cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Magma
Osittainen sulaminen
Kun kivi sulaa, se tapahtuu vähitellen, sillä useimmat kivilajit muodostuvat useista mineraaleista, joista jokaisella on eri sulamispiste, ja sulaminen riippuu monimutkaisella tavalla fysikaalisista ja kemiallisista tekijöistä. Kun kivi sulaa, sen tilavuus muuttuu. Kun tarpeeksi kiveä on sulanut, pienet sulat pisarat, jotka yleensä ovat mineraalin kiinteiden jyvästen välissä, yhdistyvät toisiinsa ja pehmentävät kiven. Kun maan alla vallitsevassa paineessa alle yksi prosenttikin kivestä sulaa, se riittää saamaan nesteen puristumaan syntymäpaikastaan muuallekin.
Sula aine voi pysyä paikoillaankin niin kauan, kunnes kiviaineesta 20 tai jopa 35 prosenttia on sulanut, mutta kivestä harvoin sulaa enempää kuin 50 prosenttia, sillä vähitellen sula kivi kiteytyy.
Osittaisen sulamisen geokemialliset seuraukset
Pegmatiittia voi muodostua, jos pieni osa maan kuoren aineksesta on sulanut. Jotkut koostumukseltaan graniittia muistuttavat magmat ovat eutektista tai kotektista sulaa ainetta, ja niitä voi muodostua, jos pieni tai suurikin osa maan kuoren aineksesta sulaa, tai myös sen osittain kiteytyessä. Kun suurempi osa maankuoren aineksesta on sulanut, voi muodostua granitoideja kuten tonaliittia, granodioriittia ja montsoniittia, mutta niiden muodostuminen edellyttää yleensä muitakin mekanismeja.
Primaariset magmat
Kun kivi sulaa, syntyvä neste on primaarista sulaa ainetta. Primaarinen sula aine ei ole käynyt läpi mitään eriyttävää prosessia, ja sen koostumus on sama kuin alkuperäisen kiven. Luonnosta löydetään vain harvoin primaarista sulaa ainetta. Migmatiitin leukosomit ovat esimerkki primaarisesta sulasta aineesta. Maan vaipasta syntyneet primaariset sulat aineet ovat erityisen tärkeitä, ja niitä sanotaan primitiiviseksi magmaksi. Selvittämällä magmasarjan primitiivisen magman koostumus voidaan mallintaa Maan vaipan koostumus, josta magma on syntynyt, mikä on tärkeää Maan vaipan kehityksen ymmärtämiseksi.
Parentaaliset sulat aineet
Missä ei voi löytää primitiivistä tai primaarista magma-ainesta, on usein hyödyllistä yrittää tunnistaa parentaalinen sula aines. Parentaalinen sula aines on magmamuodostuma, jonka havaittu kemiallinen koostumus voidaan selvittää tuliperäisen aineiden eriytymisen avulla. Sen ei tarvitse olla primitiivistä sulaa ainetta.
Esimerkiksi peräkkäisten basalttivirtojen oletetaan liittyvän toisiinsa. Seosta, josta ne voisivat muodostua sen osittain kiteytyessä, sanotaan parentaaliseksi sulaksi aineeksi. Osittaisen kiteytymisen malleja voidaan muodostaa sen arvioimiseksi, ovatko kivet muodostuneet samasta parentaalisesta sulasta aineesta.
Kun suuri osa parentaalisesta aineesta on sulanut, muodostuu komatiittia ja pikriittiä.
Eric Bell
thumb|Eric Bell Eric Bell (s. 3. syyskuuta 1947 Belfast) on pohjoisirlantilainen kitaristi, joka oli yksi Thin Lizzyn perustajajäsenistä Dublinissa vuonna 1970.
Magma
Magman jäähtyminen
Tunnetaan kaksi prosessia, jossa magma lakkaa olemasta: se voi purkautua maan pinnalle tulivuoren purkauksessa tai se voi kiteytyä Maan kuoreen tai vaippaan plutoniksi. Kummassakin tapauksessa magma-aines vähitellen jäähtyy ja muodostaa magmakivilajeja.
Eric Bell
Bell soitti 1960-luvulla yhtyeissä Them ja John Farrell & the Dreams. Hän ehti soittaa Thin Lizzyssä vajaat neljä vuotta ja esiintyä sen kolmella ensimmäisellä albumilla. Hän jätti yhtyeen välittömästi uudenvuodenaattona 1973 pidetyn konsertin jälkeen.
Thin Lizzystä lähtönsä jälkeen Bell on jatkanut muusikonuraansa aktiivisesti. 1970-luvulla hän esiintyi muutamalla Jimi Hendrix Experiencen levyllä. 1980-luvulla hän soitti Mainsqueeze-yhtyeessä. 1990-luvun lopulta lähtien hän on toiminut The Eric Bell Bandin perustajana ja keulahahmona.
Magma
Magman jäähtyminen
Kun magma jäähtyy, se alkaa muodostaa kiinteitä mineraaleja. Osa niistä asettuu magmasäiliön pohjalle muodostaen kumulaatteja ja edelleen kerrosintruusioita. Magmasäiliössä hitaasti jäähtyvä magma jähmettyy lopulta tavallisesti magmakivilajeiksi kuten gabroksi, dioriitiksi tai graniitiksi sen koostumuksesta riippuen. Jos magma sen sijaan purkautuu maan pinnalle tulivuoresta, siitä syntyy tuliperäisiä kivilajeja kuten basalttia, andesiittia ja ryoliittia, jotka vastaavat koostumukseltaan garboa, dioriittia ja graniittia.
Vulkanismi
Magmaa, joka tulivuoren purkauksessa tulee maan pinnalle, sanotaan laavaksi. Laava jäähtyy ja kiinteytyy paljon nopeammin kuin maanalainen magma. Nopean jäähtymisen vuoksi kiteet eivät voi kasvaa suuriksi eikä osa sulasta aineesta kiteydy lainkaan, vaan se jähmettyy vulkaaniseksi lasiksi. Pääasiassa vulkaanisesta lasista koostuneita kivilajeja ovat obsidiaani, skoria ja hohkakivi.
Tulivuorenpurkauksissa ja niiden edellä haituvat aineet kuten hiilidioksidi ja vesi osittain poistuvat sulasta aineksesta prosessissa, jota sanotaan ekssoluutioksi. Magma, jossa on vähän vettä, tulee yhä viskoosimmaksi. Jos ekssoluutiota tapahtuu suuressa määrin magman liikkuessa ylöspäin tulivuorenpurkauksen aikana, purkaus on yleensä räjähdysmäinen.
Koostumus, rakenne ja ominaisuudet
Sula silikaattiaines sisältää piitä, happea, alumiinia, alkalimetalleja (natriumia ja kaliumia), kalsiumia, magnesiumia ja rautaa. Piiatomit liittyvät tetraedrisesti neljään happiatomiin, samoin kuin lähes kaikissa silikaatti­mineraaleissa, mutta sulassa aineessa atomien säännöllinen järjestys säilyy vain lyhyillä etäisyyksillä. Sulien ainesten fysikaaliset ominaisuudet riippuvat niiden atomi­rakenteesta sekä lämpö­tilasta, paineesta ja koostumuksesta.
Magmojen viskositeetti on tärkein ominaisuus niiden käyttäytymisen ymmärtämiseksi. Paljon piitä sisältävät sulat aineet ovat yleensä poly­meroitu­neempia ja niissä on enemmän silikaatti­tetra­edreja, ja täten niiden viskosi­teetti on suurempi. Veden liukeneminen magmaan alentaa huomattavasti sen viskositeettia. Korkeassa lämpötilassa magman viskosi­teetti on pienempi.
Yleisesti ottaen mafiset eli runsaasti magnesiumia ja rautaa sisältävät magmat kuten ne, joista muodostuu basalttia, ovat kuumempia ja vähemmän viskooseja kuin eniten piitä sisältävät, joista muodostuu esimerkiksi ryoliittia. Alhainen viskositeetti johtaa heikompiin, vähemmän räjähdys­mäisiin purkauksiin.
Seuraavassa erityyppisten magmojen tyypillisiä ominaisuuksia:
Murha maalaiskylässä
Murha maalaiskylässä (alkuteos: Murder at the Vicarage) on Agatha Christien kirjoittama rikosromaani. Se ilmestyi Britanniassa lokakuussa 1930 Collins Crime Clubin kustantamana. Eila Pennasen suomennos ilmestyi WSOY:n kustantamana 1954
Magma
Paine
Kun magma siirtyy ylemmäksi ympäröivän aineen nosteen vaikutuksesta, sen lämpötila alenee adiabaattisesti ohittaen sekä likviduksen että soliduksen. Lopulta se purkautuu maan pinnalle laavana.
Murha maalaiskylässä
Murha maalaiskylässä kertoo St. Mary Meadin kylän pappilassa tapahtuneesta murhasta, jota neiti Marple ryhtyy tutkimaan. Se on ensimmäinen Christien kirjoittama romaani neiti Marplesta.
Magma
Paine
Magma voi myös sulaa paineen pienentyessä, mitä sanotaan dekompressio­sulamiseksi.
Murha maalaiskylässä
Juoni
St. Mary Mead on rauhallinen pieni kylä, jossa kaikki tuntevat toisensa. Kylän neljä ikäneitoa pitävät huolen siitä, että kaikki myös ovat perillä kaikkien muitten tekemisistä. Tapahtumat käynnistyvät, kun eversti Protheroe haluaa keskustella Clementin kanssa kolehtirahoihin liittyvistä epäselvyyksistä. He sopivat tapaavansa illalla pappilassa. Clement kutsutaan kuitenkin kuolevan seurankuntalaisen luokse eikä ehdi peruuttaa tapaamista. Kuoleva seurakuntalainen ei kuitenkaan ole kuoleman kielissä – kyseessä oli pilasoitto. Kun Clement palaa pappilaan, hän ohittaa ovella omituisesti käyttäytyvän Reddingin ja työhuoneestaan hän löytää eversti Protheroen ammuttuna työhuoneestaan. Lääkäri ja poliisi ovat pian paikalla. Lääkäri pystyy määrittämään kuolinajan hyvin tarkkaan.
Magma
Koostumus
Suuren kiviainesmäärän koostumusta on yleensä hyvin vaikea muuttaa, ja niinpä se, sulaako aine tietyssä lämpötilassa ja paineessa, riippuu pääasiassa sen koostumuksesta. Kivilajin koostumukseen voidaan laskea myös siinä mahdollisesti olevat nestemäiset ja kaasumaiset ainekset kuten vesi ja hiilidioksidi.
Murha maalaiskylässä
Juoni
Kaikkien yllätykseksi Lawrence Redding tunnustaa murhan. Vielä suurempi yllätys on, että vähän myöhemmin myös Anne Protheroe tunnustaa murhan. Neiti Marplen vihjeen perusteella poliisi saa selville, että Reddingillä ja rouva Protheroella on suhde ja kumpikin tunnusti, koska arveli toisen tehneen murhan.
Tutkimukset näyttävät olevan umpikujassa. Reddingin ja Anne Protheroen tunnustukset on hylätty. Kenenkään ei ole nähty menevän pappilaan. Anne Protheroe meni sinne, mutta hänellä ei voinut olla asetta mukanaan. Metsästä oli myöhemmin kuulunut laukaus, joka useiden todistajien mukaan vaikutti 'omituiselta'. Murha-ase – Reddingin pistooli – oli hänen studionsa hyllyllä ja kuka tahansa olisi voinut ottaa sen. Puhelu Clementille osoitti että murha oli suunniteltu etukäteen.
Knaapi
Knaapi voi tarkoittaa seuraavia:
Murha maalaiskylässä
Juoni
Tapaus alkaa selvitä, kun Clement saa epämääräisen puhelun Hawesilta. Clement rientää paikalle ja löytää nukkuvan Hawesin. Eversti Melchett tajuaa kuitenkin, että Hawes on myrkytetty. Hawes kiidätetään ajoissa sairaalaan. Hawesilta löytyy kirje, jonka perusteella hän olisi Protheroen murhaaja (Hawes oli varastanut kolehtirahoja). Neiti Marple saapuu myös paikalle (Melchettin puhelu lääkärille yhdistettiin ensin vahingossa neiti Marplelle) ja selittää oman teorinsa tapahtumien kulusta. Hawesin yritti murhata Lawrence Redding, koska hän halusi, että Hawesia syytettäisiin myös eversti Protheroen murhasta. Anne Protheroe ampui everstin. Redding oli käynyt aikaisemmin päivällä pappilassa ja piilottanut aseen kukkaruukkuun. Sitten hän soitti pilasoiton Clementille, jotta tämä olisi poissa paikalta. Kun eversti on odottamassa Clementiä pappilan työhuoneessa, hänen vaimonsa kävelee neiti Marplen puutarhan ohitse pappilaan ja pysähtyy juttelemaan. Näin neiti Marple voi myöhemmin vannoa, ettei rouva Protheroella voinut olla asetta. Anne menee pappilan työhuoneeseen, ottaa aseen kukkaruukusta ja ampuu everstin. Hän laittaa sitten aseen takaisin kukkaruukkuun. Redding menee myöhemmin hakemaan aseen ja tapaa ovella suunnitelman mukaisesti Clementin. Sen jälkeen kumpikin tunnustaa vuorollaan murhan ja vapautuvat siten epäilyksistä.
Kaikesta tästä ei kuitenkaan ole todisteita, joten Reddingille asetetaan ansa: hänen annetaan ymmärtää, että joku oli nähnyt hänen vaihtavan Hawesin lääkkeet. Redding joutuu paniikkiin ja poliisi saa tarvitsemansa todisteet.
Vastaanotto
Times Literary Supplement -lehden arvostelussa 6. marraskuuta 1930 esitettiin useita kysymyksiä siitä, kuka murhaaja voisi olla ja miksi. Arvostelun johtopäätöksenä oli: "Salapoliisiromaanina sen ainoa heikkous on siinä, että on vaikea uskoa syyllisen tehneen murhan niin nopeasti ja äänettömästi. Kirjan kolme karttaa murhapaikasta, puutarhasta ja kylästä osoittavat, että melkeinpä näkö- ja kuuloetäisyydellä rikoksen tapahtuessa oli neiti Marple, joka aina oli perillä kylän tapahtumista ja veti niistä pahimmat mahdolliset johtopäätökset. Seurakunnan kolme muuta 'juorutätiä' (hienosti kuvattuja hahmoja) olivat pappilan muut lähimmät naapurit. Kuitenkin neiti Marple päätyy lopussa oikeaan ratkaisuun - mutta ei voi olla miettimättä, olisiko hän todellisessa elämässä ratkaissut sen nopeammin".
The New York Times Book Review -lehden arvostelu 30. marraskuuta 1930 alkoi toteamuksella "Lahjakas neiti Christie ei ole parhaimmillaan uusimmassa rikostarinassaan. Se ei ole merkittävä lisäys hänen saavutuksiin salapoliisiromaanin alalla." Arvostelu jatkui: "paikallinen vanhapiikojen sisarkunta esitellään lukuisten huhujen ja juorujen kera. Osa siitä on varsin pitkälle menevää ja lukija todennäköisesti kyllästyy siihen kaikkeen – etenkin herttaiseen neiti Marpleen, joka on tapauksen etsivänä." Arvostelija esitti sitten yhteenvedon juonesta ja päätti arvostelun sanoihin: "Ratkaisu on todellinen antikliimaksi."
Daily Express -lehdessä Harold Nicolson kirjoitti 16. lokakuuta 1930: "Olen lukenut Christieltä parempia teoksia, mutta se ei tarkoita, että hänen tuorein kirjansa ei olisi huvittavampi, hauskempi ja mukaansatempaavampi kuin salapoliisiromaanien suuri massa."
Robert Barnard: "Ensimmäinen tutustumisemme St. Mary Meadiin, tuohon varkauksien, petosten, aviorikosten ja jopa murhien tyyssijaan. Mikähän lukijoiden mielestä on niin herttaista tällaisissa tarinoissa? Ratkaisu on jokseenkin epäuskottava, mutta suurempaa valituksen aihetta ei ole, sillä kirjassa on lukuisia herkullisia yksityiskohtia. Ja ensimmäisen neiti Marple -romaanin tuhti annos kyynisyyttä vastaa paremmin nykylukijoiden makua kuin myöhempien romaanien siirappimaisuus."
The Murder at the Vicarage -näytelmä (1949)
Moie Charles ja Barbara Toy sovittivat romaanin näytelmäksi 1949 ja sen kantaesitys oli 16. joulukuuta 1949 Playhouse Theatressa West Endissä. Neiti Marplea näytteli Barbara Mullen.
Televisio
Romaanin ensimmäinen televisioversio oli saksalainen Mord im Pfarrhaus 1970.
BBC:n tuottamassa Neiti Marple -sarjassa Murha maalaiskylässä esitettiin 25. joulukuuta 1986. Se oli sarjan viides jakso. Pääosissa olivat:
Granada Televisionin tuottamassa Neiti Marple -sarjassa Murha maalaiskylässä esitettiin 2004 ensimmäisen tuotantokauden toisena jaksona. Pääosissa olivat:
Sarjakuva
Ranskalainen "Norma" (Norbert Morandière) muokkasi romaanin sarjakuvaksi L'Affaire Protheroe 2005. Englanninkielinen käännös The Murder at the Vicarage ilmestyi 2008 (ISBN 0-00-727460-2).
Omistuskirjoitus
Kirjan omistuskirjoitus on:
"Rosalindalle"
Rosalind Hicks (1919-2004) on Agatha Christien ja Archibald Christien (1890-1962) tytär ja Agathan ainut lapsi. Rosalind oli 11-vuotias romaanin julkaisuajankohtana.
Magma
Koostumus
Nestemäisten ja kaasumaisten faasien läsnäolo paineen alaisessa kivessä voi stabiloida sen sulan osuuden. Jos kivessä on vaikkapa vain 0,8 prosenttia vettä, sen sulamispiste voi aleta jopa 100 °C. Vastaavasti veden ja muiden haihtuvien ainesten poistuminen magmasta voi saada sen jähmettymään.
Kaikki magmat sisältävät runsaasti silikaa eli piidioksidia. Magma sisältää myös kaasuja, jotka laajenevat sen noustessa. Mitä enemmän magmassa on silikaa, sitä hitaammin se virtaa, joten laajenevat kaasut jäävät sen sisään. Paine kasvaa, kunnes kaasut purkautuvat ulos äkillisessä, vaarallisessa räjähdyksessä. Niukemmin silikaa sisältävä magma virtaa helpommin, joten kaasukuplat nousevat sen läpi ja pakenevat jokseenkin rauhallisesti.
Monitoimitalo Monikko
Monikko on vuonna 2017 valmistunut Nurmijärven Klaukkalan urheilualueella sijaitseva monitoimitalo. Monikossa on nuorisotila Kertsi, aulakahvila ja urheilualuetta palvelevat pukuhuoneet. Monikon rakentaminen maksoi 13,5 miljoonaa euroa. Monikkosalissa järjestetään eri kokoisia tilaisuuksia. Salissa on suuri teleskooppikatsomo, jossa on 332 istuinta ja tilaa 100 irtotuolia varten. Seisomapaikkoja katsomo sisäänvedettynä on 600. Lisäksi noin kolmasosa Monikosta on vuokrattu taiteen perusopetuksen oppilaitosten eli Nurmijärven musiikkiopiston, Nurmijärven tanssiopiston ja Nurmijärven opiston käyttöön.
Tapahtumia
Monikossa järjestetään erilaisia tapahtumia sekä lapsille että aikuisille lähes viikoittain.
Paikallisten muusikkojen vuonna 2013 perustama Nurmijärven musikantit ry järjestää Monikossa vuosittain syksyisin Syksy Soi! -kulttuurifestivaalin konsertteja. Syksy Soi! -konserteissa Monikossa paikallisten muusikkojen kanssa on esiintynyt muun muassa Pekka Kuusisto, Olli Mustonen ja Iiro Rantala.
Monikossa on esiintynyt myös stand up -ryhmä All Female Panel, Benjamin Peltonen ja Nikke Ankara ja monia muita eturivin artisteja. Vuonna 2017 järjestettiin Ultimate-ysäribileet, Waldo’s Peoplen Marko Reijosen 50-vuotissyntymäpäivän kunniaksi.
Augmentti (ruotujakolaitos)
Augmentti (myös aputila, akumentti, akumenttitalo) oli ruotujakoisessa sotalaitoksessa ratsutilalle määrätty aputila, joka maksoi veronsa päätilalle, jos tämän omat verot eivät riittäneet ratsumiehen ja hevosen kustannuksiin.
Ernst Lohrmann
thumb|Ernst Lohrmann Ernst Bernhard Lohrmann (30. kesäkuuta 1803 Westfalen – 17. kesäkuuta 1870 Tukholma) oli saksalaissyntyinen suomalainen kirkkoihin ja julkisiin rakennuksiin erikoistunut arkkitehti.
Lohrmannin vanhempien nimet eivät ole tiedossa, hänen vaimonsa oli Julie Stagge. Lohrmann opiskeli ensin Göttingenissä vuodesta 1821 alkaen ja suoritti sitten Berliinissä maanmittausalan tutkinnon vuonna 1827. Valmistuttuaan hän toimi Preussissa maa- ja vesirakennusten tarkastajana, kunnes siirtyi Suomeen 1841. Hän toimi Carl Ludvig Engelin jälkeen Suomen intendentinkonttorin päällikkönä ja myöhemmin yleisten rakennusten ylihallituksen ylitirehtöörinä, mistä tehtävästä hän erosi 1867. Lohrmannin toimintaa on arvostettu sen vuoksi, että hän uudisti, laajensi ja kehitti intendentinkonttoria. Hän loi muun muassa lääninarkkitehtijärjestelmän ja uudisti intendentinkonttorin organisaation ja ohjesäännön.
Arkkitehtina Lohrmann vaikutti Suomessa uusgotiikan vakiinnuttajana. Hänen aikanaan tapahtui Suomen rakennustaiteessa huomattava tyylillinen muutos, kun siirryttiin uusklassismista kertaustyyleihin. Lohrmannin toiminta Suomessa oli tuloksellista rakennushallinnollisella alalla. Lääninarkkitehtien virat toivat Suomeen ruotsalaisia arkkitehteja ja toisaalta suomalaisten arkkitehtien kouluttautumisesta pidettiin tarkkaa huolta. Arkkitehtina Lohrmannia ei ole pidetty Engelin veroisena, mutta hänen rakennuksillaan koetaan olevan ansiokasta rauhallisuutta ja pidättyvyyttä.
Julkiset rakennukset Helsingissä
Lohrmannin aikana saatettiin päätökseen useita Engelin aloittamia julkisia rakennuksia. Huomattavimpia näistä ovat Nikolainkirkko, nykyinen Helsingin tuomiokirkko, jonka pienet kulmatornit ja sivupaviljongit ovat Lohrmannin suunnittelemia. Lohrmannin omaa arkkitehtuurin jälkeä Helsingissä edustavat muun muassa seuraavat:
Yksityisille suunniteltuihin rakennuksiin kuuluu Aurora Karamzinin omistuksessa ollut Hakasalmen huvila Etu-Töölössä vuodelta 1843 (nykyään Helsingin kaupunginmuseo).
Kirkot
thumb|240px|Pyhän Henrikin katedraali thumb|240px|Muolaan kirkko ennen talvisotaa. Lohrmann suunnitteli intendentinkaudellaan useita merkittäviä kirkkorakennuksia. Sen jälkeen hän myös suunnitteli hyvin monia toteutettuja kirkkoja.
Hänen suunnitelmiensa pohjalta toteutettiin hänen kuolemansa jälkeen:
Hän suunnitteli myös yhdessä A. F Granstedtin kanssa Ylöjärven puukirkkoa (1850) ja Kerimäen suurta puukirkkoa vuonna 1847.
Muut työt
thumb|210px|[[Kristiinankaupungin raatihuone]]
Laituri (elokuva)
Laituri on Eino Ruutsalon ohjaama komediallinen draamaelokuva vuodelta 1965. Ruutsalo myös käsikirjoitti, tuotti, kuvasi ja leikkasi elokuvan itse. Elokuva oli Ruutsalon neljäs ja toiseksi viimeinen pitkä elokuva. Pääosassa näyttelee Matti Ruohola ensimmäisessä elokuvaroolissaan.
Elokuvassa esiintyvät myös muiden muassa kuvataiteilija Tapio Junno ja sittemmin uutisankkurina tunnettu Kaj Lindén.
Esitykset
Laiturin ensi-ilta oli 26. marraskuuta 1965. Tämän jälkeen se on esitetty televisiossa vuosina 1968, 1978, 1987, 1995, 2004, 2013 ja 2014.
Laituria esitettiin Ruotsin elokuvateattereissa 40-minuuttiseksi typistettynä nimellä Sexliv är helkul!.
Vastaanotto
Laituri herätti paljon ristiriitaisia tunteita. Elokuvan vastaanotto ei ollut kovin hyvä. Edes televisioesitykset vuosikymmenten jälkeen eivät ole parantaneet elokuvan mainetta.
Court-Saint-Étienne
Court-Saint-Étienne on kunta Belgiassa, Vallonian Brabantin provinssissa. Pinta-alaa Court-Saint-Étiennellä on 26,64 neliökilometriä. 1. tammikuuta 2007 kunnassa oli 9 547 asukasta ja asukastiheys oli 358 as./km². Kunnan pormestarina toimii Michaël Goblet d'Alviella.
Paholainen pukeutuu Pradaan
Paholainen pukeutuu Pradaan (The Devil Wears Prada) on Lauren Weisbergerin romaanin perustuva yhdysvaltalainen elokuva vuodelta 2006, jonka on ohjannut David Frankel. Elokuvan pääosissa ovat Anne Hathaway, Meryl Streep, Emily Blunt ja Stanley Tucci. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat New Yorkiin ja Pariisiin.
Meryl Streep voitti roolistaan parhaan naispääosan Golden Globen ja sai myös parhaan naispääosan Oscar -ehdokkuuden. Elokuva oli ehdolla myös parhaan musikaali- tai komediaelokuvan Golden Globen saajaksi.
Elokuva sai ensi-iltansa Yhdysvalloissa 30. kesäkuuta 2006.
Brandenburg-luokka (taistelulaiva)
Brandenburg-luokka oli Saksan keisarikunnan laivaston ensimmäisessä maailmansodassa palvellut taistelulaivaluokka, johon kuului neljä alusta.
Armeijaryhmä Pohjois-Ukraina
Armeijaryhmä Pohjois-Ukraina oli Saksan itärintaman armeijaryhmä. Sen komentajina toimivat sotamarsalkka Walter Model toukokuusta 1944 kesäkuuhun 1944 sekä kenraalieversti Josef Harpe kesäkuusta 1944 tammikuuhun 1945.
Clifford Odets
thumb|upright|Odetsin PR-kuva nimikirjoituksineen 1930-luvun puolivälistä. Clifford Odets (18. heinäkuuta 1906 Philadelphia, Pennsylvania, Yhdysvallat – 18. elokuuta 1963) oli yhdysvaltalainen näytelmäkirjailija sekä elokuvien käsikirjoittaja ja ohjaaja.
Odets aloitti teatteriuransa näyttelijänä 1920-luvun puolivälissä. 1930-luvulla hänestä tuli Yhdysvaltojen johtaviin kuuluva näytelmäkirjailija. Hän tuotti tunnetun Group Theaterin kanssa näytelmiä, joihin kuuluvat Waiting for Lefty (1935), Awake and Sing (1935, suom. Herätkää ja riemuitkaa), Golden Boy (1937, suom. Kultapoika ja Tulevaisuuden lupaus) ja The Country Girl (1950). Hänen suomennettuja näytelmiään ovat lisäksi Hellekesä (Rocket to the Moon) ja Kadotettu paratiisi (Paradise Lost).
Odets on käsikirjoittanut muun muassa elokuvat Idässä palaa (1936, ohj. Lewis Milestone), Yksinäinen sydän (1944, myös ohjaus), Ikuinen sävel (1947, Jean Negulesco), Menestyksen huuma (1957, Alexander Mackendrick) ja Etusivun sensaatio (1959, myös ohjaus). Vuonna 1939 Lewis Milestone ohjasi Odetsin Golden Boy -näytelmästä elokuvan Kultapoika, jonka onnelliseksi muutettua loppua Odets ei kuitenkaan hyväksynyt ja vaati nimensä poistettavaksi elokuvan tiedoista. Muiden kirjoittajien Odetsin näytelmien pohjalta tekemiin käsikirjoituksiin perustuvat myös muun muassa Purkaus yössä (1952, ohj. Fritz Lang), Mies, jonka minulle annoit (1954, ohj. George Seaton) ja Kovaa peliä Hollywoodissa (1955, ohj. Robert Aldrich).
Vuosina 1937–1940 Odets oli naimisissa näyttelijä Luise Rainerin kanssa.
West Caribbean Airways
thumb|Yhtiön McDonnell Douglas MD-82 HK-4374X, joka tuhoutui lento-onnettomuudessa [[27. heinäkuuta 2005.]] West Caribbean Airways S.A. oli kolumbialainen lentoyhtiö, joka perustettiin 1998. Yhtiön toiminta keskittyi Kolumbian sisäisiin lentoihin ja sen tärkein lentokenttä oli Medellínin Olaya Herreran lentoasema. Yhtiö keskeytti toimintansa syyskuussa 2005 kahden lento-onnettomuuden seurauksena.
Rogier Blokland
pienoiskuva|Rogier Blokland vuonna 2018. Rogier Philip Charles Eduard Blokland (s. 16. helmikuuta 1971 Dordrecht) on alankomaalainen kielitieteen tutkija ja fennougristiikan professori Uppsalan yliopistossa.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Kreivitär Geraldine Margit Virginia Olga Maria Apponyi de Nagy-Apponyi (6. elokuuta 1915 – 22. lokakuuta 2002) oli Albanian kuningatar, kuningas Zogu I:n puoliso. Hänen kuninkaallinen nimensä oli Kuningatar Geraldina.
Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)
pienoiskuva|Kuvassa Antti Litja ja jänis. Jäniksen vuosi on vuonna 1977 valmistunut suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Risto Jarva ja joka pohjautuu Arto Paasilinnan kirjoittamaan samannimiseen romaaniin. Jarva kuoli liikenneonnettomuudessa palatessaan Jäniksen vuoden kutsuvierasnäytöksestä joulukuussa 1977.
Rogier Blokland
Elämä ja ura
Blokland opiskeli Groningenin yliopistossa, jossa hän suoritti maisterintutkinnon vuonna 1997 ja teki väitöskirjansa Cornelius Hasselblattin ohjauksessa. Opintojensa jälkeen hän oli dosenttina, vierailevana dosenttina sekä tutkijana at eri yliopistoissa, mukaan lukien Tallinnan yliopisto, Tarton yliopisto, Greifswaldin yliopisto sekä Humboldt-yliopisto Berliinissä.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Suku
Kuningatar Geraldina syntyi Budapestissä, Unkarissa. Hän kuului Apponyin vanhaan aatelissukuun. Hänen isänsä oli kreivi Julius (tai Gyula) Apponyi de Nagy-Apponyi (1873–1924) ja äitinsä amerikanunkarilainen Gladys Virginia Stewart (1891–1947), jonka isä oli miljonääri Virginiasta. Geraldinen isoisä oli Ludwig (tai Lajos) Apponyi (1849–1909) ja äidinisä diplomaatti John Henry Stewart (1831–1892), joka palveli Yhdysvaltain konsulaatissa Antwerpenissä. Geraldinen vanhemmat tapasivat Pariisissa vuonna 1912 Itävalta-Unkarin suurlähetystön lounaspöydässä. He avioituivat vuonna 1914.
Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)
Elokuvan kohtaus, jossa näyttelijä Antti Litja pitää jänistä sylissään, on kuvattu myös vuonna 1996 ilmestyneessä postimerkkivihkossa.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Suku
Kun Itävalta-Unkari hajosi, perhe muutti Sveitsiin. Vuonna 1921 he palasivat Unkariin. Kun Geraldinen isä kuoli, hänen äitinsä päätti muuttaa Ranskaan. Kun Geraldinen äiti meni naimisiin ranskalaisen upseerin kanssa, Geraldinen isän sukulaiset vaativat, että lapset muuttavat Unkariin saadakseen siellä koulutuksensa.
Rogier Blokland
Elämä ja ura
Vuonna 2014 Blokland nimitettiin fennougristiikan professoriksi Uppsalan yliopiston modernien kielten laitokseen, virkaan, jota ennen häntä piti Lars-Gunnar Larsson.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Albanian valtaistuin ja maanpako
27. huhtikuuta 1938 Geraldine meni naimisiin Albanian kuninkaan Zogu I:n kanssa Tiranassa ja otti nimekseen Kuningatar Geraldina. Geraldine oli katolilainen ja Zogu I oli muslimi. Zogu I:llä ja Kuningatar Geraldinalla oli yksi lapsi, kruununprinssi Leka Zogu (s. 1939). Zogu I:n hallinto loppui, kun fasistinen Italia miehitti Albanian huhtikuussa vuonna 1939. Geraldine ja muutaman päivän ikäinen lapsi lähetettiin ambulanssilla Kreikkaan, isä seurasi heitä isä seurasi päivää myöhemmin mukanaan 115 henkeä hovista.
Tulospalkkaus
Tulospalkkaus on palkkaustapa, jossa henkilön saama palkka määräytyy henkilön, ryhmän tai koko organisaation aikaansaaman työtuloksen perusteella. Tulos tarkoittaa tässä toiminnan tavoitteen toteutumaa käytännössä eli toteutunutta tulosta. Käsitteet tulosjohtaminen, tulosvastuu, tulosmatriisi ja tulospalkkaus muodostavat käsiteperheen, jossa tulos tarkoittaa samaa asiaa. Tulos on keskeinen käsite johtamisessa. Johtaminen on toimintaa, jossa on tarkoitus saada aikaan tuloksia ihmisten avulla ja ihmisten kanssa.
Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)
Tarina
Elokuva kertoo turhautuneesta mainosmies Kaarlo Vatasesta (kirjassa hänen ammattinsa on toimittaja), joka kesäisellä työmatkallaan löytää vahingossa vammautuneen jäniksenpoikasen. Vatanen päättää olla palaamatta sillä kertaa kotiin ja lähtee jäniksen kanssa kiertämään Suomea.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Albanian valtaistuin ja maanpako
Perhe muutti tilapäisesti Egyptiin, ja sieltä Englantiin. Englannista perhe muutti Yhdysvaltoihin 1950-luvulla ja jälleen myöhemmin Ranskaan. Zogu I:n kuoltua Ranskassa kuningatar Geraldine asui Kreikassa, Turkissa, Englannissa, Egyptissä, Yhdysvalloissa, Ranskassa, Rhodesiassa ja Espanjassa.
Faces (festivaali)
thumb|right|273px|[[Pekka Kuusisto & the Luomuplayers (haitarissa Anna-Mari Kähärä) esiintyvät vuoden 2005 etnofestivaaleilla.]]
Tulospalkkaus
Tulospalkkaus on yleensä aikapalkkausta täydentävä palkkausmuoto, jolla pyritään kannustamaan tärkeinä pidettyjen tavoitteiden saavuttamista. Aikapalkkauksessa palkka määräytyy henkilön hoitaman tehtävän vaativuuden ja henkilön pätevyyden perusteella, mistä syystä aikapalkat ovat yleensä henkilökohtaisia. Tuntipalkka ja kuukausipalkka ovat tyypillisiä aikapalkkoja. Tulospalkkausmuodot voidaan jakaa perinteisiin eli hyvin kauan käytettyihin palkkausmuotoihin ja moderneihin tavoite- ja tulosjohtamisen myötä syntyneisiin palkkausmuotoihin.
Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)
Vastaanotto
Helsingin Sanomien Mikael Fränti kirjoitti elokuvan tv-esityksen alla 1987 Jäniksen vuoden olevan Jarvan komedioista syvällisin: ”Hiottu ilmaisu ja mietitty sisältö herättävät luottamusta. Lopulliset kannanotot on jätetty katsojalle.” Hän kehui myös Litjan roolisuoritusta ja Markku Kopiston mieleenjäävää musiikkia.
Tulospalkkaus
Perinteiset tulospalkkausmuodot
Perinteiset tulospalkkiomuodot ovat olleet käytössä kauan eikä niiden alkuperä ole edes tunnettu. Näitä perinteisiä tulospalkkausmuotoja ovat tyypillisesti Myyntiprovisio on yleensä myyjälle myyntimäärästä tai myytyjen tuotteiden kannattavuudesta laskettu prosenttiosuus. Prosenttiosuus on ennalta sovittu ja sen perusteella määräytyvällä provisiolla on tarkoitus kannustaa myyjää suurempaan myyntimäärään tai kannattavampaan myyntiin. Urakkapalkkauksessa erotetaan aikaurakka ja rahaurakka. Aikaurakassa sovitaan vakioaika tietylle työsuoritukselle ja palkka maksetaan tämän vakioajan perusteella. Rahaurakassa sovitaan työtuloksen määrän perustuva ansio tai työkokonaisuudesta maksettava korvaus. Tuotantopalkkio on vanhahko tuotannon määrään sidottu palkkausmuoto, jolla yleensä kannustettiin vain suurempaan tuotantoon. Monipuolisemmat tulospalkkausmuodot ovat usein syrjäyttäneet sen. Tuotantopalkkioksi kutsutaan myös tuottajille maksettuja tukipalkkioita. Erilaisilla palkkiopalkoilla voidaan kannustaa esimerkiksi laatuun, virheettömyyteen, turvallisuuteen ja aloitteisiin.
Jäniksen vuosi (vuoden 1977 elokuva)
Vastaanotto
Ylen äänestyksessä vuonna 2012 kriitikot valitsivat sen kaikkien aikojen kahdeksanneksi parhaaksi suomalaiselokuvaksi.
Tulospalkkaus
Perinteiset tulospalkkausmuodot
Bonuspalkkio on paljon käytetty mutta sisällöltään vakiintumaton nimitys erilaisille palkanlisille.
Faces (festivaali)
Faces on vuotuinen heinä–elokuun vaihteessa eri puolilla Raaseporia vuodesta 1998 järjestettävä musiikkiin ja kulttuuritoimintaan keskittyvä musiikkifestivaali.
Tulospalkkaus
Perinteiset tulospalkkausmuodot
Perinteisille palkkausmuodoille on ominaista, että saavutetun työtuloksen tunnistaminen ja mittaaminen on yksinkertaista. Näin syntyy tulospalkkaukselle selvä logiikka työtuloksen ja maksetun korvauksen välille, mikä on aina tärkeä ehto hyvässä tulospalkkauksessa. Nämä ominaisuudet selittävät sitä, miksi palkkausmuotoja on käytetty kauan. Niiden kannustavaan vaikutukseen on uskottu ja niiden käytännön toteutus on ollut yksinkertaista. Perinteiset tulospalkkausmuodot ovat edelleenkin käyttökelpoisia, vaikka niiden rinnalle on tullut uusia monipuolisempia tulospalkkausmuotoja.
Modernien tulospalkkausjärjestelmien synty
Suomalaiset yrityksen omaksuivat 1970-luvulla nopeasti ja laajasti tavoitejohtamisen periaatteet. Tavoitejohtamisen keskeinen periaate tarkoittaa johtamista tavoitteiden ja omakohtaisen tarkkailun avulla. Käytännössä tavoitejohtaminen merkitsee hajautettua tulosvastuuta aiemman hyvin keskitetyn tulosvastuuajattelun sijaan. Tavoitejohtamisen myötä organisaation eri osissa alettiin asettaa tavoitteita, niitä koordinoitiin yhteisissä kokouksissa ja seurattiin palautekokouksissa. Pian kuitenkin havaittiin, että tavoitteiden asettelulla ja niiden seurannalla oli suhteellisen vähän ohjausvoimaa – vaikutusta käyttäytymiseen. Tavoitejohtamisen arvokkaimpia tuloksia olivat tavoite- ja tuloskäsitteiden leviäminen sekä systemaattinen suunnittelu ja suorituskyvyn kehittäminen organisaation eri osissa. Suomalaisessa tavoitejohtamisessa ymmärrettiin kuitenkin 1980-luvulle tultaessa, että siitä puuttui ohjausvoima, joka kohdistuisi oikein tulosvastuualueille.
Faces (festivaali)
Kun festivaalin taustaorganisaatio, voittoa tavoittelematon Etnokult ry, perustettiin vuonna 1997, perustajajäsenten Börje Mattssonin ja Holger Wickströmin tavoitteena oli järjestää monikulttuurinen festivaali, jossa kaikilla etnisillä ryhmillä olisi mahdollisuus esittäytyä.
Paikat
Kaikki paikat sijaitsevat nykyisen Raaseporin alueella.
Tulospalkkaus
Modernien tulospalkkausjärjestelmien synty
Ohjausvoiman puute voidaan kiteyttää seuraaviin tavoitejohtamisen (puutteellisiin) ominaisuuksiin: kömpelö ja riittämätön suorituskyvyn ja menestyksen mittaustapa, epämääräinen tulosvastuun sopimistapa, yhteistoimintaan kannustavan ratkaisun puuttuminen, järjestelmän säätömekanismin puuttuminen ja yleensäkin palkitsemismekanismin puuttuminen. Tavoitteiden asettamisesta huolimatta ei pystytty toteutuneesta päättelemään, kuinka hyvin vastuualueella oli menestytty puhumattakaan, että olisi voitu kohtuullisen objektiivisesti palkita menestyksestä. Tulospalkkauksen käyttöönoton tarkoitus oli siis kehittää tavoitejohtamisesta tehokkaampi ja parempi johtamisen väline.
Faces (festivaali)
Ohjelma
Musiikin lisäksi ohjelmisto täyttyy muun muassa tanssista, teatterista, elokuvista, runoudesta, näyttelyistä, työryhmistä ja stand up -komiikasta. Tapahtuman yhteydessä ovat katusoiton SM-kisat, lapsille ja lapsenmielisille oma Small Faces sekä Impromptu Freedom Stage. Faces kuuluu Finland Festivals -tapahtumiin.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Albanian valtaistuin ja maanpako
Espanjassa Geraldinen poika Leka keräsi aseita huvilaansa ja koulutti pientä vallankumouskaartia. Kenraali Franco hyväksyi tämän, mutta Francon kuoltua Lekaa pyydettiin poistumaan maasta ja hän muutti Etelä-Afrikkaan. Geraldine jäi asumaan huvilaansa Madridiin.
Faces (festivaali)
Teemat
Festivaalilla on vuosittain vaihtuva teema. Vuonna 2008 teemana oli ”Social warming” (eri kulttuurien ja väestöryhmien toimiminen yhdessä ihmiskunnan ja maapallon pelastamiseksi), vuonna 2009 ”We are the children” (lapset ja lasten oikeudet) , 2010 ”We shall overcome” (monikulttuurisuus) , 2011 ”Viva la difference” ja vuonna 2012 ”The new spring”.
Muut Facekset
Tytärfestivaaleja on järjestetty Petroskoissa (Carelian Faces) vuodesta 2003 ja Bosnia ja Hertsegovinassa ensimmäistä kertaa 2006. Tulevaisuudessa yksi mahdollinen uusi festivaalipaikka on Etelä-Afrikka. Järjestäjien tavoitteena on siirtää vastuu ulkomaanfestivaalien järjestelyistä vähitellen paikallisille. Festivaalin johtaja Mattsson on todennut Petroskoin festivaalin alkaneen rullata paikallisten voimin muutaman vuoden jälkeen.
Geraldine Apponyi de Nagy-Apponyi
Albanian valtaistuin ja maanpako
Vuonna 2002 Albanian hallitus kutsui Kuningatar Geraldinan ja Leka Zogun takaisin Albaniaan. Kuningatar Geraldina kuoli vuonna 2002 87-vuotiaana Tiranassa.
Tulospalkkaus
Modernien tulospalkkausjärjestelmien synty
Tulospalkkauksen käyttöönotolle ja laajentumiselle voidaan nähdä muitakin motiiveja. Toinen edellisen kanssa ristiriidaton tavoite oli kilpailukykyisemmän palkkarakenteen kehittäminen. Tavoitteena on ollut palkansaajan kannalta houkuttelevampi ja yrityksen kannalta joustavampi palkkarakenne. Ennen tulospalkkauksen käyttöönottoa tulossidonnaisia palkkauksen muotoja sovellettiin vain suoritustason henkilöstöön. Toimihenkilöt, joilla normaalisti on suurin vaikuttamisen mahdollisuus toiminnan tuloksiin, olivat kiinteän kuukausipalkkauksen piirissä. Näissä olosuhteissa oli ymmärrettävää, että tulospalkkauksessa nähtiin mahdollisuus kehittää henkilöstön kannalta houkuttelevampi ja yrityksen kannalta joustavampi palkkarakenne.
Lisämotiivi, joka selittää tulospalkkauksen leviämistä, on yleinen johtamisen välineille. Yritykset haluavat toimia samalla tavalla kuin muut ympäristön organisaatiot. Johtamisen välineitä otetaan käyttöön kuin muotituotteita. Vaikka tulospalkkauksen perusteita ei olisikaan yrityksessä sisäistetty tai yrityksen omista lähtökohdista tiedostettu, halutaan pysyä mukana kehityksessä. Tulospalkkausta käytetään suomalaisissa yrityksissä laajasti, mutta sen sovellukset ovat niin erilaisia, etteivät ne mahdu yhteisen termin (tulospalkkaus) alle.
Artikkelissa tulosmatriisi on selostettu kahden suomalaisen suuryrityksen tulospalkkausjärjestelmän alkuvaiheita.
Tulosvastuun operationalisointi
Suomalaisessa tavoitejohtamisessa tulosvastuun operationalisointiin on käytetty vuodesta 1984 lähtien tulosmatriisia. Tulosmatriisi kuvaa tulosvastuun määrittelyn vaihe vaiheelta ja lopputuloksen rakenteen. Tulosvastuun ydinsisältö on organisaation suorituskyvyn ylläpidosta ja kehittämisestä huolehtiminen vastuualueen puitteissa. Tulosvastuun operationalosoinnin perusratkaisu on tunnistaa suorituskyvyn ylläpidon ja kehittämisen kannalta tärkeimmät menestystekijät ja antaa näille arvot ja mittausratkaisut. Oheinen esimerkki kuvaa prosessiteollisuuden tuotantoyksikköä. Tässä yhteydessä ei ole tarvetta analysoida sen sisältöä vaan tunnistaa sen rakenneosat ja miten ne luodaan vaihe vaiheelta.
300px|right|thumb|Tulosvastuun operationalisointi tulosmatriisin avulla (Saari 2004) Tähän prosessiin on yleensä kytketty organisaation kehityskeskustelut. Kehityskeskustelun tarkoitus on vuosisyklissä luoda toimintaa ohjaavat arvot ja tavoitteet sekä aikanaan arvioida menestystä. Kehityskeskustelun malli on jo kauan tunnettu tavoitejohtamiseen kehitetty väline, mutta useat organisaatiot ovat saaneet sen hyvin toimivaksi välineeksi vasta tulospalkkaukseen liitettynä.
Oikeudenmukaisuuden vaatimukset
Tulospalkkausjärjestelmä ei voi olla hyvä, ellei sitä koeta oikeudenmukaiseksi. Oikeudenmukaisuuden vaatimus on hyvän mittaamisen rinnalla tärkeä vaatimus hyvälle tulospalkkaukselle. Oikeudenmukaisuusteoria perustuu ajatukseen sovituista säännöistä, joiden noudattaminen vahvistaa oikeudenmukaisuuden kokemusta. Vastaavasti näiden sovittujen sääntöjen rikkominen heikentää oikeudenmukaisuuden kokemista. Menettelytapojen oikeudenmukaisuudesta on todettu, että mitä paremmin neuvottelevat osapuolet pystyvät hallitsemaan neuvotteluprosessia ja siten vaikuttamaan itseään koskeviin päätöksiin ja ratkaisuihin, sitä oikeudenmukaisempana osapuolet kokivat neuvotteluprosessin menettelytavat.
Menettelytapojen oikeudenmukaisuus merkitsee siis käytännössä oikeutta ja mahdollisuutta osallistua itseä koskevaan päätöksentekoon ja sen valmisteluun. Seuraavassa tarkastellaan menettelytapojen oikeudenmukaisuussääntöjä sen mukaan kuin on ne yleensä ryhmitellään. Edustavuuden periaate tarkoittaa sitä, että päätöksenteossa ja sen valmistelussa pitää tulla esiin kaikkien yksilöiden arvot ja mielipiteet, joihin päätös vaikuttaa. Henkilöllä on siis oltava mahdollisuus sanoa sanansa asiassa, joka on hänen vastuullaan. Tässä yhteydessä puhutaan myös osallistuvasta ja osallistavasta johtamisesta, joilla tarkoitetaan edustavuuden periaatteen toteuttamista. Osallistava johtaminen on laajasti hyväksytty periaate, mutta sen toteuttaminen käytännössä ei aina ole helppoa.
Johdonmukaisuus edellyttää, että menettely on ajan suhteen ja eri henkilöitä kohtaan johdonmukainen. Jos esimerkiksi menettelyä muutetaan, ilman, että siitä sovitaan asianosaisten kanssa, ei menettelyn ajallinen johdonmukaisuus toteudu. Jos taas muutokseen kysytään vain muutamien henkilöiden mielipide ja loput asianosaisista jätetään vaille mielipiteen ilmaisumahdollisuutta, jää johdonmukaisuus henkilöitä kohtaan toteutumatta. Epäjohdonmukaisuuksista syntyy helposti epäilys, että epäjohdonmukaisuus suosii toisia yksilöitä tai ryhmiä ja rankaisee minua tai meidän ryhmää.
Puolueellisuuden estäminen. Tätä oikeudenmukaisuussääntöä rikotaan tyypillisesti silloin kun ajetaan omaa asiaa toisen kustannuksella. Päätöksentekijällä on tällöin ajettavana jokin salainen, oma intressi. Vanhan sanonnan mukaan ”oma lehmä on ojassa”, mutta asia halutaan peitellä tai salata. Tätä periaatetta rikotaan myös, jos päätöksentekijän ennakkoluulot ja -uskomukset ovat niin vahvoja, ettei hän tästä syystä kykene arvioimaan ja ottamaan huomioon muita näkökohtia. Tiedon tarkkuus. Jos palkitsemisen perusteena olevat tiedot eivät ole riittävän tarkkoja, asia koetaan epäoikeudenmukaiseksi. Epätarkassa mittauksessa epäillään yleensä sitä, että epätarkkuus suosii muita ja on itselle epäsuotuisa. Toisaalta karkeakin tieto ja arvio tukevat oikeudenmukaisuuden tunnetta, jos koetaan, että se on oikein tuotettu.
Oikaistavuus. Menettelyn oikeudenmukaisuus paranee, jos menettelytapaa voidaan muuttaa ilmenneiden virheiden takia. Tämä on tärkeä sääntö, koska virheitä ja epäoikeudenmukaisuuksia esiintyy aina. Osapuolten välillä täytyy olla keskinäinen sopimus, miten oikaistavuus toteutetaan.
Eettisyys. Menettelytavan tulisi noudattaa sovittuja eettisiä ja moraalisia periaatteita. Niitä voidaan loukata urkkimalla, vilpillä, lahjonnalla, petoksella, tietoa varastamalla jne.
Oikeudenmukaisuuden säännöille ei ole esitetty keskinäistä tärkeysjärjestystä. Tuskin sitä voidaan yleispätevänä tehdäkään, koska sääntöjen noudattamisen vaikutukset ovat tilannekohtaisesti erilaisia. Mikä tahansa oikeudenmukaisuuden sääntö voi nousta vahvimmaksi ja siten kokemusta hallitsevaksi tekijäksi. Oikeudenmukaisuuden lähtökohtana ja perustana voidaan kuitenkin pitää edustavuuden periaatetta, sillä sen periaatteen varaan rakennettu osallistava johtaminen antaa mahdollisuuden muidenkin oikeudenmukaisuuden sääntöjen noudattamiseen.
Muita tulospalkkausmuotoja
Tulospakkauksessa käytetään muitakin palkitsemisen perusteita kuin vastuualueella menestyminen. Tyypillisiä perusteita ovat voitollinen toiminta, osakekurssien nousu tai kannattavuuden kasvu. Yhteistä näille on palkitseminen perusteen selvä tunnistaminen ja mittaaminen.
Voittopalkkio
Voittopalkkio on lakisääteinen mutta vapaaehtoinen tulospalkkausmuoto, jossa palkkauksen peruste on yrityksen näyttämä voitto. Kun yritys päättää maksaa voitostaan henkilöstölle voittopalkkiota, henkilöstö voi päättää henkilöstörahaston perustamisesta. Henkilöstörahastolaki antaa puitteet koko järjestelmälle. Nykyinen henkilöstörahastolaki on säädetty vuonna 1989. Maksetut voittopalkkiot ovat rahastossa täysin henkilöstön omistuksessa ja rahaston on sijoitettava varat tuottavasti ja turvallisesti henkilöstörahastolain mukaan. Voittopalkkiot ovat yritykselle vähennyskelpoisia tulonhankkimismenoja, joista ei tarvitse maksaa henkilösivukuluja. Jäsenyys henkilöstörahastossa perustuu työsuhteeseen. Henkilöstörahastosta on mahdollista nostaa osuutta työsuhteen jatkuessa 15 % vuosittain. Työsuhteen päättyessä osuus maksetaan jäsenelle kokonaisuudessaan. Henkilöstörahasto osuuden nostosta 20 % on saajalleen verovapaata ja 80 % on ansiotuloveronalaista. Voittopalkkiosta ei ole tullut suosittua johtamisen välinettä. Palkkauksen maksuperuste, viiden vuoden takainen yrityksen voitto ei ole omiaan kannustamaan henkilöstöä kuten modernit tulospalkkausjärjestelmät.
Osakeperusteiset palkkiot
Osakeperusteinen tulospalkkaus perustuu osakkeen hintakehitykseen. Kun pörssissä noteeratun osakkeen hinta kohoaa, kasvaa omistajien omistusarvo samassa suhteessa. Osakepohjaisella tulospalkkauksella kannustetaan omistusarvon kasvattamiseen ja sen piiriin kuuluu yleensä pieni osa yrityksen henkilöstöstä.
Osakkeiden hinnat voivat tunnetusti muuttua nopeastikin ilman yhteyttä yrityksen suorituskyvyn kehitykseen. Yleisesti hyväksytty selitys tähän on, että nopealiikkeiset ja suuret osakehintojen muutokset ovat spekulaatiotaloutta ja osakehintojen hyvin pitkän aikavälin kehitystrendit edustavat yrityksen reaalisen suorituskyvyn eli tuottavuuden kehittymistä. Tässä on osakeperusteisen tulospalkkauksen ongelma, koska tulospalkkauksen perusteesta osa on spekulatiivista ja osa on reaalista, mutta niiden suhde jää epäselväksi.
Kun tulospalkkauksen käyttö kannustimena alkoi kehittyä ja laajentua Suomessa 1980-luvulla, perustuivat järjestelmät reaalitalouden suureisiin organisaation kaikilla tasoilla. Osakeperusteinen tulospalkkaus tuli Suomeen Yhdysvalloista 1990-luvulla. Osakeperusteisia tulospalkkioita on arvosteltu voimakkaasti niiden suuruuden perusteella. Palkkioiden suuruuden syy eli palkkioiden perusteiden spekulatiivinen luonne on jäänyt vähemmälle huomiolle. Ristiriitaa voi synty siitä, että valtaosa henkilöstöstä saa tulospalkan yrityksen reaalisen suorituskyvyn kehittymisen perusteella ja pieni osa saa sen spekulatiivisin perustein.
Mintimer Šaimjev
Mintimer Šaripovitš Šaimjev (tat. Минтимер Шәрип улы Шәймиев, Mintimer Şärip ulı Şäymiev, ven. Минтиме́р Шари́пович Шайми́ев; s. 20. tammikuuta 1937) on venäläinen poliitikko, joka toimi Tatarstanin tasavallan ensimmäisenä presidenttinä vuosina 1991-2010. Hän toimi hallintotehtävissä ja ministerinä Brežnevin ajoista, vuodesta 1969 lähtien. Šaimjev vieraili Suomen tataariyhteisön keskuudessa Helsingissä vuonna 1999.
Mintimer Šaimjev syntyi vuonna 1937 talonpoikaisperheeseen Änäk-nimisessä kylässä Aqtanış-nimisessä piirikunnassa, silloisessa Tataarien autonomisessa sosialistisessa neuvostotasavallassa.
Šaimjevin lapsuus ajoittui toisen maailmansodan vuosiin. Vuonna 1954 hän aloitti opiskelut Kazanin maatalousinstituutissa koneistamislinjalla, josta hän valmistui vuonna 1959. Hän työskenteli tämän jälkeen suunnittelutehtävissä ja vuodesta 1967 lähtien hallintopuolella. Vuonna 1969 hänet nimitettiin Tatarstanin kastelu- ja vesivaraministeriksi. Tuolloin Tatarstanissa oli meneillään laajoja kastelujärjestelmien rakentamistöitä. Vuonna 1983 Šaimjevista tuli Tataarien ASNT:n ministerineuvoston ensimmäinen varapuhemies.
Vuonna 1990 hänet valittiin Tataarien ASNT:n ylimmäksi puhemieheksi, jonka jälkeen tapahtui käänne Tatarstanin ja Venäjän keskushallinnon välisissä suhteissa. Samana vuonna annettiin Tatarstanin tasavallan suvereenisuusjulistus. Vuonna 1991 Šaimjev valittiin Tatarstanin ensimmäiseksi presidentiksi. Sittemmin hänet on valittu uudelleen 24. maaliskuuta 1996 ja 25. maaliskuuta 2001.
Vuonna 1999 Šaimjev oli perustamassa Baskirian Mortaza Räximevin, Pietarin kuvernöörin Vladimir Jakovlevin ja muiden alueiden johtajien kanssa Isänmaa – Koko Venäjä -puoluetta. Venäjän yhtenäisyyttä kannattanut Isänmaa – Koko Venäjä osallistui 1999 duuman vaaleihin Juri Lužkovin Yhtenäisyys-puolueen kanssa, ja vuonna 2001 puolueet yhdistyivät Yhtenäiseksi Venäjäksi.
Vuonna 2010 Šaimjev ilmoitti ettei pyrki jatkoon tasavallan johdossa ja nimitti seuraajakseen pääministeri Rustam Minnihanovin, jonka presidentti Medvedev nimitti virallisesti hänen seuraajaehdokkaakseen parlamentin vahvistettavaksi.
Šaimjevin vetäytymisen jälkeen Tatarstanin parlamentti alkoi valmistella hänelle valtiollisen neuvonantajan asemaa.
Raimo Flink
Raimo Flink (s. 28. heinäkuuta 1940 Pukkila) on tamperelainen keksijä ja kirjailija. Koulutukseltaan hän on LVI-teknikko. Keksijänä hän on keskittynyt erityisesti ekologisiin keksintöihin kuten erilaisiin kompostoreihin. Näiden ns. ekokeksintöjen esittelyyn hän perusti vuonna 1998 Tampereen Ahlmanin ammattiopiston yhteyteen ympäristötaitopuiston, jossa esillä oli myös muiden keksijöiden keksintöjä. Puisto lopetti toimintansa 2000-luvun puolivälissä.
Ihamuotila
Ihamuotila on seuraavien henkilöiden sukunimi:
Armeijaryhmä F
Armeijaryhmä F oli Saksan Balkanin armeijaryhmä toisen maailmansodan aikana.
Armeijaryhmä F perustettiin 12. elokuuta 1943. Saman kuukauden 26. päivänä sen komentajaksi tuli sotamarsalkka vapaaherra Maximilian von Weichs, joka pysyi tässä tehtävässä armeijaryhmän hajottamiseen asti. Weichs siirtyi tehtäväänsä Führer-reservistä, johon hänet oli sijoitettu Weichsin arvosteltua Adolf Hitlerin päätöksiä Stalingradin taistelun aikana.