cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marxin veljekset
Perhetausta
pienoiskuva|Varhainen kuva koko Marxien perheestä noin vuodelta 1915. Vasemmalta oikealle: Groucho, Gummo, Minnie (äiti), Zeppo, Sam (isä), Chico ja Harpo. Veljesten vanhemmat olivat ensimmäisen polven siirtolaisia New Yorkiin, ranskanjuutalainen Sam Marx ja saksanjuutalainen Minnie o. s. Schönberg. Veljekset olivat syntymäjärjestyksessä (suluissa oikeat nimet): Chico (Leonard, 1887), Harpo (Adolph, myöhemmin Arthur, 1888), Groucho (Julius, 1890), Gummo (Milton, 1892) ja Zeppo (Herbert, 1901).
Vaudevillessa ja Broadwaylla
Groucho oli veljeksistä ensimmäinen teatterilavalla; hän sai 15-vuotiaana paikan Leroy Trion musiikkiesityksestä. Veljesten yhteinen ura alkoi vaudevillessa noin vuonna 1908. Heidän esityksissään oli mukana myös suvun muita jäseniä ja ulkopuolisia, ja veljesten eno Al Shean oli tunnetun Gallagher ja Shean -komediaduon toinen jäsen. Aluksi veljesten esitykset painottuivat musiikkiin, ja komedia lisättiin vasta myöhemmin. Viisikko paranteli esityksiään yleisöpalautteen pohjalta. Veljesten esiintymisiin liittyi kaoottisen huumorin lisäksi laulua, tanssia sekä muiikkinumeroita (Harpo soitti harppua ja Chico pianoa).
Marxit olivat esiintyneet vaudevillessa jo 16 vuoden ajan, kunnes heidän vuoden 1924 Broadway-show’nsa I’ll Say She Is! teki heistä suosittuja. Gummo oli jättäytynyt pois ryhmästä jo sitä ennen ja Zeppo liittynyt mukaan. Tässä vaiheessa veljesten esitykset olivat jo kehittyneet tuttuun kaavaansa, ja veljeksillä oli tietynlaiset roolit. Ensimmäistä Broadway-menestystä seurasi toinen menestys, The Cocoanuts, ja sen jälkeen kolmas, Animal Crackers. Näihin veljekset saivat menestyksen myötä mukaan monia tunnettuja tekijöitä, ja esimerkiksi The Cocoanutsiin teki musiikin Irving Berlin, ja sen käsikirjoitti George S. Kaufman.
Ensimmäiset menestyselokuvat Paramountille
Broadway-esiintymistensä lomassa Harpo esiintyi vuonna 1925 pienessä osassa Richard Dixin mykkäelokuvassa Puukonheittäjä (Too Many Kisses). Seuraavana vuonna veljekset tekivät yhdessä lyhytelokuvan nimeltä Humorisk, mutta sitä ei julkaistu, eikä siitä tiettävästi ole jäljellä yhtään kopiota.
Marxien ensimmäinen jo alun pitäen elokuvaksi käsikirjoitettu elokuva on Neljä nolattua neroa (1931). Se jatkaa kahden ensimmäisen elokuvan linjalla, jossa veljesten komiikka vuorottelee musiikkiesitysten ja romanttisen sivujuonen kanssa. Veljesten neljäs elokuva Hevosen sulat (1932) jatkaa samalla linjalla. Seuraava elokuva, Neljä naurettavaa naapuria (1933) keskittyy kaikista Marxin veljesten elokuvista ehkä puhtaimmin veljeksiin itseensä: sen juoni etenee rivakasti, aikaa ei tuhlata rakkaussivujuoniin, ja musiikkiesitykset on nivottu juoneen aiempaa tarkemmin. Elokuva on poliittinen satiiri, jossa Groucho esittää sodan partaalla keikkuvan Freedonia-nimisen valtion johtajaa.
Vaikka Neljä naurettavaa naapuria on myöhemmin saanut mainetta yhtenä veljesten parhaista elokuvista, se ei omana aikanaan menestynyt erityisen hyvin, joten Paramount päätti yhteistyön veljesten kanssa. Zeppokin jättäytyi pois Paramountin elokuvien jälkeen.
MGM:llä ja RKO:lle
Marxien ensimmäinen MGM-elokuva Ilta oopperassa (1935) nousi veljesten uran menestyneimmäksi elokuvaksi niin yleisön kuin kriitikoidenkin suhteen. Ennen kuvauksia veljekset hioivat ideoitaan kiertueella elävän yleisön edessä ja jättivät elokuvasta pois ne kohtaukset, jotka eivät toimineet. Seuraava elokuva Päivä kilpa-ajoissa (1937) jatkaa edellisen linjalla, mutta se ei saanut yhtä paljon kiitosta.
Seuraavan elokuvansa Kaaos hotellissa Marxit tekivät lainassa RKO:lle. Sitä ei aiempien elokuvien tapaan ollut tehty Marxeja ajatellen, vaan se on tavanomaisempi elokuva, jossa Marxit ovat osa monimutkaista juonta muiden hahmojen ohella.
Elokuvauran hiipuminen
Marxit palasivat MGM:lle seuraaviin kolmeen elokuvaansa Päivä sirkuksessa (1939), Päivä lännessä (1940) ja Päivä tavaratalossa (1941). Marxin veljesten komediaa arvostanut Irving Thalberg oli kuollut elokuvan Päivä kilpa-ajoissa kuvausten aikana, eikä MGM:n uusi tuotantojohtaja Louis B. Mayer välittänyt veljeksistä. He eivät jatkossa enää saaneet tuotantoihinsa parhaita käsikirjoittajia, säveltäjiä eivätkä ohjaajia.
Veljekset ovat 1940-luvun MGM-elokuvissa jo selvästi kesyyntyneet: juonet ovat aiempaa tavanomaisempia ja huumori laimeampaa. He tekivät 1941 päätöksen lopettaa elokuvauransa, ja viisi vuotta he kulkivat omia teitään. Groucho esiintyi säännöllisesti radiossa ja Harpo teatterissa ja Chico johti big band -orkesteria. He kuitenkin palasivat yhteen tekemään elokuvat Yö Casablancassa (1946) ja Sardiinimysteerio (1949). Niiden jälkeen kolmikko esiintyi yhdessä enää kerran, televisioon tehdyssä puolen tunnin lyhytelokuvassa The Incredible Jewel Robbery (1959). Vuonna 1960 veljekset alkoivat vielä valmistella ohjaaja Billy Wilderin kanssa elokuvaa A Day at the United Nations (’Päivä Yhdistyneissä kansakunnissa’), mutta Harpon sairastuminen ja Chicon kuolema keskeyttivät hankkeen.
Isidore de Souza
Isidore de Souza (4. huhtikuuta 1934 Ouidah Ranskan Dahomey – 13. maaliskuuta 1999) oli beniniläinen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hän syntyi Ouidahissa, ja hänet vihittiin papiksi Cotonoun arkkihiippakuntaan 8. heinäkuuta 1962. Hänet nimitettiin sen koadjuuttoriarkkipiispaksi 17. heinäkuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 8. joulukuuta. Pääkonsekraattorina toimi Bernardin Gantin, jota avustivat Bernard Yago ja Christophe Adimou.
Marxismi-leninismin kaaduttua Beninissä Mathieu Kérékou joutui 1980-luvun lopussa aloittamaan järjestelmän liberalisoinnin. Helmikuussa 1990 järjestettiin kansallinen konferenssi, jonka puhemiehenä de Souza toimi. Konferenssin päätteeksi maahan perustettiin vuoden siirtymäkauden ajaksi tilapäiset instituutiot, joiden tarkoituksena oli uuden perustuslain laatiminen ja yleisten vaalien organisoiminen.
27. joulukuuta 1990 de Souzasta tuli Cotonoun arkkipiispa, jona hän toimi, kunnes kuoli 64 vuoden iässä.
Paradise (Kalifornia)
Paradise on kaupunki Butten piirikunnassa, Kaliforniassa, Yhdysvalloissa. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa asui 26 218 ihmistä.
8. marraskuuta 2018 alkanut suuri metsäpalo,"Camp Fire", tuhosi suurimman osan Paradisen kaupungista ja viereisen Concowin yhteisöistä.
Historia
Paradiseen perustettiin ensimmäinen postitoimisto vuonna 1877, se suljettiin hetkeksi vuonna 1911, mutta avattiin uudelleen myöhemmin samana vuonna, kun Orloffin postitoimisto suljettiin. Monia vuosia Butte county Railroad operoi junia, jotka palvelivat lähialueen sahoja ja myllyjä.
Nimeäminen
Yhteisön tunnettiin aiemmin neljällä eri nimellä: Leonards Mill, Poverty Ridge, Pair-O-Dice, Paradice.
Legenda sanoo, että kaupunki oli nimetty, koska Pair-o'Dice Salongin kotipaikka oli siellä. Ajatusta tukee tukee myös vuoden 1900 rautatiekartta, jossa viitataan kaupunkiin nimellä Paradice. Asiakirjoja ei kuitenkaan ole löydetty, jotka voisi todistaa perustamisen ajankohtaa, eikä myöskään anna selitystä kaupungin nimelle rautatiekartalla.
Geeni Sylva, läheisen Orovillen kaupungin entinen pormestari, on todennut, että salonkitarina on väärä, ja että nimen todellinen etymologia voidaan jäljittää hänen iso-iso-isoisäänsä, William Pierce Leonardiin, joka nimesi kaupungin kesäpäivänä vuonna 1864, kuuman ja pölyisen ajomatkan päätteeksi kun hän saapuu Sacramento Valleyn sahalle, kun henkilökunta oli tauolla, Leonard "veti syvään henkeä viileää, puhdasta ilmaa, ja huudahti: 'voi pojat, tämä on paratiisi.'" Sylvan selitys voi myös olla "mukavan kekseliäs historiallinen fiktio", mutta hän arvelee, että kaupunki oli varmaan nimensä mukaan miellyttävä paikka asua.
Vuoden 2008 palot
Kesäkuussa 2008 metsäpalo, nimeltään "Humboldt Fire" poltti yli 9 200 hehtaarin verran maata ja metsää Chicon ja Paradisen välistä. Peräti 9 300 ihmistä jouduttiin evakuoimaan lounais Paradisesta, kunnes palo kunnes palo saatiin hallintaan.
Heinäkuussa 2008 metsäpalo nimeltään "Camp Fire" syttyi kaupungin pohjoispuolella, jossa Feather-joki sijaitsee. Jälleen tuhannet evakuoitiin kodeistaan, mutta palo ei ylittänyt jokea. Se oli osa suurempaa monimutkaista palojen sarjaa, jota kutsutaan Butte Lightning Complex tai BTU Complex, johon sisältyy myös Belden ja Pit -metsäpalot. (Tämä oli eri kuin vuoden 2018 palo, vaikkakin sama nimi.)
Vuoden 2018 palo
oikea|pienoiskuva|Satelliittikuva "Camp Fire" metsäpalosta klo 10.45, 8. marraskuuta 2018 8. marraskuuta 2018 kello 6:33 saatiin ilmoitus pensaspalosta Camp Creek Roadin lähellä. Pian syttymisen jälkeen liekit lähtivät leviämään rajusti, Butten piirikunnan Sheriffin Toimisto määräsi evakuoitavaksi Paradisen itä neljänneksen, ja kaikki muut osat tuntia myöhemmin. Myös muita paikkoja määrättiin evakuoitavaksi. Osa paikoista sai vain evakuointivaroituksen.
Saman päivän aikana suurin osa Paradisen kaupungista ja Concowin yhteisöstä oli tuhoutunut tulen seurauksena. Scott McLean, Kalifornian palopäällikkö, sanoi; "Puhumme järkyttyneenä ... Kaupungin keskusta palanut kokonaan maantasalle. Eteläpuoli sekä pohjois-puoli ovat ottaneet myös paljon vahinkoa." 84 ihmistä kuoli Paradisessa ja Concowissa, monia ihmisiä katosi ja kymmeniätuhansia rakennuksia tuhoutui.
Tätä paloa pidetään Kalifornian historian tuhoisimpana metsäpalona.
Maantiede
Paradise sijaitsee 16 km Chicosta itään ja 137 km Sacramentosta pohjoiseen.
Kaupunki on levittäytynyt laajalle harjanteen päälle ja sitä ympäröi syvät kanjonit, jotka ovat muodostaneet lännessä Feather-joki, ja idässä Butte Creekin sivujoki. Kaupungin alueen korkeus on 542m. Kaupunki itsessään on noin kahdeksan kilometriä itään kaupungin Chico, ja kymmenen kilometriä pohjoiseen Oroville - alueella.
Yhdysvaltojen Census Bureaun mukaan kaupungin kokonaispinta-ala on 47 km2 ja yli 99 % siitä on maata.
Ilmasto
Paradisen ilmasto on kuuma-kesä Välimeren ilmasto Köppen ilmasto luokitus - järjestelmän mukaan.
Väestötiedot
Tilastoinnissa Paradise luokitellaan Chicon metropolialueeseen.
2010
Yhdysvaltain vuoden 2010 väestönlaskenta kertoi, että Paradisen väkimäärä on 26 218. Sen asukastiheys oli 552,5 henkilöä per neliökilometri. Paradisen rotujakauma oli 24 129 (92.0%) valkoisia, 112 (0.4%) afroamerikkalaisia, 301 (1.1%) intiaaneja, 330 (1.3%) aasialaisia, 24 (0.1%) Tyynenmeren saarelaisiaa, 416 (1.6%) muiden rotujen edustajia, ja 906 (3.5%) ihmisiä, joiden taustassa on kaksi tai enemmän rotuja. Espanjalaisia tai latinoita oli 1 836 henkilöä (7.0%).
Väestönlaskenta ilmoitti, että 25 810 ihmistä (98,4% väestöstä) asui kotitalouksissa, 139 (0,5%) asui ei-institutionalisoituissa ryhmäkodeissa, ja 269 (1,0%) oli laitoshoidossa.
Kaupungissa oli 11 893 kotitaloutta, joista 2 574 (21,6%) oli alle 18-vuotiaita lapsia, 5 227 (44,0%) oli vastakkaista sukupuolta olevia aviopareja, 1 308 (11,0%) Pelkkiä naisia, 511 (4,3%) Pelkkiä miehiä. 742 (6,2%) naimatonta vastakkaista sukupuolta, ja 94 (0,8%) samaa sukupuolta olevia aviopareja tai kumppanuuksia. Keskimääräinen kotitalouden koko oli 2,17 henkilöä. Kaupungissa oli 7 046 perhettä (59,2% kaikista kotitalouksista); keskimääräinen perheen koko oli 2,73 henkilöä.
Koulutus
Paradisessa toimii Paradise Unified School District, sekä useita riippumattomia Charter ja yksityiskouluja.
Paradise Unified School Districtin kouluja ovat:
Liikenne
Paradisessa ei ole paljoa muita vaihtoehtoja, kuin ajaa omalla autolla. Paradisen/Magalia aluetta palvelee "B-linja" jota ajaa Butte County Transit. Butte Community College tarjoaa myös linja-autokuljetusta opiskelijoille.
Media
Internet radio Radio Paradise, on perustettu- ja toimii Paradisessa.
Paikallinen sanomalehti on Paradise Post
Kees Kist
Kees Kist (s. 7. elokuuta 1952 Steenwijk, Overijssel, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, joka oli pelipaikaltaan hyökkääjä.
Kist edusti Alankomaiden maajoukkuetta 21 ottelussa vuosina 1975–1980 ja teki niissä neljä maalia, joista kaksi Euroopan-mestaruuskilpailuissa 1980. Seurajoukkuetasolla Kist edusti Heerenveeniä 1970–1972, AZ Alkmaaria 1972–1982, Ranskassa Paris Saint-Germainia 1982–1983 ja FC Mulhousea 1983–1984 sekä jälleen kotimaassaan AZ Alkmaaria 1984–1986. Viimeiseksi kaudekseen hän palasi Heerenveeniin. Hän voitti Alankomaiden-mestaruuden Alkmaarin joukkueessa vuonna 1981. Hän teki AZ:ssa 441 ottelussaan 259 maalia, joista 212 maalia pääsarjatasolla, mikä nosti hänet kaikkien aikojen neljänneksi Eredivisien maalintekijätilastossa Willy van der Kuijlenin, Ruud Geelsin ja Johan Cruijffin jälkeen. Hänestä tuli vuonna 1979 ensimmäinen Euroopan Kultaisen kengän voittanut hollantilaisjalkapalloilija, kun hän teki 34 maalia kaudella 1978–1979 AZ:lle.
Tuvalun dollari
Tuvalun dollari on Tuvalun rahayksikkö. Se jakaantuu 100 senttiin. Vuosina 1966–1976 Tuvalun rahayksikkönä käytettiin Australian dollaria jonka jälkeen rinnalle otettiin Tuvalun dollari.
Lappalanjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1 300 hehtaaria eli 13 km². Se on 5,2 kilometriä pitkä ja 3,1 kilometriä leveä. Järvenselkä on hyvin avoin, koska saaria ei käytännössä ole rikkomassa sen yhtenäisyyttä. Avoimen selän vastapainoksi järven rannat ovat matalat ja paikoin hyvin ruovittuneet. Ainoa kohta järvessä, joka muodostaa oman järvenosansa, on Nisos. Se jää Pitkäsaaren pitkän niemen suojaan.
Järvessä on laskettu olevan 11 pikkusaarta. Niiden yhteispinta-ala on 4 ha, mikä on noin 0,3 % järven kokonaispinta-alasta. Saaret sijaitsevat pääosin järvenselällä. Niitä ovat Papinsaaret, joista suurin on 150 metriä pitkä, Kiviniemi, Kivisaari, Murhasaari ja Paskosaari. Järveen laskevan Joukonjoen suistossa joki haarautuu kolmeksi uomaksi, joiden väliin jäävät kaksi särkkämäistä saarta. Pitkäsaari on 1,7 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Hiekka- eli Lammassaari on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä.
Järven vedenpinnan korkeus on 56,1 metriä mpy. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 59 miljoonaa m³ eli 0,059 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on 16,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee järven pohjoisrannan edustalla. Järvessä on kymmenisen yli kymmenmetristä syvännettä eri puolilla, mutta muuten järven pohja vaikuttaa loivapiirteiseltä.
Järven rantaviivan pituus on 30 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 2,0 kilometriä. Järven etelärannat ovat olleet maatauden valtaamat, mutta pohjoisessa on metsäiset ja jyrkähköt rannat. Etelärannassa on sijainnut kylät Valkeala, Jokela ja Saarento. Jokelan itäpuolella Kukkuramäen, Niinistön ja Lukkarinmäen muodostama taajama-alue on kasvanut kiinni Valkealan kirkonkylään. Seututie 368, rantatiet ja kantatie 46 kiertävät järven niin, että niiltä voi saavuttaa kaikki järven rannat. Savon radan eteläosa ylittää Harjunjoen sen luusuan kohdalla.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueella (14.1) Harjunjoen–Lappalanjärven alueessa (14.18), jonka Lappalanjärven alueeseen (14.181) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Kivijärven reitin valuma-alueesta (14.19), joka laskee Harjunjoen–Lappalanjärven alueen (14.18) läpi Jokelanjokea myöten Käyrälammesta (90 ha). Lappalanjärven lähialueelta tulee vain marginaalinen osa vedestä. Sen veden, minkä Jokelanjoki tuo, sen sitten Harjunjoki vie. Se yhtyy vain kolmen kilometrin jälkeen Kymijoen keskijuoksulle.
Lappalanjärven alueella on seitsemän yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Käyrälampi, jonka kautta Jokelanjoki virtaa, sekä Hautalanlampi (23 ha), joka laskee pohjoisesta Ojalanojaa myöten järveen, että pieni ja matala Kytölänlampi (7 ha), jonka kautta laskevat muitakin pieniä järviä ja lampia järveen.
Eero Hautaniemi
Eero Ilmari Hautaniemi (s. 1965 ) on suomalainen yritysjohtaja, joka toimi Oriolan toimitusjohtajana vuodesta 2006 vuoteen 2017. Hän aloitti Lassila & Tikanojan toimitusjohtajana 1. tammikuuta 2019.
Tuomas Suominen
Tuomas Suominen (s. 17. tammikuuta 1984 Turku) on suomalainen uransa lopetanut jääkiekkohyökkääjä, joka edusti pääosan urastaan Turun Palloseuraa.
Ura
Kaudella Suominen pelasi TPS:ssä yhden ottelun. Kaudella 2005–06 hän pelasi Mestiksessä Forssan Palloseurassa. Kaudella Suominen palasi Turkuun pelaten 46 liigaottelua tehopistein 7+19=26. Hän voitti parhaan tulokkaan palkinnon, mutta kausi päättyi loukkaantumiseen. Seuraavalla kaudella hän pelasi 51 ottelua tehden yhteensä 19 pistettä.
Kaudella Suominen ei pelannut, mutta kaudelle  hän teki sopimuksen TPS:n kanssa.
Mustjärv (Tsolgo)
Mustjärv (Tsolgo Mustjärv ) on Virossa Võrumaalla Võrun kunnassa Tsolgon kylässä sijaitseva järvi, joka kuuluu niin kutsuttuun Tsolgon järviketjuun.
Maantietoa
Soikea järvi on 350 metriä pitkä, 200 metriä leveä ja sen pinta-ala on 6,1 hehtaaria. Se sijaitsee Tsolgon kylässä, jonka asutus on keskittynyt kolmen pikkujärven ympärille. Puolet Mustjärven rannoista on talojen pihoja, loput peltomaata tai metsää. Rannat ovat korkeahkot. Järven suurin syvyys on 29,7 metriä ja keskisyvyys 9,1 metriä. Siten järvi on Viron neljänneksi syvin. Syvänne sijaitsee keskikohdasta hieman luoteeseen. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00055 kuutiokilometriä eli 0,55 miljoonaa kuutiometriä. Järvessä ei ole saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä ja sen kaakoisrannan ohittaa kylätie. Rannoilla on asutuksen lisäksi meijeri.
Järven luokittelu ja luontoarvoja
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma. Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, ja sekä sen ravinnepitoisuudet että humuspitoisuudet ovat korkeat.
Rantojen pohjat ovat pääasiassa hiekkaa tai soraa, mutta luoteessa on rannoilla mutapohja. Vedenväri on kellertävän ruskeaa ja näkösyvyys on 1,3–2,0 metriä. Kesäisin ja talvisin vesi lämpötilakerrostuu. Vuonna 1961 tutkittiin järven vesikasvillisuutta, jota löydettiin vain 9 lajia. Silloin havaittiin järvessä myös leväkukintaa. Järvessä elää ainakin ahven, allikkosalakka, särki, lahna, hauki, suutari ja made.
Vesistösuhteita
Mustjärv kuuluu Kariojan valuma-alueeseen, jossa Karioja on Võhandu jõen sivu-uoma. Järveen laskee kaksi lyhyttä metsäojaa. Sen laskuoja alkaa järven lounaispäästä ja se virtaa suoraksi kaivettuna metsäojana yhtyen Kariojaan kolmen kilometrin päässä järvestä. Karioja puolesta yhtyy myöhemmin Võhandu jõgeen, joka laskee Kuumajärveen ja joka on Peipsijärven keskiosan nimi. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.
PlayStation Camera
pienoiskuva|Playstation Camera Playstation Camera on Sonyn kehittämä lisälaite PlayStation 4:lle ja PlayStation 5:lle. Se on PlayStation Eyen seuraaja. Playstation Camera vaaditaan PlayStation Move -ohjaimien käyttämiseen ja sen avulla voidaan käyttää myös PlayStation VR ja PlayStation VR 2 -laseja.
Historia
Playstation Camera julkistettiin 21. helmikuuta 2013, päivää Playstation 4:n julkaisun jälkeen. Se tuli myyntiin yhdessä Playstation 4:n kanssa 15. marraskuuta 2013.
Haapajärven keskustaajama
Haapajärven keskustaajama on Haapajärven kaupungin hallinnollinen keskus. Keskustaajaman väkiluku oli vuonna 2021 4 280 asukasta, ja väestöntiheys 261,6 as./km². Haapajärven keskustassa sijaitsevat mm. Haapajärven kirkko, kirjasto, kaupungintalo, ja useita liikkeitä, kuten HalpaHalli ja Tokmanni.
Eye of the Beholder
Eye of the Beholder voi tarkoittaa seuraavia:
Les Diablerets
Les Diablerets tarkoittaa seuraavia paikkoja Sveitsissä:
Jonah Berger
pienoiskuva|Jonah Berger Jonah Berger on markkinoinnin professori Pennsylvanian yliopiston Wharton Schoolissa Yhdysvalloissa. Hän on tuotteiden ja palveluiden suosituksi tekemisen, viraalimarkkinoinnin, trendien ja sosiaalisen vaikuttamisen ekspertti. Hänen vuonna 2013 julkaistu kirjansa Contagious: Why Things Catch On on sekä The New York Times- että The Wall Street Journal -julkaisujen kirjalistojen bestseller. Kirja on julkaistu yli 30 kielellä.
Berger on opiskellut markkinoinnin tohtoriksi Stanfordin yliopiston bisneskoulussa.
Lepikkolampi (Ähtäri)
Lepikkolampi on Etelä-Pohjanmaalla Ähtärissä Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Niemisjoen valuma-alueella (35.47), jonka Palojoen valuma-alueeseen (35.476) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 210,2 metriä mpy.
António Silva Porto
António Carvalho de Silva Porto (11. marraskuuta 1850– 11. kesäkuuta 1893) oli portugalilainen taidemaalari. Hänen teoksensa olivat naturalistisia.
Porton töitä on muun muassa Chiadon museossa Lissabonissa ja Soares dos Reisin kansallismuseossa Portossa.
Chiang Mai
Historia
Kuningas Mengrai perusti Chiang Main vuonna 1296. Kaupungista tuli osa Siamia virallisesti vuonna 1774, kun thaikuningas Taksin valtasi sen burmalaisilta.
Vasaraluu
right
Vasaraluu on yksi keskikorvassa sijaitsevista kuuloluista. Muita kuuloluita ovat jalustinluu ja alasinluu. Ne johtavat ääniaaltojen aiheuttamat tärykalvon värähtelyt ns. soikeaan ikkunaan (eteisikkunaan), joka on keski- ja sisäkorvan välisessä luuseinässä.
Viitteet
Gehoorbeentje
Kalevi Numminen -palkinto
Kalevi Numminen -palkinto on jääkiekon SM-liigan vuosittain myöntämä tunnustuspalkinto valmentajalle, jonka katsotaan eniten vaikuttaneen joukkueensa menestykseen. Palkinnon saajan valitsevat jääkiekkotoimittajat. Ensimmäisen kerran se myönnettiin kaudella 1977–78. Vuonna 1995 sille annettiin nykyinen nimi kunnianosoituksena valmentaja Kalevi Nummiselle.
Lehtosinilatva
Levinneisyys
Luonnonvaraista lehtosinilatvaa kasvaa Keski- ja Itä-Euroopassa. Suomessa alkuperäisenä luonnonkasvina se kasvaa todennäköisesti Etelä-Savon ja Pohjois-Karjalan alueilla. Sitä esiintyy runsaasti ravinteisilla ja kosteilla niityillä, lehdoilla ja puolivarjoisissa lehtimetsissä. Muualla Suomessa sitä tavataan puutarhakarkulaisena.
Käyttökohteet
Lehtosinilatva on erittäin hyvä mehiläiskasvi. Tätä kukkaa pölyttävät myös perhoset ja kimalaiset. Aikanaan tämä kasvi saattoi olla jopa maamme suosituin puutarhakasvi. Lehtosinilatva on harventunut viime vuosina huomattavasti.
Jussi Liski
pienoiskuva|Jussi Liski Jussi Salomon Liski on suomalainen muusikko ja lauluntekijä. Hänen pääinstrumenttinsa ovat koskettimet, mutta hän soittaa myös bassoa. Liski on tuurannut Pekka Hedkrokia eräillä Lapinlahden Lintujen keikoilla ja hänestä tuli yhtyeen vakituinen kosketinsoittaja Hedkrokin siirryttyä tauolle keväällä 2008. Hän on säveltänyt musiikkia myös televisiosarjoihin, kuten Team Ahmaan.
Liski on toiminut sovittajana joillekin artisteille, mutta on tehnyt myös kappaleita muun muassa Pekka Hartoselle, Lentävälle Siemenelle, Taneli Mäkelälle ja Puhekuplalle.
Harri Nuutinen
Harri Nuutinen (s. 3. lokakuuta 1962 Helsinki) on suomalainen hanuristi, laulaja ja muusikko. Nuutinen kiertää tanssilavoja aktiivisesti oman Tanssin Taika-orkesterinsa kanssa, perinteistä tanssimusiikkia soittaen. Harri Nuutisen ura alkoi jo 14-vuotiaana, jolloin hän voitti iskelmälaulun SM-kilpailujen vanhan tanssimusiikin sarjan vuonna 1977. Tästä alkoi myös levytysura.
Ilmari Jokinen
pienoiskuva|Ilmari Jokinen (1930-luvun alku) Ilmari Alexander Jokinen (25. elokuuta 1878 Helsinki – 20. heinäkuuta 1938 Helsinki ) oli merikapteeni, joka toimi merenkulkuhallituksen pääjohtajana.
Ilmari Jokisen vanhemmat olivat talonomistaja Jonas Jokinen ja Sofia Oxén ja puoliso vuodesta 1912 Karin Walborg Frida Elisabeth Godenhjelm. Jokinen kävi teknillisen reaalikoulun, opiskeli Pietarissa ja lähti merille 1896. Perämiestutkinnon hän suoritti 1901 ja merikapteenin tutkinnon 1904. Jokinen oli parkkilaiva Fennian päällikkö 1906, kuunari ja koululaiva Glenardin päällikkö 1907–1910, höyrylaiva Mareografin päällikkö 1911–1912 ja jäänmurtaja Tarmon päällikkö 1917–1918 Suomen sisällissodan aikana. Jokinen vei tuolloin Tarmolla senaatin puheenjohtaja P. E. Svinhufvudin turvaan Helsingistä Tallinnaan. Eläköön-nimisen tarkastuslaivan päällikkönä Jokinen toimi 1918–1926. Luotsilaitoksen palveluksessa hän oli 1910–1912 ja Suomen Höyrylaiva Osakeyhtiön palveluksessa 1912–1918. Oltuaan Vaasan luotsipiirin päällikkö 1926–1931 Jokisesta tuli merenkulkuhallituksen pääjohtaja vuodesta 1931 aina kuolemaansa saakka. Aliluutnatiksi Jokinen ylennettiin 1910 ja reservin kapteeniluutnantiksi 1920. Eri aluksilla hän kiersi maapallon kuusi kertaa ja ylitti päiväntasaajan 24 kertaa.
Allerdale
Allerdale on noin asukkaan hallintopiiri Cumbrian kreivikunnassa Luoteis-Englannissa. Se sijaitsee kreivikunnan luoteisosassa Irlanninmereen kuuluvan Solway Firthin rannalla, ja sen hallinnollisena keskuksena toimii Workington. Hallintopiiri perustettiin vuonna 1974, ja se on saanut nimensä alueella sijainneista entisen Cumberlandin kreivikunnan kihlakunnista.
Suurimpia asutuskeskuksia ovat Allerdalen pohjoisrannikolla sijaitsevat Workington ja Maryleport. Workington on ainoa syväsatama Liverpoolin ja Glasgow’n välillä. Kaupungissa on teräksentuotantoon käytettäviä masuuneja ja metalliteollisuutta, joka hyödyntää paikallisesti louhittua anhydriittiä. Maryportissa valmistetaan jalkineita, kemikaaleja ja muovia. Solwayn rannikolla Workingtonista ja Maryleportista koilliseen viljellään kauraa ja perunaa ja kasvatetaan lypsykarjaa. Keswickin historiallinen kylä toimii Järviseudun matkailukeskuksena.
Rapid Support Forces
thumb Rapid Support Forces (RSF; ) on sudanilainen puolisotilaallinen joukko, joka toimi aiemmin maan hallinnon alaisuudessa. RSF koostuu pääosin Janjaweed-kapinallisista, jotka taistelivat Sudanin puolesta Darfurin konfliktissa. RSF on ollut syytettynä sotarikoksista toimistaan Darfurissa.
Allerdale
Kunnat
Allerdale on jaettu 63 kuntaan (civil parish). Alla on lueteltu kunnat, joissa oli vähintään asukasta vuonna 2018:
Rapid Support Forces
Sudanin epävakaan tilanteen aikana RSF:n ja Sudanin asevoimien yhteistyö on hajonnut erimielisyyksiin. Huhtikuussa 2023 RSF otti yhteen Sudanin asevoimien kanssa. Taistelut levisivät pääkaupunki Khartumista muualle maahan. Satoja on kuollut ja tuhansia haavoittunut.
Candice Swanepoel
thumb|Candice Swanepoel maaliskuussa 2010. Candice Susan Swanepoel (s. 20. lokakuuta 1988 Mooi River, Natal, Etelä-Afrikka ) on eteläafrikkalainen malli, joka on työskennellyt muun muassa Victoria's Secret -vaateketjulle. Swanepoel debytoi Forbesin The World's Top-Earning Models -listalla sijalla 10. Swanepoelin tuloiksi arvioitiin kolme miljoonaa Yhdysvaltain dollaria vuonna 2010.
Rapid Support Forces
Alkuperä
RSF:n juuret ovat Janjaweed-joukoissa, joita Sudanin hallitus käytti yrityksissä taistella hallituksen vastaista kapinaa vastaan ​​Darfurin konfliktin aikana. RSF perustettiin virallisesti vuonna 2013 Janjaweedin uudelleenjärjestelyn ja uudelleenaktivoinnin jälkeen kapinallisryhmien torjumiseksi Sudanin vallankumousrintaman kapinallisten yhteisten hyökkäysten jälkeen Pohjois- ja Etelä-Kordofanissa huhtikuussa 2013.
Mattias Salamnius
Salamniuksen vanhemmista ja henkilöllisyydestä ei ole juurikaan tietoa, mutta hänen oletetaan syntyneen Pohjois-Pohjanmaalla. Hänen arvellaan opiskelleen Uppsalassa tai Tartossa, mutta siitäkään ei ole varmuutta.
Se tiedetään, että Salamnius toimi pappina Inkerinmaalla vuosina 1680–1686. Hänen jo 1681 Turussa painattamansa ruumissaarna on hävinnyt, mutta sen sijaan hänen tunnetuin teoksensa on säilynyt. Se on vanhaan suomalaiseen runomittaan kirjoitettu Ilo-Laulu Jesuxesta vuodelta 1690, joka kuvaa Jeesuksen elämää ja kärsimyshistoriaa. Se sisältää 29 laulua ja 2265 säettä. Teos on Suomen huomattavin Ruotsin vallan aikainen runokirja, josta otettiin kahdensadan vuoden aikana peräti kuusitoista painosta.
Samana vuonna eli 1690 painettiin toinenkin Salamniuksen teos, 1600 säkeen mittainen Juhana Gezelius vanhemman hautajaisiin kirjoitettu Surullinen ja Jumalinen Jälkimuisto. Se on taas kuivakiskoiseksi luonnehdittu kronikka piispan elämänvaiheista.
Migraatioteoria
thumb|right|300px|Migraatioteorian mukaan planeetat vaeltelevat syntyvässä planeettakunnassa. Migraatioteoria on teoria, jonka mukaan planeettojen radat muuttuivat huomattavasti planeettakunnan syntyvaiheessa. Tällöin planeetat tiivistyivät keskustähteä ympäröineestä kaasu- ja pölykiekosta. Kiekko pysyi pitkään planeettojen synnyttyä. Yhtenä migraation syynä oli muun muassa sisäänpäin virtaavan kaasukiekon planeettoihin aiheuttama vetovoima. Planeettojen keskinäiset vetovoimat aiheuttivat monesti migraatiota ulospäin. Migraation nopeuteen vaikuttaa kaasukiekon ja planeettojen ominaisuudet, muun muassa kiekon sitko. Migraatio selittää kuumien jupitereiden synnyn. Nykyään migraatiolla selitetään Nizzan mallin mukaisesti monia Aurinkokunnan piirteitä, joita olisi vaikea selittää ilman migraatiota.
Planeettojen migraatio
Teoria selittää läheltä keskustähteään löydetyt kuumat jupiterit. Migraatio tapahtui muun muassa planeetan vuorovaikuttaessa sitä ympäröivän kaasun ja asteroidien kokoisten planetesimaalien kanssa. Planeetta loi kaasu- ja planetesimaalikiekkoon tiheysaallon, jonka vetovoima jarrutti planeettaa kohti keskustähteä. Toisissa oloissa planeettakunnan ulkolaidoilla migraatio tapahtui toiseen suuntaan kauemmas keskustähdestä. Migraation olemassaolo on ennustettu jo ennen eksoplaneettahavaintoja matemaattisilla laskelmilla. Erään teorian mukaan migraatio miltei pysähtyy, kun planeetta osuu matalasitkoiseen "kuolleeseen vyöhykkeeseen". Planeettojen radat voivat muuttua huomattavastikin niiden keskinäisten vetovoimavaikutusten takia, jos niiden massat ja etäisyydet ovat sopivia.
Migraatioteorian perusajatus on se, että planeetan ja esiplanetaarisen kaasu/planetesimaalikiekon vetovoimavuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja. Myös planeettojen keskinäinen vuorovaikutus muuttaa planeettojen ratoja, ja tietynlainen ratojen yhdistelmä saattaa olla kaoottinen, hajoava. Nykyinen Aurinkokunta on vakaa. Migraatio selittää joustavasti havaittujen eksoplaneettojen mielivaltaiset etäisyydet keskustähdestä. Mykyisen planeettakunnan syntyteorian mukaan jättiläisplaneetta ei voi syntyä lähellä keskustähteä, koska siellä ei ole kiinteää planeetan rakennusainetta jättiläisplaneetan ytimeksi.
Migraatioon vaikuttaa muun muassa esiplanetaarisen kiekon planetesimaalitiheys eli keskustähden metallipitoisuus. Jos keskustähden raskaiden aineiden osuus on suuri, planeetat syntyvät nopeasti ja ne saattavat migroitua keskustähteen. Migraatio riippuu myös kaasukiekon eliniästä. Toisaalta kahden juuri syntyneen planeetan resonanssi voi estää migraation, tai edistää sitä. Kaasu katoaa noin 5 miljoonassa vuodesta vastasyntyneen tähden ympäriltä.
Migraatioon vaikuttaa myös raskaiden alkuaineiden pitoisuudet planeettakuntaa edeltävässä kaasukiekossa. Runsaasti raskaita alkuaineita sisältävä kaasukiekko tuottaa paljon planetesimaaleja. Jättiläisplaneetan arvellaan syntyneen siten, että se kerää kaasua ympäröivästä pilvestä. Lähellä tähteä, 0,5 AU:n päässä ei teorian mukaan olisi ollut riittävästi materiaa 10 Maan massan verran, suuren planeetan tiivistymiseen. Näin kuuma Jupiter on vaikea selittää. Migraatioteoriat edellyttävät kylmien jupiterien muodostuneen alkujaan yli 4 AU:n päässä keskustähdestä. Vakava haaste migraatioteorialle on melko lähekkäisten kaksoistähtien kuumat jupiterit. On silti mahdollista, että jättiläisplaneetta muodostuu suoraan 1 AU:n päässä keskustähdestään. Lähekkäinen seuralaistähti nimittäin estää vetovoimallaan minkään planeetan muodostumisen 5 AU:n päässä keskustähdestä mitä teoria edellyttäisi. Migraatio pysähtyy, kun planetesimaalit haihtuvat lähellä tähteä. Migraatiota on kahta tyyppiä, toinen johtuu planeetan vuorovaikutuksesta kiinteiden planetesimaalien kanssa ja toinen planeetan ja kaasukiekon välisestä vuorovaikutuksesta. Migraation pysäyttää planetesimaalien katoaminen ja kaasun haihtuminen aurinkotuulen ja säteilyn takia.
Ulkoplaneettojen migraatio planetesimaalien avulla
thumb|right|220px|Tietokonesimulaatio ulkoplaneettojen migraatioista planetesimaalikiekossa. Tietokoneilla mallinnettu tilanne a) Ennen Jupiterin ja Saturnuksen 2:1 resonanssia b) Neptunus vaeltanut kauemmas ja c) Jupiter singonnut planetesimaaleja pois. Jupiterin rata on merkitty vihreällä ympyrällä, Saturnuksen oranssilla, Uranuksen vaaleansinisellä ja Neptunuksen tummansinisellä.
Aurinkokunnan syntyvaiheessa suuret planeetat olivat muodostuttuaan planetesimaalikiekon keskellä Migraatio helpottaa myös Uranuksen ja Neptunuksen synnyn selittämistä. Aikaisempien teorioiden mukaan Uranuksen ja Neptunuksen synty veisi mahdottoman pitkän ajan, koska niiden olisi täytynyt syntyä kaukana Auringosta, missä planetesimaalien kasautuminen on hidasta pitkien kiertoaikojen takia. Kun Saturnus, Uranus ja Neptunus liikkuivat planetesimaalikiekossa, ne sinkosivat komeettoja Aurinkokunnan sisäosiin ja liikkuivat muutaman AU:n ulospäin. Neptunus "työnsi" edellään Kuiperin vyöhykettä, jossa on planetesimaaleja, jäisiä pikkuplaneettoja. Samaan aikaan Jupiter siirtyi samalla mekanismilla kohti Aurinkoa vain muutaman kymmenesosan AU:ta singoten komeettoja ulospäin Oortin pilveen. Migraatio planetesimaalien avulla pysähtyy planetesimaalien höyrystyessä 0,03–0,1 AU:n päässä keskustähdestään. Migraatio pienetää alle 3 Jupiterin massaisen planeetan radan soikeutta, ja kasvattaa tätä suuremman planeetan radan soikeutta. Kuitenkin on epävarmaa, pystytäänkö planetesimaalimigraation avulla selittämään kuumat Jupiterit, sillä ne vaativat 1 Jupiterin massan verran planetesimaaleja ja 0,1 Auringon massan verran kaasua Jupiterin radan sisäpuolella, jotta Jupiter siirtyisi keskustähteensä.
Tyypin I migraatio
Planeetta luo syntyvään kaasukiekkoon tiheysaallon, jonka vetovoima vaikuttaa planeettaan. Planeetan radan ulkopuolella kiertävä tiheysaalto vaikuttaa eri tavoin kuin sisäpuolella. Tämän tyypin migraatio on melko nopea. Kaasusta koostuvassa kiekossa tapahtuu tyypin I migraatiota, kun planeetta ei aukaise kaasukiekkoon aukkoa, jonka syntyminen tavallisimmin pysäyttää planeetan kasvun. Tässä tapauksessa planeetta luo ympäröivään materiakiekkoon suuren tiheysaallon, jonka kanssa planeetta vaikuttaa vetovoimallaan. Tämän tyypin migraation nopeus riippuu luonnollisesti planeetan massasta. Tiheysaallon vääntömomentti muuttaa planeetan rataa. Tällöin migraation tapahtuessa planeetta kerää planetesimaalien lisäksi kaasua ympäristöstään, jos sen vetovoima on kyllin suuri. Planeetta liikkuu kohti keskustähteään 10 000–100 000 vuoden aikaskaalassa. Tämä migraatiotyyppi vaatii että planeetan massan on oltava alle 0,1 (0,3?) Jupiterin massaa tai 0,1–10 Maan massaa ("muutaman Maan massa"). Tämän tyypin migraatio vie planeettaa aina lähemmäs keskustähteään. Uskotaan, että melko pieni massa riittää aukaisemaan aukon kaasukiekkoon. On myös mahdollista, että osa pienistä planeetoista syöksyy migraation mukana tähteen uusien syntyessä. Tämäntyyppinen migraatio ennustaa melko lähellä keskustähteä olevien "supermaitten" olemassaolon. Tämäntyyppistä migraatiota ovat tutkineet Goldreich & Tremaine(1979), Ward (1986, 1997), ja Tanaka et al. (2002).
jossa
\tau_{migI} = Migraation aikaskaala \Sigma = Planetesimaalien pintatiheys Minimimassaisen alkuaurinkosumun pintatiheys Planeetan massa M_{Maa} Maan massa a_{AU} Planeetan etäisyys AU
GeoServer
GeoServer on avoimen lähdekoodin palvelinohjelmisto, jonka tarkoituksena on mahdollistaa geospatiaalisen tiedon jakaminen, käsittely, muokkaus ja hallinnointi.
Migraatioteoria
Tyypin I migraatio
Toinen tyypin I migraation laskukaava
GeoServer
GeoServer tukee huomattavaa määrää avoimista standardeista. Näihin lukeutuvat esimerkiksi Web Feature Service (WFS), Web Map Service (WMS), Web Coverage Service (WCS) ja Web Processing Service (WPS).
GeoServer tukee spatiaalisia tietokantoja, kuten PostGIS, Oracle Spatial, MySQL.
Migraatioteoria
Tyypin I migraatio
Tämän mukaan 10 Maan massainen Jupiterin ydin vaeltaa 10 000 vuodessa Aurinkoon.
Tyypin II ja IIb migraatio
Tyypissä II planeetta aukaisee vetovoimallaan kaasukiekkoon aukon. Tällöin migraatio on hitaampaa. Aukon avautuminen vaatii suurimassaisen planeetan, jonka koko on yli 0,1 Jupiterin massaa tai toisin sanoen yli 30 maan massaa. Tämä migraatiotyyppi selittää kuumien jupitereitten synnyn. Monia kuumia jupitereita on havaittu lähellä keskustähteään. Näissä järjestelmissä kävi niin, että jättiläisplaneetan ydin ehti kasautua normaalia tiheämmässä planetesimaalikiekossa kivestä ja jäästä hyvissä ajoin ennen esiplanetaarisen kiekon kulumista ja oli mahdollista migroitua keskustähteen. Aurinkokunnassa kaasu loppui nopeammin. Planeetan häiriöt vaikuttavat planeetasta poispäin eri suuruisina, viskoosi diffuusio planeettaan päin, eri puolilta eri suuruisina.
Migraation aikaskaala on noin 100 000 – miljoona vuotta eikä riipu planeetan massasta vaan kaasukiekon arvoista. Migroituvan planeetan on oltava 0,1 Jupiterin massaa tai suurempi. Planeetta seuraa kaasukiekon virtausta, ja on vuorovesilukkiutunut avaamaansa aukkoon. Tyypin II migraatiossa planeetta seuraa kiekon kehitystä sen viskoosissa aikaskaalassa. Siihen vaikuttaa kiekon alfa-viskositeetti. Tämän tyypin migraatiossa planeetta liikkuu kohti keskustähteä tai keskustähdestä poispäin.
Planeetta avaa kiekon aukon, jos
Mtähti/Mplaneetta>40*Re eli suunnilleen Saturnuksen massaa suurempi
Tarkempi laskukaava minimimassalle, joka riittää aukon avaamiseen kiekkoon ja nopean tyypin I migraation pysäyttämiseen.
Jossa
Syntyneen aukon leveys on suunnilleen sama kuin kiekon korkeus h.
Migraatio tapahtuu ulospäin, jos kiekon reunan aalto on planeettaa massiivisempi tai massat ovat yhtä suuria. Migraatiota ei tapahdu, jos planeetta on massiivisempi.
Laskukaava migraatio II:lle:
jossa
Migraation Ii aikaskaala, joka on paikka/nopeus a etäisyys keskustähdestä \nu viskositeetti \pi piin arvo \alpha viskoosi alfa-parametri h kiekon korkeus P_{rata} ratakierroksen aika
Korkea kiekon viskositeetti, sitko, alfa-arvo siirtää protoplaneetan nopeasti keskustähden lähelle, matala paljon hitaammin. Tällöin suuriviskositeettiseen kiekkoon aukon avannut planeetta muuttuu tähden lähikiertolaiseksi tai tuhoutuu nopeasti syöksyessään keskustähteensä.
Tämä saattaa tarkoittaa sitä, että planeettakunnan syntyvaiheessa syntyy monia protoplaneettasukupolvia, joita syöksyy keskustähteen. Toisaalta, jos tyypin II migraatio pysähtyy kuumien jupiterien etäisyydellä, näin ei ole. Havainnot viittaavat, että kiekkojen viskoosi arvo α olisi korkea, planeettojen syntyhetkellä yli 1E-2, mutta planeettakunnalle Jupiterin migraation estyminen vaatii alle 1E-4. Niinpä Jupiterin liikkeitä aurinkokunnassa on selitetty sen vuorovaikutuksella muiden planeettojen kanssa.
Tyypin III migraatio
Tämän tyypin migraatiossa planeetan aukaisemaan aukkoon pääsee hevosenkenkäradoille kaasua, jonka kanssa planeetta vuorovaikuttaa. Tämä tyyppi on nopea, aikaskaala 1 000–10 000 vuotta, ehkä jopa 100 vuotta. Migraation suunta, keskustähteen päin vai keskustähdestä poispäin ei riipu kiekon ominaisuuksista vaan aikaisemmasta migraatiohistoriasta. Ilmiö on herkkä kiekon tiheyden jyrkkyydelle. Migraatio pysähtyy kiekon harvoihin kohtiin kun kriittinen tiheys alitetaan. Tämä migraatiotyyppi tekee mahdolliseksi jättiläisplaneettojen siirtymisen 0,1–1,0 AU:n päähän keskustähdestään ja vieläpä maan tyyppisen planeetan säilymisen samoille seuduilla!. Tämä migraatiotyyppi muuttaa tai korvaa tyypin I migraatiota.
Monen kappaleen keskinäiset vuorovaikutukset
Monen suuren kappaleen keskinäiset vuorovaikutukset muuttavat esim. Aurinkoa kiertävien planeettojen ratoja hieman. Aurinkoa kiertävät planeetat vaikuttavat toisiinsa muuttaen toistensa ratoja, tosin nykyisin vain vähän, sillä Aurinkokunta on vakaa. Mutta aurinkokunnan alkuaikojen radat eivät olleet järjestyneet nykyisellä Titius-Boden lain kuvaamalla tavalla ja suuretkin muutokset olivat niissä mahdollisia. Muutoksen aikaskaala on 100 000 – 1 miljoona vuotta tai yli. Nykyisten teorioiden mukaan Uranus ja Neptunus ovat saattaneet asettua nykyisille radoilleen osin Saturnuksen ja/tai Jupiterin vetovoimavaikutuksen takia. Monesti planeetat vaikuttavat toistensa ratoihin silloin kun ovat jossain rataresonanssissa keskenään.
Kuolleet vyöhykkeet
2000-luvulla esitetyn kuolleiden vyöhykkeiden teorian mukaan planeettakunnat synnyttäneissä kertymäkiekoissa on hyvin matalan sitkon alue tai alueita, niin sanottu "kuollut vyöhyke". Kun planeetta saapuu tälle matalan viskositeetin alueelle, se avaa hyvin leveän aukon kiekkoon. Tällöin sen migraatio hidastuu huomattavasti ja samoin sen kasautuminenkin. Tämä johtuu siitä että kaasu liikkuu hyvin hitaasti kuolleessa vyöhykkeessä. Jupiterin kokoisen planeetan migraatiotyyppi vaihtuu tyypistä I tyyppiin II, eli hidastuu ainakin satakertaisesti. Mutta Maan kokoisen planeetan migraatio nopeutuu kuolleessa vyöhykkeessä, mutta saattaa pysähtyä kun planeetta saapuu kuolleen vyöhykkeen sisäpuolelle. Kuollut vyöhyke selittää tämän mukaan sen, mikseivät syntyvät planeetat ajaudu keskustähteensä migraation takia. Useimmiten oletetaan kiekon viskositeetin lähteeksi kiekon pyörimisen ja magneettisuuden aiheuttama viskositetti MRI joka pohjimmiltaan aiheutuu keskustähden säteilystä, lähitähtien säteilystä ja kosmisesta säteilystä aiheuttama viskositeetti. Tällöin matalan viskositeetin alue ulottuu sisäplaneettojen etäisyydeltä suunnilleen 13 AU:n päähän. Kuolleiden vyöhykkeiden teoria ennustaa suurimassaisimmat planeetat kauimmas auringosta. Kuolleiden vyöhykkeiden teoria myös ennustaa planeetan massalle ylärajaksi sen massan, jossa se avaa aukon kuolleeseen vyöhykkeeseen.
Migraatio ja keskustähden metallipitoisuus
Migraatiota tapahtuu helpommin, jos planetesimaalien tiheys on suuri. Jos keskustähden metallipitoisuus on suuri, planetesimaalien tiheys on suuri. Myös suuri kiekon massa kiihdyttää migraatiota. Näin ollen "kuumia jupitereita" havaitaan useammin metallirikkaammilla tähdillä. Jos metallipitoisuus kasvaa 10-kertaiseksi, migraatio nopeutuu kaksinkertaiseksi. . Kuumia Jupitereita ei synny, jos metallipitoisuus on alle 1/3 Auringon metallipitoisuudesta.
Pikkulehtikala
Pikkulehtikala (Pterophyllum leopoldi) on ahvenkaloihin kuuluva kala, jota pidetään myös akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö
Pikkulehtikala kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Se on muuten vaalea, mutta siinä on kolme mustaa raitaa, silmän kohdalla, ruumiin keskellä ja pyrstön lähellä.
Alkuperä
Pikkulehtikala on kotoisin Brasiliasta ja Guyanasta.
Huawei Ascend G630
Huawei Ascend G630 on Huawein valmistama matkapuhelin, jossa 1,2 gigahertsin neliydin suoritin ja 4 Gt tallennustilaa. Puhelin tuli kauppoihin maaliskuussa 2014.
Pikkulehtikala
Käyttäytyminen
Pikkulehtikala on hyvin sävyisä ja rauhallinen, aika arka parvikala. Se sopii hyvin pienten tetrojen ja monnisten kanssa.
Ylä-Keyritty
Ylä-Keyritty on järvi Rautavaaralla Pohjois-Savossa. Pieni osuus siitä kuuluu Pohjois-Karjalan Valtimoon.
Pikkulehtikala
Vesiolot ja ravinto
Pikkulehtikalalle sopiva pH on 6-7, veden kovuus alle kymmenen ja lämpötila 25-29 astetta. Kala tarvitse ravinnokseen paljon eläviä ja pakastettuja hyönteistoukkia ja kuivaruokia.
Ylä-Keyritty
Ylä-Keyritty on 7 km pitkä ja moniosainen, sokkeloinen Keyritynjoen latvajärvi. Se on tunnettu retkeilykohde hiekkarantoineen ja harjuineen. Männikköiset harjut jakavat järven useisiin osiin. Järven rannalla sijaitsee Metsäkartanon loma- ja retkeilykeskus. Siitä alkaa myös Keyrittyjoen melontareitti. Järven ja sitä ympäröivien lampien vesiin on istutettu lohikaloja. Järven rannoilla on monia Natura 2000:een kuuluvia alueita, kuten Kalmansaari, Huutoniemi–Härkölahdenniemi ja Keyritynniemi. Kaikki alueet ovat harjuluonnon ja -maiseman sekä geomorfologisen kohteen suojelualueita, sekä virkistyskäytön kannalta merkittäviä alueita.
Nimitys Kalma-, Kalmo- tai Kalmansaari on niiltä ajoilta, kun vainajat haudattiin tilapäisesti saariin odottamaan kuljetusta kauas lähimpiin kirkkomaihin ja toisaalta suojaan pedoilta. Tuonnimisiä saaria on hyvin paljon lähikuntien alueella.
Honda RC212V
Honda RC212V on nelitahtinen ja 800-kuutioinen ratamoottoripyörä, joka korvasi Honda RC211V, kun MotoGP teki uudistuksia sarjaansa siirtymällä 990-kuutioisista pyöristä pienempiin 800-kuutioisiin. Pyörällä ajettiin kilpaa kausina 2007–2011, jonka aikana sillä voitettiin yksi kuljettajien maailmanmestaruus Casey Stonerin ajamana ja yksi valmistajien maailmanmestaruus. Ennen Stonerin mestaruutta Daniel Pedrosa ajoi pyörällä parhaimmillaan MM-sarjassa toiseksi kausina 2007 ja 2010.
Steinberg (täsmennyssivu)
Steinberg voi tarkoittaa seuraavia:
Artúr Görgey
Artúr Görgey (tai Görgei) (30. tammikuuta 1818 Toporc, Unkari, Itävallan keisarikunta – 20. toukokuuta 1916 Budapest) oli unkarilainen upseeri ja Unkarin vuosien 1848–1849 vallankumouksen kuuluisa sotapäällikkö.
Elämä ja ura
Görgey polveutui protestanttisuuteen kääntyneestä saksilaisesta aatelissuvusta. Vuonna 1837 hän liittyi Unkarin kaartiin Wienissä, jossa hän yhdisti sotilaspalveluksen yliopisto-opintoihin. Vuonna 1845, isänsä kuoltua, hän erosi armeijasta ja omistautui kemian opinnoille Prahassa, minkä jälkeen hän vetäytyi perheensä kartanoihin. Vuoden 1848 vallankumoussodan puhjettua Görgey tarjoutui palvelemaan Unkarin kansallismielistä hallitusta. Hän astui vallankumousarmeijaan kapteenin arvossa, työskenteli aseiden hankinnan parissa ja nousi pian majuriksi ja Tiszan pohjoispuolella sijainneen kansalliskaartin komentajaksi. Hänen ollessaan mukana estämässä Kroatian armeijaa ylittämästä Tonavaa Pestin alapuolella rikas unkarilainen suurmoguli, Habsburgeja kannattanut kreivi Zichy joutui Görgeyn käsiin, ja Görgey järjesti, että hänet asetettiin sotaoikeuteen syytettynä maanpetoksesta ja hirtettiin.