cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Torpan piiri
Torpan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Tommola (täsmennyssivu)
Tommola tarkoittaa:
Peter Ashdown
Peter Hawthorn Ashdown (s. 16. lokakuuta 1934, Danbury, Essex) on brittiläinen entinen Formula 1 -kuljettaja. Ashdown osallistui yhteen kilpailuun Cooper-tallissa kaudella. Kyseinen kilpailu oli Britannian Grand Prix 1959. Ashdown oli kilpailun 12.
Raittijärvi
Raittijärvi on saamelaiskylä Enontekiöllä Käsivarren erämaa-alueen sisällä Raittijärven (saam. Ávžžášjávri) rannalla. Kylässä asutaan lähes ympärivuotisesti. Kylään johtaa noin 40 km pitkä polkutie, joka lähtee valtatieltä 21 Saarikosken kohdalta.
Raittijärvi on yksi Suomen korkeimmalla sijaitsevista asuinpaikoista, noin 545 metriä merenpinnan yläpuolella. Raittijärvellä on seitsemän taloa, joista osassa asutaan ympäri vuoden. Asukkaat ovat pääasiassa poromiehiä perheineen.
Raittijärvelle johti puhelinlinja vielä 1990-luvulla, mutta se on purettu ja pylväät katkaistu. Sama linja haarautui Munnikurkkion rajavartioasemalle lähelle Norjan rajaa. Ennen poromiehillä oli valtion tukema lentoyhteys vesitasoilla Raittijärvelle, mutta nyttemmin siitä on kustannussyistä luovuttu ja matkat kuljetaan moottoriajoneuvoilla.
Jakola
Jakola on kylä Imatran kaupungissa. Aiemmin se on kuulunut pääosin luovutetulle alueelle jääneeseen Jääsken pitäjään. Kylä sijaitsee nykyisen itärajan tuntumassa, lähellä Imatran taajama-aluetta. Alueella on omakotiasutusta.
Petteri Punakuono ja kadonneiden lelujen salaisuus
Petteri Punakuono ja kadonneiden lelujen salaisuus on yhdysvaltalainen animaatioelokuva vuodelta 2001. Elokuvassa Joulupukin luottoporon, Petteri Punakuonon, täytyy selvittää tonttujen valmistamien lahjalelujen selittämätön katoaminen, jotta maailman lapset eivät joutuisi pettymään jouluna.
Ammattitutkintostipendi
Ammattitutkintostipendi voidaan myöntää kertakorvauksena henkilölle, joka on suorittanut ammatillisen perustutkinnon, ammattitutkinnon tai erikoisammattitutkinnon. Stipendin myöntää Työllisyysrahasto.
Ammattitutkintostipendin voi saada henkilö, joka
Kieli maanpaossa
Kieli maanpaossa on unkarilaisen Nobel-kirjailija Imre Kertészin kaksi puhetta sisältävä lyhyt kirja, jonka on julkaissut Otava vuonna 2003. ”Kieli maanpaossa” on ilmestynyt esseekokoelmassa A száműzött nyelv (2001). ”Heureka!” on Kertészin Nobel-puhe vuodelta 2002
Pariisi–Nizza-ajo 2009
Pariisi–Nizza-ajo 2009 oli järjestyksessään 67. maantiepyöräilyn Pariisi–Nizza-ajo. Etappikilpailu alkoi henkilökohtaisella aika-ajolla Amilly'ssa 8. maaliskuuta ja päättyi Nizzaan 15. maaliskuuta 2009.
Ammattitutkintostipendi
Ammattitutkintostipendiä on haettava viimeistään vuoden kuluessa tutkinnon suorittamisesta. Stipendin suuruus on 400 euroa, eikä siitä makseta veroa.
Honkola
Honkola voi tarkoittaa seuraavia:
Ammattitutkintostipendi
Vuonna 2019 myönteisiä ammattitutkintostipendipäätöksiä annettiin 26 189 kpl. Stipendejä maksettiin yhteensä 10,5 miljoonaa euroa.
Ammattitutkintostipendi myönnetään 1.1.2018 alkaen ammatillisesta koulutuksesta annetun lain 531/2017 mukaisesti.
Pariisi–Nizza-ajo 2009
Luis León Sánchez voitti kilpailun tehtyään ratkaisevan irtioton seitsemännellä etapilla. Hän kukisti Fränk Schleckin kokonaiskilpailussa minuutilla, Sylvain Chavanel sijoittui kolmanneksi. Vuoden 2007 voittaja Alberto Contador jäi kokonaiskilpailussa neljänneksi hävittyään Sánchezille seitsemännellä osuudella lähes kolme minuuttia.
Cheondogyolainen Ch'ôngu -puolue
Ideologia
Puolueen ideologia perustuu korealaiseen Cheondogyo-uskontoon. 1800-luvun loppupuolella syntynyt Cheondogyo on synkretistinen uskonto, joka yhdistää piirteitä Korean perinteisistä luonnonuskonnoista, taolaisuudesta, buddhalaisuudesta ja kristinuskosta. Cheondogyossa on runsaasti kansallismielisiä piirteitä.
Perustaminen
Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolue perustettiin pian toisen maailmansodan päättymisen 5. helmikuuta 1946 jälkeen Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä pohjoisella Korean niemimaalla. Puolueen perustaja ja ensimmäinen puheenjohtaja oli Kim Tarhyon.
Liikkeen kannattajat muodostivat japanilaisvastaisen kansallismielisen liikkeen ytimen 1900-luvun alussa. 1945 liikkeellä oli noin 1,5 miljoonaa kannattajaa Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeellä; se oli kristinuskon jälkeen toiseksi suurin uskontokunta alueella. Jo muutama kuukausi Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolueen perustamisen jälkeen siihen kuului 98 000 jäsentä. Se oli jäsenmäärältään suurempi puolue kuin kommunistinen puolue. Joulukuussa 1946 puolueeseen kuului jo 204 387 jäsentä.
Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolue kuului 22. heinäkuuta perustettuun Demokraattiseen isänmaan yhdistämisen rintamaan sen alusta saakka. Se siis tuki Korean kommunistista puoluetta sen pyrkiessä luomaan Neuvostoliiton miehitysvyöhykkeelle "demokraattisen ja antifasistisen" yhteiskuntajärjestelmän (mikä käytännössä tarkoitti kommunistisen puolueen johtamaa sosialistista yhteiskuntaa). Kun Korean demokraattinen kansantasavalta muodostettiin virallisesti 1948, puolueelle annettiin 16,5 % parlamentin, Korkeimman kansanneuvoston, paikoista.
Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolueen asema muuttui kuitenkin pian vaikeammaksi Korean demokraattisen kansantasavallan kiristyvässä ilmapiirissä. Korean työväenpuolueen johto ei luottanut uskonnolliseen liikkeeseen nojaavaan puolueeseen, jossa he näkivät mahdollisen vastavallankumouksellisen vastarintapesäkkeen. Erityisen epäilyttävää oli se, että puolue piti edelleen yhteyttä etelässä Korean tasavallassa asuviin uskonveljiinsä, joiden ideologia usein oli tiukan kansallismielistä ja antikommunistista. Tammikuussa 1948 Cheondogyo-liikkeen johto etelässä päätti järjestää suuren kommunismin vastaisen mielenosoituksen pohjoisen pääkaupungissa Pjongjangissa 1. maaliskuuta. Mielenosoitus tietenkin estettiin pohjoisen vallanpitäjien taholta, ja suuri osa puolueen jäsenistä pidätettiin.
Korean sodan jälkeen
Korean sodan aikana Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolue ja sen johtaja Kim Tarhyon tukivat aktiivisesti Korean demokraattisen kansantasavallan sotaponnistuksia. Siitä huolimatta puolue oli vallanpitäjien silmissä epäilyttävä. Vuonna 1954 valtio peruutti puolueelle kuuluvan puoluetuen. Puolueessa oli tuolloin vielä arviolta 1 700–3 000 jäsentä ja 200 täysipäivästä puoluevirkailijaa. Vuonna 1958 puolueen jäsenistö joutui uuden puhdistuksen kohteeksi. Puolueen johtoa, myös sen puheenjohtaja Kim Tarhyonia, syytettiin vehkeilystä valtion johtoa vastaan (samanlaisia syytteitä kohdistui myös toiseen blokkipuolueeseen, Korean demokraattiseen puolueeseen). Helmikuussa 1958 he tunnustivat syyllisyytensä ja heidän parlamentaarinen immuniteettinsa poistettiin. Puolueen johto luultavasti teloitettiin, vaikka heidän lopullisesta kohtalostaan ei olekaan saatu varmuutta.
Vuoden 1958 puhdistuksen jälkeen Cheondogyolainen Ch'ŏngu -puolue käytännössä lakkasi olemasta itsenäisenä poliittisena toimijana Korean demokraattisessa kansantasavallassa. Puolueella ei enää ollut paikallistason toimintaa, sillä oli vain valtakunnallinen johto. Puolue on olemassa nykyäänkin, mutta on epäselvää, kuinka paljon sillä on jäseniä ja onko sillä ylipäänsä omaa itsenäistä toimintaa. Täten se eroaa entisen Saksan demokraattisen tasavallan blokkipuolueista, joilla oli oma jäsenistö ja itsenäistä toimintaa yhteiskunnan eri tasoilla ja aloilla. Puolueen nykyinen puheenjohtaja on Ryu Mi Yong.
Like Father, Son and Holy Spirit
Like Father, Son and Holy Spirit on vuonna 1993 ilmestynyt suomalaisen Dead City Klowns -yhtyeen toinen albumi. Kappaleet Sweet Insanity ja Something Will Happen julkaistiin myöhemmin uusina versioina vuoden 2014 Sweet Insanity EP:llä.
Tunan piiri
Tunan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Forti
300px|thumb|Forti FG01 [[Britannian Grand Prix 1995|Britannian Grand Prix:ssa 1995 kuljettajanaan Roberto Moreno]] Forti, tai Forti Corse, oli vuosina 1995 ja 1996 toiminut italialainen Formula 1 -talli, jonka perustivat jo 1970-luvulla italialaiset liikemiehet Guido Forti ja Paolo Guerci.
Ensimmäinen kausi F1-sarjassa 1995
Aiemmin, jopa menestyksekkäästi, Formula 3- ja Formula 3000 -sarjoissa toiminut talli nousi kaudeksi 1995 Formula 1 -sarjaan. Rahoittajina toimivat suurimmalta osin tallin edellisen vuoden F3000-kuljettajan, Pedro Dinizin, tukijoukot. Dinizin perhe omisti Brasiliassa kauppoja, joten perheellä oli yhteyksiä liike-elämään, mikä auttoi Diniziä saamaan sponsoreita. Tallin toiseksi kuljettajaksi valittiin Roberto Moreno.
Parmalatin ja Marlboron brasilialaisten tytäryhtiöiden tukeman Fortin talous oli vahvemmissa kantimissa kuin muilla pienillä talleilla, kuten Minardilla, Pacificilla ja Simtekillä. Tallin auto FG01 oli kuitenkin ylipainoinen ja vanhanaikainen. Alkukaudesta Forti-kuljettajien piti esimerkiksi käyttää vaihteiden vaihtamiseen vaihdekeppiä, jota ei enää nykyaikaisissa F1-autoissa ollut. Auto oli toivottoman hidas, eikä siitä ollut aluksi vastusta edes Pacificille puhumattakaan Simtekistä. Tallin talouden ollessa kuitenkin vahva Forti pystyi kehittämään autoaan enemmän kuin esimerkiksi Pacific. Tulokastalliksi auto oli kuitenkin erittäin luotettava, joten Diniz ja Moreno pääsivät usein maaliin.
Simtekin pudottua pois Monacon Grand Prix'n jälkeen Forti jäi taistelemaan Pacificin kanssa. Vähitellen Diniz ja Moreno saavuttivat Pacificin suoritustason. Loppukaudesta Fortit sekä Monterminin ohjastama Pacific kävivätkin tasaisia kamppailuja keskenään. Lähtöruudukossa Fortin asemat paranivat, kun Pacificin täytyi loppukaudesta turvautua Gachot'n asemesta hitaisiin maksukuljettajiin, Lavaggiin ja Deletraziin.
Australian Grand Prix'ssa Diniz ajoi tallin lyhyen F1-historian parhaan tuloksen sijoittumalla juuri pistesijojen ulkopuolelle, seitsemänneksi, Pedro Lamyn jälkeen. Lamylle Diniz kuitenkin hävisi useamman kierroksen.
Vuosi 1996 ja ongelmat
Kauden alku kuitenkin todisti sen, mitä odotettiinkin. Fortista ei ollut vastusta Minardille, Arrowsille saati Tyrrellille. Lisäksi uusi 107 prosentin sääntö osoittautui haasteeksi, joka pudotti Fortit usein lähtöruudukosta.
Tulevaisuus alkoi näyttää paremmalta, kun Espanjan Grand Prix'hin Forti sai tutun keltaisen värityksen tilalle valko-vihreän maalauksen uuden yhteistyökumppanin ansiosta. Guido Forti myi tallin osake-enemmistön irlantilaiselle FinFirstille. Myynnin seurauksena auton kylkiin ilmestyivät Shannonin ja helikopterivalmistaja Sokolin mainokset. Tallin talous ja tulevaisuus vaikuttivat turvatuilta. Badoer ja Montermini karsiutuivat Espanjassa, mutta Kanadassa Badoer voitti aika-ajossa Monterminin lisäksi jopa Arrowsin Rossetin. Taustalla kuitenkin oli ongelmia.
FinFirst ei ollut maksanut Fortille sovittuja rahoja, ja tallin kassa tyhjeni siten, ettei talli pystynyt maksamaan Cosworthille moottoreiden leasing-maksuja. Tilanne paheni Fortin ja FinFirstin riidellessä niin, että talli oli kyllä paikalla Saksan Grand Prix'ssa, mutta Cosworth ei suostunut antamaan tallille moottoreita maksurästien vuoksi. Kumpikaan kuljettaja ei ajanut harjoituksissa, ja Montermini seurasi aika-ajot Ferrarin varikkopilttuussa niin sanotusti siviilit päällä.
Saksan Grand Prix'n jälkeen tallia ei enää kilpailuihin ilmestynyt, vaikka Guido Forti sai myöhemmin oikeusteitse takaisin määräysvallan Forti Corse -yhtiössä. Varattomana talli ei kuitenkaan pystynyt palaamaan.
Rationalismi (tietoteoria)
Rationalismi (, ’laskeminen’, ’järki’, ’harkinta’) eli järkeisajattelu tai järkeistieto on tietoteoreettinen näkemys, jonka mukaan tiedon lähteenä on ensi sijassa järki eikä kokemus, dogmi tai usko. Tunnetuimmilla filosofisen rationalismin edustajilla järjen antamasta tiedosta voidaan loogisen deduktion avulla johtaa kokonainen filosofinen järjestelmä. Rationalismin vastakkaisena kantana filosofiassa on perinteisesti ollut empirismi. Monet tietoteoriat ovat jonkinlaisia yhdistelmiä empirismistä ja rationalismista.
Nykyään rationalismi liittyy lähinnä logiikan ja matematiikan filosofiaan. Logiikkaa ja matematiikkaa ei voi tutkia luontoa havainnoimalla vaan pelkästään järkeä käyttämällä.
Rationalismi ja empirismi
Rationalismia on olemassa eri muodoissa, lähtien maltillisesta lähestymistavasta, jonka mukaan ”järjellä on etusija muihin tiedon hankkimisen keinoihin nähden”, aina radikaalimpaan näkemykseen, jonka mukaan järki on ”ainoa tie tietoon”. Eri konteksteissa rationalismi asettuu joko ilmoitusta (kuten uskonnoissa) tai tunteita ja tuntemuksia (kuten etiikassa) vastaan. Filosofiassa rationalismi asetetaan kuitenkin yleensä vastakkain aistihavaintoihin perustuvan empiirisen tiedonhankinnan kanssa. Tarkasti ottaen nämä lähestymistavat eivät kuitenkaan ole toisensa poissulkevia, ja filosofi voi olla sekä rationalisti että empiristi.
Jotkut rationalistit ovat katsoneet, että kaikki mahdollinen tieto voidaan johtaa deduktiivisella päättelyllä fundamentalistisista perusteista, kuten geometrian aksioomista. Tämä näkemys kuvaa erityisesti Baruch Spinozan ja Gottfried Leibnizin ajattelua. He kehittivät rationalismia vastatakseen René Descartesin esiin nostamiin tietoteoreettisiin ja metafyysisiin ongelmiin. Sekä Spinoza että Leibniz katsoivat, että kaikki tieto, mukaan lukien tieteellinen tieto, oli periaatteessa saavutettavissa pelkästään järkeä käyttämällä, vaikka kumpikin havaitsi, ettei se ollut käytännössä mahdollista ihmisille muuten kuin joillain erityisillä alueilla, kuten matematiikassa. Toisaalta Leibniz myönsi, että ”olemme kaikki empiristejä kolmessa neljäsosaa toiminnassamme”.
Historia
Rationalismin alkuperäiset juuret kulkevat aina elealaisiin filosofeihin, pythagoralaisiin ja Platoniin asti. Elealaiselle Parmenideelle rationaalisuus tarkoitti ennen kaikkea tehtyjen päätelmien ristiriidattomuutta. Tavoitellessaan ristiriidattomuutta hän päätyi ensimmäisenä filosofina voimakkaaseen ristiriitaan arkikokemusten kanssa. Platonin ideaoppi, joka perustui osittain Parmenideen ajatuksiin, perustui samoin puhtaasti rationalistisille lähtökohdille. Hänen järjen itseriittoisuutta koskevista ajatuksistaan tuli myöhemmän rationalismin perusta.
Tieteellisen vallankumouksen myötä rationalismi liitettiin matemaattisten menetelmien hyödyntämiseen filosofiassa. Uudella ajalla rationalismin edustajia ovat olleet erityisesti 1600-luvun filosofit Descartes, Spinoza ja Leibniz, jotka edustavat mannermaista rationalismia. Heidän ajattelussaan järjellä saavutettavista perusperiaatteista johdetaan loogisesti uusia periaatteita, ja tällä tavoin luodaan filosofinen ja tieteellinen järjestelmä, joka selittää monia filosofian keskeisiä kysymyksiä ja luo pohjaa tieteelliselle tutkimukselle. Näin ollen tieteellistä tutkimusta aistein havaittavassa todellisuudessa ohjaavat periaatteet olisivat yhtä vakaalla pohjalla ja luonteeltaan samanlaisia kuin matematiikan tai käsiteajattelun sisällä tapahtuvat loogiset päätelmät.
Sokrates (n. 470–399) ja Platon (427–347)
Sokrates ajatteli, että ennen kuin kukaan saattoi ymmärtää todellisuutta, heidän tuli ensin ymmärtää itseänsä. Ainoa keino, miten tämä saattoi onnistua, oli rationaalinen ajattelu. Sokrates ei julkaissut omia ajatuksiaan kirjoituksina, mutta keskusteli filosofiasta muiden kanssa. Hän saattoi aloittaa esittämällä ainakin näennäisesti vastattavissa olevan jotakin filosofista ongelmaa käsitelleen kysymyksen, johon muut yrittivät vastata. Tämän jälkeen hän esitti kysymyksiä, kunnes kaikki ristiriidat oli ratkaistu tai kunnes toinen osapuoli saattoi vain myöntää, ettei tiedä vastausta — millä tavalla suurin osa keskusteluista päättyi. Sokrates ei väittänyt tietävänsä vastauksia, mutta se ei estänyt pyrkimästä totuuteen tällaista kriittistä ja rationaalista pelkkää ihmisjärkeä hyödyntävää menetelmää käyttäen.
Sokrateen jälkeen hänen oppilaansa Platon kehitti dialektiikkaa edelleen. Perustavana ajatuksena Platonilla oli kaikessa filosofiassaan aina se, että aistien avulla saavutettu tieto on aina epävarmaa ja epäpuhdasta, ja että ainoastaan mietiskelevä sielu voi saavuttaa todellista tietoa. Ainoastaan tällaisella tiedolla on tieteellistä ja eettistä merkitystä. Hän jakoi todellisuuden tällä tavoin kahteen tasoon, aistien tavoittamaan aineelliseen todellisuuteen ja pelkästään ihmisjärjen tavoitettavissa olevaan ideoiden todellisuuteen.
Uusplatonismi
Uusplatonismi on nykyaikainen nimitys 200-luvulla syntyneelle filosofiselle koulukunnalle, jonka filosofia perustui Platonin ja häntä seuranneiden platonistien opetuksiin. Uusplatonismi syntyi ennen kaikkea Plotinoksen muotoilemana. Uusplatonilaiset kehittivät platonististen opetusten pohjalle monimutkaisen kosmologisen hierarkian, joka koostui sanoin kuvaamattoman Ykseyden sekä aineellisen kaikkeuden ja ihmiskunnan välillä olevista välittävistä tasoista, hypostaaseista. Uusplatonilaiset katsoivat, että filosofin tavoitteena oli kohota tasojen kautta kohti Ykseyttä, vapautua aineellisuudesta ja siirtyä puhtaan järjen tasolle, lopulta sulautuen Ykseyden kanssa mystisessä ykseydessä.
Uusplatonismi vaikutti keskiajan kristilliseen filosofiaan, mutta yhtä lailla myös islamilaisiin ja juutalaisiin ajattelijoihin. Uusplatonistinen ajattelu koki uuden tulemisen lännessä renessanssin aikana.
Studtiitti
Studtiitti raportoitiin ensimmäisen kerran mineraalinäytteistä 1947 Shinkolobwe-kaivoksesta, Kongon demokraattisesta tasavallasta, ja se nimettiin geologi Franz Edward Studtin mukaan. Sittemmin studtiittia on löytynyt myös muista uraaniesiintymistä sekä muun muassa Tšernobylin ydinvoimalaitoksen polttoainelaavan pinnalta. Sitä pidetään myös mahdollisena käytetyn ydinpolttoaineen pitkäaikaissäilytyksen alteraatiofaasina.
Rationalismi (tietoteoria)
Mannermainen rationalismi
thumb|160px|[[René Descartes]] thumb|160px|[[Baruch Spinoza]] thumb|160px|[[Gottfried Leibniz|Gottfried Wilhelm Leibniz]]
René Descartes (1596–1650)
Menetelmän seurauksena Descartes esitti, että järki yksin määritti tiedon, ja tämä voitiin tehdä aisteista riippumatta. Hän esimerkiksi päätyi kuuluisaan lausumaansa cogito ergo sum (”ajattelen, siis olen”) on apriorisella päättelyllä, ei johtamalla kokemuksesta. Descartesille tämä menetelmä oli kumoamaton periaate, jonka päälle kaikki muu tieto voitiin rakentaa. Descartes kannatti myös metafyysistä dualismia, joka erotti ihmisruumiin substanssin (res extensa) ja mielen tai sielun (res cogitans). Tämä keskeinen mielen ja ruumiin ongelma jäi ratkaisemattomaksi.
Baruch Spinoza (1632–1677)
Baruch Spinoza tarjosi oman ratkaisunsa mielen ja ruumiin ongelmaan ja määritti Jumalan (äärettömän substanssin) ja maailman (äärellisen substanssin) väliset suhteet. Hänen johtopäätöksensä oli, että Jumala oli välttämättömyydestä ainoa olemassa oleva olento, ja empiirinen todellisuus oli vain Jumalan äärettömien ominaisuuksien muunnelmia. Ihmiset ovat tietoisia näistä ominaisuuksista ajattelun ja järkeilyn avulla. Spinoza katsoi panteistisesti, että Jumala oli koko luonto, tai deus sive natura (”Jumala tai luonto”). Hän katsoi, että maailma oli täysin deterministinen.
Gottfried Leibniz (1646–1716)
Leibniz oli viimeinen suurista rationalisteista. Hän vaikutti merkittävästi myös monilla muilla aloilla, kuten matematiikassa. Hän hylkäsi kartesiolaisen dualismin ja kielsi aineellisen todellisuuden olemassaolon. Leibnizin mukaan oli olemassa äärettömän monia yksinkertaisia substansseja, joita hän kutsui monadeiksi, mahdollisesti lainaten termin Anne Conwayltä. Teoria oli kehitetty vastaukseksi sekä Descartesille että Spinozalle. Leibnizin mukaan monadit olivat todellisuuden perustavanlaatuisia osasia, jotka koostuivat sekä liikkumattomista että liikkuvista osista. Nämä monadit edustivat kaikkeutta, vaikkeivät ne olleet kausaliteetille tai luonnonlaeille. Kaikkeudessa ilmenevän kausaliteetin hän selitti ennalta-asetetun harmonian avulla.
Immanuel Kant (1724–1804)
Immanuel Kant aloitti perinteisenä rationalistina, opiskeltuaan rationalististen Leibnizin ja Christian Wolffin filosofiaa. Luettuaan David Humen teoksia, jotka ”herättivät hänet dogmaattisesta unesta”, hän kehitti kuitenkin oman omalaatuisen ja vaikutusvaltaisen rationalisminsa, joka pyrki muodostamaan synteesin perinteisten rationalististen ja empirististen perinteiden välille.
Tvetan piiri
Tvetan piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Bundesverwaltungsgericht
Bundesverwaltungsgericht on saksankielinen nimitys liittovaltion hallinto-oikeudelle.
Honkola (Urjala)
Honkola on kylä Urjalan kunnan pohjoisosassa eteläisellä Pirkanmaalla. Kylän keskeisin maamerkki on Honkolan kartanon päätila Honkola, jonka pinta-ala on 1 520 ha. Tilan pinta-alaan sisältyy vesialuetta 42,78 ha Kortejärvessä. Kylän yhteinen vesialue on Kikurinjärvessä 54 ha.
Entinen kansakoulu paloi vuonna 1989 ja samassa yhteydessä koulupiiri lakkautettiin. Jäljelle jääneen kiinteistön kunta lahjoitti kyläläisten käyttöön vuoden vaihteessa 2007–08.
Kylässä on runsas valkohäntäpeurakanta.
Honkolan silloisen kyläyhteisön väitetään olleen esikuvana kartanon vaikutuspiirissä syntyneen ja nuoruutensa viettäneen kirjailija Väinö Linnan romaanisarjassa Täällä Pohjantähden alla kuvatulle Pentinkulmalle.
Honkolan postinumero on 31730. Julkisista palveluista on jäljellä postinjakelu ja vanhusten kodinhoitopalvelut. Kylän läpi kulkee yhdystie 2981.
Kylässä on kartanon mailla laajoja ensimmäisen maailmansodan aikaisia vallihautoja Jänismäessä, Moukulanmäessä ja Vallimäessä. Jänismäessä juoksuhaudat ovat erityisen syviä ja kallioon louhittuja.
Kylän korkein kohta on 143,2 metriä merenpinnasta.
Honkolan länsipuolella on aiemmin sijainnut pappila, josta muistona ovat entinen päärakennus ja kivinavetta. Furuhjelmit ostivat päärakennuksen tontteineen Honkolan kartanolle vuonna 1963. Vanha kivinavetta myytiin paikalliselle pienviljelijälle. Pappilan tila muodostaa oman maarekisterikylän, josta on lohkottu torpparivapautuslain perusteella ja viime sotien jälkeen maanhankintalain mukaisesti asutustiloja, uudistiloja sekä mäkitupia.
Pappilan tilasta on jäljellä kahteen osaan jakautuva metsäpalsta, jonka pinta-ala on 186 hehtaaria. Urjalan Seurakunta on saanut siihen lainhuudon 23. tammikuuta 1998. Tila oli kruununluontoinen 31. joulukuuta 1996 asti. Pappila on perustettu Vahosen kylään ja on sijainnut samalla paikalla 1600-luvulta lähtien, mutta myöhemmin se rekisteröitiin omaksi maarekisterikyläkseen Honkolan ja Vahosen väliin.
Avoin data
Avoin data on dataa, joka on avoimesti kenen tahansa saatavilla, hyödynnettävissä, muokattavissa ja jaettavissa mihin tahansa käyttötarkoitukseen, myös kaupallisesti. Avoin data lisensoidaan avoimella lisenssillä.
Määritelmä
Avoimuuteen sisältyy kaksi tärkeää elementtiä: Digitaalisen tiedon määrän kasvaminen räjähdysmäisesti on avannut uusia mahdollisuuksia datan hyödyntämiseen. Avointa dataa voidaan käyttää paitsi organisaation itsensä kehittämiseen, myös lukuisiin yhteisen hyvän projekteihin ja tutkimuksiin. Avoin data voi olla esimerkiksi sää- ja ilmanlaatutietoja, julkisen liikenteen aikatauluja, väestönlaskentatilastoja ja palvelun käyttötilastoja. Avoimen datan hyödyiksi lasketaan muun muassa syvällisemmät analysointi- ja havainnointimahdollisuudet, organisaation käytäntöjen tehostaminen, tehokkaampi kansalaisvaikuttaminen ja tuotteiden kehittäminen.
EU:n alaisen European Data Commissionin tekemän selvityksen mukaan avoimen datan parissa työskentely voi tuoda Euroopan unionin alueelle jopa 100 000 työpaikkaa ja yli 75 miljardin euron tuoton.
Datan avaamisen rajoituksia
Datan avaamiselle on omat rajoituksensa. Rajoitteita ovat muun muassa juridiset rajoitteet, kuten yleinen tietosuoja-asetus ja tietosuojalaki (1050/2018), jotka määrittelevät, miten henkilötietoja on käsiteltävä. Avattu data ei myöskään saa olla uhka kansalliselle turvallisuudelle. Salassa pidettäviä tietoja voidaan joissakin tapauksissa kuitenkin käsitellä niin, että niistä tulee anonyymejä ja julkaisukelpoisia.
Lisäksi tiedon julkaisemista saattavat rajoittaa tekijänoikeudet tai käyttöoikeudet. Tällaisia tapauksia ovat esimerkiksi lähteiden käyttäminen ja tietojärjestelmien käyttöoikeuksien rajallisuus.
Milloin data ei ole avointa?
Datan avoimuus ei toteudu, jos tietoon pääsyä rajataan jotakin mekanismia hyödyntäen. Tällaisia mekanismeja ovat esimerkiksi tiedon maksullisuus, rekisteröitymisen vaatiminen ja jäsenkannan mahdollinen valikoiminen, patenttien, salauksien tai tekijänoikeuksien hyödyntäminen informaation käytön estämiseen sekä tietoon pääsyn ja sen käytön määräaikaistaminen.
Avoin data Suomessa
Suomea pidetään maailman johtavana maana avoimen hallinnon osalta ja avoimen datan edelläkävijänä. Hallinnon avoimuutta maailmanlaajuisesti mittaava Global Open Data Index sijoitti Suomen listallaan viidenneksi.
Suomessa Digi- ja väestötietoviraston ylläpitämässä Avoindata.fi-palvelussa julkaistaan keskitetysti Suomen hallinnon tuottamaa julkista dataa tarkoituksena edistää hallinnon läpinäkyvyyttä ja avoimen datan löydettävyyttä tutkimuksen, liiketoiminnan ja toiminnan kehityksen tueksi. Palvelussa voivat halutessaan julkaista dataansa myös yritykset. Palvelu syntyi vuonna 2014 osana Valtiovarainministeriön avoimen tiedon ohjelmaa.
Jämijärven valuma-alue
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Jyllinjoen alue (35.541, 41 km²), Jämijärven alue (35.542, 83 km²), Naurisjoen alue (35.543, 47 km²), Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544, 73 km²), Koikonojan valuma-alue (35.545, 24 km²), Taulunojan valuma-alue (35.546, 22 km²) ja Palojoen valuma-alue (35.547, 108 km²).
Alla olevan esityksen pohjana on käytetty viranomaisille tarkoitettua tietohallintojärjestelmää SYKE:ttä ja Kansalaisen karttapaikkaa.
Jyllinjoen alue (35.541)
Jämijärven laskujoki Jyllinjoki laskee Kyrösjärveen. Alajuoksulla se virtaa Yläinenlammin vierestä ja Alainenlammin läpi. Joen yläjuoksulla on Jyllin kylässä aivan joen uoman läheisyydessä vielä kolmas järvi Salavanjärvi, jonka laskuoja yhtyy jokeen vasemmalta.
Jämijärven alue (35.542)
Jämijärveen laskevat lyhyet ojat katsotaan kuuluvan Jämijärven alueeseen. Jämijärven eteläpuolella kulkee varsin lähellä Hämeenkangas, joka selvästi patoaa Jämijärven vedet harjun pohjoispuolelle. Hämeenkangas vaikuttaa myös Jyllinjoen kulkuun. Ainoa järvi, joka laskee Jämijärveen etelän puolelta, on suurehko Mertiöjärvi. Etelästä on laskenut siihen toinenkin järvi, mutta tämä Pihnarinlammi on kuivatettu kosteikoksi. Pohjoispuolelta Jämijärven länsialtaan Tervalahteen laskee pieni Tervalampi, jota on myös laskettu hieman. Länsialtaaseen laskee myös Jämijärven keskustassa sijaitseva Loukkulampi, jonka vierestä juoksee Saari- ja Mustakeitaan sekä Alisen- ja Ylisen Teerilampien yhteinen laskuoja. Järven itäaltaaseen laskee lyhyen ojan kautta Ainajärvi.
Naurisjoen alue (35.543)
Naurisjoen alueen laskujoki on alajuoksulla nimeltään Naurisjoki, joka laskee Jämijärven Palolahteen. Naurisjokeen yhtyy oikealta, noin neljä kilometriä ennen joen suuta, Taulunoja, joka on Taulunojan valuma-alueen laskuoja. Yhtymäkohdan yläpuolella Naurisjokea riittää vielä 17 kilometriä. Alueen ylärajalla jokeen yhtyy Kivijoki-Jämijoki valuma-alueen lasku-uoma, jota kutsutaan sekä Kivijoeksi että Jämijoeksi. Naurisjoen alueella ei ole järviä.
Joki toimii Nauriskylän seudulla myös Kankaanpään ja Jämijärven rajajokena.
Kivijoen-Jämijoen valuma-alue (35.544)
Valuma-alueen laskujoki on nimeltään Kivijoki tai toiselta nimeltään Jämijoki. Valuma-alueen alarajalle yhtyy pääuomaan Pohjankankaalta virtaava suo-oja, jonka päässä sijaitsee Suonreittenkeidas ja Korvajärvi. Pääuoma on 18 kilometriä pitkä ja sen lähdejärvenä toimii Iso Kivijärvi. Joen valuma-alue on suuri ja koostuu pääasiassa laajoista suoalueista. Soita on otettu turvetuotantoon ja esimerkiksi Honkakeitaalla on laaja tuotantoalue, jonka kainalossa sijaitsee Röömi niminen lampi.
Koikonojan valuma-alue (35.545)
Jämijärven länsipäässä olevaan Sauvalahteen laskee Koikonoja, joka tuo vettä lähinnä Jämijärven lounaispuolella olevilta Hämeenkankaan mutkan rinnesoilta. Valuma-alueella ei ole järviä.
Taulunojan valuma-alue (35.546)
Taulunoja yhtyy Naurisjokeen oikealta Taulunkylän kohdalla. Oja on 3,7 kilometriä pitkä ja se on Valkiajärven laskuoja. Valkiajärvi sijaitsee Niinisalon varuskunnan itäpuolella. Samalla valuma-alueella, noin 2,5 kilometriä Valkiajärvestä pohjoiseen, sijaitsee Likolampi, joka on jääkaudella harjuun jäänyt suppa.
Palojoen valuma-alue (35.547)
Palojoen valuma-alueen laskujoki on Palojoki, joka laskee Jämijärven Palolahteen Naurisjoen suun viereen. Jos ajatellaan Palolammin olevan joen lähdejärvi, tulee laskujoesta 20 kilometriä pitkä. Joen latvaa kutsutaan Kahilanluomaksi ja ojan alajuoksulle yhtyy oikealta Ojanperänluoma, joka tuo vesiä Jämiänkeitaan suurilta soilta. Palojoen alajuoksulla siihen yhtyy Korvenkylässä vasemmalta Tyykköönoja, jonka latvaosaa kutsutaan myös Myllyojaksi. Se on Tyykköönjärven laskuoja.
Antje Harvey
thumb|right|250px|Antje Harvey (1990) Antje Harvey (o.s. Misersky, s. 10. toukokuuta 1967 Magdeburg) on saksalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä, maastohiihtäjä ja olympiavoittaja.
Misersky aloitti uransa maastohiihtäjänä DDR:n joukkueessa, jossa hän voitti pronssia viestissä Seefeldissä 1985. Hän oli maansa mestari 5 km ja 20 km matkoilla, mutta kun hänen isänsä ja DDR:n maajoukkueen valmentaja Henner Misersky erotettiin tehtävästään kieltäydyttyään antamasta anabolisia steroideja tyttärelleen ja muille urheilijoille, myös Misersky pakotettiin lopettamaan uransa kieltäytyen itsekin käyttämästä niitä.
Misersky aloitti kilpailemisen ampumahiihdossa vuonna 1989 neljän vuoden kilpailutauon jälkeen. Vuoden 1991 MM-kilpailuissa hän sai 3 x 7,5 km viestissä pronssia. Albertvillen olympialaisissa 1992 hän voitti kultaa 15 km:n matkalla sekä hopeaa 7,5 km:llä ja 3 x 7,5 km viestissä. Lillehammerissa 1994 Harvey sai hopeaa 4 x 7,5 km viestissä. Maailmancupin osakilpailun hän voitti talvella 1992–1993 Anterselvassa ja Kontiolahdella ja sijoittui cupin kokonaiskilpailussa 1991–1992 seitsemänneksi ja 1992–1993 yhdeksänneksi.
Antje Harvey lopetti uransa voitettuaan 1995 MM-kultaa viestissä. Hän avioitui vuonna 1993 amerikkalaisen Ian Harveyn kanssa ja sai kaksi tytärtä (Hazel s. 1996 ja Pearl s. 2001). Vuonna 2000 Harvey sai Yhdysvaltojen kansalaisuuden.
Travis Smith
Travis Smith on ainakin seuraavien henkilöiden nimi:
Ian Ashley
Ian Hugh Gordon Ashley (s. 26. lokakuuta 1947, Wuppertal, Saksa) on brittiläinen entinen Formula 1 -kuljettaja. Ashley osallistui 11 kilpailuun kausina – Token, Williams, BRM, Hesketh ja Brabham-talleissa. Hän pääsi starttaamaan vain neljään kilpailuun, lopuista hän karsiutui.
Lyly Rajala
thumb|right|250px|Lyly Rajala Lyly Paavo Juhani Rajala (s. 21. huhtikuuta 1951 Ludvika, Ruotsi) on suomalainen kokoomuksen poliitikko, joka oli kansanedustaja vuosina 2003–2011.
Poliittinen ura
Rajala on toiminut vuodesta 1997 lähtien kaupunginvaltuutettuna Oulussa. Hän on myös Oulun kaupunginhallituksen varajäsen ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntavaltuuston ensimmäinen varapuheenjohtaja. Hänellä on ollut lisäksi lukuisia muita kunnallisia, maakunnallisia ja kirkollisia luottamustehtäviä. 1990-luvulla hän ryhtyi vakavasti pyrkimään valtakunnanpolitiikkaan, ensin Nuorsuomalaiset-puolueen ehdokkaana, sitten kristillisdemokraattien listalta, jolta hän pääsikin eduskuntaan vuonna 2003, mutta siirtyi jo joulukuun alussa 2003 kokoomuksen eduskuntaryhmään. Hän keräsi vuoden 2011 vaaleissa 2 360 ääntä, mikä ei riittänyt jatkokaudelle valitsemiseen ja Rajala putosi eduskunnasta. Rajala pyrki takaisin eduskuntaan vuoden 2015 vaaleissa kokoomuksen listoilta. Ääniä hänelle kertyi kuitenkin vain 539, mikä ei riittänyt uudelleen valituksi tulemiseen.
Yksityiselämä
27. tammikuuta 2008 eduskunnassa suoritetussa nimettömässä kyselyssä naistyöntekijät nimesivät Lyly Rajalan yhdeksi eduskunnan seksuaalisista häiritsijöistä. Rajala teki asiasta tutkintapyynnön poliisille ja asia eteni esitutkinnan jälkeen syyteharkintaan ja edelleen oikeuteen. Jutun kirjoittajaa ja useita toimituksen esimiehiä syytettiin törkeästä kunnianloukkauksesta. Rajala vaati oikeudessa lehtiyhtiöltä 20 000 euron kärsimyskorvauksia. Oikeus vapautti toimittajan sekä hänen kolme esimiestään syytteistä, ja piti kantelijan vaateita perusteettomina.
Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen Rajala työskenteli asuntokauppiaana maksaakseen vaaleja varten ottamansa 45 000 euron pankkilainan pois.
Pesäpallon suomensarja 1973
Pesäpallon suomensarja pelattiin 29. kerran kaudella 1973. Sarja pelattiin kolmessa lohkossa kaksinkertaisena sarjana. Lohkovoittajat Jyväskylän Kiri, Vimpelin Veto ja Loimaan Palloilijat nousivat suoraan mestaruussarjaan kaudeksi 1974. Lohkojen kaksi heikointa putosi maakuntasarjaan.
Itälohko
Itälohkossa voiton vei Jyväskylän Kiri puhtaalla pelillä.
Etelälohko
Herttoniemen Urheilijat palasi seuraavalle kaudelle PuMu 2:n paikalle.
Länsilohko
Vimpelin Veto nousi länsilohkosta voitettuaan Jyväskylässä 9. syyskuuta käydyssä uusintaottelussa Nurmon Jymyn 4–3.
Apsis
thumb|[[Bysantin valtakunta|Bysanttilaisen kirkon apsis, jonka kruunaa puolikupoli.]] thumb|[[Ortodoksinen kirkko|Ortodoksisen kirkon kolminkertainen apsis.]]
Apsis tai apsidi on arkkitehtuurissa pyöreä huoneen pääty, jonka katto on tavallisesti puolikupolin muotoinen holvi. Apsis näkyy rakennuksen ulkopuolella kaaren muotoisena ulokkeena. Roomalaisen temppelin cellan perällä oli yleensä kasetoitu apsis, jossa säilytettiin jumalankuvaa. Romaanisessa, bysanttilaisessa ja goottilaisessa kirkko- ja luostariarkkitehtuurissa kirkon kuori on usein apsis.
Sideerinen astrologia
Sideerinen astrologia on astrologinen suuntaus, jossa tähtikartan osat, etenkin Eläinradan merkit lasketaan vastaavien tähdistöjen ja kiintotähtien sijainnin mukaan. Tässä suhteessa se eroaa trooppisesta astrologiasta, jossa merkit on pysyvästi sidottu määräetäisyydelle kevättasauspisteestä.
Alun perin Eläinradan merkit on nimetty niiden tähdistöjen mukaan, joiden suunnalla Aurinko on eri vuodenaikoina. Myöhemmin syntynyt ero sideeristen ja trooppisten merkkien välillä johtuu maapallon prekessiosta. Sillä tarkoitetaan maan akselin hidasta siirtymistä avaruuden tasojen suhteen. Kun maapallo kiertää vuoden aikana auringon ympäri, akselin suunta pysyy lähes muuttumattomana ja osoittaa nykyisin kaikkina vuodenaikoina suunnilleen Pohjantähden suuntaan. Pidemmän ajan kuluessa akselin suunta kuitenkin muuttuu, suunnilleen yhden kaariasteen 72:n vuoden aikana, ja vasta noin 26 000 vuoden kuluttua se osoittaa jälleen samaan suuntaan. Tämän vuoksi myöskään kevättasauspiste ei sijaitse pysyvästi samassa tähdistössä. Kaksituhatta vuotta sitten se sijaitsi lähellä Kalojen ja Oinaan tähdistöjen rajaa, mutta nykyisin Kalojen tähdistön alueella lähempänä Vesimiehen tähdistön rajaa Trooppisessa astrologiassa kevättasauspistettä pidetään kuitenkin edelleen Kalojen ja Oinaan merkkien rajana, mutta sideerisessä astrologiassa sen katsotaan olevan lähellä Vesimiehen ja Kalojen merkkien rajaa. Vastaavasti muutkin trooppiset ja sideeriset merkit poikkeavat nykyään suunnilleen kuukauden verran toisistaan.
Frans Rantanen
Frans Vihtori Rantanen (14. helmikuuta 1874 Kokemäki – 29. elokuuta 1921 Kokemäki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1907–1909 ja 1910–1918.
Sideerinen astrologia
Sideeristä astrologiaa on vanhastaan harrastettu varsinkin Intiassa, trooppista länsimaissa.
Täbyn piiri
Täbyn piiri voi tarkoittaa seuraavia Ruotsin piirejä:
Frans Rantanen
Elämä
Kokemäen Kuoppalan kylässä syntyneen Rantasen vanhemmat olivat torppari Josef Rantanen ja Eva Stina Tuomaantytär. Kansakoulun jälkeen hän työskenteli rautatieläisenä ja vuodesta 1900 lähtien kirvesmiehenä. Vuonna 1903 Rantanen oli perustamassa Kokemäen työväenyhdistystä, jonka puheenjohtajana hän toimi vuoteen 1906 saakka. Rantanen oli myös sosialidemokraattisen piiritoimikunnan agitaattorina Rauman ympäristössä. Kansanedustajaksi hänet valittiin Suomen ensimmäisissä yksikamarisen eduskunnan vaaleissa vuonna 1907. Rantasta pidettiin suoraselkäisenä ja rehellisenä poliitikkona. Väinö Tanner luonnehti häntä ”harvasanaiseksi, vakaaksi ja niin helvetin jääräpäiseksi”.
Marraskuussa 1911 Rantanen nimettiin työväestön edustajana Kokemäen ensimmäiseen kunnanvaltuustoon. Hän pyysi vapautusta tehtävästä, koska sosialidemokraatit olivat valtuustojen asettamista vastaan vaatien yleisen ja yhtäläisen äänioikeuden toteuttamista myös kunnallishallinnossa. Rantasen pyyntöön ei suostuttu, mutta hän lähti mukaan vasta vuoden kuluttua, jolloin työväenyhdistys perui päätöksensä erottaa valtuustotyöhön osallistuvat jäsenensä. Rantanen luopui valtuustopaikastaan heti erovuoroon tultuaan vuoden 1915 alussa.
Malmi (täsmennyssivu)
Malmi tarkoittaa seuraavia:
Frans Rantanen
Elämä
Sisällissodan alla Rantanen pysyi parlamentaristisella linjalla ja vastusti aseellista vallankumousta. Sodan käynnistyttyä tammikuussa 1918 Otto Wille Kuusinen tarjosi Rantaselle Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantajan taloudenhoitajan tehtävää, mutta hän kieltäytyi ja matkusti helmikuun alussa kotiinsa. Rantanen ei lähtenyt punaisten toimintaan myöskään Kokemäellä. Sodan päätyttyä hän palasi Helsinkiin 15. toukokuuta osallistuakseen eduskuntatyöhön. Rantanen kuitenkin pidätettiin kaksi päivää myöhemmin ja toimitettiin Helsingin lääninvankilaan. Rantanen sai kolmen vuoden vankeustuomion valtiopetoksen valmistelusta, koska oli hyväksynyt marraskuussa 1917 julkaistun Me vaadimme -julistuksen. Lisäksi hänen katsottiin syyllistyneen kiihotukseen kirjoittaessaan sodan aikana nimimerkillä ”Filemon” Porissa ilmestyneeseen Sosialidemokraattiin. Tuomio muutettiin 5 vuoden ehdonalaiseksi ja lokakuussa hänet laskettiin vapaaksi Sörnäisten vankilasta.
Vapautumisensa jälkeen pitkään terveysongelmista kärsinyt Rantanen ei enää lähtenyt mukaan politiikkaan. Hän kuoli sydänkohtaukseen elokuussa 1921 kävellessään Tulkkilan kylänraitilla.
Perhe
Rantanen oli naimisissa vuosina 1909–1917 Fanny Matilda Välimäen kanssa. Leskeksi jäätyään hän avioitui Maria Josefina Saloniemen kanssa vuonna 1919.
Joulu eri maissa
Jouluperinteet eri maissa vaihtelevat.
Suomi
thumb|180px|Joulukatu [[Oulun Rotuaarilla.]]
Suomessa joulun vietto alkaa yleensä jo aattoiltana. Ensimmäinen ja toinen joulupäivä ovat virallisia vapaapäiviä. Myös jouluaatto on useimmiten palkallinen vapaapäivä. Myös julkinen liikenne loppuu Suomessa lähes kokonaan iltapäivällä jouluaattona.
Kristillistä sanomaa arvostavissa perheissä voidaan lukea ääneen jouluevankeliumi ennen jouluateriaa. Jouluaamuna on joulukirkko. Kirkossa kuullaan jouluevankeliumi ja veisataan Martti Lutherin virsi 21 Enkeli taivaan.
Suomalaisen joulun ulkoisiin ihanteisiin liittyvät joulusauna, jouluruuat, joulukuusi, kynttilät ja muut joulukoristeet. Perinteisiä koristeita ovat himmeli ja olkipukki. Pikkulintuja ruokitaan lyhteillä tai talipalloilla. Ennen lahjojen jakoa käydään usein hautausmaalla sytyttämässä kynttilöitä sukuhaudoille. Illalla on joulusauna. Jouluna syödään paljon. Suomalaiseen joulupöytään yleensä kuuluvia ruokia ovat muun muassa erilaiset laatikot, yleensä porkkana-, lanttu- ja perunalaatikot sekä erilaiset kalaruoat kuten kylmäsavustettu lohi, graavilohi ja graavisiika. Jouluaattona syödään joulupuurona yleensä riisipuuroa. Joulun leivonnaisia ovat joulutortut ja piparkakut. Joulukinkku on lihansyöjien herkku.
Illalla vierailee joulupukki. Suomessa joulupukki vierailee jo aattoiltana kello neljän ja kymmenen välillä. Ainakin riehakkaiden pikkujoulujen aikaan saatetaan jossain nähdä myös nuuttipukki
Suomalaisperäisiä joululauluja ovat esimerkiksi En etsi valtaa loistoa, Kun joulu on, Varpunen jouluaamuna ja Sylvian joululaulu.
Venäjä
thumb|Uudenvuoden koristeita [[Nižni Novgorodissa.]] Venäjällä joulupäivää vietetään Venäjän ortodoksisen kirkon käyttämän juliaanisen kalenterin mukaisesti 25. joulukuuta eli gregoriaanisen kalenterin mukaan 7. tammikuuta. Neuvostoaikana joulu oli kielletty kristillisenä, mutta itsenäisen Venäjän myötä jälkeen jouluperinne elpyi. Nykyään Venäjällä kristillisen joulun aseman on paljolti ottanut uusivuosi Pakkasukkoineen. Pakkasukko kulkee venäläisellä kolmivaljaksella ja mukanaan hänellä on lapsenlapsensa Lumityttö. Uudenvuodenyönä Pakkasukko ja Lumityttö tuovat lapsille lahjoja sekä toteuttavat ihmisten salaisia toiveita. Joulupukin kanssa Pakkasukko on vanha ystävä. Kotona uutta vuotta juhlittaessa kutsutaan paljon sukulaisia ja ystäviä pitkille juhlaillalliselle. Kuohuvia maljoja kohotetaan tunneittain siitä lähtien, kun uusi vuosi alkaa Venäjän kaukoidässä.
Lähteet
<!--Lähteistettävä
Englannin kielessä yule on joulun vanha nimitys, mutta sitä ei enää juurikaan käytetä. Useimmissa kielissä joulusanassa mainitaan Kristus (Christmas, Kersfees, Kristovym).
Vaikka joulu on nykyään ylikansallinen juhla, on sen vietossa myös paikallisia erityispiirteitä.
Talvipäivänseisaus
Joulun taustalla ovat muiden perinteiden ohessa kaksi pakanallista talvipäivänseisausjuhlaa, Yule ja Saturnalia. Kun maanviljely vaati vuodenaikojen huomioimista auringon mukaan, talvipäivänseisauksesta tuli yksi vuoden tärkeimmistä juhlista kevätpäiväntasauksen ohella.
Jo 200-luvulla eräät kristityt olivat liittäneet saman päivän Jeesuksen syntymään, mutta eivät talvipäivänseisauksen perusteella, vaan lähinnä juutalaisuudesta periytyneillä teologisilla syillä.
Kristinuskon joulu
Kristityt viettävät joulua Raamatun Uudessa testamentissa esiintyvän kristinuskon Jumalan pojan, Jeesuksen syntymäjuhlana.
Kristillisen joulun odotus alkaa adventtiajalla, johon kuuluu neljä adventtisunnuntaita. Joulun vietto alkaa 24. joulukuuta, jolloin vietetään jouluaattoa. 25. joulukuuta on joulupäivä ja 26. joulukuuta on toinen joulupäivä eli tapaninpäivä. Uudenvuoden päivää 1. tammikuuta vietetään Jeesuksen ympärileikkaamisen juhlana ja vanhan Jeesuksen syntymäpäivän juhlaakin muistetaan joulun ajan päättävänä loppiaisena, 6. tammikuuta. Loppiaista vietetään lännen kirkoissa idänmaan tietäjien käynnin juhlapäivänä. Ortodoksisessa kirkossa sitä vietetään Kristuksen kasteen muistoksi.
Jeesuksen syntymäjuhlan ajoittaminen jouluun
thumb|260px|Kristillinen [[jouluseimi voi esittää esimerkiksi Jeesuksen syntymätallin henkilöasetelman.]]
Raamattu kertoo Jeesuksen syntymästä Luukkaan 2:1–20 sekä Matteuksen 1. luvun lopussa.
Kristinuskon ensimmäisinä vuosikymmeninä Jeesuksen katsottiin kuolleen juutalaisen kuukalenterin Nisan-kuukauden 14. päivänä. Kun Jerusalemin temppeli tuhottiin vuonna 70, irtautui kristinusko lopullisesti kokonaan juutalaisuudesta, eikä kuukalenterin ylimääräisiä päiviä kontrolloivaa juutalaista Sanhedrin-neuvostoa enää ollut. Latinaa puhuvat kristityt yrittivät siirtää merkkipäivän juliaaniseen kalenteriin ja vuoteen 220 mennessä yleiseksi käsitykseksi oli vakiintunut 25. maaliskuuta.
Kreikkaa puhuvat kristityt puolestaan säilyttivät merkkipäivänä 14. päivän ja valitsivat kuukaudeksi kreikkalaisen aurinkokalenterin Artemision-kuukauden, koska juutalaisen Nisanin tapaan se sisälsi kevätpäiväntasauksen. Kun 300-luvulla juliaaninen kalenteri syrjäytti kreikkalaisen myös kreikankielisessä maailmassa, Artemisionin 14. päivästä tuli 6. huhtikuuta.
Yleisimmäksi kristittyjen käsitykseksi muodostui vuoteen 220 mennessä, että Jeesuksen kuolinpäivä oli hänen sikiämisensä vuosipäivä ja näin ollen hänen syntymäpäiväkseen oli pääteltävissä latinalaisen käsityksen mukaan 25. joulukuuta ja kreikkalaisen käsityksen mukaan 6. tammikuuta. Idän kristityt omaksuivat latinalaisten kristittyjen käsityksen 300- ja 400-luvuilla – lukuun ottamatta armenialaisia kristittyjä, jotka nykyäänkin juhlivat Jeesuksen syntymää 6. tammikuuta. Silti 6. tammikuuta, joka omaksuttiin idästä länteen loppiaisen päivämääräksi, on nykyäänkin itäisille kristityille joulua suurempi juhla idän tietäjien saapumisen ja myös Jeesuksen kasteen vuosipäivänä.
Kiista päivämäärien 25. joulukuuta ja 6. tammikuuta välillä ratkesi latinalaisissa maissa 350-luvulla, jolloin paavi Julius I kehotti kristittyjä juhlimaan 25.12. Jeesuksen syntymäpäivää samana päivänä, joka keisari Aurelianuksen ajoista oli tunnettu "voittamattoman auringon päivänä".
Kaupallinen joulu
Kaupallisen joulun symbolisena alkuna on pidetty sitä, kun yhdysvaltalainen Coca-Cola-virvoitusjuomayhtiö pyysi 1930-luvulla ahvenanmaalaista sukujuurta olevaa taiteilijaa Haddon Sundblomia suunnittelemaan mainoksissa käytettävän joulupukin, jonka hahmosta tuli sittemmin osa populaarikulttuuria.
Sota on ohi! jos niin haluat -kampanja
Jouluna 1969 ilmestyi 16. joulukuuta yhteentoista suurkaupunkiin ympäri maailmaa valtavia kylttejä, joissa luki teksti ”''War is Over! If you want it. Happy Christmas from John and Yoko.''” Nämä julisteet olivat peräisin John Lennonilta ja Yoko Onolta. Tämä oli maailmanlaajuisella mittakaavalla katsoen yksi suurimpia rauhankampanjoita ja julisteisiin vastattiinkin paikoin viesteillä ”We want it! Happy christmas to John and Yoko.” John käytti tätä kulttimaineeseen noussutta kampanjaansa myös kappaleensa ”Happy Xmas (War Is Over)” -musiikkivideossa, jossa näkyy myös suomalainen juliste tekstillä ”Sota on ohi! Jos niin haluat. Hyvää joulua toivottavat John ja Yoko.”
Suomi
thumb|220px|Joulukuusen nouto ja koristelu ovat monelle mahdollista pukin vierailua edeltäviä juhlan huippukohtia.
Suomessa vietetään joulua 24.12. Joulunajan on Suomessa perinteisesti laskettu alkavan Tuomaksen päivästä eli 21. joulukuuta ja päättyvän loppiaiseen 6. tammikuuta, toisinaan myös Nuutin päivään 13. tammikuuta – tätä heijastavat monet lorut, kuten Tule meille, Tuomas kulta, tuopa joulu tullessas ja Hyvä Tuomas joulun tuopi, paha Nuutti pois sen viepi.
Kaupat ovat jouluaattona auki vain puolille päivin ja ovat kello 12 jälkeen kiinni, ja julkinen liikenne päättyy aattona iltapäivän kuluessa viimeistään kello 16.
Jouluruokia saatetaan valmistaa jo paljon ennen joulua, varsinkin joulupiparkakkuja leivotaan mielellään perheen lasten kanssa. Suomessa jouluruokia ovat kinkku, kalkkuna, lipeäkala ja erilaiset laatikot, varsinkin porkkanalaatikko ja lanttulaatikko. Kinkku valmistetaan jouluaattona. Riisipuuroa syödään sekä aattona että joulupäivänä kanelin, sokerin tai maidon kanssa. Jotkut haluavat puuroonsa voisilmän. Tavallisesti joulupuuroon laitetaan leikkimielisesti manteli ja ajatellaan sen tuovan onnea sille, joka mantelin puurostaan löytää.