cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luhtakultasiipi
Luhtakultasiipi (Lycaena helle) on sinisiipisten heimoon kuuluva pieni päiväperhonen. Laji esiintyy palearktisella alueella. Luhtakultasiipi on mainittu Euroopan unionin luontodirektiivin liitteessä IV, sillä se on EU:n alueella hyvin harvinainen ja Suomessakin vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN). Suomessa laji on rauhoitettu luonnonsuojeluasetuksessa.
Koko ja ulkonäkö
pienoiskuva|left|180px|Naaras Luhtakultasiiven etusiiven pituus on vain 12–14 millimetriä, ja Suomessa on mitattu siipien kärkiväliksi 21,5–27,0 mm, joten se on Suomen pienin kultasiipilaji. Levinneisyysalueen pohjoisosien yksilöt, Fennoskandiassa lähes kaikki, kuuluvat muotoon lapponica, jonka kirjaukset ovat epäselvempiä kuin päämuodolla.
Koiraan siivet ovat yläpinnoilta oranssit, mutta kauttaaltaan kiiltävän ja voimakkaan sinivioletin kehnän peittämät. Etusiivissä on selvä musta keskitäplä ja kaksi siiven poikki kulkevaa riviä mustia täpliä. Takasiipien ulkoreunassa erottuu muutama oranssi reunatäplä. Naaras on etusiivistään oranssinruskean sävyinen. Siivissä on samanlainen täplitys kuin koiraalla, ja siivet ovat vaihtelevassa määrin harmaakehnäiset. Takasiivet ovat tummanharmaat, ja ulkoreunassa on oranssi reunavyö, ja sen sisäreunassa rivi violetinsinisiä täpliä. Molemmilla sukupuolilla etusiipien alapinnat ovat oranssit ja takasiipien kellanharmaat. Niissä on mustia, ohuelti valkoreunuksisia täpliä. Takasiiven ulkoreunassa on oranssi reunavyö, jonka sisäreunassa on musta täplärivi ja näiden vierellä rivi valkoisia kuutäpliä.
Levinneisyys ja lentoaika
Luhtakultasiipi esiintyy Keski- ja Pohjois-Euroopasta Venäjälle ja idässä Amurille saakka. Keski-Euroopassa levinneisyys on laikuttaista ja painottuu vuoristoihin. Laji on erittäin pahasti taantunut ja se luokitellaan nykyisin muutamissa Euroopan maissa kokonaan hävinneeksi.
Myös Suomessa laji on viime vuosina harvinaistunut. Syynä on voinut olla sopivien elinympäristöjen katoaminen. Vielä 1930-luvulla luhtakultasiipeä tavattiin melko tasaisesti koko Manner-Suomessa, mutta nykyisin lajia esiintyy nykyisin lähinnä Oulun pohjoispuolella. Voimakkaimmat kannat ovat Kuusamossa, etenkin Liikasenvaaralla, sekä Utsjoella. Lajilla on myös vuonna 1999 löydetty erillisesiintymä Heinolassa, joten on mahdollista, että lajia esiintyisi edelleen muuallakin Etelä-Suomessa.
Lentoaika on levinneisyysalueen eteläosissa toukokuun lopulta lokakuuhun, pohjoisosissa kesä–heinäkuussa. Sukupolvia on yksi tai useampia esiintymispaikan mukaan. Suomessa lento tapahtuu yhtenä sukupolvena kesäkuun alusta heinäkuulle.
Elinympäristö ja elintavat
Naaras munii munat yksitellen ravintokasvin lehtien alapinnoille, lähelle keskisuonta, ja ravintokasvin ympärillä kasvillisuuden tulee olla sopivan harvaa. Toukat kuoriutuvat runsaan viikon kuluttua ja ovat valmiita koteloitumaan vajaan kuukauden kuluttua. Toukka on myrmekofiili ja vetää puoleensa muurahaisia. Koteloituminen tapahtuu lähelle maanrajaa, ja laji talvehtii kotelona.
Vuoden 2010 kansallisessa uhanalaisarvioinnissa luhtakultasiipi on luokiteltu erittäin uhanalaiseksi (EN), kun vuoden 2000 arvioinnissa se oli ainoastaan vaarantunut. Ruotsissakin laji on erittäin uhanalainen. Se on vuodesta 2006 alkaen myös rauhoitettu, mutta erillistä korvausarvoa luhtakultasiivelle ei ole asetettu.
Ravintokasvi
Luhtakultasiiven toukka syö nurmikonnantatarta (Bistorta vivipara). Vanhemmat maininnat ahosuolaheinästä ja niittysuolaheinästä ovat ilmeisesti virheellisiä.
Pyhä Silverius
Pyhä Silverius (n. 480–2. joulukuuta 537) oli paavi 8. kesäkuuta 536 – 537. Hän oli paavi Hormisdaksen laillinen poika, sillä hän syntyi ennen isänsä vihkiytymistä pappisuralle. Silverius vastusti monofysitismin kannattajan Konstantinopolin patriarkka Anthimuksen armahtamista, ja sai siksi päälleen keisarinna Theodoran vihan. Theodora pyrki määrätietoisesti nostamaan Vigiliuksen paaviksi Silveriuksen tilalle. Silveriusta syytettiin maanpetokseen rinnastettavasta veljeilystä goottien kanssa ja hänet alennettiin tavalliseksi rivimunkiksi.
Ruusu ja kulkuri
Ruusu ja kulkuri on vuonna 1948 valmistunut Ilmari Unhon ohjaama suomalainen elokuva. Se kertoo liminkalaisesta oopperalaulajasta ja laulupedagogista Abraham ”Aappo” Ojanperästä, jota esittää Unto Salminen. Laulut esittää kuitenkin Sulo Saarits.
Elokuvassa laulullinen luonnonlahjakkuus, orpo paimenpoika Aappo Ojanperä pääsee koulun kautta musiikin pariin ja oopperalaulajaksi. Elokuvan juoni ei noudata Ojanperän elämän todellista kulkua.
Marja Korhonen ja Aino Mantsas näyttelevät ensimmäisissä elokuvarooleissaan, ja tuleva ohjaaja Matti Kassila on pienessä pohjalaisen ylioppilaan roolissa.
Vastaanotto
Aikalaisarvioissa elokuvan käsikirjoitus sai moitteita mutta Unhon ohjaus kiitosta. Pääroolin esittäjä Unto Salminen sai myös yksimielisen kiitoksen.
Tv-kriitikko Arto Pajukallio kirjoitti, että laulu ”Yksi ruusu on kasvanut laaksossa” nousee symbolina suorastaan pakahduttaviin mittoihin.
Lalla Romano
Lalla Romano (1906 Demonte, Cuneo, Italia – 2001 Milano, Italia) oli italialainen kirjailija.
Romanon tuotannosta on julkaistu suomeksi novelli "Rooman ilmanala" (suom. Veera Alanärä, teoksessa Italialaisia kertomuksia 1900-luvulta (2007); alkuteos "L'aria di Roma" teoksesta La villeggiante).
Broadway (kirjaintyyppi)
pienoiskuva|Broadway Broadway on Morris Fuller Bentonin vuonna 1927 suunnittelema Art Deco -henkinen kirjaintyyppi, joka sopii parhaiten julisteisiin ja mainoskyltteihin. Benton piirsi alun perin kirjaintyyppiin vain suuraakkoset, mutta Sol Hess lisäsi siihen pienaakkoset kaksi vuotta myöhemmin.
Jogurtti
pienoiskuva|Kulhollinen jogurttia [[marja|marjoilla ja minttulehdellä.]] Jogurtti, myös jugurtti tai jukurtti, on hapanmaitotuote, jota valmistetaan maidosta hapattamalla käyttäen apuna maitohappobakteereja.
Etymologia
Sana jogurtti on peräisin turkin sanasta yoğurt.
Valmistus
Jogurtti voidaan valmistaa täysmaidosta, vähärasvaisesta maidosta tai rasvattomasta maidosta. Maitoon voidaan lisätä maitojauhetta, herajauhetta tai kermaa.
Maito voidaan pastöroida ja homogenoida. Se jäähdytetään, ja siihen lisätään maitohappoa tuottavia bakteereita. Hapatettua maitoa saa kutsua monessa maassa jogurtiksi vain siinä tapauksessa, että sen valmistukseen on käytetty Streptococcus thermophilus ja Lactobacillus bulgaricus -sukujen bakteereita. Mahdolliset hedelmät voidaan lisätä jo tässä vaiheessa tai vasta lopuksi. Jogurtin annetaan käydä neljästä seitsemään tuntia 40–46 asteen lämpötilassa, minkä jälkeen sen pH-arvo on 4,6. Jogurttia saostetaan Suomessa hapattamisen jälkeen poistamalla siitä vettä.
Eri bakteerikannat antavat eri jogurttituotteille erilaisen maun ja rakenteen.
Erikoisjogurtit
Islantilaisesta skyr-jogurtista valutetaan heraa pois pidempään kuin kreikkalaisesta, minkä vuoksi se on vielä sakeampaa ja proteiinipitoisempaa.
Balkanilainen jogurtti on tavallista jogurttia sakeampaa, koska se valmistetaan pienissä erissä. Balkanilainen jogurtti valmistetaan usein viilin tavoin samassa astiassa, josta se syödään.
Bulgarianjogurtti on muita jogurtteja happamampaa, hyytelömäisempää ja myös vähemmän kermaista, vaikka se valmistetaankin täysmaidosta. Bulgarianjogurtin valmistuksessa on käytetty perinteisesti useamman bakteerilajin sekoitusta. Bulgarianjogurtti nautitaan joko sellaisenaan tai veteen sekoitettuna juomana tai sitä käytetään esimerkiksi täytettyjen paprikoiden, leikkopapumuhennoksen tai kylmän kurkkukeiton valmistukseen.
Säilyvyys
Jogurtti säilyy 1–3 viikkoa, juotava nestemäinen jogurtti hiukan vähemmän ja viilentämätön jogurtti pitempään. Jogurtin ravintoarvot alkavat laskea heti kun pakkauksen avaa.
Koostumus
Eri jogurttilaadut vaihtelevat muun muassa maitoeläimen, lisukkeiden, rasvapitoisuuden ja proteiinipitoisuuden suhteen. Jotkin jogurtit myydään jäädytettyinä. Myös kokonaan kasviperäisiä jogurtinkaltaisia tuotteita on markkinoilla.
Osa maidon luontaisesti sisältämästä laktoosista hajoaa bakteerikäymisen seurauksena ensin galaktoosiksi ja glukoosiksi. Suurin osa syntyneestä glukoosista muuntuu sen jälkeen maitohapoksi, joka antaa jogurtille sille ominaisen hapokkuuden. Maitohappo synnyttää myös jogurtin sakean rakenteen, koska se aiheuttaa maitoproteiinin kokkaroitumisen.
Jogurtin kermaisuus riippuu jogurtin sisältämän rasvan määrästä.
Valmiin jogurtin laktoosipitoisuus vaihtelee 2–3,5 prosentin välillä. Laktoosia sisältävien jogurttien tarjonta on kuitenkin vähentynyt Suomessa huomattavasti, koska esimerkiksi lähes kaikki Valion ja Arlan jogurtit sisältävät laktoosin sijaan glukoosia. Laktoositon jogurtti ei maistu läheskään yhtä happamalta kuin tavallinen, koska laktoosia vahvemmat makeuttajat glukoosi ja galaktoosi taittavat myös enemmän happamuutta.
Historia
Maidon käyttämisestä on eri kulttuureissa merkkejä jo 8 500 vuoden takaa. Arkeologit ovat löytäneet astioista merkkejä jogurtin ja juuston valmistuksesta jo neoliittiselta kivikaudelta, kun ihmiset alkoivat siirtyä metsästyksestä ja keräilystä karjanhoitoon. Joissakin tuonaikaisissa astioissa on esimerkiksi ollut pieniä reikiä, joiden avulla hera eroteltiin.
thumb|Kashk on perinteinen aasialainen kuivattu jogurttiruoka. Jogurtti keksittiin, kun maito pääsi kosketuksiin bakteerien kanssa ja alkoi käydä. Tämä saattoi tapahtua kahdella tavalla – joko silloin, kun maitoa oli säilytetty eläinten suolesta tehdyissä laukuissa, tai kun se oli jätetty astioissa lämpimään aurinkoon. Eräs ikivanha jogurttiruoka on kashk, jogurtista ja jauhosta tehty pulla, joka suolattiin ja kuivattiin auringossa.
Jogurtin keksimisen ansiosta maitoa saatettiin hyödyntää entistä paremmin. Jogurtti säilyy raakamaitoa paremmin, eikä siinä ole paljonkaan laktoosia, jota monenkaan ihmisen ruoansulatuselimistö ei kyennyt pilkkomaan.
Jogurtti mainitaan joko suoraan tai epäsuorasti myös monen uskonnon pyhissä kirjoissa, kuten hindulaisissa ayurvedakirjoissa, Raamatussa, Talmudissa, Koraanissa ja buddhalaisissa kirjoituksissa. Sikheille jogurtilla on erityistä uskonnollista merkitystä, sillä ennen tuhkausta ruumis puhdistetaan veden ja jogurtin seoksella. Jainalaiset sen sijaan rajoittavat jogurtin käyttöä, sillä he eivät halua tuhota syömällä edes eläviä mikro-organismeja.
Jogurtin suosio kasvoi entisestään keskiajalla. Vanhoissa arabialaisissa keittokirjoissa jogurtti yhdisteltiin usein lihaan ja munakoisoon. Muslimien ruokasäännöissä ei kielletä maitotuotteiden ja lihan yhdistelyä, kuten juutalaisten säännöissä kielletään.
Kun mikrobit löydettiin, jogurtin hyödyllinen vaikutus ihmisen mikrobiomiin alkoi saada huomiota 1800-luvun lopulla. Bulgarianjogurtti saikin nopeasti terveysruoan maineen koko maailmassa.
Makea ja kaikenlaisille aterioille sopiva hedelmäjogurtti tuli markkinoille Yhdysvalloissa vuonna 1947.
Maailman suurin jogurtinmyyjä on nykyisin ranskalainen Danone. Bulgarianjogurtin lisäksi suosittua on esimerkiksi kreikkalainen jogurtti.
Vihermonninen
Vihermonninen (Brochis splendens syn. Brochis coeruleus ja Corydoras splendens) on monnisiin kuuluva kala.
Jogurtti
Suomessa
Jogurttia myytiin Suomessa koeluontoisesti jo 1930-luvulla, mutta se ei saavuttanut riittävää suosiota happamuutensa vuoksi. Alusta alkaen hyvin suosittu makeutettu jogurtti tuli kauppoihin vuonna 1968 Valioon kuuluneen Tuottajain Maidon Riihimäen meijerin valmistamana tuotemerkillä Herajoen jogurtti. Keskivertosuomalainen söi vuonna 2007 yli puoli desilitraa jogurttia päivässä, mikä oli poikkeuksellisen paljon kansainvälisesti katsottuna. Jogurtin kulutus kasvoi pitkään, kunnes lähti laskuun 2010-luvulla.
Vihermonninen
Koko ja ulkonäkö
Vihermonninen on vihermonnisista kooltaan pienin. Sen pituus on enintään 8 cm. Sen erottaa muista monnisista selkäevän huomattava pituus. Selkäevässä on ruotoja 10–12, kun monnisilla yleensä vain 6–8. Muilla vihermonnislajeilla on taas tätäkin pitempi selkäevä.
Alkuperä
Vihermonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta Amazon-joesta.
Jogurtti
Terveysväittämät
Kreikkalainen lääketieteen isä Hippokrates ylisti jogurtin terveysvaikutuksia, kuten tekivät myös apteekkari Dioskorides ja lääkäri Galenos. Keskiajalla arabialaiset oppineet, kuten Hunain ibn Ishaq, kuvailivat jogurtin ravitsevuutta ja monipuolisia terveyshyötyjä.
Vihermonninen
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kuten muut monniset, vihermonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka soran pitää olla pienirakeista ja pyöreää ilman teräviä reunoja, jotta kala ei vahingoita viiksiään. Vihermonninen viihtyy ainoastaan parvessa, jonka yksilömäärän tulee olla vähintään 6 kalaa. Vihermonninen on monia muita monnisia passiivisempi laji, ne ovat lähinnä parvimuodostelmassa akvaarion pohjalla.
Ű
Ű (ű) on unkarin kielessä esiintyvä kirjain, joka muodostuu U-kirjaimesta, jonka päällä on kaksi aksenttia.
Vihermonninen
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kudetus on vaikeampaa kuin monilla muilla monnisilla, muttei mahdotonta.
Jogurtti
Terveysväittämät
Nobel-palkittu mikrobiologi Ilja Metšnikov esitti 1800-luvun lopulla, että jogurtin ja muiden hapanmaitotuotteiden sisältämät bakteerit edistäisivät terveyttä ja pidentäisivät elinikää, koska ne voisivat korvata haitallisia bakteereita ihmisen suolistossa. Hän ja Stamen Grigorov esittivät myös, että maitohappobakteeri Lactobacillus bulgaricus olisi erityisen terveellinen. Teoria jogurtin terveysvaikutuksista perustui Metsnikovin ja hänen tuttaviensa kokemuksiin, eikä sitä tukevaa tieteellistä näyttöä ollut olemassa. Vuoteen 1924 mennessä havaittin kuitenkin useissa tutkimuksissa, että Lactobacillus acidophilus on ainoa maitohappobakteeri, joka kykenee elämään paksusuolessa. .
Ű
Ű vastaa äännearvoltaan pitkää y-vokaalia /yy/.
Jogurtti
Terveysväittämät
Jogurttia markkinoitiin aiemmin myös Suomessa terveyttä ja elinvoimaisuutta edistävänä ruokana. Valion markkinointiosasto perusti kyseisen ajatuksen siihen, että Kaukasiassa elää jogurttia syöviä kansoja, joiden keskuudesta löytyi tavallista enemmän pitkäikäisiä ihmisiä. Euroopan elintarviketurvallisuusvirasto EFSA on sittemmin kieltänyt näytön puutteesta johtuen terveysväitteiden käytön kaikkien maitohappobakteereita sisältävien elintarvikkeiden markkinoinnissa. Sokerilla makeutettuja jogurtteja ei suositella nykyisin syötäväksi suuria määriä, koska jo yksi annos saattaa sisältää lähes päivittäisen enimmäismäärän sokeria.
Henning Larsen
Henning Göbel Larsen (20. elokuuta 1925 Videbæk − 22. kesäkuuta 2013 Kööpenhamina) oli tanskalainen arkkitehti, jonka tunnetumpia töitä ovat muun muassa Saudi-Arabian ulkoministeriön rakennus Riadissa sekä Harpan konserttitalo Reykjavikissä.
Ura
Larsen opiskeli 1950-luvun alussa Tanskan kuninkaallisessa taideakatemiassa, Lontoon Architectural Associationissa sekä Massachusettsin teknillisessä korkeakoulussa. Vuonna 1959 hän perusti oman arkkitehtitoimiston Henning Larsen Architects. Vuosina 1958–1996 Larsen oli Kööpenhaminan taideakatemia arkkitehtikoulun professori ja hän opetti myös ulkomailla.
Uraš
Uraš on sumerilainen maan jumalatar. Hän on yksi taivaan jumala Anin puolisoista ja jumalatar Ninsunin äiti.
Tudor-tyyli
pienoiskuva|Tudortyylinen [[Little Moreton Hall (1504/1508–1610) Cheshiressä rakennettiin ilmentämään Moretonin suvun vaurautta. ]] Tudor-tyyli oli Ison-Britannian rakennus- ja sisustustaiteessa esiintynyt suuntaus, jota käytettiin pääasiassa asuinrakennuksissa vuosina 1485–1558. Se yhdisti renessanssin koriste-elementtejä goottilaiseen perpendikulaarityyliin. Tudor-tyyli oli suosittu Tudor-monarkkien aikakaudella, joka alkoi Henrik VII:n noustua valtaan 1485. Elisabetin, viimeisen Tudor-hallitsijan, aikakauden arkkitehtuuri (1558–1603) luokitellaan kuitenkin yleensä omaksi suuntauksekseen.
Tudor-tyylille oli ominaista ns. Tudor-kaari eli litistetty huippukaari. Muita ei-kirkollisten rakennusten eksteriöörille tyypillisiä piirteitä olivat ristikkorakenteiden ylenpalttinen käyttö; ruutuikkunoiden suuri määrä; loisteliaat ulokeikkunat; monimutkaiset kattorakenteet ja useat päätykolmiot; omaperäiset, joskus hyvinkin mielikuvitukselliset savupiiput; sekä tiilimuurauksen runsas käyttö usein monimutkaisina ladontakuvioina. Interiöörissä käytettiin runsaasti puisia seinäpaneeleita sekä kipsisiä katto-, karniisi- ja seinäkoristeita, joissa yritettiin jäljitellä renessanssin muotokieltä.
Esimerkkejä
pienoiskuva|Hampton Courtin palatsin koristeellisia, tudortyylisiä savupiippuja.
Röyksopp
Röyksopp on norjalainen elektronista musiikkia soittava yhtye. Röyksoppin muodostaa duo Torbjørn Brundtland ja Svein Berge.
Vuonna 2005 Röyksopp julkaisi toisen albuminsa The Understanding. Albumi äänitettiin Norjan Bergenissä. Röyksopp-duo vastaa suurelta osin albumin lauluraidoista, mutta Kate Havnevik ja Karin Dreijer Andersson laulavat albumin naissolistin osuudet. ”What Else Is There?” valittiin MTV:n vuoden parhaaksi videoksi 2005.
Kööpenhaminan tulkinta
Klassisessa Youngin kaksoisrakokokeessa kahden lähekkäin olevan raon läpi kohdistettu valo muodostaa levyn takana olevalle varjostimelle kirkkaita ja tummia vyöhykkeitä. Nämä voidaan selittää valon aalto-ominaisuuden vaikutuksena: kirkkaissa kohdissa valoaallot vahvistavat toisiaan ja tummissa kohdissa kumoavat toisensa. Kokeellisesti on kuitenkin osoitettu, että valolla on myös hiukkas-tyyppisiä ominaisuuksia ja esimerkiksi elektroneilla on aalto-ominaisuuksia, jotka voivat tuottaa interferenssikuvioita.
Tämä aiheuttaa mielenkiintoisia kysymyksiä. Jos esimerkiksi Youngin kaksoisrakokoe tehdään siten, että vain yksi fotoni tai elektroni menisi kerralla rakojen läpi, nähdään yksittäisen elektronin tai fotonin osuvan varjostimeen kerrallaan. Koetta toistettaessa havaitaan näiden yksittäisten elektronien tai fotonien muodostavan varjostimelle samanlaisia interferenssikuvioita kuin keskenään vaikuttavilla aalloilla.
Seuraamuksia kokeesta
Edellä mainittu koe herättää seuraavanlaisia kysymyksiä:
Kööpenhaminan tulkinta vastaa näihin kysymyksiin seuraavasti:
Arvostelua
Kvanttimekaniikan (kohta 1) täydellisyysajatusta vastaan on esitetty erilaisia ajatuksia. Yhtenä tunnetuimmista voidaan pitää Albert Einsteinin kahden kollegansa, Boris Podolskyn ja Nathan Rosen kanssa kehittelemää EPR-ajatuskoetta, jonka tarkoituksena oli osoittaa, että on oltava olemassa piilo­muuttujia, joilla välttää ei-lokaali, välitön kvanttijärjestelmien "kaukovaikutus".
Kolmesta edellä olevasta kohdasta kolmas on luultavasti ongelmallisin fyysikon näkökulmasta, koska se antaa mittausprosesseille erikoisen statuksen määrittelemättä niitä puhtaasti tai selittämättä niiden outoja vaikutuksia.
Monet fyysikot ja filosofit ovat vastustaneet Kööpenhaminan tulkintaa siksi, että se on ei-deterministinen. Sitä vastustetaan myös siksi, että se sisältää määrittelemättömän mittausprosessin todennäköisyys-funktiot ei-todennäköisiksi mittauksiksi. Albert Einsteinin kuuluisa sanonta "Jumala ei heitä noppaa" ja "Luuletteko todella, ettei kuuta ole olemassa ilman katsojaa?" ovat esimerkkejä tästä. Erwin Schrödinger kehitti Schrödingerin kissa -ajatuskokeen, joka yrittää valaista kvanttimekaniikan teorian epätäydellisyyttä, kun liikutaan atomitasolta makroskooppisiin systeemeihin.
Chinatown (elokuva)
Chinatown on vuonna 1974 valmistunut yhdysvaltalainen film noir -henkinen elokuva, jonka on ohjannut Roman Polański ja jonka pääosissa näyttelevät Jack Nicholson, Faye Dunaway ja John Huston. Robert Towne voitti elokuvasta parhaan alkuperäisen käsikirjoituksen Oscar-palkinnon. Elokuva voitti myös monia muita palkintoja.
Vuonna 1990 valmistui Jack Nicholsonin ohjaama jatko-osa, Chinatown II.
Oscarit
Ehdokkuudet:
Lalibela
thumb|Biete Ghiorgis (Pyhän Yrjänän kirkko) Lalibela on kaupunki pohjoisessa Etiopiassa, Amharan osavaltiossa. Vuonna 2012 siellä oli 21 343 asukasta. Kaupunki sijaitsee noin 2 500 metrin korkeudessa. Siellä on lentokenttä ja säännöllinen lentoyhteys Bahir Dariin, Gondariin ja Aksumiin sekä maan pääkaupunkiin Addis Abebaan, jonne matkaa kertyy maanteitse noin 700 kilometriä.
Kalliokirkot
thumb|150px|left|Biete Amanuel -kirkko Lalibela on pyhä kaupunki ja pyhiinvaelluskohde. Se on tunnettu basalttikiveen hakatuista kirkoistaan ja kappeleistaan, jotka ovat Unescon maailmanperintökohde. Kallioon kaiverrettuja suojelukohteita on 11 kappaletta. Kirkoista neljän seinät on hakattu kokonaan irti kalliosta. Kirkot ovat arkeologisten todisteiden perusteella rakennettu viidessä vaiheessa 700–1200-lukujen aikana.
Kirkot jaetaan kahteen, Jordanjoen pohjois- ja eteläpuoliseen ryhmään. thumb|Kirkkoalueen kartta.
Anca Parghel
thumb|Anca Parghel. Anca Parghel (16. syyskuuta 1957 Câmpulung Moldovenesc – 5. joulukuuta 2008 Timișoara) oli romanialainen jazzlaulaja, joka julkaisi useita albumeita 1980-luvulta alkaen. Hän valmistui Iașin konservatoriosta. Hän myös itse opetti sekä Romaniassa että ulkomailla. Hänellä sanotaan olleen neljän oktaavin ääniala. Hän kuoli munasarjasyöpää sairastettuaan.
Kymijoen vesistö
Kymijoen vesistö (vesistöaluetunnus 14) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Kymijoki laskee Suomenlahteen.
Vesistöalueen sijainti
Kymijoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 37 159 neliökilometriä ja järvisyys 18,34 %. Valuma-alueen pituus on noin 360 kilometriä ja suurin leveys noin 160 kilometriä. Se on niin suuri, ettei mikään maakunta mahdu se sisälle kokonaan. Etelässä valuma-alue jää Uudenmaan ja Kymenlaakson sisään, pohjoisempana Päijät-Hämeen ja Etelä-Savon sisään, ylempänä vielä Keski-Suomen ja Pohjois-Savon sisään. Vaikka maakuntarajat paikoitellen seuraavat vesistöalueen vedenjakajia hyvin, ylettyvät kaakossa valuma-alueen reunat hieman Etelä-Karjalan puolelle, lännessä Kuhmoisissa selvästi Pirkanmaan puolelle, luoteessa vähän Keski-Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan reunakuntien puolelle.
Pääuoman kulun ja pituuden määritys
Vesistön uoma- eli jokiverkoston valtavirrasta käytetään yleisesti nimitystä pääuoma. Tällöin vesistön pääuomaan kuuluu vain jokia tai puroja. Järvi-Suomessa vesistön valtavirta juoksee järvestä toiseen paikoitellen lyhyitä siirtymäuomia myöten ja jokien pituudet voivat järvien rinnalla olla marginaalisia. Suomessa hydrologit voivat puhuva pääuoman sijasta vesistöreitistä tai, suppeassa asiayhteydessä, pelkästään reitistä. Kymijoen vesistölläkin on pääuomana tällainen vesistöreitti, joka vesistöaluejaon periaatteiden mukaan seuraa alajuoksulta lukien vesistöalueita Kymijoen alue (14.1), Suur-Päijänteen alue (14.2), Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3) ja Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4).
Kymijoen alueella pääuomaan kuuluu selvästi Kymijoki ja seuraavassa Suur-Päijänteen alueella Päijänteen järvi. Leppäveden–Kynsiveden alueella tulee seurata vesistöjä, jotka yhdistävät Viitasaaren reitin valuma-alueen Suur-Päijänteeseen. Ne ovat Päijänteeseen laskeva Saraaveden alue (14.32) ja vuorostaan siihen laskeva Vatianjärven alue (14.33). Viitasaaren reitin valuma-alueen toisen jakovaiheen vesistöalueet on pääuoman suhteen nimetty samalla periaatteella kuin koko Kymijoen vesistö. Pääuomaan kuuluvat neljä peräkkäin toisiaan seuraavaa vesistöaluetta Keiteleen eteläosan alue (14.41), Keiteleen keskiosan alue (14.42), Keiteleen pohjoisosan alue (14.43) ja Kivijärven–Vuosjärven alue (14.44). Viimeksi mainittuun alueeseen laskee latvoilta kaksi valuma-aluetta, joista Isojoen–Jääjoen valuma-alue (14.45) on laajempi. Siellä pääuomaan liittyvät neljä toisiaan peräkkäin seuraavaa vesistöaluetta Isojoen alue (14.451), Ylä-Jäpän alue (14.452), Matkusjoen alue (14.453) ja viimein Alajoen valuma-alue (14.454). Vesistöaluejaossa on vain kolme jakovaihetta, joten viimeisellä latva-alueella tulee pääuoman määrittämiseen käyttää Suomen ympäristökeskuksen VALUE-verkkopalvelua.
Pääuoman määrittämisen epävarmin vaihe muodostuu, kun tehdään pääuomaan liittyviä valintoja Alajoen valuma-alueella (14.454). Valuma-alue alkaa Nielujärvestä, johon laskee Polvilammesta alkava Alajoki. Lammen lasku-uomassa yhtyvät koillisesta tuleva Valvatinjoki ja Lievostenjoki. Näiden valuma-alueiden pinta-alat ovat vastaavasti 34 ja 77 neliökilometriä. Pääuomaan valittava Lievostenjoki on yläjuoksulla nimeltään Honkajoki ja Salaudenjoki, joka saa alkunsa Salamajärvestä. Siihen tulee pohjoisesta Elämäisen laskupuro Myllypuro ja lounaasta tuleva Hepojoki, jotka ovat ainoat merkitys uomat Suomen ympäristökeskuksen Paikkatietoikkuna-verkkopalvelussa. Näiden valuma-alueiden pinta-alat ovat vastaavasti 25 ja 30 neliökilometriä. Siten pääuomaan valitaan Hepojoki, joka laskee pienestä Hepolammesta.
Kymijoen vesistön pääuoman pituus saadaan laskemalla yhteen vesistöosuuksien pituudet. Kymijoen pituus vaihtelee alajuoksulla sen mukaan, minkä sen monista suistohaaroista valitaan mukaan. Joen pituudeksi saadaan silloin 184 kilometristä 204 kilometriin. Kymijoen alkukohdasta Kalkkistenkoskesta Vaajakosken voimalaitokselle voidaan matka mitata Päijänteen järvenselkiä pitkin. Vesireitin pituus riippuu hieman saaria ja niemiä väistelevästä reitistä, mutta pituudeksi voidaan ottaa esimerkiksi 116,2 kilometriä. Mutkaisempi osuus tulee, kun siirrytään vesistöjä pitkin Vaajakoskelta Äänekosken kaupungin voimalaitokselle. Tämän osuuden pituus on 46,3 kilometriä. Seuraava siirtyminen ei ole linnunteitse pitkä, mutta mutkittelevia vesistöreittejä myöten kertyy Äänekoskelta Kinnulaan kirkonkylän Myllyjoen suulle 143,5 kilometriä. Tämän jälkeen ei järviä esiinny enää montakaan ja vesireitti seuraa jokia ja puroja. Kinnulasta tulee matkaa Nielijärveen 20,7 kilometriä, ja loppumatka Hepolampeen on 21,9 kilometriä. Tarkka pääuoman pituus tulisi suuhaarat huomioiden olla välillä 532,6-552,6 kilometriä. Pituudeksi voidaan ilmoittaa lyhyempi arvo eli yli 530 kilometriä.
Vesistöalueen jako
Vesistöalueen ensimmäisessä jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen alajuoksulta luetellussa järjestyksessä. Pääuomaan eli vesistöreittiin kuuluvat vesistöalueiden linkit on lihavoitu :
Vesistöalueen suurimpia järviä
Vesistön pääjärvi on Päijänne (1 081 km²), joka on samalla Suomen toiseksi suurin järvi. Yläjuoksulla sijaitsee Keitele (494 km²) ja Päijänteen korkeudella Puula (331 km²). Suuria ovat myös Konnevesi (189 km²), joka on eri asia kuin samassa vesistössä sijaitseva Konnivesi (50 km²), Kivijärvi (154 km²), Suontee (143 km²), Kyyvesi (128 km²), Pielavesi (110 km²), Kolima (101 km²), Vuohijärvi (86 km²), Jääsjärvi (81 km²), Ruotsalainen (79 km²), Niinivesi (77 km²), Kivijärvi (76 km²), Leppävesi (64 km²) ja Pyhäjärvi (62 km²).
Dzyanin kirja
Dzyanin kirja on väitetty ikivanha tiibetiläinen runomuotoon (stanza) kirjoitettu kirja, joka käsittelee mm. ihmiskunnan syntyä ja muinaisia tapahtumia. Teosofian perustajan Helena Blavatskyn mukaan Dzyanin kirja kuuluu maailman vanhimpiin käsikirjoituksiin, ja se on kirjoitettu vihittyjen pyhällä kielellä. Kirja toimii perustana Blavatskyn Salaiselle Opille, joka on yksi Teosofisen liikkeen tärkeimpiä teoksia. Blavatskyn mukaan Dzyanin kahteentoista runoon sisältyy useita satoja säkeitä. Salaisen Opin toisen osan alussa hän toistaa niistä 49. Dzyanin kirjan olemassaolosta ei ole muuta todistusaineistoa kuin Blavatskyn väitteet.
Pharmaca Fennica
alt=Vuoden 2018 Pharmaca Fennica|pienoiskuva|Vuoden 2018 Pharmaca Fennica
Pharmaca Fennica on lääkkeen määräämiseen ja toimittamiseen oikeutetuille terveydenhuollon ammattilaisille tarkoitettu lääketietokanta, jota julkaisee Lääketietokeskus Oy. Pharmaca Fennica -lääketietokantaa julkaistaan nykyisin useassa eri muodossa: mobiilisovelluksena, verkkopalveluna, painettuna kirjana ja potilastietojärjestelmiin integroitavana tietokantana.
Lääketietokanta sisältää ajantasaiset tiedot useimmista Suomessa myytävistä lääkevalmisteista ja niiden sisältämistä lääkeaineista käyttöaiheineen, annostuksineen ja haittavaikutuksineen. Pharmaca Fennica -lääketietoa hyödynnetään usein osana terveydenhuollon tietojärjestelmiä. Pharmaca Fennica -mobiilisovellus ja -verkkopalvelu ovat avoimesti kaikkien saatavilla.
Pharmaca Fennica -lääketiedolla on pitkä historia: ensimmäinen kirja julkaistiin 1975 ja ensimmäinen sähköinen tietokanta 1991. Heinäkuusta 2022 Pharmaca Fennica on saatavilla vain digitaalisessa muodossa.
Pharmaca Fennica -mobiilisovellus
Maksuton Pharmaca Fennica -mobiilisovellus tarjoaa ajantasaista lääketietoa Android - ja iOS -laitteille. Lääketietoa voi hakea kauppanimellä, vaikuttavalla aineella, käyttöaiheella, yrityksen nimellä tai Vnr-numerolla, sekä lukemalla lääkepakkauksen viivakoodin. Mobiilisovelluksen sisältämät PF-selosteet perustuvat viranomaisen hyväksymiin, Suomessa myytävien lääkevalmisteiden valmisteyhteenvetoihin. alt=Pharmaca Fennica 2018 -kirjan taulukko|pienoiskuva|Pharmaca Fennica 2018 -kirjan taulukko Lääkkeiden lisäksi Pharmaca Fennica -mobiilisovellus sisältää tietoa hyvän hoidon tukena käytettävistä muista valmisteista, kuten perusvoiteista ja kliinisistä ravintovalmisteista. Sovelluksen tietokanta päivitetään kahden viikon välein. Sovellus lataa ensimmäisellä käyttökerralla lääketietokannan laitteen muistiin, minkä jälkeen mobiilisovellusta voi käyttää myös ilman verkkoyhteyttä. Mobiilisovellus oli ladattu yli 30 000 kertaa vuoden 2017 loppuun mennessä.
Pharmaca Fennica -verkkopalvelu
Pharmaca Fennica -verkkopalvelu on kaikille avoin verkkosivusto, jossa lääketietoa voi hakea kauppanimellä, vaikuttavalla aineella, käyttöaiheella, yrityksen nimellä tai Vnr-numerolla. Vertailunäkymässä voi myös vertailla kahden valmisteen tietoja. Myös verkkopalvelun sisältämät PF-selosteet perustuvat viranomaisen hyväksymiin, Suomessa myytävien lääkevalmisteiden valmisteyhteenvetoihin. Mobiilisovelluksen tavoin myös Pharmaca Fennica -verkkopalvelu sisältää lääkkeiden lisäksi tietoa hyvän hoidon tukena käytettävistä muista valmisteista, kuten perusvoiteista ja kliinisistä ravintovalmisteista. Lääketiedot päivitetään joka kuukauden 1. ja 15. päivä.
Pharmaca Fennica -kirja
Ensimmäinen Pharmaca Fennica julkaistiin vuonna 1975, jolloin se oli moniosainen kirjasarja. Vuonna 2017 Pharmaca Fennica -painos tiivistyi yhteen kirjaan. Lääkeainekohtainen käsikirja jäsentää ja tiivistää pitkien valmisteyhteenvetojen tiedot nopeasti vertailtaviksi ja hyödynnettäviksi käytännön työhön. Viimeiseksi painetuksi laitokseksi jäi vuoden 2021 kirja.
Mauritz Åkerman
Mauritz Åkerman on suomalainen ”yhden elokuvan näyttelijä”. Turkulainen laulava kultaseppä sai miespääosan Teuvo Tulion camp-klassikossa Sensuela, jota kuvattiin pääasiassa vuosina 1967–1968. Åkerman näki Sensuelan ensi kerran vasta vuonna 1996 Suomen elokuva-arkiston tarkastuskatselussa. Hänen vastanäyttelijänsä Sensuelassa on Marianne Mardi.
Åkerman kuuluu myös ensimmäisen suomalaisen rock-sukupolven pioneerilaulajiin. Hän aloitti rock-uransa Turussa vuonna 1959 ja esiintyi taiteilijanimillä Boogie-Mauritz ja Musta Prinssi, joita hän käytti myös 1960-luvun alun konserttipaketissa "Robertin Rock Show". Hänen muusansa Semi "ässä" Michaels soitti aikanaan Ola and the Janglers-nimisen bändin taustajoukoissa. Hän vaikuttaa nykyään pääkaupunkiseudulla aluepoliittisen kehityksen uranuurtajana.
Ennen Helsingin keikkoja Åkerman esiintyi kotikaupungissaan muun muassa Alhambra-teatterin rock-nonstopeissa. Turun keikat (ja myöhemmin myös Robertin Rock Show) toteutti manageri Helge Siimes, ja Turussa yhtyeenä soitti Rapi Tuomisen orkesteri. Bändissä soittivat Åkermanin ja Tuomisen ohella mm. Pekka Loukiala, Jukka Loukiala, Tommie Mansfield, Rock-Enska ja Rock-Tommy. Myöhemmin Helsingin rokkarit Jussi Raittisen johdolla liittyivät ryhmään.
Sensuelan myötä Mauritz Åkerman sai kakkostenorin paikan Turun kaupunginteatterissa.
Vigilius
Vigilius (n. 497–7. kesäkuuta 555) oli paavina 29. maaliskuuta 537 – 7. kesäkuuta 555. Hän oli korkea-arvoisesta roomalaisperheestä: isä oli konsuli, veli senaattori. Hän nousi paaviksi Bysantin keisarinna Theodoran tuella, kun tämä halusi eroon edellisestä paavista Silveriuksesta. Vigiliuksen hallituskaudella gootit riehuivat Italiassa ja Vigilius aneli apua Bysantista, keisari Justinianus I:ltä. Harhaoppisuuden vastustaminen merkitsi tasapainoilua Origeneen oppien, nestorialaisuuden ja monofysitismin välillä.
Dimetyylisulfoksidi
Dimetyylisulfoksidi (lyhenne DMSO, molekyylikaava C2H6OS) on orgaaninen rikkiyhdiste, jota käytetään teollisuudessa liuottimena muun muassa maalin ohenteissa ja pakkasnesteissä. DMSO imeytyy ihon lävitse erittäin hyvin, minkä takia sitä on käytetty myös parantamaan lääkkeiden imeytymistä ihon läpi.
Uttu
Uttu on sumerilainen kasvillisuuden, kutomisen ja hämähäkkien jumalatar. Häntä ei tule sekoittaa auringon jumala Utuun. Uttun isä on Enki. Tarujen mukaan Enki hedelmöitti ensin jumalatar Ninhursagin, joka synnytti yhdeksän päivän jälkeen jumalatar Ninsarin. Sen jälkeen Enki saattoi hänetkin raskaaksi, joka puolestaan synnytti yhdeksän päivän jälkeen jumalatar Ninkurran. Tämän jälkeen Enki hedelmöitti myös Ninkurran, joka synnytti yhdeksän päivän raskauden jälkeen Uttun.
Sosiaalikeskus
thumb|Camberwellin vallattu sosiaalikeskus [[Lontoossa oli toiminnassa 2007.]] Sosiaalikeskukset ovat julkisia yhteisötiloja, joita käytetään moniin erilaisiin tarkoituksiin. Niille on yhteistä se että ne toimivat taloudellista voittoa tavoittelemattomasti. Ne saattavat olla paikallisten yhdistysten tai jonkin alueen vähemmistöryhmien, pakolaisten, aktivistien tai alakulttuuriverkostojen ylläpitämiä. Ne tarjoavat tilat monenlaisille kulttuuritapahtumille sekä kokoustiloja esimerkiksi järjestöjen sekä yhdistyksien tapaamisille. Tyypillisesti sosiaalikeskuksen palvelut määrittyvät sen ympäröivän yhteisön tarpeiden ja sen toimintaan osallistuvien henkilöiden taitojen mukaan.
Sosiaalikeskukset sijoittuvat tyypillisesti isoihin kiinteistöihin, jotta niitä voitaisiin käyttää monipuolisesti eri ryhmittymien tarpeiden mukaan. Sosiaalikeskuksia löytyy miltei kaikista eurooppalaisista kaupungeista, joskus vallatuissa ja joskus vuokratuissa tiloissa.
Vapaat tilat
thumb|Italialaisen sosiaalikeskuksen sisäänkäynti. thumb|Espanjalaisen sosiaalikeskuksen yhteisöpuutarha [[Barcelonassa.]] Kansalaisaktivistien ylläpitämiä sosiaalikeskuksia kutsutaan usein autonomisiksi sosiaalikeskuksiksi niiden erottamiseksi valtiollisista tai kunnallisista, sosiaalitoimen yksiköistä. Historiallisesti vastaavia tiloja on Suomessa kutsuttu myös vapaiksi nuorisotiloiksi tai vapaiksi toimikeskuksiksi. 1980-luvun asuntopoliittisten valtausten sijaan ne erikoistuvat vapaan kulttuuritoiminnan tarjoamiseen. Sosiaalikeskukset tarjoa paikan, jossa ihmiset voivat kokoontua ja harrastaa kulttuuria. Ne tarjoavat tilan konserteille, koulutustapahtumille, teatterille, työpajoille, keskustelutilaisuuksille, elokuvien ja dokumenttien näytöksiin sekä kahvilatoimintaan ja omakustanteiden myyntiin. Niissä saatta toimia graffitigallerioita, järjestää taidenäyttelyitä sekä performanssitapahtumia.
Toimintaa ylläpitävät usein samalla seudulla toimivat artivistit, jotka myös tuottavat kulttuuritapahtumia. Erilaisia tapahtumia järjestetään maksutta ja koko toimintaa ylläpidetään vapaaehtoistyöllä mutta toimijat eivät harjoita hyväntekeväisyyttä tai toimi sosiaalityöntekijöinä. Tapahtumia ja hankkeita organisoidaan yhteistyölla ja solidaarisesti. Vaikka jokainen sosiaalikeskus on erilainen johdetaan useimpia näiden toiminnoista epähierarkkisesti ja päätöksen teko tehdään konsensuksen hengessä. Useimmat keskuksista sijoittuvat poliittisesti vasemmalle ja voivat sisällyttää toimintaansa anarkistisia sekä autonomisia tavoitteita. Keskuksien toimintaan osallistuu kuitenkin hyvin eritaustoista lähtöisiä henkilöitä.
Sosiaalikeskusten sekä asukas- ja nuorisokeskusten ero
Sosiaalikeskukset eroavat monissa suhteissa asukas-, nuoriso- sekä työttömien -keskuksista. Yksi ratkaisevimmasta eroista on se, että hanketta on ryhdytty vetämään paikallisen yhteisön omasta aloitteesta ja tilat on saatettu saada haltuun laittomin keinoin. Sosiaalikeskukset pyrkivät usein lainmukaistamaan asemansa osallistumalla esimerkiksi kunnalliseen päätöksentekoon, mutta tilanne voi olla vaikea, jos tilat on saatu käyttöön valtaamalla toiminnan mahdollistava kiinteistö.
Sosiaalikeskukset Suomessa
Suomalaisten sosiaalikeskusten esikuvana voidaan historiallisesti pitää Helsingissä alun perin Elmu ry:n 1979 valtaamaa Lepakko-rakennusta, jossa järjestettiin toimintaa vuoteen 1999 asti. Helsingissä toimiva kansalaisjärjestö Oranssi on vallannut tiloja nuoriso- ja kulttuuritoimintaan, yhdistyksen kulttuurikeskus toimii nykyisin Suvilahde ssa. Myös Turun nuorisoasiainkeskuksen myöhemmin käyttöön lunastama Auran panimo Turussa on vaikuttanut nykyaikaisten sosiaalikeskusten toimintaan.
Erotuksena ulkomailla tapahtuneista voimakkaista yhteydenotoista poliisin ja artivistien välillä (kuten muun muassa Nørrebron nuorisotalon yhteydessä) sosiaalikeskusprojektit ovat Suomessa edenneet usein yhteistyössä kaupungin virkamiestahon kanssa. Esimerkiksi Helsingissä nuorisoasiainkeskus, asettui Elimäen valtauksen yhteydessä keskeiseksi toimijaksi välittämään valtaajien, kiinteistön omistajan ja poliisin kantoja. Tampereen kiinteistötoimen ilmoitettua, ettei se jatka Hirvitalon vuokrasopimusta, kaupungin taidetoimikunta ja kulttuuritoimi puolsivat paikan vuokrasopimuksen jatkamista.
Monien toimitilojen tulevaisuus on ollut kuitenkin säännöllisesti uhattuna, ja esimerkiksi Taiteilijaseura NYTEn tiloja on puolustettu useaan otteeseen taiteen keinoin. Performanssien ohella vuonna 2004 järjestettiin Muuri-projekti, jolloin ylijäämälevyistä rakennettiin talon läpi muuri, johon kuvitetuin graffitein vastustettiin purkamissuunnitelmia. Seuraavana vuonna järjestettiin ”arkeologiset kaivaukset” talon edustalla. Vaikka sosiaalikeskukset ovat vakiinnuttaneet asemaansa suomalaisessa kulttuurielämässä, kiinteistöjen huono kunto aiheuttaa ongelmia. Vaikka tilat on saatu eleellistä vuokraa vastaan tai valtaamalla kaupungilta, tilojen kunnostamiseen ei kerry rahaa – tapahtumia kun järjestetään poikkeuksetta ilmaiseksi. Tällöin kunnostustoimet ovat yksittäisten lahjoittajien ja kaupungilta tai säätiöiltä saatujen satunnaisten tukien varassa. Jotta sosiaalikeskusten toiminta saataisiin kannattavammaksi, tulisi rahoitus tehdä pitkäkestoiseksi.
Murray Heatley
Murray Heatley (s. 7. marraskuuta 1948 Calgary, Alberta, Kanada) on entinen kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi ammattilaistasolla muun muassa WHA-liigassa ja Saksassa.
Heatleyn pojat Mark ja Dany Heatley ovat myös ammattilaisjääkiekkoilijoita.
Kiinan tasavalta olympialaisissa
Vuosina 1912–1949 olemassa ollut Kiinan tasavalta osallistui olympialaisiin kolme kertaa, vuosina 1932, 1936 ja 1948. Kiinan sisällissodan jälkeen suurin osa maan olympiakomitean jäsenistä asui Taiwanilla, jossa toimiva olympiakomitea hyväksyttiin KOK:n jäseneksi vuonna 1951. Seuraavana vuonna myös Kiinan kansantasavaltaa edustanut urheiluliitto hyväksyttiin KOK:n jäseneksi.
Pfälzerlied
Pfälzerlied on kansanlaulu, joka kantaa myös eräänlaista Pfalzin paikallislaulun arvoa. Laulun tekstin on kirjoittanut oopperalaulaja ja kirjoittaja Eduard Jost 1869 ja siihen luonut sävelmän huilisti Emil Sauvlet 1877.
Sanat
Am deutschen Strom, am grünen Rheine ziehst du dich hin, o Pfälzerland! Wie lächelst du im Frühlingsschmucke, wie winkt des Stromes Silberband! Da steh' ich auf des Berges Gipfel und schau auf dich in süßer Ruh', und jubelnd ruft's in meinem Herzen: O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du! Es nickt von deinen sanften Hügeln die Rebe mir im Sonnenstrahl, es lockt das Grün mich deiner Wälder, der Fluren Pracht in jedem Tal. Von deinen Kirchen und Kapellen tönt mir die Sonntagsglocke zu, und Andacht und Begeist'rung flüstern: O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du! Und deiner Burgen graue Trümmer und deines Domes stolzer Bau, wie grüßen sie im Sonnengolde vom Berge mich und aus der Au! Es zieht mich hin zu ihren Räumen, es treibt mich ihren Hallen zu, und wie ich wandre, tönt es freudig: O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du! Ja, schön bist du, o Fleckchen Erde am deutschen Strom, am grünen Rhein, du Land voll Biederkeit und Treue, du Land im Frühlingssonnenschein! Und find' ich einst in deinem Schoße, o Pfälzerland, die sel'ge Ruh', dann ruf' ich mit dem letzten Hauche: O Pfälzerland, wie schön bist du! O Pfälzerland, wie schön bist du!
Ministerikierrätys
Ministerikierrätys on epävirallinen termi, jota käytetään kun maan hallitukseen osallistuva puolue vaihtaa kesken hallituskauden yhden tai useamman ministerinä toimivan henkilön toiseen.
Esimerkkejä
Suomessa yksi ministerikierrätys tehtiin Matti Vanhasen ensimmäisen hallituksen aikana vuonna 2005. Antti Kalliomäen tilalle valtiovarainministeriksi tuli SDP:n uusi puheenjohtaja Eero Heinäluoma. Johannes Koskisen tilalle oikeusministeriksi tuli Leena Luhtanen. Kalliomäestä tuli opetusministeri ja Tuula Haataisesta sosiaali- ja terveysministeri.
Airomalawintonkija
Airomalawintonkija (Lethrinops longimanus) on kirjoahventen (Cichlidae) heimoon kuuluva kalalaji. Ethelwynn Trewavas kuvasi lajin tieteelle vuonna 1931.
Elinympäristö ja levinneisyys
Laji elää tavallisesti 50–70 metrin syvyydessä. Airomalawintonkijaa on tavattu Malawista, Mosambikista ja Tansaniasta. Laji elää kotoperäisenä Njassajärvessä. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Mike Zigomanis
Michael (Mike) Zigomanis (s. 17. tammikuuta 1981 North York, Ontario, Kanada ) on kanadalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan NHL:ssä yhteensä 8 kautta ja 197 ottelua tehoin 21+19=40.
Ura
Zigomanis debytoi pääsarjatasolla vuonna 1997 OHL:ssä. Vuoden 1999 NHL:n varaustilaisuudessa Buffalo Sabres varasi hänet 64. pelaajana. Hän pelasi kaudet 2001–2003 AHL:ssä. NHL-debyytti tapahtui kaudella 2002–2003 Carolina Hurricanesin riveissä. Zigomanis pelasi NHL:ssä tehopisteissä mitattuna parhaan kautensa 2006–2007, jolloin hän iski Phoenix Coyotesin paidassa 75 otteluun tehot 14+9=23. NHL-kaudella 2008–2009 Zigomanis voitti Stanley Cupin Pittsburgh Penguinsin riveissä. Hän lopetti pelaajauransa vuonna 2014.
Kiviset ja Soraset
Kiviset ja Soraset (The Flintstones) on Hanna-Barberan tuottama animaatiosarja, joka huomioitiin Emmy-ehdokkuudella. Sarja kertoo kivikauden ihmisistä, joille nykyajan keksinnöt, kuten autot ja pölynimurit, eivät ole vieraita. Sarjaa pidetään usein vain piirrossarjana, mutta todellisuudessa se oli oikeastaan tilannekomedia-sarja taustanauruineen. Sarjaan perustuu myös spin-off Kivikylän mukulat (The Flintstone Kids).
Animaatiosarjasta on tehty myös sarjakuva, kaksi elokuvaa sekä videopelejä.
Äänirooleissa
thumb|250px|Kiviset ja Soraset -hahmoja [[ankaralaisessa huvipuistossa]]
Vastaanotto ja arvostelu
Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Kiviset ja Soraset sijalle 55 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla. Se listattiin tammikuussa 2009 IGN-sivuston laatiman sadan parhaan animaatiosarjan listalle sijalle 9.
Franklin Gothic
pienoiskuva|Franklin Gothic Franklin Gothic on Morris Fuller Bentonin suunnittelema monipuolinen sans serif -kirjaintyyppi, jonka American Type Founders (ATF) -kirjasinvalimo julkaisi alun perin vuonna 1904. Se on edelleen hyvin suosittu ja sopii erilaisiin tarkoituksiin. Benton täydensi kirjaintyyppiä useaan otteeseen vuosina 1903–1912. Franklin Gothic -kirjainperheeseen kuuluu useita eri leikkauksia.
Useat fonttivalmistajat, muun muassa ITC ja Bitstream, ovat tehneet Franklin Gothicista omat versionsa, ja kirjaintyyppi kuuluu monien tietokoneiden vakiofontteihin.
Gabriel Naudé
thumb|200px|Gabriel Naudé
Gabriel Naudé (2. helmikuuta 1600 – 10. heinäkuuta 1653) oli ranskalainen kirjastonhoitaja ja yksi oppineista libertiineistä. Hän oli Gui Patinin, Pierre Gassendin ja monen muun aikansa liberaalin ajattelijan ystävä.
Elämä
Naudé syntyi Pariisissa ja opiskeli lääketiedettä Pariisissa ja Padovassa. Hänestä tuli Ludvig XIII:n lääkäri. Vuonna 1629 hänestä tuli kardinaali Bagnin kirjastonhoitaja Roomassa, ja tämän kuoltua vuonna 1641 kardinaali Barberinin kirjastonhoitaja. Myös Kardinaali Richelieu aikoi tehdä Naudésta kirjastonhoitajansa, ja tämän kuoltua Naudé hyväksyi saman viran kardinaali Mazarinin palveluksessa. Seuraavan kymmenen vuoden ajan hän kokosi kirjoja Euroopan eri puolilta suureen Bibliothèque Mazarineen.
Fronde-kapinan seurauksena parlement myi kirjaston. Kuningatar Kristiina kutsui Naudén Tukholmaan. Hän ei kuitenkaan viihtynyt Ruotsissa, ja Mazarinin pyydettyä tätä palaamaan ja kokoamaan hajallaan olevan kirjaston uudelleen, tämä suostui. Hän kuitenkin kuoli matkalla Abbevillessä vuonna 1653.
Sosiaalinen kirjanmerkki
Sosiaalinen kirjanmerkki on menetelmä www-resurssien jakoon, organisointiin, hakuun ja ylläpitoon Internetissä. Kirjanmerkin kautta kohde voidaan jakaa sosiaalisen median (kuten Facebook) kautta siihen osallistuvien kesken. Sosiaalinen kirjanmerkki jakaa itse kohteen sijaan referenssin kohteeseen. Sosiaalinen kirjanmerkki on tavallisesti hyperlinkki joltakin verkkosivulta tai palvelusta johonkin sosiaaliseen mediaan.
Kirjanmerkin kuvaus voidaan lisätä kirjanmerkkeihin metadatana. Silloin kirjanmerkin näkijät voivat ymmärtää kohteen sisällön lataamatta sitä ensin omalle koneelle. Tällaiset kuvaukset voivat olla vapaita tekstikommentteja, äänestyksiä kohteen laadun puolesta tai vastaan tai metadata-tunnisteita, jotka kollektiivisesti tai yhteistoiminnallisesti tulevat folksonomiaksi. Folksonomiaa kutsutaan myös social tagging -termillä. Se tarkoittaa prosessia, jossa monet median käyttäjät lisäävät metadataa jaettavalle sisällölle avainsanojen muodossa.
Sosiaalisissa kirjanmerkkijärjestelmissä käyttäjät tallettavat verkkosivuiksi linkkejä, joita he haluavat muistaa ja/tai jakaa. Nämä kirjanmerkit ovat tavallisesti julkisia. Niitä voidaan tallettaa yksityisesti ja jakaa määrätyille ihmisille tai ryhmille tai jakaa tietyissä verkoissa tai toisenlaisella yhdistelmällä julkisia ja yksityisiä verkkotunnuksia. Sallitut ihmiset voivat tavallisesti nähdä näitä kirjanmerkkejä kronologisesti, kategorioittain, tunnisteittain tai hakukoneen kautta.
Monet sosiaalisten kirjanmerkkien palvelimet rohkaisevat käyttäjiä järjestelemään heidän kirjanmerkkejään informatiivisilla tunnisteilla traditionaalisten selainpohjaisten kansiojärjestelmien sijaan. Toisin sanoen ne sallivat valitun tunnisteen kirjanmerkkien näkemisen ja sisällyttävät informaation siitä, montako käyttäjää on merkinnyt sen kirjanmerkikseen. Jotkut sosiaaliset kirjanmerkkipalvelut tekevät johtopäätöksiä tunnisteista, jotka luovat tunnisteiden ja kirjanmerkkien ryppäitä.
Monet sosiaalisten kirjanmerkkien palvelut tarjoavat verkkosyötteitä heidän kirjanmerkkilistoilleen sisältäen tunnisteittain järjestetyt listat. Näin lukijat tulevat tietoisiksi uusista kirjanmerkeistä kun muut käyttäjät ovat tallentaneet, jakaneet ja lisänneet tunnisteet niihin.
Koska nämä palvelut ovat tulleet kypsiksi ja tulleet suosituiksi, niihin on lisätty ominaisuuksia kuten pisteytys ja kirjanmerkkien kommentointi, sekä kirjanmerkkien vienti www-selaimeen ja tuonti www-selaimesta. web-pohjainen sivuhuomautus, ryhmät tai muita sosiaalisia verkko-ominaisuuksia.