cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Työaika
Lisä- ja ylityökorvaus
Työn jatkuttua jaksotyössä koko kahden viikon ajanjakson on 12 ensimmäiseltä ylityötunnilta ja työn jatkuttua koko kolmen viikon ajanjakson 18 ensimmäiseltä ylityötunnilta maksettava 50 prosentilla ja näitä seuraavilta ylityötunneilta 100 prosentilla korotettu palkka. Jos ajanjakso on keskeytynyt sen johdosta, että työntekijän työsuhde on päättynyt tai että hän ei ole voinut olla työssä loman, sairauden tai muun hyväksyttävän syyn vuoksi, lasketaan, kuinka monta tuntia keskimääräinen työaika kesken jääneenä ajanjaksona on työhön käytettyinä vuorokausina kahdeksaa tuntia pidempi. Tämän tuntimäärän kahdelta ensimmäiseltä keskimääräiseltä ylityötunnilta on maksettava 50 prosentilla ja seuraavilta tunneilta 100 prosentilla korotettu palkka.
Lisä- tai ylityöstä maksettava palkka voidaan sopia vaihdettavaksi osaksi tai kokonaan vastaavaan vapaa-aikaan työntekijän säännöllisenä työaikana. Ylityötä vastaavan vapaa-ajan pituus lasketaan noudattaen soveltuvin osin, mitä ylityön korvaamisesta on säädetty.
Vapaa-aika on annettava kuuden kuukauden kuluessa lisä- tai ylityön tekemisestä, jollei toisin sovita. Työnantajan ja työntekijän on pyrittävä sopimaan vapaa-ajan ajankohdasta. Jos siitä ei voida sopia, työnantaja määrää ajankohdan, jollei työntekijä vaadi korvauksen suorittamista rahassa.
Yötyö
Työ, jota tehdään kello 23:n ja 6:n välisenä aikana, on yötyötä. Työnantajan on työsuojeluviranomaisen pyynnöstä ilmoitettava tälle säännöllisesti teettämästään yötyöstä. Yötyötä saa teettää säännöllisesti:
Lepoajat ja sunnuntaityö
Jos vuorokautinen työaika on kuutta tuntia pidempi eikä työntekijän työpaikalla olo ole työn jatkumisen kannalta välttämätöntä, on hänelle annettava työvuoron aikana säännöllinen vähintään tunnin kestävä tauko, jonka aikana työntekijä saa esteettömästi poistua työpaikaltaan. Taukoa ei saa sijoittaa välittömästi työpäivän alkuun eikä loppuun. Työnantaja ja työntekijä voivat sopia lyhyemmästä, kuitenkin vähintään puolen tunnin pituisesta tauosta. Jos työaika ylittää vuorokaudessa 10 tuntia, työntekijällä on halutessaan oikeus pitää enintään puoli tuntia kestävä tauko kahdeksan tunnin työskentelyn jälkeen.
Jos työaika vuorotyössä tai jaksotyössä on kuutta tuntia pidempi, on työntekijälle annettava vähintään puoli tuntia kestävä lepoaika tai tilaisuus aterioida työn aikana.
Työntekijälle on eräin poikkeuksin annettava jokaisen työvuoron alkamista seuraavan 24 tunnin aikana vähintään 11 tunnin sekä jaksotöissä vähintään yhdeksän tunnin pituinen keskeytymätön lepoaika varallaoloainaka tehtyä työtä lukuun ottamatta. Jaksotyössä vuorokausilepo voidaan tietyin edellytyksin kuitenkin lyhentää yhdeksään tuntiin. Liukuvaa työaikaa tai joustotyöaikaa sovellettaessa se saadaan työnantajan aloitteesta lyhentää seitsemään tuntiin.
Eräissä tapauksissa työn järjestelyjen tai toiminnan luonteen niin edellyttäessä lepoaika voidaan enintään kolmen peräkkäisen vuorokausilevon aikana lyhentää jopa viiteen tuntiin.
Viikoittainen vapaa-aika
Työaika on järjestettävä niin, että työntekijä saa kerran viikossa vähintään 35 tuntia kestävän keskeytymättömän vapaa-ajan, joka on mikäli mahdollista sijoitettava sunnuntain yhteyteen. Viikoittainen vapaa-aika voidaan järjestää keskimäärin 35 tunniksi 14 vuorokauden ajanjakson aikana. Vapaa-ajan tulee olla kuitenkin vähintään 24 tuntia viikossa.
Keskeytymättömässä vuorotyössä vapaa-aika voidaan järjestää keskimäärin 35 tunniksi, enintään 12 viikon aikana. Vapaa-ajan tulee olla kuitenkin vähintään 24 tuntia viikossa. Teknisten olosuhteiden tai työn järjestelyjen niin edellyttäessä voidaan menetellä vastaavalla tavalla, jos siihen on työntekijän suostumus.
Tästä voidaan poiketa, jos säännöllinen työaika on vuorokaudessa enintään kolme tuntia. Viikkolepoa koskevasta säännöksestä voidaan myös poiketa, jos työnantaja tarvitsee työntekijää tilapäisesti työhän kesken lepoajan tai jos työn laatu tai sen järjestelyyn liittyvät syyt eivät mahdollista viikkolevon pitämistä.
Sunnuntaityö
Sunnuntaina tai kirkollisena juhlapäivänä saa teettää työtä vain, jos sitä laatunsa vuoksi tehdään säännöllisesti mainittuina päivinä tai jos siitä on työsopimuksella sovittu taikka jos työntekijä antaa siihen erikseen suostumuksensa.
Sunnuntaityöstä on maksettava 100 prosentilla korotettu palkka. Jos työ on lisä-, yli- tai hätätyötä, on siitä suoritettava myös niistä säädetty korvaus, joka lasketaan työntekijän korottamattomasta palkasta.
Työvuoroluettelo
Jokaiselle työpaikalle on laadittava työvuoroluettelo, josta käyvät ilmi työntekijän säännöllisen työajan alkamisen ja päättymisen sekä lakisääteisten taukojen ajankohdat. Työvuoroluettelo on laadittava samaksi ajanjaksoksi kuin työajan tasoittumisjärjestelmä, jollei se tasoittumisjakson pituuden tai suoritettavan työn epäsäännöllisyyden vuoksi ole erittäin vaikeata. Työvuoroluettelo on kuitenkin laadittava niin pitkälle ajanjaksolle kuin mahdollista, vähintään viikoksi. Työvuoroluetteloa laadittaessa on työntekijän tai edustajan vaatimuksesta varattava tälle tilaisuus esittää mielipiteensä.
Työvuoroluettelo on saatettava kirjallisesti työntekijöiden tietoon hyvissä ajoin, viimeistään viikkoa ennen siinä tarkoitetun ajanjakson alkamista. Tämän jälkeen työvuoroluetteloa saa muuttaa vain työntekijän suostumuksella tai töiden järjestelyihin liittyvästä painavasta syystä.
Työajan lyhentäminen
SAK:n pääekonomisti Ilkka Kaukoranta sanoo Kansan Uutisissa, että työajan lyhentäminen on pois palkoista. Se voi lisätä tai vähentää tuottavuutta mutta vaikutus on vähäinen ja epäselvä. Se voi vaatia isomman organisaation, mikä voi vaikeuttaa johtamista ja tiedonkulkua ja siten heikentääkin tuottavuutta. Työajan lyhentäminen vaatii myös entistä useamman tuottamaan julkisia palveluja, mikä tahtoo kiristää verotusta sen lisäksi, että palkat jäävät alemmiksi.
Työajan lyhentäminen on pois palkasta
Palkankorotusvarasta ennen osa käytettiin työajan lyhentämiseen, osa palkan korottamiseen. Koska tuottavuuden kasvu on hidastunut, ihmiset ovat halunneet käyttää koko kasvun palkankorotuksiin. Siksi vuoden 1992 jälkeen työaikaa ei ole enää lyhennetty Suomessa. Työn jakamisen kannatus romahtaa, jos jakamisen sanotaan pienentävän palkkaa.
Työaika on vähentynyt paljon
Keskimääräinen vuosityöaika lyheni Suomessa melkein 30 % 1900-luvulla. Lisäksi miehen työura oli ennen 70 % elinkaaresta, nyt alle puolet.
6 tunnin työpäivä
Göteborgin vanhainkodin kokeilu kuuden tunnin työpäivästä keskeytettiin vuonna 2017, koska se tuli liian kalliiksi. Vanhainkotiin jouduttiin palkkaamaan 17 uutta työntekijää, mikä maksoi 12 miljoonaa kruunua, 1,2 miljoonaa euroa.
Vanhustyöstä vastaava Daniel Bernmar pitää silti työajan lyhentämistä lisäkuluttamista parempana sitten, kun rahaa on tarpeeksi, mutta "järkevällä aikavälillä" työaikojen yleinen lyhentäminen on hänestä aivan kohtuuttoman kallista.
Työterveyslaitoksen tutkijaprofessori Mikko Härmän mukaan kokeiluissa työajan lyhentäminen parantaa terveyttä mutta ongelmana ovat kustannukset. Hänestä kahdeksan tunnin työaika on silti useimmille paras vaihtoehto: se rytmittää vuorokauden ihanteellisimmin työhön, uneen ja vapaa-aikaan.
6+6-kokeilu Suomessa
Suomessa kokeiltiin lyhyempää työaikaa vuosina 1996—98. Sosiologian professori Paavo Seppäsen 1960-luvulla esittämän ajatuksen mukaan tuottavan organisaation tulisi toimia kahdeksan tunnin sijaan 12 tuntia päivässä, ja tämä aika jaettaisiin kahteen kuusituntiseen työvuoroon. Mallin nimeksi tuli 6+6. Euroopan sosiaalirahaston hankkeessa 6+6-mallia testattiin 20:ssä suomalaisessa kunnassa. Mukana oli myös 12 yksityistä yritystä. Kokeiluun ottivat osaa muiden muassa muoviyritys Orthex, lämmitinvalmistaja Wallas-Marin ja kustannusyhtiö Otava.
Työajasta tehtiin intensiivisempi, taukoja lyhennettiin, pekkaspäivät poistettiin ja tuottavuus kasvoi. Työntekijät eivät pitäneet kiristyneestä työtahdista ja kokeilut lopetettiin, samoin kunnissakin, mutta niissä edes tuottavuus ei kasvanut.
Jotkut yritykset maksoivat kuuden tunnin vuoroa tekeville työntekijöille saman kahdeksan tunnin palkan kuin aiemmin, jotkut taas sopivat maksavansa palkan seitsemältä tunnilta.
Kokeiluun osallistuneen Nokian Renkaiden tuottavuus kohosi 33 prosenttia ja putkiyhtiö KWH-Pipe kasvatti tuottavuuttaan 42,2 prosenttia. Myös työhyvinvoinnin havaittiin parantuneen. Järjestelyn eduiksi on mainittu myös tilojen ja laitteiden tehostunut käyttö ja parempi tuotto suhteessa pääomaan.
Kokeiluun ryhtyi yrityksiä, joiden tuotantoprosessia saattoi tehostaa esimerkiksi pidentämällä päivän koneenkäyttöjakso yhdestä 8 tunnin vuorosta kahteen 6 tunnin vuoroon. Muissa yrityksissä ja nykyaikaisessa tietotyössä tulos voisi olla aivan toinen.
Järjestelyä ei kuitenkaan jatkettu. Tähän vaikuttivat sekä työnantajien että työntekijöiden epäluulot – pelot esimerkiksi palkkatulojen vähenemisestä tai toisaalta palkkamenojen kasvusta – sekä muun yhteiskunnan eritahtisuus: tavallisesta kahdeksasta viiteen -rytmistä poikkeaminen aiheuttaa vaikeuksia esimerkiksi lastenhoidon järjestämisessä. Kuntien osalta rahoitus loppui. Lisäksi lamakausi päättyi eikä töitä tarvinnut enää jakaa.
KWH-Pipe kuitenkin jatkoi kokeilua omalta osaltaan vielä vuoteen 2012, kaikkiaan 16 vuoden ajan. Tämän yrityksen kokemus oli, että työajan lyheneminen korvautui, kun tuottavuus kasvoi vastaavasti. KWH-Pipen osalta järjestely päättyi vasta, kun se yhdistyi toisen yrityksen kanssa. Työmarkkinaneuvos Pekka Peltolan mukaan asiaan vaikutti myös työnantajajärjestön ankara painostus.
Sittemmin ajatusta työpäivän lyhentämisestä ovat pitäneet esillä mm. vasemmistoliiton kansanedustajat ja pääministeri Sanna Marin.
Saksan lyhennetty työaika
Saksassa työntekijöitä on myös irtisanomisten sijaan siirretty lyhyemmälle työpäivälle. Tämä on lisännyt työvoiman joustavuutta, kun kysynnän vaatiessa yritykset ovat voineet lisätä työtunteja.
Taloussanomien mukaan tämän piirteen vikana on se, että malli lukitsee työntekijät nykyisiin yrityksiin sen sijaan, että jostain irtisanottaisiin ja työvoimaa siirtyisi toisille aloille. Näin luova tuho estyy.
Palkankorotukset ovat olleet toisinaan prosentin luokkaa tai jopa negatiivisia.
Islannin lyhennetty työaika
Vuonna 2021 uutisoitu Islannin kokeilu 36-tunnin työviikosta perustui professori Roope Uusitalon mukaan nelipäiväistä työviikkoa ajavien ajatuspajojen raporttiin, jonka lähteet ovat kandi- ja maisteritutkielmia ja Islannin hallituksen raportteja. Tällä perusteella Uusitalo pitää Suomen 1990-luvun 6+6-kokeiluja relevantimpina.
Jim Duggan
thumb|right|Jim Duggan "Hacksaw" James Stuart "Jim" Duggan (s. 14. tammikuuta 1954) on yhdysvaltalainen showpainija. Hän muun muassa voitti World Wrestling Entertainmentin ensimmäisen Royal Rumblen vuonna 1988.
Duggan syntyi Glens Fallsissa, New Yorkin osavaltiossa. Hän sairastui 1990-luvun viimeisinä vuosina munuaissyöpään.
Hacksaw palasi vuoden 2009 Royal Rumbleen 29. paikalta, mutta ei voittanut ottelua.
Vuonna 2011 hän pääsi WWE:n Hall of Fameen.
Värtsilän taistelu
Värtsilän taistelu oli Tohmajärven pitäjään kuuluneessa Värtsilän teollisuustaajamassa 8. helmikuuta 1918 käyty Suomen sisällissodan taistelu. Pari tuntia kestäneen yhteenoton taustalla oli Joensuun suojeluskunnan suorittama Värtsilän punakaartin aseistariisunta. Taistelu päättyi nopeasti työväentalolle linnoittautuneiden punaisten antautumiseen ja pakoon, jonka jälkeen kylä jäi valkoisten haltuun.
Värtsilän taistelun merkitys oli Pohjois-Karjalalle suuri. Se varmisti valkoisten ylivallan, jonka vuoksi seutu säästyi myöhemmiltä yhteenotoilta. Värtsilän valtaus turvasi myös Karjalan rintamalla olleiden joukkojen huollon kannalta elintärkeän Karjalan radan pysymisen valkoisten hallussa. Kun rintamalinja asettui etelämmäksi Karjalan kannakselle, jäi yhteenotto lopulta ainoaksi Pohjois-Karjalan taisteluksi, eikä myöskään muualla Karjalassa nähty rintamalinjan pohjoispuolisia taisteluja.
Värtsilän taistelupaikka jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliitolle luovutetuille aluille ja sijaitsee nykyään Venäjälle kuuluvassa Karjalan tasavallan Värtsilän kunnassa.
Taustaa
Sosialidemokraateilla oli ennen sisällissodan syttymistä vahva kannatus Pohjois-Karjalassa, sillä syksyn 1917 eduskuntavaaleissa SDP sai 45% kannatuksen. Seutu jäi kuitenkin kokonaan rintamalinjan pohjoispuolelle valkoisten hallussa olleelle alueelle. Karjalan radan varren pitäjissä oli jo syksystä lähtien nähty lukuisia punakaartien ja suojeluskuntien välisiä selkkauksia. Tammikuun puolivälistä lähtien seudun suojeluskuntalaiset kerääntyivät harjoittelemaan Joensuun ympäristöön. Sodan käynnistyttyä he osallistuivat Karjalan rintaman taisteluihin Viipurin pohjoispuolella ja myöhemmin Pohjois-Karjalan miehiä lähti rintamalle myös asevelvollisina. Kotiseudulle jääneet puolestaan suojasivat Karjalan rataa ja muita strategisesti tärkeitä kohteita, sekä vartioivat Neuvosto-Venäjän vastaista rajaa.
Pohjois-Karjalan johtava sosialidemokraattinen agitaattori oli puolisonsa kotikaupunkiin Joensuuhun kesällä 1917 Yhdysvalloista muuttanut August Wesley, joka myöhemmin tunnettiin punaisen kaartin esikuntapäällikkönä. Hänet tunnettiin ehdottomasta linjastaan, Wesley ilmoitti jo marraskuun 1917 yleislakon aikana, ettei suostu minkäänlaisiin neuvotteluihin suojeluskuntien kanssa. Valkoiset kuitenkin hajottivat Joensuun punakaartin jo helmikuun alussa, jolloin Wesley pakeni kaupungista ja hiihti yli 300 kilometrin matkan rintamalinjan taakse Lappeenrantaan.
Tuolloin vielä Tohmajärven kuntaan kuulunut Värtsilä oli vahvimpia punaisten tukialueita Pohjois-Karjalassa. Wärtsilän rautaruukin ympärille syntynyt teollisuusyhteisö oli Kuopion, Oulun ja Varkauden ohella merkittävimpiä rintamalinjan pohjoispuolella sijainneita taajamia, jotka sodan alussa jäivät punaisten haltuun. Värtsilän taistelua ja siihen johtaneita vaiheita on kuvannut paikallisen yhteiskoulun johtajana toiminut pastori Kaarlo Aulis, mutta hänen lähes kymmenen vuotta sodan jälkeen kirjoittamat muistelmansa ovat vahvasti valkoisen näkemyksen värittämiä.
Yhteenottoon johtaneet tapahtumat
Joensuun punakaartin hajottamisen jälkeen valkoiset päättivät ottaa haltuunsa myös Värtsilän, mikä kuitenkin edellytti paikallisen punakaartin riisumista aseista. Värtsilän punakaartin aseet olivat peräisin Helsingistä saapuneesta lähetyksestä, joka toimitettiin Joensuun työväenkaartin päällikölle August Wesleylle yleislakon jälkeen joulukuun alussa 1917. Joensuun tulli takavarikoi kiväärit sluksi, mutta kaupungin venäläisen sotaväen otettua ne haltuunsa, päätyivät aseet lopulta punaisille. Osansa kivääreistä sai myös Värtsilän punakaarti, joka säilytti niitä Värtsilän Työväen ja Pienviljelijäin Osuusliikkeen varastossa. Punakaartin päällikkö oli osuuskaupan varastonhoitaja Juho Koski, mutta ilmeisesti myös liikkeenjohtaja Ilmari Aura tiesi salaisesta asekätköstä.
Värtsilän punakaartin kiväärien takavarikointi oli osa jo ennen sisällissodan alkua käynnistynyttä laajempaa operaatiota, jonka varsinaisena tarkoituksena oli riisua Joensuun seudun ja Laatokan Karjalan venäläiset varuskunnat aseista. Värtsilässä käytiin aluksi suojeluskunnan aloitteesta koollekutsuttuja neuvotteluja, jotka kuitenkin jäivät tuloksettomiksi. Värtsilän suojeluskunta esitti nyt uhkavaatimuksen, ja asetti kiväärien luovuttamisen takarajaksi 2. helmikuuta. Tämän jälkeen jokaisen luvattoman aseen haltijaan suhtauduttaisiin yhteiskunnan vihollisena.
Joensuusta saapui määräpäivänä osasto suojeluskuntalaisia, joiden tarkoituksena oli suorittaa tarpeellisiksi katsotut etsinnät, pidätykset ja kuulustelut. Aseita ei kuitenkaan löytynyt, ja lopulta pidätetyt punakaartilaisetkin oli päästettävä vapaaksi, kun nämä ilmoittivat toimeenpiteiden uhkaavan paikkakunnan turvallisuutta. Pastori Auliksen muistelmien mukaan suojeluskuntalaisten perässä juoksi paikallisia työläisiä, joista erityisesti naiset huutelivat törkeyksiä ja nimittivät heitä lahtareiksi. Lähtiessään joensuulaiset antoivat aseiden luovuttamiselle uuden määräajan, joka umpeutui 4. helmikuuta kello 21.
Auliksen mukaan Värtsilän punakaarti piti epäonnistuneen takavarikointiyrityksen jälkeen suojeluskuntaa heikkona ja ryhtyi itse riisumaan paikkakunnan porvaristoa aseista. Hänen väitteensä ei kuitenkaan ilmeisesti pidä paikkaansa, sillä uutena määräpäivänä Värtsilän ja ympäristökylien punakaartit pitivät kokouksen, jonka tuloksena aseet päätettiin luovuttaa. Vuorokautta myöhemmin järjestetyssä uudessa kokouksessa kuitenkin tehtiin uusi päätös aseelliseen vastarintaan ryhtymisestä. Punakaarti valmistautui omien sanojensa mukaan taistelemaan ”ainakin leivän puolesta”. Pohjois-Karjalaa vaivasi tuolloin muun Suomen tavoin ankara elintarvikepula ja jopa osittainen nälänhätä. Punaiset vangitsivat vielä ennen yhteenottoa parikymmentä Värtsilän porvaria, joiden teloituksen punakaartin päällikkö Koski kuitenkin esti.
Taistelu
Joensuun suojeluskuntalaisia kuljettanut juna saapui Värtsilän asemalle perjantaina 8. helmikuuta noin kello 6 aamulla. Luutnantti Urho Peltosen johtamaan vajaan sadan miehen ryhmään liittyi myös Lieksasta saapunut pieni ratsuosasto. Avuksi oli määrä tulla myös noin 90 Sortavalan suojeluskuntalaista kapteeni Aleksander Pellin johdolla, mutta heitä kuljettanut juna oli myöhässä sovitusta aikataulusta. Luutnantti Peltonen ei jäänyt odottamaan vahvistuksia, vaan hänen kuultuaan punakaartilaisten olevan parin kilometrin päässä sijaitsevalla Wärtsilän tehdasalueella, käännettiin juna sinne johtavalle raiteelle. Suojeluskuntalaiset saapuivat perille puoli seitsemältä ja nousivat välittömästi junasta punakaartin majapaikkana toimineen Värtsilän työväentalon läheisyydessä.
Havaittuaan tehtaan tornista junan saapuneen, punaiset suorittivat hälytyksen soittamalla palosireeniä. Junasta nousseet suojeluskuntalaiset lähtivät samalla etenemään leveässä ketjussa kohti peltoaukean takana sijaitsevaa työväentaloa, josta punakaartilaiset avasivat välittömästi tulen heitä kohti. Työväentalo sijaitsi keskellä Värtsilän teollisuusyhdyskuntaa, joten punaiset puolustautuivat hyökkääjiä vastaan myös omista mökeistään. Taisteluun osallistui heidän puoleltaan myös naisia. Lopulta valkoiset onnistuivat noin puolentoista tunnin taistelun jälkeen saartamaan työväentalon ja valtaamaan sen rynnäköllä. Värtsilän asemalta marssinut Sortavalan suojeluskunnan osasto ehti paikalle vasta tässä vaiheessa ja näin se ehti ilmeisesti kohtaamaan vain taistelupaikalta pakenevia punaisia.
Punakaartilaisia oli yhteensä noin 220, joista toistasataa jäi illan aikana suojeluskuntalaisten vangiksi. Joukossa oli myös punakaartiin kuulumattomia Värtsilän työväenyhdistyksen jäseniä, kuten osuusliikkeen johtaja Ilmari Aura, joka pidätettiin yöllä kotoaan. Osa punakaartilaisista onnistui pakenemaan ympäröiville vaaroille, josta valkoiset jäljittivät heitä viikonlopun ajan. Taistelun jälkeen Värtsilästä pakeni myös naisia ja lapsia, jotka kuitenkin palasivat takaisin jo parin päivän kuluttua. Kiinnijääneistä 19 miestä ja yksi nainen kuljetettiin lopulta vankeina Joensuuhun ja muut päästettiin vapaaksi. Joensuulaisten poistuttua tapauksen jälkiselvittely jäi kapteeni Pellin joukkojen tehtäväksi. Heidän keskuudessaan esitettiin vaatimuksia jopa kaikkien punaisten teloittamisesta välittömästi, mutta Värtsilän suojeluskunnan päällikkönä toiminut pankinjohtaja Raino Hallberg onnistui vaikutusvallallaan estämään aikeet. Lopulta teloitettiin ainoastaan kaksi punakaartilista, joita toinen oli kaartin päällikkö Juho Koski. Osa punaisista, kuten vapaksi päästetty Ilmari Aura, pakeni hiihtäen Neuvosto-Venäjän puolelle.
Joensuulaisten omapäinen toiminta sai jälkeenpäin kritiikkiä Sortavalan suojeluskunnalta. Suomen Kuvalehteen kirjoittaneen Viljo Jääskeläisen mukaan taistelussa kärsityt raskaat tappiot johtuivat Peltosen hätiköinnistä, kun hän ei odottanut matkalla olleita vahvistuksia.
Seuraukset
Maaliskuun alussa valkoiset aloittivat Pohjois-Karjalassa yleiset asevelvollisuuskutsunnat saadakseen miehiä taistelemaan Karjalan rintamalle. Kutsuntoja kuitenkin boikotoitiin usealla paikkakunnalla. Rääkkylässä oli jo kuukautta aikaisemmin pidetty punakaartin kokous, jossa tehtyä päätöstä kutsunnoista kieltäytymisestä noudatti noin puolet asevelvollisista. Kiinnisaatuja karkureita lähetettiin Sortavalan vankileirille ja pidätysten yhteydessä teloitettiin myös ainakin yksi kutsunnoista kieltäytynyt. Kiteellä kutsunnat sen sijaan sujuivat ilman kieltäytymisiä. Osa kutsuntoihin osallistuneista miehistä kuitenkin osoittautui niin epäluotettaviksi, etteivät valkoiset päästäneet heitä taisteluihin. Esimerkiksi Nurmeksesta lähetettiin Raudun rintamalle 260 miestä, jotka ryhtyivät kapinoimaan jo junamatkalla. Perille päästyään heidät riisuttiin aseista ja sijoitettiin linnoitustöihin. Rääkkylän, Tohmajärven ja Kiihtelysvaaran kieltäytyjiä pakeni lähiseutujen metsiin. Heidän yhdistymistään pelännyt Suojeluskunta sai valkoisen armeijan pääesikunnalta sata kivääriä sekä kuusitoistatuhatta patruunaa mahdollisen sissisodan varalta. Pohjois-Karjalan tilanne kuitenkin säilyi rauhallisena sodan loppuun saakka.
Pastori Kaarlo Auliksen mukaan valkoisten voitto kuitenkin rohkaisi ihmisiä myös liittymään suojeluskuntaan. Värtsilästä muodostuikin suojeluskuntalaisten harjoittelu- ja kokoontumispaikka, jossa Karjalan rintamalle lähteviä vapaaehtoisia koulutettiin.
Tappiot ja muistomerkit
Värtsilän taistelussa kaatui seitsemän suojeluskuntalaista ja kolme punakaartilaista. Kaatuneista valkoisista kuusi kuului Joensuun ja yksi Sortavalan suojeluskuntaan. Lisäksi 15 joensuulaista haavoittui.
Värtsilässä sijainnut valkoisten sankarihauta jäi toisen maailmansodan jälkeen Neuvostoliiton puolelle. Paikalla on nykyään vuonna 1992 paljastettu muistomerkki. Osa Värtsilässä kaatuneista haudattiin Joensuun hautausmaalla sijaitsevaan valkoisten sankarihautaan. Heidän joukossaan on muun muassa Kiihtelysvaaran kansanopiston opettajana työskennellyt taidemaalari Kaarle Lintula, joka kuoli Värtsilässä saamiinsa haavoihin vuorokausi taistelun jälkeen.
Taistelun jälkeen valkoiset aloittivat puhdistukset, joiden aikana paikkakunnalla teloitettiin helmi–maaliskuun aikana ainakin yksitoista punaista. Joensuuhun kuljetetuista vangeista teloitettiin myöhemmin kuusi. Joensuussa ammuttujen punakaartilaisten muistomerkki sijaitsee teloituspaikalla Siilaisilla.
Elämän maku (Maaritin albumi)
Elämän maku on suomalaisen laulaja Maarit Hurmerinnan viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1981.
Julius Angerhausen
Julius Angerhausen (3. tammikuuta 1911 – 22. elokuuta 1990) oli saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Münsterin hiippakuntaan Clemens August von Galen, ja hänet nimitettiin Essenin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Eminentianan titulaaripiispaksi 27. tammikuuta 1959. Piispaksi vihkiminen seurasi 12. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Franz Hengsbach, jota avustivat Charles Msakila ja Michael Keller.
Angerhausen osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja jäi eläkkeelle 1. maaliskuuta 1986.
Felix Genn
thumb|right|Felix Genn pienoiskuva Felix Genn (s. 6. maaliskuuta 1950) on saksalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi Trierin hiippakuntaan Bernhard Stein 11. heinäkuuta 1976. Hänet nimitettiin Trierin vihkipiispaksi ja Uzaliksen titulaaripiispaksi 16. huhtikuuta 1999. Piispaksi vihkiminen seurasi 30. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Hermann Josef Spital, jota avustivat Franz-Josef Hermann Bode ja Alfred Kleinermeilert.
Genn sai 4. huhtikuuta 2003 nimityksen Essenin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 6. heinäkuuta. Hänet nimitettiin 19. joulukuuta 2008 Münsterin piispaksi, joksi hänet asetettiin 29. maaliskuuta 2009.
Antti-Jussi Niemi
Antti-Jussi Jormanpoika Niemi (s. 22. syyskuuta 1977 Vantaa) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja ja olympiamitalisti. Niemi pelasi urallaan NHL-joukkue Mighty Ducks of Anaheimissa 29 ottelua tehopistein 1+1=2 ja keräten 22 jäähyminuuttia. Hän pelasi suurimman osan urastaan SM-liigaa Jokereissa yhteensä 453 runkosarjaottelua tehopistein 28+71=99 ja keräten 612 jäähyminuuttia sekä 51 pudotuspeliottelua tehden seitsemän syöttöpistettä ja keräten 67 jäähyminuuttia. Niemi toimi joukkueen kapteenina kausina 1999–2000 ja 2009–2010. Niemi pelasi urallaan myös Pohjois-Amerikassa, Ruotsissa ja KHL:ssä. Nykyisin Niemi toimii Discovery+:n KHL-asiantuntijana.
Niemi työskentelee toimialajohtajana urapalveluja urheilijoille tarjoavassa Eezy Unitedissa.
Pelityyli
Niemen vahvuuksiin kuului oman pään pelaaminen, varmuus, virheiden vähyys, kontaktipelaaminen, alivoimapelaaminen, johtajuus ja joukkuepelaaminen. Hänen heikkouksiinsa kuuluui liike ja ajoittaiset turhat jäähyt.
SM-liigauran alku
Ottawa Senators varasi Niemen neljännellä kierroksella 81. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 1996. Kausi 1996–1997 oli hänelle varsinainen tulokaskausi SM-liigassa, joka toi Niemelle 44 runkosarjaottelussa tehot 2+9=11 ja yhdeksässä pudotuspeliottelussa kaksi syöttöpistettä. Hän voitti kauden päätteeksi Suomen-mestaruuden. Kaudella 1997–1998 Niemi voitti Jokereiden sisäisen jäähypörssin 71 minuutillaan ja kauden päätteeksi SM-pronssia. Hän vahvisti kevätkaudella myös Jokereiden hopeaa voittaneita A-nuoria. Niemi edusti Jokereiden miesten joukkuetta kolmella ensimmäisellä kokonaisella SM-liigakaudellaan myös EHL:ssä.
Kesäkuussa 1999 Ottawa Senators kauppasi Antti-Jussi Niemen oikeudet sekä Ted Donaton Mighty Ducks of Anaheimiin vaihdossa Patrick Lalimeen. Hän pelasi ennen Pohjois-Amerikkaan siirtymistään kauden 1999–2000 vielä Jokereissa, joiden kapteeniksi Niemi nousi aiemman kapteenin Waltteri Immosen lopetettua uransa. Hän johdatti joukkueen kauden päätteeksi SM-hopeaan.
Vuodet ulkomailla
Kaudeksi 2000–2001 Niemi siirtyi kaksivuotisella tulokassopimuksella Mighty Ducks of Anaheimin organisaatioon. Hän pelasi reilut puolet kaudestaan farmijoukkue Cincinnati Mighty Ducksissa, AHL:ssä. NHL:n puolella Niemi pelasi 28 runkosarjaottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki NHL-uransa ensimmäiseksi ja ainoaksi jääneen osumansa 16. helmikuuta 2001 Ottawa Senatorsin Patrick Lalimen taakse. Kaudella 2001–2002 Niemi mahtui Anaheimin kokoonpanoon ainoastaan yhteen NHL-otteluun. Hänen kauttaan haittasi myös loukkaantumiset, joiden takia Niemi pelasi Cincinnatin farmijoukkueessakin vain 39 ottelua runkosarjassa. Niemi oli kuitenkin joukkueen tehokkain puolustaja Dwayne Zingerin kanssa tehoilla 10+9=19.
Karl Gustaf Teetgren
Karl (Carl) Gustaf Teetgren (11. lokakuuta 1787 Pälkäne – 23. huhtikuuta 1865 Helsinki) oli suomalainen juristi ja virka- ja valtiopäivämies.
Antti-Jussi Niemi
Vuodet ulkomailla
Niemi pelasi 1+1-vuotisella sopimuksella Jokereihin kaudeksi 2002–2003. Hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 6+11=17, jotka ovat myös Niemen yhden kauden piste-ennätys SM-liigassa. Hän ei kuitenkaan käyttänyt sopimuksessaan ollutta optiota, vaan siirtyi kaudeksi 2003–2004 kaksivuotisella sopimuksella Elitserien-joukkue Frölunda HC:n riveihin. Niemi oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 4+14=18 ja hänen teholukemansa +9 oli Tomi Kallion ohella Frölundan paras kevään 2004 pudotuspeleissä. Seuraava kausi 2004–2005 päättyi Ruotsin-mestaruuteen. Huhtikuussa 2005 Niemi teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Frölundan kanssa. Kausi 2005–2006 päättyi Elitserien-hopeaan. Kaudella 2006–2007 hän voitti joukkueen sisäisen jäähypörssin 110 minuutillaan ja sijoittui Elitserienin jäähypörssissä kahdeksanneksi. Niemi jatkoi sopimustaan taas kahdella vuodella huhtikuussa 2007.
Kaudella 2007–2008 Niemi voitti taas Frölundan sisäisen jäähypörssin 79 minuutillaan. Hän ei kuitenkaan pelannut joukkueessa enää viimeistä sopimuskauttaan, kun Niemi myytiin kaksivuotisella sopimuksella KHL-joukkue Lada Toljattiin toukokuussa 2008. Joukkueen taloustaantuma ja maksamattomat palkat saivat hänet kuitenkin vaihtamaan maisemaa tammikuussa 2009, jolloin Niemi siirtyi loppukaudeksi Ruotsin toiseksi korkeimmalla sarjatasoalla Allsvenskanissa pelanneeseen Leksands IF:ään. Joukkue voitti runkosarjan, mutta Niemen kausi päättyi kuitenkin vakavaan loukkaantumiseen Kvalserienin toisessa ottelussa, kun Rögle BK:n Mathias Tjärnqvist taklasi häntä rumasti Leksandin maalin takana. Niemi sai airvotärähdyksen ja useita murtumia kasvoihin ja oli tilanteen jälkeen myös hetken tajuton. Tjärnqvist ei saanut tilanteesta jäähyä, mutta hänelle sittemmin langetettiin kahden ottelun pelikielto. Leksand jäi lopulta ilman sarjanousua.
Karl Gustaf Teetgren
Teetgrenin vanhemmat olivat tilanomistaja Karl Fredrik Teetgren ja Eva Juliana Stierncrantz ja puoliso vuodesta 1825 Maria Ottiliana Ramsay (k. 1889), maaherra Anders Johan Ramsayn tytär. Teetgren tuli ylioppilaaksi 1805 ja suoritti tuomarintutkinnon 1808. Hän oli senaatin oikeusosaston kopisti 1811, kanslisti 1814, kirjaaja 1817, protokollasihteeri 1819 ja samalla senaatin talousosaston valtiovaraintoimituskunnan apulaisesittelijäsihteeri 1823–1829. Senaatin oikeusosaston isojakoasiain esittelijäsihteeri Teetgren oli vuodesta 1832, senaatin palveluksesta hän erosi 1853. Teetgren oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1863–1864.
Antti-Jussi Niemi
Paluu Jokereihin
Niemi palasi kaudeksi 2009–2010 kolmivuotisella sopimuksella Jokereihin. Hänestä tuli joukkueen kapteeni, mutta Niemen kausi osoittautui kuitenkin pettymykseksi, josta kertoi mm. Jokereiden huonoin teholukema –11. Kaudesta 2010–2011 lähtien hän on jatkanut joukkueen varakapteenina. Niemen kaksi jälkimmäistä sopimuskautta jäivät loukkaantumisten takia rikkonaiseksi, mutta kaudella 2011–2012 Niemi palasi kuitenkin takavuosista tutummalle tasolleen. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia. Helmikuussa 2012 Niemi teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Jokereiden kanssa.
Loukkaantumiset sotkivat myös Niemen kautta 2012–2013, jonka kynnyksellä hän joutui polvivamman takia kahdeksi kuukaudeksi sivuun. Loukkaantumiset sotkivat myös Niemen kautta 2013–2014. Joulukuussa 2014 hän lopetti loukkaantumisten takia pelaajauransa. Niemi oli aloittanut jo aiemmin kaudella 2014–2015 Viasatin KHL-asiantuntijana.
Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet
Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet on Hiraizumissa, Iwaten prefektuurissa, Japanissa sijaitseva Unescon maailmanperintökohde. Kohde sisältää viisi 1100-luvulta, Heian-kaudelta peräisin olevaa historiallisesti ja kulttuurillisesti merkittävää Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppeliä ja muuta aluetta. Se liitettiin listalle kesäkuussa 2011.
Antti-Jussi Niemi
Maajoukkueura
Niemi edusti Suomea Torinon olympiakisoissa 2006, jolloin hän voitti hopeaa. Niemi sai valinnan Suomen joukkueeseen noin viikko ennen turnauksen alkua, kun Joni Pitkänen joutui jättämään kisat väliin. Niemi pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 1998, 1999, 2000, 2001, 2004, 2005 ja 2008. Hän voitti MM-hopeaa vuosina 1998, 1999 ja 2001 sekä pronssia vuosina 2000 ja 2008. Yhteensä Niemi on pelannut 170 A-maaottelua tehopistein 7+13=20.
Niemi pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 1996 ja 1997 sekä alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1995, jolloin hän voitti Euroopan-mestaruuden.
Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet
Historia
1000- ja 1100-lukujen aikana Hiraizumi oli pohjoisen Japanin hallinnon keskus. 1100-luvun alussa Pohjoisen Fujiwara -klaanin perustaja Fujiwara no Kiyohira muutti kaupunkiin tarkoituksenaan rakentaa buddhalaisuuteen perustuva maa. Tästä syystä Hiraizumin asemakaava suunniteltiin kuvaamaan Puhtaan Maan buddhalaisuuden kaikkeuskäsitystä. Kaupunki on pyritty rakentamaan niin, että se on sopusoinnussa luonnon kanssa. Kamakura-shōgunaatti tuhosi kaupungin 1189 ja samalla se menetti poliittisen ja hallinnollisen asemansa. Jäljelle jääneistä rakennuksista monet tuhoutuivat 1200- ja 1300-lukujen tulipaloissa. 1300-luvulta 1500-luvulle temppelit saivat rahoituksensa maaherroilta ja pyhiinvaeltajilta. Tokugawa Ieyasun noustua valtaan 1603 Hiraizumi siirtyi Sendain hanin alaisuuteen.
Puutarhat ja temppelit
Hiraizumin Puhtaan maan puutarhat suunniteltiin luonnollisia kiviä, puita ja vuoria kunnioittaen. Tämä suunnittelutapa heijasti Puhtaan Maan buddhalaisuuden ja šintolaisuuden sulautumista. Tämä näkyi muun muassa siinä, että Hiraizumin puutarhojen lammet poikkesivat Kiinan ja Intian vastaavista lammista niiden kaarevien, kivisten rantojen avulla. Kanjizaiō-in Aton puutarhaa lukuun ottamatta Hiraizumin Puhtaan Maan puutarhat ovat linjassa itää kohti.
1000- ja 1100-luvuilla japanilaiselle arkkitehtuurille oli tyypillistä Amida-buddhan hallit eli Amidadōt. Hiraizumin puutarhat ja temppelit toimivat malleina myöhemmille buddhalaistemppeleille muualla Japanissa. Näihin lukeutuivat muun muassa Yōfuku-ji Kamakurassa (1189–1405) ja vuonna 1160 rakennettu Ganjō-ji Shiramizussa.
Ensimmäinen ehdokkuus
Kohde oli ehdolla maailmanperintöluetteloon ensimmäisen kerran vuonna 2008, jolloin sitä ehdotettiin kriteereillä III, IV, V ja VI. Ehdotuksen nimi oli tuolloin Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden kosmologiaan liittyvä kulttuurimaisema. Ehdotettuun alueeseen kuului tuolloin, myöhemmin hyväksyttyjen Chūson-jin, Mōtsū-jin ja Muryōkō-in Aton temppelien sekä Kinkeisan-vuoren lisäksi Takkoku no Iwayan ja Chōjagaharahaiji Aton temppelit, Shirotoritate Isekin linnoitus, Honederamura Shōen Isekin ja Ichinoseki Honderan maalaismaisemat sekä Yanaginogosho Isekin hallintoalue. Ehdotettu alue oli kooltaan 551,1 hehtaaria ja sitä ympäröi 8 213,1 hehtaarin suojavyöhyke. Unesco päätti kuitenkin tuolloin viivyttää sen hyväksymistä kunnes Japani tekisi tarkempaa vertailevaa tutkimusta Hiraizumin ja vastaavien kiinalaisten ja korealaisten kohteiden välillä sekä tarkistaisi ehdotetun perintöalueen rajojen sijainnin.
Toinen ehdokkuus ja hyväksyminen
Japani asetti kohteen ehdolle uudestaan 2010, jolloin kohteeseen kuuluvat alueet oli rajattu alkuperäisestä yhdeksästä kuuteen. Kohteelle oli annettu myös uusi nimi: Hiraizumin Puhtaan Maan buddhalaisuuden temppelit, puutarhat ja arkeologiset kohteet. Hyväksyttyjen kohteiden lisäksi Japanin tekemässä ehdotuksessa oli mainittu lisäksi hallintoalue Yanaginogosho Iseki, mutta Unesco jätti sen pois hyväksytystä alueesta. Kohde hyväksyttiin luetteloon 2011 kriteereillä II ja VI. Japanin tekemässä ehdotuksessa oli mainittu myös kriteeri IV. Unescolle neuvoa antava ICOMOS kuitenkin katsoi, ettei kyseinen kriteeri täyttynyt, joten Unesco jätti kyseisen kriteerin pois valintaperusteista. Alueen koko on 187 hehtaaria ja sitä ympäröi 5 998 hehtaarin suojavyöhyke.
Aiheesta muualla
38.98778°N, 141.10806°W
Kristina Krepela
Kristina Krepela (s. 4. syyskuuta 1979) on kroatialainen näyttelijä. Hänet tunnetaan elokuvista La Femme Musketeer (2003) ja The Hunting Party (2007) sekä Rumaan Bettyyn pohjautuvasta kroatialaisesta televisiosarjasta Ne daj se, Nina.
Tupolev TB-3
pienoiskuva|TB-3 neuvostoliittolaisessa postimerkissä. Tupolev TB-3 (ANT-6) oli neuvostoliittolainen, 1930-luvulla valmistettu raskas strateginen pommikone. Andrei Tupolevin suunnitteleman nelimoottorisen koneen ensilento tapahtui 22. joulukuuta 1930. Sitä valmistettiin 819 kappaletta 1930-luvun jälkipuoliskolle saakka. Tyyppiä käytettiin pommittajana vuoteen 1943 saakka, jonka jälkeen kuljetuskoneena. Tyypillä ANT-6A lennettiin pohjoisnavan yli. Kone oli myös Aeroflotin käytössä.
Rintamapalveluksessa pommittajana kone oli muun muassa Neuvostoliiton ja Japanin välisessä konfliktissa 1930-luvun jälkipuoliskolla Mongoliassa, talvisodassa 1939–1940 ja toisen maailmansodan aikana 1941–1943. Kone osallistui lähes kaikkiin suuriin taisteluihin vuoteen 1943 asti, mukaan lukien Smolenskin, Moskovan, Stalingradin ja Kurskin taisteluihin, sekä Leningradin piiritykseen. Sitä käytettiin myös laskuvarjojoukkojen ja panssarivaunujen kuljetuksiin. Kone toimi myös nk. parasiittikoneiden emäaluksena (hävittäjä laukaistiin lentävästä koneesta).
Espoon hiippakunta
Espoon hiippakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon uusin hiippakunta, jonka toiminta alkoi 1. tammikuuta 2004. Hiippakunnan toiminta-alue kattaa 19 läntisen ja keskisen Uudenmaan suomenkielistä seurakuntaa Hangosta Mäntsälään. Hiippakunnan jäsenmäärä on noin 473 200.
Hiippakunnan tuomiokirkko on Espoon keskuksen Pappilanmäellä sijaitseva Espoon tuomiokirkko ja hiippakunnan tuomiokapituli sijaitsee Espoossa. Hiippakunnan piispa on Kaisamari Hintikka. Hiippakunnan ensimmäinen piispa (2004-2012) oli Mikko Heikka. Kirkon kielisäännösten uudistamisen jälkeen 2006 hiippakunta ei ole enää suomenkielinen vaan kaksikielinen.
Tausta
Ensimmäisen aloitteen Espoon hiippakunnasta teki piispa Aimo T. Nikolainen vuonna 1979. Seuraavan aloitteen tekivät kirkkoherrat Arto Laitinen ja Iivari Rämä vuonna 1989 Espoon rovastikuntakokouksessa. Tuohon aikaan tuomiokapitulit ja piispat olivat valtion kustantamia, eikä valtiolla ollut haluja kirkollisiin lisäkustannuksiin. Aloitteet kaatuivat kirkkohallituksessa.
Espoon kirkkoherrat uusivat aloitteen vuoden 1996 rovastikuntakokouksessa. Aloite eteni jälleen kirkkohallitukseen, mutta jäi kuitenkin vaille välittömiä toimenpiteitä.
Hiippakunnan perustaminen
Helsingin tuomiokapituli asetti vuonna 1998 työryhmän valmistelemaan hiippakuntajakoa. Esitys eteni kirkkohallitukseen ja sen toimikunta esitti Helsingin hiippakunnan jakamista vuonna 2000. Uuden hiippakunnan keskukseksi esitettiin Espoota. Uusi hiippakunta perustettiin vuoden 2004 alussa. Uudeksi tuomiokirkoksi tuli Espoon 1400-luvulta peräisin oleva kirkko. Samalla Kanta-Espoon seurakunta muuttui Espoon tuomiokirkkoseurakunnaksi ja hiippakunnan ensimmäisenä tuomiorovastina aloitti Marjatta Laitinen. Espoon ensimmäinen piispa Mikko Heikka asetettiin virkaan 6. tammikuuta 2004.
Tuomiokapituli aloitti väliaikaisissa tiloissa osoitteessa Kotikyläntie 10, kunnes siirtyi nykyisiin toimitiloihinsa Espooseen, osoitteeseen Kirkkokatu 10, tammikuussa 2006.
Espoon hiippakunnan seurakunnat
pienoiskuva|500x500px|Kartta Espoon hiippakunnan rovasti- ja seurakunnista.
Ystävyyshiippakunnat
Espoon hiippakunnan ystävyyshiippakuntia ovat:
Formosa Television
Formosa Television (, lyhyemmin vain FTV tai ) on taiwanilainen televisiokanava, jonka pääkonttori sijaitsee Taipeissa, jonka pääkonttori sijaitsee Taipeissa.
Televisiokanava aloitti toimintansa 27. maaliskuuta 1996, ja lähetykset alkoivat 11. kesäkuuta seuraavana vuonna Taipeissa. Alueella oli paljon hokkieninkielistä väestöä, minkä vuoksi FTV on alusta alkaen tuottanut suurimman osan sisällöstään hokkieniksi. Se oli myös ensimmäinen televisiokanava, joka käytti kieltä pääutisissaan. Lisäksi kanava tuottaa myös jonkin verran englanninkielisiä uutisia.
Killer World Tour
Killer World Tour on brittiläisen heavy metal -yhtyeen Iron Maidenin toinen konserttikiertue ja ensimmäinen maailmanlaajuinen kiertue. Kiertue seurasi albumin Killers julkaisua vuonna 1981 kestäen saman vuoden helmikuusta joulukuuhun.
Ennen kiertueen alkua Iron Maidenin kokoonpano oli muuttunut: ex-Urchin Adrian Smith oli korvannut entisen kitaristin Dennis Strattonin. Smith auttoi Iron Maidenia luomaan oman heavy metal -soundinsa.
Terveydenhuolto
Terveydenhuolto tarkoittaa suppeasti ottaen lääketieteellisiä ja osin myös sosiaalialan piiriin (päihdehuolto) kuuluvia järjestelmiä, kuten lainsäädäntöä ja resurssointia, joilla turvataan itse terveydenhoito, mukaan lukien ennaltaehkäisevä terveydenhoito, seuranta ja kaikkinainen sairaanhoito. Laajasti ottaen terveydenhuolto voi tarkoittaa synonyymiä sanalle terveydenhoito, joka tarkoittaa itse fyysistä toimintaa terveyden edistämiseksi ja sairauksien varhaistoteamiseksi sekä hoidon toteuttamista.
Killer World Tour
Killer World Tourin aikana Iron Maiden alkoi vakiinnuttaa asemaansa klubikonserttien ja muutama tuhat katsojaa vetävien salien pääesiintyjänä. Killer World Tourilla yhtye kuitenkin kiersi maailmaa vielä enimmäkseen suurempien yhtyeiden lämmittelijänä. Japanissa Iron Maiden oli omalla kiertueellaan pääesiintyjä, samoin muutamassa Ison-Britannian konsertissa. Japanin osuudella äänitettiin myös virallinen EP Maiden Japan, joka sisälsi 4–5 kappaletta riippuen siitä, mistä sen osti.
Terveydenhuolto
Potilaan itsemääräämisoikeus
Potilaan itsemääräämisoikeutta pidetään suomalaisen terveydenhuollon johtavana periaatteena. Potilasta on hoidettava potilaan asemasta ja oikeuksista annetun lain mukaan yhteisymmärryksessä hänen kanssaan. Tämä merkitsee sitä, että hoitoon hakeutuminen ja hoitotoimenpiteisiin suostuminen on lähtökohtaisesti vapaaehtoista. Potilaan terveyteen kohdistuva toimenpide voidaan suorittaa vain, jos hoitohenkilökunta on saanut potilaalta vapaasta tahdosta annetun suostumuksen. Potilaalla on lisäksi oikeus saada tietoa kaikista asiaan vaikuttavista seikoista ennen suostumusta koskevan päätöksensä tekoa. Potilaalla on oikeus tehdä myös päätöksiä, jotka voivat vahingoittaa hänen omaa terveyttään tai henkeään ja hänellä on oikeus kieltäytyä hänelle suunnitellusta tai jo aloitetusta hoidosta. Potilaan hoitoon osallistuvien on kunnioitettava potilaan omia päätöksiä.
Killer World Tour
Kuten Dennis Strattonin kanssa edellisellä kiertueella, yhtye koki ongelmia laulaja Paul Di'Annon kanssa, kun hän alkoi käyttää huumeita. Se johti lopulta Di'Annon korvaamisen Bruce Dickinsonilla.
Terveydenhuolto
Potilaan itsemääräämisoikeus
Sosiaali- ja terveydenhuollon toimintayksikköjen virheellisiin menettelytapoihin sekä kirjoitettuihin tai kirjoittamattomiin sääntöihin saattaa sisältyä laitonta itsemääräämisoikeuden rajoittamista. Tällaisia toimintakäytäntöjä ovat esimerkiksi hygieniahaalarien käyttö ja asioista päättäminen esimerkiksi muistisairaan, kehitysvammaisen tai mielenterveyspotilaan puolesta.
Lähtökohtana on, että myös niiden potilaiden tahtoa on kunnioitettava, jotka eivät kykene päättämään hoidostaan. Potilaan arvioidun edun pohjalta voidaan toimia vain silloin, jos ei ole mahdollista saada selvitystä hänen omasta tahdostaan sen vuoksi, että potilas on pysyvästi tai pidemmän aikaa kykenemätön esimerkiksi tajuttomuuden vuoksi käyttämään itsemääräämisoikeuttaan.
Suostumuksen antamiseen kykenemättömän potilaan lähiomaista tai muuta läheistä tai laillista edustajaa on kuultava on ennen tärkeän hoitopäätöksen tekoa. Tämän kuulemisen tarkoituksena on selvittää, millainen hoito parhaiten vastaisi potilaan tahtoa. Kyseiseen hoitoon on saatava myös kuultavan suostumus.
Tahdosta riippumattomaan mielenterveyshoitoon määrääminen muodostaa poikkeuksen edellä mainitusta. Potilaan Itsemääräämisoikeutta ei saa kuitenkaan rajoittaa enempää kuin sairauden hoito tai turvallisuus välttämättä edellyttää. Henkilökunnalla on oikeus hoitaa potilasta ilman hänen suostumustaan lääketieteellisesti asianmukaisella tavalla vain silloin, jos hoitamatta jättäminen vaarantaisi vakavasti potilaan tai toisten henkilöiden terveyden tai turvallisuuden.
Päätös täysi-ikäisen potilaan tahdosta riippumattomasta hoidosta voidaan tehdä vain jos seuraavat kolme kriteeriä toteutuvat yhtä aikaa. Potilaalla on vakava mielenterveyshäiriö, jonka vuoksi hänen todellisuudentajunsa on selvästi häiriintynyt. Potilaan sairaus pahenisi ilman sairaalahoitoa tai potilas vaarantaisi oman tai muiden ihmisten terveyden tai turvallisuuden. Mitkään muut mielenterveyspalvelut eivät sovellu tai ole riittäviä kyseisessä tilanteessa.
Alle 18-vuotias voidaan kuitenkin määrätä tahdosta riippumattomaan hoitoon vakavan mielenterveyden häiriön takia, vaikka hänentodellisuudentajunsa ei olisi häiriintynyt.
Tahdosta riippumattoman hoidon edellytysten arviointiin ja hoitoa koskevaan päätökseen osallistuu useampi lääkäri. Hoitoon lähettävä sairaalan ulkopuolinen lääkäri kirjoittaa M1-tarkkailulähetteen. Kyseessä voi olla esimerkiksi terveyskeskuslääkäri. Sairaalaa edustava lääkäri päättää sen jälkeen, otetaanko potilas tarkkailuun. Kolmas lääkäri laatii tarkkailulausunnon (M2-lausunto) ja saattaa ehdottaa hoitoon määräämistä. Sairaalan ylilääkäri tekee päätöksen mahdollisesta hoitoon määräämisestä (M3-päätös).
Hoitoonmääräämispäätöksen on perustuttava tarkkailujakson aikana tehtävään huolelliseen tutkimukseen, jossa selvitetään myös potilaan oma mielipide hoidon tarpeesta. Tarkkailujakso sairaalassa saa kestää enintään neljä päivää tarkkailuun ottamispäivän jälkeen. Tämän jälkeen laaditaan tarkkailulausunto, jossa selvitetään, täyttyvätkö tahdosta riippumattoman hoidon edellytykset. Tahdonvastaiseen hoitoon määrätylle potilaalle on annettava ylilääkärin tekemä kirjallinen päätös, josta on käytävä ilmi perusteet, joilla potilas on määrätty tahdosta riippumattomaan hoitoon. Myös vapaaehtoisesti psykiatrisessa sairaalassa oleva potilas voidaan ottaa tarkkailuun ja määrät tarvittaessa hoitoon, jos hänen vointinsa huononee siten, että hän ei itse ymmärrä hoidon tarvetta ja haluaa jättää hoidon kesken.
Potilaan tilaa on seurattava hoidon aikana, ja tahdosta riippumaton hoito on lopetettava, kun sille ei ole enää perusteita.
Tahdosta riippumaton hoitojakso saa kestää enintään kolme kuukautta. Jos hoidon tarve jatkuu pitempään, mutta hoidon jatkamisesta ei päästä potilaan kanssa yhteisymmärrykseen, tahdosta riippumattoman hoidon edellytykset arvioidaan uudelleen sairaalassa. Potilaalle on järjestettävä tällöin mahdollisuus saada hoitavan sairaalan ulkopuolisen, riippumattoman lääkärin arvio ja lausunto siitä, ovatko tahdosta riippumattomaan hoitoon määräämisen edellytykset edelleen olemassa. Ulkopuolisen lääkärin arvio ei kuitenkaan sido tarkkailulausunnon laativaa eikä päätöksen tekevää lääkäriä. Potilaalla on oikeus valita itse omalla kustannuksellaan, kuka lääkäri tekee ulkopuolisen arvion ja se voidaan tehdä potilaan halutessa muulloinkin, kun kolmen kuukauden enimmäisajan täyttyessä.
Terveydenhuolto Suomessa
Suurin osa terveyspalveluista on lakisääteisiä. Lainsäädäntö velvoittaa kunnat järjestämään nämä palvelut. Lakisääteisten palvelujen lisäksi kunnat voivat järjestää muitakin terveyspalveluja. Julkisen vallan velvoite edistää kansalaisten hyvinvointia, terveyttä ja turvallisuutta lähtee Suomessa perustuslain määrittelemistä kansalaisen perusoikeuksista. Tarkemmin velvoitteet määräytyvät varsinaisen sosiaali- ja terveyslainsäädännön kautta. Potilaan oikeuksia turvaava lainsäädäntö toteuttaa tätä niin sanottua perustuslaillista toimeksiantoa.