cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalliojärvi (Kuru, Kallio)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 56 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Kalliojärven alueeseen (35.353) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.
Matkijalintuhaukka
Matkijalintuhaukka (Accipiter imitator) on haukkojen heimoon kuuluva lintulaji. Sitä tavataan Bougainvillessa Papua-Uudessa-Guineassa sekä Choiseulinsaarella ja Santa Isabelin saarella Salomonsaarilla. Huonosti tunnettu laji on määritelty silmälläpidettäväksi pienten saaripopulaatioiden perusteella, joiden arvioidaan olevan supistumassa metsien hävityksen vuoksi. Sen verran yleinen matkijalintuhaukka kuitenkin on, että populaatioarviot ovat lähinnä otaksumia ja se voi määränsä perusteella kuulua korkeampaan luokkaan. Arviointi voi olla virheellinen, sillä lintu käyttäytyy aika huomaamattomasti eikä sen äänikään erotu erityisemmin. Se muistuttaa huomattavasti salomoninhaukkaa, ja siksi monet havainnot ovat jokseenkin epävarmoja.
Matkijalintuhaukan elinpiiri tunnetaan huonosti, ja monet seikat sen suhteen ovat vielä arvailua.
Matkijalintuhaukka on kooltaan 28–33 cm. Sen höyhenys on mustavalkoinen, mutta osa linnuista saattaa olla täysin mustia. Selkäpuoli on täysin musta, kaula ja rinta joko valkoinen tai musta. Silmäterät ovat punaruskeat.
IndustriALL Global Union
IndustriALL Global Union on vuonna 2012 Kööpenhaminassa perustettu teollisuustyöntekijöiden maailmanlaajuinen ammattiliittojen kattojärjestö, joka edustaa yli 50 miljoonaa teollisuustyöläistä 140 eri maassa. Se syntyi International Metalworkers' Federation (IMF), International Federation of Chemical, Energy, Mine and General Workers' Unions (ICEM) ja International Textile, Garment and Leather Workers' Federation (ITGLWF) -liittojen yhdistäessä toimintansa. Suomalaisista ammattiliitoista IndustriALL Global Unionin jäsenenä on Metallityöväen Liitto.
Järjestön päämaja on Sveitsin Carougessa, Geneven eteläpuolella. Järjestön pääsihteerinä toimii suomalainen Jyrki Raina.
Jerzy Loth
pienoiskuva|Jerzy Loth Jerzy Loth (4. elokuuta 1880 Varsova, Venäjän keisarikunta – 30. syyskuuta 1967 Varsova) oli puolalainen tieteilijä ja urheilujohtaja.
Loth toimi Varsovassa Kauppakorkeakoulun professorina ja rehtorina vuosina 1945-1946 sekä Varsovan yliopiston talousmaantieteen ja geologian professorina. Hän opiskeli Saksan Reininmaalla ja Belgiassa ja hankki siellä opiskelleen kolme eri tutkintoa. Myöhemmin tutkimusmatkoillaan hän kiersi eri puolilla maailmaa, erityisesti Etelä- ja Pohjois-Amerikassa tehden topograafista ja etnograafista tutkimusta. Tohtorin tutkinnon hän suoritti Krakovan yliopistossa.
Urheilu oli Lothille keskeinen harrastus. Eri urheilulajeja olivat soutu, yleisurheilu, erityisesti juoksut ja hypyt, pyöräily, uinti, ratsastus ja jalkapallo. Urheilun järjestöpuolella hän oli myös aktiivi. Hänet valittiin Puolan olympiakomitean jäseneksi. Lisäksi hän oli perustamassa Puolaan ensimmäistä rotary klubia vuonna 1931. Toisen maailmansodan jälkeen Loth valittiin Puolan suurimmaan soutuseuran puheenjohtajaksi.
Vuonna 1948 Loth valittiin Kansainväliseen olympiakomiteaan (KOK) maanpakoon siirtyneiden ja siellä vuonna 1946 kuolleiden Stanisław Rouppertin ja Ignacy Matuszewskin seuraajana. KOK-jäsen hän oli vuoteen 1961.
Svalövin kunta
thumb|260px|Svalövin kunnan alueella sijainneet pitäjät. thumb|right|250px|Svalövin kunnantalo.
Svalövin kunta on Skånen läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Skåneen. Kunnan keskustaajama on Svalöv.
Kunnan maapinta-ala on 387,18 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 14 412 henkeä (31.12.2021).
Kunnan alueella sijaitsee osa Söderåsenin kansallispuistosta.
Vuonna 2007 kunnassa oli 214,65 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 55,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Svalövin kunnan alueella sijaitsi 15 pitäjää, joista kustakin muodostettiin maalaiskunta vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan. Kun taajama-asutusta alkoi muodostua, perustettiin myös taajaväkisiä yhdyskuntia. Niitä olivat Teckomatorp (Norra Skrävlingen maalaiskunnassa 1914–1966), Röstånga (Röstångan maalaiskunnassa 1935–1966) ja Svalöv (Felestadin ja Svalövin maalaiskunnissa 1941–1952).
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 90 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Joulumarkkinat
thumb|250px|Dresdenin joulumarkkinat.
Joulumarkkinat (saksaksi Christkindlmarkt tai Weihnachtsmarkt) ovat saksalaiseen kulttuuripiiriin kuuluva kaupunkien joulunalustapahtuma. Saksassa järjestetään nykyisin ainakin 150 joulumarkkinat. Joulumarkkinaperinne on levinnyt moniin maihin.
Saksan suurimmat joulumarkkinat ovat Kölnin joulumarkkinat, joilla käy vuosittain noin neljä miljoonaa ihmistä, ja Dortmundin markkinat, joilla on noin 3,6 miljoonaa kävijää.
Dresdenin joulumarkkinat pidettiin ensimmäistä kertaa 1434. Bautzenin joulumarkkinoista on ensimmäinen tunnettu maininta vuodelta 1384. Joulumarkkinoiden edeltäjä, Wienin joulukuumarkkina, järjestettiin jo 1294.
Svalövin kunta
Väestönkehitys
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 146 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 815 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 65 000 kruunua.
Matilda Boehm
Matilda Wilhelmina Bo[e]hm (25. joulukuuta 1872 Nurmijärvi – 30. tammikuuta 1955) oli suomalainen lahjoittaja ja toimistonhoitaja.
Svalövin kunta
Väestönkehitys
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Matilda Boehm
Bohmin vanhemmat olivat torppari Johan Fredrik Boehm ja Wilhelmina Jurva. Bohm kävi tyttökoulun ja kauppaopiston. Hän oli Kustannusosakeyhtiö Otavan palveluksesa 1891–1901 konttorin- ja rahastonhoitajana, Turun Kansallisen Kirjakaupan johtaja 1901–1904, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kustannusliikkeen hoitaja 1904–1910 ja 1921–1945, Pellervo-seuran kamreeri 1910–1911. Matkailijayhdistyksen toimiston- ja rahastonhoitaja 1912–1920. Suomen Konkordialiiton rahastonhoitaja 1921 alkaen ja johtokunnan jäsen 1924 alkaen, Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran johtokunnan jäsen 1905–1936. Hän testamenttasi omaisuutensa Suomen Konkordialiitolle.
Riuttajärvi (Ylöjärvi)
Riuttajärvi, tai myös Riuttujärvi , on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Riuttasten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Svalövin kunta
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Riuttajärvi (Ylöjärvi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 73 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,1 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 6 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,6 kilometriä.
Matilda Boehm
Nuoruus
Matilda Bohm syntyi Nurmijärvellä torppariperheeseen. Joissain matrikkeleissa isän ammatiksi mainitaan, ja onkin mahdollista, että isä toimi ajurina sivutöinään. Bohmit olivat edistyksellisiä ja halusivat kouluttaa tyttärensä, niinpä tytär kävi Helsingin Suomalaisen tyttökoulun. Hänen nuoruusunelmanaan oli pääsy Ateneumiin ja valmistuminen "jos kohta ei taiteilijaksikaan, niin ainakin piirrustuksenopettajaksi". Ateneumiin hän ei kuitenkaan päässyt, mutta päätyi sen sijaan opiskelemaan Helsingin kauppaopistossa.
Svalövin kunta
Taajamat
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 4 255 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Riuttajärvi (Ylöjärvi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Keihäsjoen valuma-alueella (35.35), jonka Riuttasjoen alueeseen (35.354) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 159,8 metriä mpy.
Matilda Boehm
Ura
Ensimmäinen toimi kauppaopiston jälkeen oli Kustannusosakeyhtiö Otavan konttorin- ja rahastonhoitajana. Kymmenen vuoden periodin jälkeen vuonna 1901 Bohm siirtyi Turkuun, jossa hän johti Turun Kansallista Kirjakauppaa vuoteen 1904. Kun Suomalaisen Kirjallisuuden Seurassa avautui kustannusliikkeen hoitajan toimi oli hän valmis siirtymään Turusta takaisin Helsinkiin. Matilda Bohmin allekirjoitettavaksi oli laadittu pitkä palvelussopimus Suomalaisen kirjallisuuden esimies Eliel Aspelin-Haapkylän ja sihteeri A.R. Niemen toimesta. Palvelussopimukseen yksityiskohtaisesti kirjattuihin tehtäviin sälytettiin Bohmin tulevat tehtävät, vastuut ja velvollisuudet. Näitä olivat: huolehtia kirjamyynnistä, kirjanpidosta, kirjeenvaihtosta ja saatavien perimisestä. Myös kaikki talon laskutus-, kirjapaino- ja kirjansitomisasiat sekä sanomalehti-ilmoittelu kuuluivat toimenkuvaan. Näiden tehtävien lisäksi piti toimia kansanrunouskokoelmien amanuenssin sijaisena ja hoitaa sihteerin, rahastonhoitajan ja Valmistusvaliokunnan keksimiä tilapäisiä tehtäviä. Voimakastahtoisella Bohmilla oli kuitenkin vaikeuksia suostua oikopäätä allekirjoittamaan sopimusta, jossa hänen olisi sitouduttava " käyttämään aikansa ja työnsä seuran hyväksi" tai viettämään konttorissa kesäkuukausinakin neljä tuntia joka arkipäivä. Erityisesti häntä suututti maininta siitä, ettei hänellä ollut äänivaltaa Valmistusvaliokunnan kokouksessa, joka valmisteli tärkeät ratkaisut ennen niiden esittelemistä johtokunnalle. Omanarvontuntoinen Matilda Bohm sai tahtonsa läpi ja epätyydyttävät kohdat sopimuksessa korjattiin.
Svalövin kunta
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Matilda Boehm
Ura
Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran toimen Matilda Bohm jätti väliaikaisesti vuonna 1909, mutta jäi edelleen Valmistusvaliokunnan jäseneksi ja valvoi Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran korjaustöitä. Maanviljelijöiden osuustoiminnan keskusjärjestössä Pellervo-Seurassa Bohm toimi kamreerina ja toimistonjohtajana vuodet 1910-11. Vuodet 1912-21 Bohm toimi Suomen Matkailuyhdistyksen toimistonhoitajana. Työ oli mieluista siksikin, että yhdistyksen johtokuntaan kuului hauskoja miehiä, jotka innostuivat kokouksissa toisinaan tarinoimaan innokkaasti. Ystävä Alma Jalavan kirjeestä Mathilda Bohmille voi päätellä, että tällä vuosikymmenellä hänen elämässään oli häivähdys romantiikkaa. Bohm eli kuitenkin koko elämänsä naimattomana virkanaisena.
Paluu takaisin Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran suojiin tapahtui vuonna 1921 ja kesti tällä kertaa lähes 25 vuotta. Eläkkeelle hän jäi vuonna 1945 73-vuotiaana. Mathilda Bohmin titteliksi mainitaan toisinaan kustannusliikkeen hoitaja, toisinaan taas toimistonhoitaja. Näistä jälkimmäinen oli Bohmille itselleen mieluisin.
Svalövin kunta
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Matilda Boehm
Ura
Jämeränä tunnettu Matilda kutsui itse itseään toisinaan ja häntä kutsuttiin Matti Bohmiksi ja usein hän allekirjoitti kirjeensäkin tällä nimellä.
Svalövin kunta
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Dingo (panssariauto)
Dingo Scout Car on australialainen Ford Motor Companyn valmistama toisessa maailmansodassa käytetty panssariauto. Autoa valmistettiin vuonna 1942 yhteensä 245 kappaletta.
Matilda Boehm
Konkordia-liitto
Matilda Bohm toimi Suomalaisen Konkordia-liiton jäsenenä vuodesta 1914 ja rahastonhoitajana vuodesta 1920 vuoteen 1951. Hän kantoi huolta liiton asioista enemmän kuin kukaan muu, yhteensä 40 vuotta, ja testamenttasi koko omaisuutensa Konkordia-liitolle. Bohmille kerättiin myös 50-vuotissyntymäpäivälahjaksi rahasumma, jonka hän lahjoitti Konkordia-liitolle nimeään kantavaksi rahastoksi. Varojen tuottamat korot tuli jakaa apurahoina niille naisille, jotka toimivat etupäässä "kirja- ja kustannusalalla". Vuosittain jaettavan Konkordia-juhlapalkinnon äiti on myös Matilda Bohm, jolle naisten sivistyskasvatus oli sydämen asia.
Suomalainen Konkordia-liitto
Suomalainen Konkordia-liitto, aiemmin Konkordialiitto, Konkordia (lat. concordia = sopu) on suomalainen yhdistys, joka antaa stipendejä naisille.
Würzburg
Würzburg on kaupunki Saksan Baijerissa Main-joen varrella. Sen pinta-ala on 87,63 neliökilometriä ja vuoden 2020 lopussa siellä asui 126 954 asukasta. Würzburg on niin sanottu piiritön kaupunki eli se ei kuulu mihinkään Saksan piirikunnista. Kaupunki on kuitenkin sitä ympäröivän Würzburgin piirikunnan keskus.
Suomalainen Konkordia-liitto
Historia
Konkordialiitto on perustettu 1885 tohtori Rosina Heikelin ja neiti Fanny Palménin aloitteesta. Alkujaan liitto jakoi stipendejä nuorille naisille, jotka haluavat harjoittaa opintoja tai hankkia itselleen tietoja valmistuakseen johonkin käytännölliseen ammattiin. Yhdistyksen kahden stipendirahaston varat olivat vuonna 1912 noin 188 000 mk. Näistä varoista päätettiin 1911, että kun ne ovat kasvaneet kahdeksisadaksituhanneksi markaksi, ne jaetaan tasan suomen- ja ruotsinkielisten kesken. Lisäksi yhdistyksellä oli tuolloin neljä lahjarahastoa: J. Ph. Palménin muistorahasto, Fanny Palménin muistorahasto, sivistyneitten hourujenhoitajain ja naislääkärien stipendirahastot, joiden varat olivat vuonna 1912 yhteensä noin 85 000 mk.
Dingo (panssariauto)
Historia
Toisen maailmansodan alkaessa Australian armeija oli heikosti varustettu. Armeijalla oli vähän panssaroituja ajoneuvoja. Perinteisesti Iso-Britannia oli toimittanut kalustoa Australian armeijalle mutta sodan alkaessa Britannian teollisuus oli sidottu maan omiin sotaponnisteluihin. Tästä tilanteesta johtuen Australia oli pakotettu valmistamaan itse tarvittavaa lisäkalustoa.
Svalövin kunta
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Svalövin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Dingo (panssariauto)
Historia
Dingo Scout Car perustui Fordin siviilimallin autoon, johon yhdistettiin Marmon-Herringtonin valmistama nelivetoinen voimansiirto. Dingon moottorina toimi Fordin joko 85 tai 95 hevosvoimanen V8 polttomoottori ja sen panssaroinnin valmisti Victorian Railways. Auto aseistettiin Bren LMG konekiväärillä ja sen sarjavalmistus alkoi vuonna 1942.
Sormenjäljet rikostutkinnassa
Sormenjälkiä käytetään rikostutkinnassa tunnistamaan ihmisiä.
Suomalainen Konkordia-liitto
Historia
Konkordialiitto hajosi kuitenkin 1910-luvulla jakoperusteista syntyneiden sisäisten ristiriitojen vuoksi. Liiton toiminta lopetettiin vuoden 1914 vuosikokouksen äänestyksen tuloksena. Sen jälkeen syntyi kaksi liitto, joista ruotsinkielinen Svenska Konkordiaförbundet muodostettiin 1917. Suomenkieliset kääntyivät Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran puoleen, joka otti rahavarat tilapäisesti hoitoonsa. Suomalainen Konkordialiitto perustettiin 1919, ja se merkittiin yhdistysrekisteriin 4.3.1920. Käytännölliseen ammattiin valmistumisen tukemisen lisäksi tuki laajentui sittemmin koskemaan myös naisopiskelijoita. Suomenkielisen rahaston suurin rahasto oli esimerkiksi 1960-luvulla Tilma Hainarin rahasto tieteellisen työn tukemiseksi. Vuonna 1962 jaettava summa oli kaksi miljoonaa markkaa.
Dingo (panssariauto)
Historia
Dingo Scout Carin ongelmaksi muodostui sen suuri paino, joka heikensi auton maasto-ominaisuuksia. Painosta johtuen jopa sen etuakseli saattoi vääntyä ajettaessa huonossa maastossa. Paino-ongelman ratkaisuksi Dingosta suunniteltiin kevyemmin panssaroitu malli, joka ei kuitenkaan päätynyt koskaan tuotantoon. Vuoden 1942 lopussa tuontilanne muuttui ja panssariautojen tuonti Australiaan oli taas mahdollista. Dingo korvattiinkin muilla ajoneuvoilla ja se poistettiin lopullisesti Australian armeijan käytöstä vuonna 1945. Muutamia käytöstä poistettuja Dingoja on edelleen jäljellä museoituna panssarimuseoissa sekä yksityisomistuksessa. thumb|left|250px|Dingo Scout Car sotilasparaatissa vuonna 1942.
Sormenjäljet rikostutkinnassa
Sormenjälkiä on käytetty rikostutkinnassa 1890-luvulta lähtien. Ihmisiltä jää sormienjälkiä kaikkialle, ja niiden avulla poliisi voi selvittää rikospaikalla olleiden henkilöiden henkilöllisyyden. Yleensä sormenjälkiä jää tasaisille pinnoille, kuten lasiin. Nykyään sormenjälkiä voidaan kuitenkin löytää jopa ruumiista SERS-teknologian avulla. SERS perustuu laserin, ramansironnan ja nanohiukkasten käyttöön.
Suomalainen Konkordia-liitto
Nykyisin
Nykyisin apurahoja myönnetään eri rahastoista ammattikoululaisille sekä ylemmän korkeakoulututkinnon suorittaneille naisille tieteellisiä jatko-opintoja ja ulkomaisia kongressimatkoja varten.
Sormenjäljet rikostutkinnassa
Tehokkuus
Yhdysvaltalainen Urban Institute's Justice Policy Center huomasi tutkimuksessaan, että DNA-todisteet ratkaisivat omaisuusrikoksia kaksi kertaa paremmin kuin sormenjälkiin tai silminnäkijöihin perustuvat todisteet. Vertaillessaan pelkästään DNA:ta ja sormenjälkiä ryhmä totesi, että DNA oli viisi kertaa tehokkaampi epäillyn löytämisessä ja johti yhdeksän kertaa useammin pidätykseen. Toisaalta on taas sanottu, että sormenjälkien avulla ratkaistaan noin kymmenen kertaa enemmän rikoksia kuin DNA:n avulla. Sormenjäljet ovatkin yhä halvin ja luotettavin yksittäinen tapa tunnistaa ihminen.
Täysin luotettava tunnistus ei kuitenkaan ole, kuten ei DNA-tutkimuskaan, koska tulkinnan tekee ihminen. Tulkintaan voivat vaikuttaa taustatiedot.
Würzburg
Historia
pienoiskuva|vasen|Marienbergin linnoitus Würzburgin historia ulottuu noin vuoteen 1000 eaa., jolloin keltit rakensivat Marienbergille linnoituksen. Vuodesta 1030 kaupungissa on ollut piispanistuin. Ruhtinaspiispojen residenssi Würzburgin linna on nykyisin Unescon maailmaperintökohde.
Christian Lollike
Christian Lollike (s. 1974 Kööpenhamina, Tanska ) on tanskalainen näytelmäkirjailija. Hän on opiskellut teatterialaa Aarhusin teatterissa 1998–2001. Hän kirjoittanut runsaasti näytelmiä, joista useimmat hän on myös ohjannut. Aarhusin teatterissa toimiessaan hän kirjoitti joukon merkittäviä näytelmiä, esimerkiksi Nathan (uden titel), joka esitettiin Århusin tuomiokirkossa. Hän johtaa nyttemmin CaféTeatretia.
Svalövin kunta
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Svalövin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Christian Lollike
Lolliken näytelmiä ovat Suomessa esittäneet Viirus-teatteri Kosmisk fruktanin ja Universum-teatteri Underverketin. Sirius-teatteri on esittänyt Underverketin vuonna 2010.
Würzburg
Koulutus
Kaupungissa on menestyvä yliopisto, jossa yli 400 professoria opettaa noin 28 000 opiskelijaa kymmenessä tiedekunnassa. Yliopisto perustettiin vuonna 1582, ja aluksi tiedekuntia oli neljä (teologia, oikeustiede, lääketiede ja filosofia). Matemaattis-luonnontieteellinen tiedekunta lisättiin vasta 1937. Yliopiston tunnetuimpiin opiskelijoihin ja opettajiin ovat kuuluneet Wilhelm Röntgen, Rudolf Virchow ja Albert von Kölliker.
Svalövin kunta
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Woodside
Woodside voi viitata useisiin paikkoihin ympäri maailmaa:
Würzburg
Liikenne ja elinkeinoelämä
Würzburg on rautateiden risteysasema, josta on junayhteydet Frankfurtiin, Müncheniin, Kasseliin, Hannoveriin ja Hampuriin. Valtatiet A 3 ja A 7 kulkevat kaupungin kautta. Main-joki yhtyy Reiniin, ja sitä kautta on vesiyhteys Pohjanmerelle ja kanavan kautta myös Tonavalle ja edelleen Mustallemerelle.
Christian Lollike
Lollike on kirjoittanut näytelmän Manifest 2083 norjalaisen joukkomurhaaja Anders Breivikin manifestin perusteella. Näytelmä tulee ensi-iltaan lokakuussa 2012. Tieto näytelmästä on herättänyt voimakasta paheksuntaa sekä Norjassa että Tanskassa. Näytelmä on monologi, ja sen esittää Café-teatterissa Olaf Hojgaard.
Würzburg
Liikenne ja elinkeinoelämä
Würzburgin suurimpia työllistäjiä ovat yliopisto ja erilaiset hallintolaitokset. Teollisuusyrityksistä suurin on painokoneita valmistava Koenig & Bauer.
Svalövin kunta
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Christian Lollike
Lollike tunnetaan yhteiskunnallisista teksteistä. Hän sanoo tekevänsä analyysiä yhteiskunnasta eikä viihdettä: "Emme tee Hollywood-elokuvaa." Breivik-monologin jälkeen hän keskittyy Euroopan talouskriisiin.
Würzburg
Liikenne ja elinkeinoelämä
Frankenin viinialue levittäytyy Würzburgin ympäristössä. Tunnetuimpia ovat Silvaner-rypäleestä tehdyt viinit.
Christian Lollike
Näytelmät
Lollike on kirjoittanut näytelmiä ja kuunnelmia.
Würzburg
Liikenne ja elinkeinoelämä
Helsingin Artic-raitiovaunu oli koeajoilla Würzburgissa lokakuussa 2014.
Christian Lollike
Palkinnot ja tunnustukset
Lollike on saanut useita palkintoja.
Würzburg
Ystävyyskaupungit
Lähde:
Camel Trophy
Camel Trophy oli vuosina 1980–2000 järjestetty autosuunnistuskilpailu, jossa käytettiin maastoautoja. Kilpailu ajettiin eri vuosina eri puolella maailmaa; kilpailuja käytiin Afrikassa, Etelä-Amerikassa, Oseaniassa ja Aasiassa. Kilpailussa edustetaan aina omaa maata. Maista useimmin kilpailun pääpalkinnon Camel Trophyn voitti Italia, joka sai kolme voittoa. Kahteen voittoon ylsivät myös Saksa, Turkki, Ranska ja Alankomaat.
Kilpailun seuraajana alkoi vuonna 2003 sarja, jonka nimi on G4 Challenge.
Wassili Luckhardt
Wassili Luckhardt (1889 Berliini – 1972 Berliini ) oli saksalainen arkkitehti. Hän oli Erich Mendelsohnin (1887–1953), Hans Scharounin (1893–1972), Hermann Finsterlinin ja Bruno Tautin (1887–1973) ohella Berliinissä vaikuttaneen ekspressionistisen suuntauksen pääedustajia. Hän suunnitteli yhdessä veljensä Hans Luckhardtin ja Alfons Ankerin kanssa asuintaloja ja moderneja liiketaloja Berliiniin, muun muassa Potsdamer Platzille Telschow-Hausin, joka valmistui 1928 ja tuhoutui toisessa maailmansodassa. Luckhardt kuului Berliinissä toimineeseen, spartakismiin sidoksissa olleeseen, ekspressionistiseen Novembergruppe-nimiseen arkkitehtien ja taidemaalarien yhteenliittymään, joka julkaisi arkkitehtuurikuvateoksia ja järjesti merkittävän modernin arkkitehtuurin näyttelyn vuonna 1919. Hans ja Wassili Luckhardt julkaisivat vuonna 1930 yhdessä teoksen Zur neuen Wohnform.
Deponointi
Deponointi tarkoittaa teoksen tallentamista esimerkiksi museon kokoelmiin niin, että museo ei omista sitä.
Deponointi on eräänlaista lahjoittamista, mutta omaisuuden luovuttaminen on peruutettavissa. Teoksen tai kokoelman käyttöoikeus siirtyy museolle, ja deponointi on tavallaan pitkäaikainen laina. Omistusoikeus ei siirry, ja myös käyttöön saattaa liittyä rajoituksia. Vakuutusvastuusta, laina-ajasta sekä hallinta-, käyttö- ja edelleenlainausoikeudesta tehdään yleensä kirjallinen sopimus.
Meredith Michaels-Beerbaum
Meredith Michaels-Beerbaum (s. 26. joulukuuta 1969 Los Angeles Yhdysvallat) on saksalainen, alun perin yhdysvaltalainen, kansainvälisellä tasolla menestyksekkäästi kilpaileva esteratsastaja.
Michaels-Beerbaum aloitti nuorena ratsastamisen poneilla ja hän oli menestyksekäs poniratsastaja ja juniori. Hevosurheilun ohessa hän opiskeli Princetonin yliopistossa valtiotiedettä, ja jatkoi esteratsastuksessa kilpailemista huolimatta vakavasta onnettomuudesta vuonna 1991, jossa hänen molemmat ranteensa murtuivat. Samana vuonna hän lähti valmentautumaan Saksaan Paul Schockemöhle luo, tarkoituksenaan viipyä siellä vain kesän ajan. Hän kuitenkin jäi Saksaan pysyvästi. Hän meni naimisiin esteratsastaja Markus Beerbaumin kanssa 1998 ja vaihtoi kansalaisuuttaan. Michaels-Beerbaum on myös moninkertaisen esteratsastuksen olympiamitalistin Ludger Beerbaumin käly.
Hänen uransa tärkeimpiä hevosiaan ovat ja ovat olleet muun muassa Shutterfly, Checkmate, Stella ja Quick Star.
Absoluuttinen sävelkorva
thumb|[[Äänirauta on absoluuttisen sävelkorvan omaavalle turha apuväline viritettäessä instrumentteja, mutta sitä voidaan käyttää absoluuttisen sävelkorvan toteamiseen]] Absoluuttinen sävelkorva määritellään kyvyksi tunnistaa tai tuottaa säveliä niiden äänenkorkeuden perusteella ilman ulkoista referenssiääntä. Äänen tuottaminen eli aktiivinen absoluuttinen sävelkorva on vielä harvinaisempi kuin passiivinen. Olennaisia ovat siis kapeat kategoriat äänenkorkeuksille sekä tietyn äänenkorkeuden liittäminen tiettyyn symboliin. Nämä taidot ovat harvinaisia – vain noin yhdellä ihmisellä kymmenestä tuhannesta on absoluuttinen sävelkorva tiukkojen kriteereiden perusteella. Tämä tarkoittaa sitä, että he kykenevät nimeämään ja tuottamaan säveliä nopeasti ja tarkasti. Ilmiössä on kuitenkin kyse jatkumosta, jotkut saattavat vaikkapa tunnistaa vain yhden äänen. Itse asiassa lähes kaikilla ihmisillä on havaittavissa absoluuttiseen sävelkorvaan viittaavia piirteitä. Esimerkiksi tunnettuja lauluja laulaessaan ihmiset aloittavat ne usein johdonmukaisesti suunnilleen samalta äänenkorkeudelta.
Csárdás (Monti)
"Csárdás" on Vittorio Montin kappale alun perin viululle ja pianolle, vuodelta 1904. Muillekin kokoonpanoille on tehty sovituksia. Se on säveltäjän kuuluisin teos. Tempon ja energisyyden vaihtelut ovat teoksen aikana suuria. Teos perustuu unkarilaiseen csárdás-musiikkityyliin.
Absoluuttinen sävelkorva
Absoluuttista sävelkorvaa läheisesti muistuttava taito on nk. absoluuttinen tonaalisuus. Tämä tarkoittaa kykyä tunnistaa sävellaji, jossa kappale esitetään, mutta ei yksittäisten sävelten korkeuksia. On pohdittu, voisiko absoluuttinen tonaalisuus olla absoluuttisen sävelkorvan heikko muoto. Tätä vastaan kuitenkin puhuu se, että henkilöt, joilla on absoluuttinen sävelkorva, eivät välttämättä yhtä helposti ja nopeasti taas tunnista sävellajeja.
Absoluuttinen sävelkorva ei ole edellytys suurelle musikaaliselle lahjakkuudelle tai seuraus siitä. Esimerkiksi Joseph Haydnilla, Maurice Ravelilla, Richard Wagnerilla tai Igor Stravinskylla ei ollut absoluuttista sävelkorvaa.
Absoluuttisen sävelkorvan etiologia
Absoluuttisen sävelkorvan on ajateltu joko olevan periytyvä eli geneettisesti määräytynyt tai opittu varhaisessa lapsuudessa. Jälkimmäisen teorian mukaan absoluuttisen sävelkorvan kehittymiselle on olemassa tietty herkkyyskausi, jolloin taidon oppiminen on mahdollista. Useimpien tutkijoiden mielestä tämä herkkyyskausi on 6-9 vuotta. Olennaista kuitenkin on, että lapsi alkaa tuona aikana yhdistää symboleja äänenkorkeuksiin. Pelkkä musiikin kuuleminen ei siis riitä. Tämänhetkisen tutkimuksen valossa näyttää siltä, että varhainen musiikinopetus ja geneettinen alttius ovat molemmat välttämättömiä ehtoja absoluuttisen sävelkorvan kehittymiselle.
Herkkyyskausiteoriaa puoltavat useat havainnot. Ensinnäkin varhainen musiikinopetus ja absoluuttinen sävelkorva näyttävät esiintyvän tiukasti yhdessä: henkilöt, joilla on absoluuttinen sävelkorva, ovat pääsääntöisesti aloittaneet musiikinopiskelun yhdeksän vuoden ikään mennessä. Lisäksi on havaittu, että pienet lapset kiinnittävät enemmän huomiota sävelten absoluuttisiin korkeuksiin kuin niiden välisiin suhteisiin, päinvastoin kuin vanhemmat ihmiset.Ympäristötekijöiden merkitykseen viittaa myös se, että syntymästään saakka sokeilla absoluuttisen sävelkorvan esiintyvyys on tavanomaista suurempaa (yli 90 %).
Absoluuttinen sävelkorva on yleinen niillä joilla on Williamsin oireyhtymä tai autismikirjon häiriö, (jopa 30 %) muusikoilla se on harvinaisempaa. Pianokokeessa puhumattomat autistit onnistuivat 97 % ja muut joilla oli absoluuttinen sävelkorva 53 %.
Absoluuttinen sävelkorva näyttää olevan yleisempi aasialaisten kuin länsimaisten muusikkojen keskuudessa, minkä on osin tulkittu tukevan herkkyyskausiteoriaa. Tämän on ajateltu johtuvan joko erilaisesta musiikinopetustyylistä tai kielen vaikutuksesta. On nimittäin olemassa viitteitä siitä, että länsimainen musiikinopetus saattaa jopa estää absoluuttisen korvan kehittymistä. Länsimaisessa varhaisessa musiikinopetuksessa on käytössä ns. movable do -metodi, jossa säveliä ei nimetä johdonmukaisesti. Monissa Aasian maissa puolestaan on keskeistä sävelten nimeäminen absoluuttisen korkeuden mukaan (fixed do -metodi).
Myös puhutun kielen on ajateltu selittävän absoluuttisen sävelkorvan yleisyyttä Aasiassa. Esimerkiksi mandariinikiina ja vietnam ovat tonaalisia kieliä, joissa sävelkorkeuden muutokset liittyvät sanan merkitykseen. On myös havaittu, että näiden kielten puhujat tuottavat samat sanat samalta äänenkorkeudelta johdonmukaisesti. Toisaalta jotkin tutkimustulokset tuntuvat olevan ristiriidassa teorian kanssa. Ensimerkiksi Koreassa ja Japanissa on havaittu esiintyvän enemmän absoluuttista sävelkorvaa kuin länsimaissa, vaikka korea ja japani eivät olekaan tonaalisia kieliä. Itse asiassa jopa aasialaisperäisillä amerikkalaisilla, jotka useimmiten puhuvat äidinkielenään englantia, on todettu tavallista useammin absoluuttinen sävelkorva. Nämä tulokset näyttävät puolestaan viittaavan geeniperimän vaikutukseen.
Perimän vaikutusta tukevat myös havainnot, joiden mukaan absoluuttista sävelkorvaa esiintyy enemmän tietyissä suvuissa. Hankalaksi asian tutkimisen on tosin tehnyt se, että musiikillisesti lahjakkaissa suvuissa lapset ovat myös kosketuksissa musiikin kanssa jo varhain, joten on vaikea erottaa ympäristötekijöiden ja geenien vaikutusta toisistaan. Uusimmissa tutkimuksissa on kuitenkin huomattu, että vaikka musiikkiharrastuksen aloittamisikä otetaankin huomioon ja kontrolloidaan tilastollisesti, löytyy sukujen väliltä silti eroja.
Mieliala- ja pahoinvointilääke valproehapon ja sen suolojen on tutkimuksissa havaittu lisäävän aikuisten kykyä oppia absoluuttinen sävelkorva.
Silent Scream
Silent Scream on suomalainen yhtye, joka on perustettu vuonna 2009 hajonneen Varjon raunioista. Varjon perustajajäsenet Antti Lautala ja Henry Waldén olivat sopineet aikanaan, että jos toinen eroaa bändistä tai kuolee, toinen ei jatka bändiä Varjo-nimellä. Waldénin kuoltua tapaturmaisesti syyskuussa 2008 Varjo-yhtye lopetti, ja loput jäsenet jatkoivat nimellä Silent Scream. Silent Screamin kokoonpanossa on nyt kolme jäsentä, Antti Lautala, Jukka Laine ja Matthew Pallasoja. Vuonna 2010 Silent Scream julkaisi ensimmäisen pitkäsoittonsa nimeltään In the Cinema. Albumilla on kuultavissa vaikutteita muun muassa kauhuelokuvien klassikoista ja Killing Joken kaltaisista post-punk -yhtyeistä.
Shanghai Tower
Shanghai Tower on 632 metriä korkea pilvenpiirtäjä Shanghaissa, Kiinassa. Pudongin alueella sijaitseva Shanghai Tower on maailman kolmanneksi korkein ja Kiinan korkein rakennus. Sen rakentaminen aloitettiin marraskuussa 2008 ja se valmistui vuoden 2015 lopulla. Rakennuksessa on maailman nopein hissi, jonka huippunopeus on 20,5 m/s (74 km/h).
Tenhusjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 32 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Canis lupus italicus
Canis lupus italicus on joidenkin tutkijoiden ehdottama suden alalaji. Alalajia tavataan osissa Italiaa, Ranskaa ja Sveitsiä.
Taksonomia
thumb|vasen|Susi kuvattuna [[Ranskasa.]] C. l. italicus on suden (Canis lupus) ehdotettu alalaji. Sen asema omana alalajinaan ei ole kuitenkaan selvä. Omaa alalajiaan sitä on ehdotettu esimerkiksi sillä perusteella, että sen kallossa ja DNA-perimässä esiintyy joitakin eroja Euroopan muihin susikantoihin verrattuna.
Koko ja ulkonäkö
C. l. italicus on kooltaan hieman pienempi kuin suuressa osassa muuta mannerta tavattava Canis lupus lupus. Kooltaan se vastaa suurin piirtein alalajia Canis lupus signatus Iberian niemimaalla. Alalajin kallo on hieman pyöreämpi, kuin muiden Euroopan susien. Myös niiden hampaat ovat hieman pienemmät. Urokset painavat 25–45 kiloa ja naaraat 22–38 kiloa. Ruumiin pituus on 95-115 cm ja korkeus 65 cm. Alalajin turkkissa on harmaata ja ruskehtavia sävyjä. Jotkin yksilöt ovat tiettävästi olleet kokonaan mustia. Päässä posket ovat hieman vaaleammat. Silmät ovat pienet ja keltaiset, korvat suhteellisen pienet ja kolmion muotoiset. Tuuhean hännän kärjessä on mustaa.
Levinneisyys ja elinympäristö
Alalajin historiallinen levinneisyysalue käsittää osat Italiaa, Ranskaa ja Sveitsiä. Nykyisin Italiassa sen levinneisyysalue ulottuu Apenniineilla Liguriasta Calabriaan. Ranskassa sitä tavataan maan eteläosissa Ranskan keskiylängöllä, Pyreneeillä, sekä Jura- ja Vosgeesivuorilla. Mahdollisesti se on levinnyt myös Sveitsin Valaisin kantonin alueelle.
Alalajin elinympäristö käsittää vuoristo- ja metsäalueita paikoilla, jotka ovat säästyneet tiheältä ihmisasutukselta ja maatalouskäytöltä.
Elintavat
C. l. italicus muodostavaa pienehköjä laumoja, jotka käsittävät tavaallisesti vain yhden ydinperheen. Laumaa johtaa hallitseva uros ja naaras. Keskenkasvuiset yksilöt kulkevat emojensa mukana, kunnes ne ovat riittävän vanhoja muuttamaan muualle. Sen suhteellisten pienet laumojen kokoon vaikutta etenkin saaliseläimien saatavuuteen. Esimerkiksi joillakin suojelluilla alueilla laumat voivat olla suurempiakin suurten saaliseläinten läsnäollessa. Sen saaliseläimiin lukeutuvat esimerkiksi gemssi, metsäkauris, saksanhirvi, villisika ja jänikset. Lähellä ihmisasutusta sudet ovat syöneet myös esimerkiksi jätteitä ja kotieläimistä etenkin lampaita. Ajoittain ne saattavat syödä myös marjoja tai muita kasveja. Sudet saalistavat yleensä öisin ja ne saattavat kulkea metsästäessään useita kymmeniä kilometrejä vain yhden yön aikana.
C. l. italicus lisääntyy kerran vuodessa yleensä maaliskuun paikkeilla. Pennut syntyvät 63 päivän päästä. Pentue käsittää tyypillisesti 2–8 pentua. Niiden silmät avautuvat 11–12 päivän kuluessa. Sukukypsiksi ne kasvavat 1–5-vuoden ikäisinä.
Uhat ja suojelu
thumb|Ammuttu susi valokuvassa vuodelta 1929. C. l. italicus oli suhteellisen yleinen aina 1800-luvulle saakka, mutta sittemmin se hävisi suuresta osasta entistä levinneisyysaluettaan. Alpeilla viimeiset yksilöt katosivat 1920-luvulla ja Sisiliassa 1940-luvulla. 1970-luvulla jäljellä oli enää noin 100 yksilön kanta useilla eri toisistaan erillään sijainneilla paikkakunnilla Apenniineilla. Susi suojeltiin Italiassa viimein vuonna 1976 ja kanta on toipunut sittemmin huomattavasti. Kantoja uhkaavaat kuitenkin edelleen esimerkiksi mahdollinen risteytyminen koirien kanssa, sekä ihmisen toiminta.
Tšetšenian historia
Tšetšenian historia on Pohjois-Kaukasuksen tšetšeenien ja heidän valtionsa historia.
Tšetšeenit ovat Pohjois-Kaukasuksen suurin alkuperäiskansa. Se asui alueella viimeistään 600-luvulla jaa. ja lienee muuttanut alueelle jostain etelästä. Kun Venäjän valta laajeni alueelle 1700-luvun alussa, tšetšeenit taistelivat yli sata vuotta menestyksellä Venäjän valloittajia vastaan. 1850-luvulla Venäjä lopulta onnistui valtaamaan maan. Tämän jälkeen tšetšeenien ja venäläisten välit ovat olleet hyvin huonot. Tšetšeenit kapinoivat Josif Stalinin aikoina, ja Stalin miltei hävitti kansan siirtäen sen muualle ja tappaen ainakin 200 000 tšetšeeniä. Stalinin ajan päätyttyä tšetšeenit saivat palata takaisin kotikonnuilleen. Tšetšenian separatistit julistivat maan itsenäiseksi 1990-luvun alussa, mikä johti Tšetšenian sotiin Venäjän vastustaessa itsenäistymistä. Sodat raunioittivat maan, maassa asuneet venäläiset pakenivat ja 10 % tšetšeeneistä kuoli. Vuodesta 2009 vastarinta Tšetšeniassa on ollut heikkoa. Maata on tämän jälkeen hallinnut kovaotteinen Ramzan Kadyrov.
Venäjän valtakausi
Venäjän vaikutus Kaukasiassa alkoi 1500-luvulla Iivana Julman perustettua vuonna 1559 Tarkin, jonne 1. kasakka-armeija oli sijoitettuna 1587. Myöhemmin alue kuului Krimin kaanikuntaan, joka liitettiin Venäjään vuonna 1783. Venäläiset saapuivat Kaukasian alueelle Katariina Suuren aikana, jolloin Aleksandr Suvorov ja ruhtinas Grigori Potjomkin johtivat sotaretkiä syvälle Kaukasiaan. Kenraali Aleksei Jermolov perusti sarjan linnoituksia ns. Kaukasian linjalle turvaamaan Venäjän etupiiriä Osmanien valtakuntaa vastaan. Tšetšeeniheimojen vastarintaa johti 1834 imaamin arvonimen ottanut kansallissankari Šamil, joka loi ensimmäisen valtiomuodostelman alueelle. Hänet vangittiin ja karkotettiin 1859, jolloin Tšetšenia lasketaan liitetyksi Venäjän keisarikuntaan. Sodan myötä jopa 500 000 kaukasialaista karkotettiin Turkkiin ja Lähi-itään, ja tilalle muutti armenialaisia ja kasakoita.
Neuvostoliiton aikana
Pohjois-Kaukasian tasavalta julistautui itsenäiseksi toukokuussa 1918 (syyskuusta 1919 Pohjois-Kaukasian emiraatti) ja taisteli valkokenraali Anton Denikiniä vastaan. Bolševikkien tukemat vuoriston tšetšeenit asettuivat punaisten puolelle ja jopa avustivat bolševikkivallan palauttamisessa alueelle. Denikinin tappion jälkeen puna-armeija saapui Tšetšeniaan 1920 alussa ja tapahtui uusi kapina, nyt bolševikkeja vastaan, joka kukistettiin 1921 syksyllä.
Palkkiona yhteistyöstä luotiin marraskuussa 1922 tšetšeenioblasti, ja osana Neuvostoliiton kansallisuuspolitiikkaa vuonna 1936 inguušioblastin kanssa siitä tuli osa Tšetšeeni-Ingušian autonomista sosialistista neuvostotasavaltaa. Pääasiassa maatalousvaltainen tasavalta taisteli pakkokollektivisointia vastaan ja 1937–1938 osana Stalinin puhdistuksia monet paikalliset kommunistijohtajat pidätettiin.
Toisen maailmansodan aikana Israilov ja Šeripov muodostivat kapinallishallituksen ja kesäkuussa 1942 vetosivat kansaan saksalaisten toivottamiseksi tervetulleiksi vieraina, jos he hyväksyisivät tasavallan itsenäiseksi. Josif Stalin siirrätytti tämän perusteella sodan jälkeen lähes koko väestön, 425 000 tšetšeeniä ja inguušia, maanpakoon Kazakstaniin. Yli neljännes tšetšeeneistä kuoli karkotuksen aikana. Tšetšeenit rehabilitoitiin ja heidän sallittiin palata kotiseuduilleen vuonna 1957 Stalinin kuoleman jälkeen. Tšetšeeni-Ingušusian ASNT perustettiin uudelleen 11. helmikuuta 1957. Vuonna 1959 väestönlaskennassa alueella oli 419 000 tšetšeeniä ja 1970 611 000 tšetšeeniä, 135 000 inguušia ja 336 000 venäläistä.
Tšetšenia itsenäistyy
Marraskuussa 1990 Tšetšeeno-Ingušetian ASNT:n korkein neuvosto julisti maan suvereeniksi ja vaati osallistumista liitto- ja federaatiosopimuksiin Neuvostoliiton tasavaltojen tavoin. Samoihin aikoihin syntyi Tšetšeenikansan kansallinen kongressi. Kesällä 1991 kansalliskongressi sai johtajakseen entisen ilmavoimien kenraali Džohar Dudajevin, joka loi oman aseistetun kansalliskaartinsa ja alkoi suunnitella vallankaappausta Groznyissa.
Tasavallan kommunistijohtaja Doku Zavgajev tuki, tai ei ainakaan tuominnut elokuun 1991 vanhoillisten vallankaappausta Gorbatšovia vastaan. Kenraali Dudajevin kaarti valtasi parlamenttirakennuksen syyskuussa ja syrjäytti maan kommunistijohdon. Venäjän korkein neuvosto tuki Dudajevin toimia ja sen puhemies Ruslan Hasbulatov saapui Groznyihin julistamaan uudet vaalit. Vaalit järjestettiin muutaman viikon kuluttua sekavissa olosuhteissa. Vaalikampanja kesti vain kaksi viikkoa, ja se järjestettiin hätätilan alaisessa maassa. Myös ulkomailla olevat tšetšeenit saivat äänestää. Kuusi neljästätoista tasavallan alueesta kieltäytyi järjestämästä laittomana pitämiään vaaleja ja ne jätettiin ulkopuolelle, myös Venäjän kansanedustajain kongressi julisti vaalit laittomiksi. Dudajev voitti 27. lokakuuta 1991 ylivoimaisesti sekä presidentin, että parlamenttivaalit ja julisti maan itsenäiseksi 6. syyskuuta 1991. 6. marraskuuta 1991 Venäjän presidentti Jeltsin julisti maan hätätilaan lain ja järjestyksen palauttamiseksi.
Tšetšenian uusi perustuslaki 1992 julisti sen itsenäiseksi ja sekulaariksi valtioksi. Inguušien Ingušia erosi Tšetšeeni-Ingušian tasavallasta ja jäi Venäjän yhteyteen. Tšetšenian itsenäisyyden tunnustivat Georgian vallankaappauksella jo syrjäytetty hallitus ja Afganistan Taliban-liikkeen noustua valtaan 1996.
Uuden valtion hallintoa vastaan protestoitiin mielenosoituksin. Dudajev hajotti keväällä 1993 maan parlamentin ja kesäkuussa 1993 presidentillinen kaarti tappoi lähes 50 parlamentin hajotusta vastaan mieltään osoittanutta. Vuoden 1993 puolivälissä Dudajevin vastainen oppositio järjestyi sissiliikkeeksi ja pyysi keväällä 1994 apua Venäjältä laillisen järjestyksen palauttamiseksi. Marraskuussa 1994 Venäjän turvallisuuspalvelun tukemat sissijoukot yrittivät vallankaappausta.
Venäjän presidentti Boris Jeltsin korosti 27. joulukuuta puheessaan Tšetšenian johdon laittomuutta ja maan hajoamista aseistettujen joukkojen hallitsemiin alueisiin. Posti ei toiminut puoleentoista vuoteen, tietoliikenneyhteydet olivat poikki ja Venäjän eläkkeiden maksuun lähettämät varat menivät aseiden ostoon. Kahdeksan kuukauden aikana 1994 Groznyin alueella Pohjois-Kaukasian rautatiellä ryöstettiin 1700 tavaravaunua.
Venäjän armeija aloitti hyökkäyksen Tšetšeniaan joulukuussa 1994 ja valtasi helmikuussa 1995 Groznyin (katso: ensimmäinen Tšetšenian sota). Dudajev sai surmansa iskussa huhtikuussa 1996. Presidentin tehtäviä alkoi hoitaa Zelimhan Jandarbijev. Toukokuussa solmittiin tulitauko, mutta se ei pitänyt. Elokuussa 1996 sissit tunkeutuivat takaisin Groznyin keskustaan asti. Jeltsin nimitti kenraali Aleksandr Lebedin neuvottelemaan ja ensimmäinen sota päättyi Hasavjurtin rauhansopimukseen ja Venäjän vetäytymiseen. Kysymys maan itsenäisyydestä jätettiin 31. joulukuuta 2001 jälkeen.
Tammikuussa 1997 presidentiksi valittiin Aslan Mashadov. Hän vieraili Moskovassa, jolloin allekirjoitettiin lopullinen rauhansopimus. Elokuussa 1997 Mashadov ilmoitti oikeuslaitoksen siirtyvän islamilaiseen šaria-lakiin, mikä näkyi mm. julkisina teloituksina. Tammikuussa 1998 sissipäällikkö Šamil Basajev muodosti hallituksen. Hän erosi kuitenkin jo heinäkuussa. Suosionsa menettänyttä Mashadovia vastaan tehtiin lukuisia murhayrityksiä, maaliskuussa 1999 neljäs. Mashadov julisti kesäkuussa 1998 poikkeustilan kasvavan laittomuuden vuoksi. Joukko entisiä sissijohtajia julisti oman hallituksensa islamilaisen lain mukaan ja vaati Mashadovia eroamaan. Maaliskuussa 1999 Venäjän lähettiläs Tšetšeniaan, kenraali Gennadi Špigun kaapattiin Groznyin lentokentältä, ja hänen ruumiinsa löydettiin vuoden kuluttua. Vuoden 1999 aikana Tšetšenian ja Venäjän rajalla tapahtui lukuisia aseellisia yhteenottoja. Aseistetut jengit kaappasivat satoja ulkomaalaisia ja Venäjän kansalaisia kahden vuoden aikana.
Jutaaminen
Jutaaminen (myös jutaminen, jutaus) tarkoittaa suurporonhoitajien vaellusta porojensa kanssa toiseen paikkaan osana perinteistä vuotuiskiertoa. Suurporonhoitajat jutasivat satojakin kilometrejä yleensä kesä- ja talvilaiduntensa (ja samalla kesä- ja talvikyliensä) välillä.
Jutaaminen on saamelaisperäinen termi, joka liittyy juuri suurporonhoitoon. Saamelaisten alkuperäiseen pyyntikulttuuriin kuului myös perinteistä vuotuiskiertoa, mutta sitä ei sanota jutaamiseksi.
Tšetšenian historia
Jälleen osaksi Venäjää
Noin 217 000 ihmistä pakeni tasavallasta, valtaosa Ingušiaan. Kahdessa Tšetšenian sodassa kuoli valtioneuvoston puhemiehen Taus Džabrailovin mukaan noin 160 000 ihmistä. Lukema on korkeampi kuin esimerkiksi ihmisoikeusjärjestö Memorial aikaisemmat arviot. Näistä 30 000–40 000 on etnisesti tšetšeenejä. Toisaalta separatistijohtaja Aslan Mashadovin mukaan viidennes tšetšeeneistä, eli 200 000 henkeä olisi kuollut.
Kesäkuussa 2000 Venäjä nimitti tasavallan johtoon entisen imaami Ahmad Kadyrovin. Kaikki paitsi raskaimpiin rikoksiin syyllistyneet taistelijat armahdettiin 1999 alkaen ja osa liittyi liittovaltion ja Kadyrovin yksityisiin joukkoihin. Ihmisoikeusjärjestöt esittivät huolensa ihmisoikeusrikkomuksista, mukaan lukien kidutuksesta ja laajoista pidätyksistä.
Maaliskuussa 2003 järjestettiin peruslain hyväksynyt kansanäänestys, jossa ilmoitettujen tietojen mukaan 95 % kannatti pysymistä osana Venäjää äänestysprosentin ollessa 89,5 prosenttia. Äänestys oli luultavasti järjestetty, mutta myös riippumattomien tarkkailijoiden mielipidemittausten mukaan 62 % äänesti ja näistä 91 % kannatti Tšetšenian pysymistä osana Venäjää. Venäjän osaksi jäämisen kannatus sai pontta ilmeisen runsaskätisestä liittovaltion avusta maan infrastruktuurin uudelleenrakentamiseen. Separatistit eivät luonnollisesti hyväksyneet äänestyksen tulosta ja monia äänestyspaikkoja, kuten kouluja tulitettiin.
pienoiskuva|Pilvenpiirtäjiä 2000-luvulla jälleenrakennetussa Groznyissa. Lokakuussa 2003 järjestetyssä presidentinvaalissa yli 80 % äänistä sai entinen uskonnollinen johtaja ja separatisti Ahmad Kadyrov, joka kuitenkin siirtyi Venäjän puolelle. Hänelle ei ollut merkittäviä vastaehdokkaita ja vaalit järjestettiin jälleen sotatila-alueella. Kadyrov tapettiin pommilla 9. toukokuuta 2004. Elokuussa 2004 presidentiksi valittiin yli 70 %:n ääniosuudella Alu Alhanov. Ahmad Kadyrovin poika Ramzan Kadyrov toimi aluksi varapääministerinä isänsä surman jälkeen ja johtaa omia asejoukkojaan.
Vielä elokuussa 2005 Taus Džabrailovin mukaan tasavallassa toimi noin 1 000 kapinallista, joita tuki 100–150 ulkomaalaista taistelijaa.
Venäjä julisti tilanteen rauhoittuneen vuoteen 2009 mennessä niin paljon, että se saattoi lopettaa sotilastoimet kapinallisia vastaan. Yksittäisiä iskuja on tapahtunut senkin jälkeen.
Seksuaalivähemmistöjen vainot
Helmikuussa 2017 alkoi Tšetšeniasta tulla tietoja yli sadan seksuaalivähemmistöön kuuluvan ja kidutuksista. Syynä oli pelkkä kuuluminen seksuaalivähemmistöön. Muutama oli kuollut kidutuksiin. Maa kiisti ihmisoikeusrikkomukset. Mutta yhtä hyvin se kiisti myös seksuaalivähemmistöjen olemassaolon Tšetšeniassa.
Oppositioaktivisten murhat
2010-luvun lopulla on murhattu ainakin pari Kadyrovia arvostellutta bloggaajaa jne. Näiden takana on lännessä pidetty mm. Venäjän sotilastiedustelupalvelua.
Luomajärvi (Kuru, Luode)
Luomajärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä Luoteen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä.
HMS Kempenfelt (R03)
HMS Kempenfelt (viirinumero R03) oli Britannian kuninkaallisen laivaston W-luokan hävittäjä toisessa maailmansodassa.