maajoukkueessa vuosien varrella.
Jalkapallo
Talikkalan Toverit voitti TUL:n mestaruudet vuosina 1931 ja 1933. Ensimmäisen mestaruutensa v.1931 se sai voitettuaan finaalissa jatkoajalla Helsingin Kullervon 1-0. Voittomaalin teki Eino A. Wuokko, josta myöhemmin tuli TUL:n pääsihteeri. Vuonna 1945 Toverit osallistuivat jalkapallon SM-cup kilpailuun, jossa hävisivät Akilleelle 4-3 ja putosivat jatkosta.
Hyvinkään Urheilutovereilla oli toimintaa jalkapallossa aina 1950-luvulle asti, kunnes Hyvinkään Urheilutovereiden ja Hyvinkään Pontevan jalkapallo-osastot yhdistettiin vastapainoksi Hyvinkään Palloseuralle. Uuden, yhdistyneen seuran nimeksi tuli Palloiluseura Apollo, ja näin oli syntynyt Hyvinkäälle oma työväen jalkapallon erikoisseura.
Hyvinkään Apollon perustamisen jälkeen Hyvinkään Urheilutoverien jalkapallo on elänyt ruususen unta kunnes vuonna 2007 hyvinkääläinen kaveriporukka sai tarpeekseen Hyvinkään Apollon rämpimisestä Uudenmaan alasarjoissa ja perusti keväällä 2007 Hyvinkään Urheilutovereiden epävirallisen jalkapallo-osaston. Uuden seuran nimeksi tuli HUT FC-j, ja se pelasi ensimmäiset viralliset ottelunsa Beach Soccerin Helsingin karsintaturnauksessa 21. heinäkuuta 2007. Tuossa turnauksessa joukkue hävisi kaikki kolme otteluaan yhteismaalierolla 1-22.
Jääpallo
Viipurin Toverit osallistui Jääpallon SM-kilpailuihin 1944 ensimmäisenä TUL:n joukkueena Palloliiton järjestämässä sarjassa, joka sodan vuoksi järjestettiin cup-kilpailuna. Toverit osallistuivat myös talven 1945 nelilohkoiseen SM-sarjaan, jonka jälkeen TUL:n seurat kuitenkin pudotettiin sarjasta, vaikka Toverit olisi sijoituksensa perusteella siinä säilynyt. TUL:n mestaruuden seura voitti 1930, 1932, 1935 ja 1946. Viipurin Tovereiden jääpallotoiminta jatkui Helsingissä vuoteen 1951. Hyvikäällä seuran jääpallohistoria oli lyhyt, sillä HUT luopui sarjapaikastaan.
NBA-kausi 1976–1977
NBA-kausi 1976–1977 oli NBA-liigan 31. kausi.
Olevainen
Olevainen eli oleva tai olevaisuus tarkoittaa varsinkin filosofiassa todellisuutta, kaikkeutta. Olevan vastakohta on ei-oleva.