cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heimo (kansatiede)
Heimo antropologiassa
Heimojen arvellaan syntyneen maanviljelyn myötä, eli noin 13 000 vuotta sitten hedelmällisen puolikuun alueella Lähi-idässä. Heimot olisivat eräs tapa runsaisiin, mutta saatavuudeltaan etukäteen vaikeasti ennustettaviin luonnonvaroihin. Esimerkiksi maanviljelyä rasittavat kuivuudet ovat ennalta arvaamattomia ja haittaavat viljelyä lähekkäisilläkin alueilla eri tavoin. Kuivuudesta paremmin selvinnyt heimon jäsen saattoi auttaa muita niukkoina vuosina. Heimoilla oli kiinteyttä kyllin, jotta ne saattoivat ohjata ruoan jakelua ja tuotantoa niukkoina vuosina, mutta eivät rajoittaneet yksilön vapautta Toisten mielestä heimot olisivat syntyneet vasta valtioiden synnyn jälkeen, eli vuoden 3700 eaa. jälkeen. Nämä sekundaariset, toisen vaiheen heimot olisivat saattaneet Morton H. Friedin mukaan syntyä valtioiden järjestäessä ryhmiin kuuluvia ihmisiä hallinnollisiin joukkoihin, tai ryhmien yhteistyönä taisteltaessa ryhmien alueelle laajenevaa valtiota vastaan. Esimerkkinä eurooppalaisten kohtaamista heimoista olivat Arizonan hopi-intiaanit.
Suomen historian heimot
Heimolla on aiemmin viitattu suomalaisten kansan alkuperäisiin toisistaan poikkeaviin alueellisiin, kielellisiin ja kulttuurillisiin väestöryhmiin. Tämän merkityksensä heimo-sana sai 1800-luvulla saksan kielen Stamm-käsitteen käännöksenä. Suomalaiset saattavat myös puhua itäkarjalaisista tai virolaisista heimokansana tai heimoveljinä. Tällöin sanaa ”heimo” käytetään alkuperäisemmässä merkityksessään sukulaisuuden ilmaisijana. Tästä merkityksestä sana heimo on lainattu erääksi luokittelun tasoksi myös biologiseen taksonomiaan. Nykyaikaisessa tieteessä ei enää kuitenkaan juuri käytetä heimo-sanaa puhuttaessa esimerkiksi suomen murrealueista, historiallisista maakunnista tai näihin liittyvistä eri aikaisista etnonyymeistä tai suomen sukulaiskielten puhujista. Sanan käyttö näissä yhteyksissä rajautuu lähinnä tieteenhistoriallisiin ja historiakulttuurisiin tai historiallisiin yhteyksiin, esimerkkinä vaikkapa Topeliuksen Maamme kirjassa esitetyt historiallisten maakuntien stereotypiat tai Suomen historian käsite heimosodat.
Vuohenputki
Vuohenputki eli lehtovuohenputki (Aegopodium podagraria) on monivuotinen, hyönteispölytteinen sarjakukkaiskasvi. Vuohenputki on kauppayrtti.
Ulkonäkö ja koko
Vuohenputki kasvaa 30–100 cm korkeaksi. Kasvilla on voimakas maavarsi, josta se versoo joka kevät varsin aikaisin. Lehdet ovat kahteen kertaan kolmisormiset eli lehti jakautuu kolmeen osaan, joista kukin jakaantuu kolmeen lehdykkään, kukinto on kerrannainen sarja ja kukat vihertävän valkoiset. Pikkusarjoissa ei ole suojuslehtiä. Lehtiruodin kouru erottaa sen muun muassa myrkkykeisosta.
Levinneisyys
Vuohenputki kasvaa luonnonvaraisena Euroopassa, mutta se on levinnyt rikkaruohona Pohjois-Amerikkaan. Suomessa se on alkuperäinen ja yleinen varjoisten ja multavien lehtojen ja puronvarsien kasvi Etelä- ja Keski-Suomessa Suomenselän eteläpuolella. Se on hyötynyt asutuksesta leviämällä metsittyville pelloille, pellonpientarille ja puutarhoihin luontaisella esiintymisalueellaan ja myös Pohjois-Suomessa.
Elinympäristö
Vuohenputki kasvaa rehevässä lehtomaassa ja kesannolle jätetyillä pelloilla. Puutarhassa se saattaa olla tehokkaan leviämisensä vuoksi kiusallinen ja vaikeasti hävitettävä rikkaruoho.
Käyttö
Keitetystä juurakosta ja lehdistä valmistetulla hauteella on auttava vaikutus nivelvaivoissa.
Vuohenputken nuoria lehtiä voi käyttää villivihanneksena, mutta lajinmäärityksessä pitää olla tarkkana: muun muassa myrkylliset myrkkykatko, myrkkykeiso ja hukanputki näyttävät hieman samanlaisilta. Vuohenputki muistuttaa kuitenkin ehkä eniten yleisenä kasvavaa vaaratonta karhunputkea (Angelica sylvestris).
Esa Ruskeepää
Esa Ruskeepää (s. 1980 ) on suomalainen arkkitehti, joka johtaa toimistoaan Esa Ruskeepää Architects. Toimisto on perustettu 2012. Sitä ennen Ruskeepää työskenteli Mikko Heikkisen ja Markku Komosen toimistossa.
Toimiston ensimmäinen suunnitteluhanke on elokuussa 2015 Espoon Suurpeltoon valmistuva Opinmäen kansainvälinen koulu. Se on ottanut osaa useisiin kilpailuihin, eikä sillä toistaiseksi ole suoria toimeksiantoja. Toimiston kilpailuehdotus Leap sijoittui toiseksi Aalto-yliopiston Otaniemen ydinkampuksen avoimessa kansainvälisessä suunnittelukilpailussa vuonna 2013.
Toimisto voitti Wolfsburgin kaupunginkirjaston ja koulutuskeskuksen Bildungshaus Wolfsburg suunnittelukilpailun tammikuussa 2015.
Utajärvi
Utajärvi on Suomen kunta, joka sijaitsee Pohjois-Pohjanmaan maakunnan itäosassa. Kunnassa asuu 0 ihmistä ja sen pinta-ala on 0 km2, josta 0 km2 on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta/km2. Utajärven naapurikunnat ovat Muhos, Oulu, Pudasjärvi, Puolanka ja Vaala.
Utajärven korkeus merenpinnasta aseman kohdalla on 80,4 m. Maakunnan pääkaupungin Oulun keskustaan on matkaa 56 kilometriä.
Utajärvellä on Ilmatieteen laitoksen säätutka. Rockin Suomen mestaruuden vuonna 1982 voittanut yhtye 22-Pistepirkko on perustettu Utajärvellä vuonna 1980. Utajärven kotiseutulaulu on Jokilaakson laulu. Utajärvi kuuluu Rokua UNESCO Global Geopark -alueeseen, joka on Suomen ensimmäinen alue UNESCOn ainutlaatuisten geologisten kohteiden verkostossa. Rokua Geopark kattaa Oulujokilaakson, Rokuan ja Oulujärven maisema-alueet.
Historia
pienoiskuva|Utajärven kunnan rajat vuoden 1960 tilastokartassa.
Utajärvellä on ollut asutusta jo kivikaudella. Tunnettuja kivikautisia asuinpaikkoja ovat mm. Kokkosaari, Honkalansaari, Niemelä ja Roinila. Ennen seudulle saapuvia suomalaisia erämiehiä seudulla asuivat lappalaiset. Muistoksi heistä on paikannimistöön jäänyt monia sanoja esimerkiksi Utajärvi ja Rokua. Aluksi asutus keskittyi jokivarteen. Todennäköisesti jo 1500-luvun puolivälissä asutus alkoi muuttua vakinaiseksi savolaisten ja pohjalaisten uudisasukkaiden ansiosta. Vuosisadan lopulla venäläiset hävittivät lähes koko asutuksen. Täyssinän rauhan jälkeen 1595 alkoi asutuksen laajentumisen kausi, jonka katkaisivat 1600-luvun suuret kuolonvuodet sekä isoviha.
Utajärvi kuului seurakunnallisesti aluksi Liminkaan, mutta liitettiin 1610 Oulun seurakunnan Muhoksen kappeliin. Vuonna 1766 Utajärvestä muodostettiin Muhoksen kappeli. Kunnan perustamisvuodeksi katsotaan vuosi 1865 ja omaksi seurakunnaksi Utajärvi erotettiin 1886.
Oulun ja Utajärven välistä ratayhteyttä ryhdyttiin suunnittelemaan vuonna 1918. Rataa alettiin rakentaa vuonna 1926 ja junaliikenne Oulusta Muhokselle alkoi vuonna 1927 sekä Utajärvelle vuonna 1928. Vaalaan saakka liikennöinti alkoi 1929. Toiseen maailmansotaan asti Utajärvi oli maatalousvaltainen pitäjä. Oulujoen valjastamisen myötä elinkeino muuttui, nykyisin yli puolet utajärvisistä saavat elantonsa pääasiassa palveluammateissa. Utajärvelle on rakennettu kaksi vesivoimalaitosta. Ne ovat Utasen vesivoimalaitos, joka valmistui 1956 ja Ala-Utoksen voimalaitoksella energiantuotanto alkoi 1957.
Utajärven asukasluku oli suurimmillaan 1950-luvulla, jolloin Oulujoen koskien rakentaminen oli käynnissä. Vuonna 1952 kunnassa oli jo 8627 asukasta. Tämän jälkeen asukasluku alkoi vähentyä, sillä 1954 Vaalan ja Yli-Niskan alueet liitettiin silloiseen Säräisniemen kuntaan (nykyiseen Vaalaan), ja vuosikymmenen lopulla alkoi voimakas poismuutto. Väestön väheneminen pysähtyi vasta 1980-luvun alussa, jolloin asukkaita oli vajaat 3800. Pikkuhiljaa asukasmäärä alkoi uudelleen laskea ja nykyisin Utajärvellä on reilut 3 000 asukasta.
Ennen vanhaan Utajärven kuntaa halkova Oulujoki oli tärkeä kulkureitti matkustavaisille, tervalle ja muulle kauppatavaralle, se tarjosi myös kalaa pöytään sekä elannon koskenlaskijoiden ammattikunnalle. Joki on valjastettu 1940- ja 1950-luvuilla. Vuoteen 1949 saakka joki ylitettiin ”roomulla” tai lossilla, jota kuljetti roomari. Nykyisin roomun paikalla on silta. Vielä tänäänkin Oulujoki on komea ja ylväs joki, joka tarjoaa mahdollisuuksia kalastukseen ja monenlaiseen virkistyskäyttöön. Kiiminkijoki kunnan pohjoisosassa sen sijaan on edelleen vapaa joki koskineen.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Maasto
Kallioperä on pääasiassa graniittia sekä kiillegneissiä ja -liuskeita. Naamajoen tienoilla on kalkkikiviesiintymiä ja pohjoisosassa myös migmatiittia ja graniittigneissiä. Maaperä on pohjoista moreenia. Etelässä Oulujoen varsilla on laajoja hiekka- ja hietakerrostumia. Paikoin hiekka on niin hienoa, että tuuli pystyy sitä kuljettamaan. Komeimmillaan muodostumat ovat Rokuan alueella, jossa on suuria dyynejä, rantavalleja, hiekkakankaita ja syviä suppakuoppia. Maasto on varsin tasaista lukuun ottamatta Rokuan aluetta, Rokuan korkein kohouman Pookivaara kohoaa yli 70 metriä ympäröivältä suolakeudelta. Oulujoen koillispuolella maasto nousee loivasti kohti pohjoista ja itää. Korkeimpia vaaroja ovat Iso Palovaara ja Hevosvaara. Utajärvi on runsassoista seutua. Niittysuon, Tolkansuon, Säippäsuon ja Kivisuon alueille on muodostettu soidensuojelualue.
Vesistöt
Oulujoen ja Kiiminkijoen lisäksi kuntaa halkovat useat pienemmät joet, kuten Naamanjoki, Piltunginjoki, Potkunjoki, Sanginjoki ja Utosjoki. Kunnan alueella on useita järviä, muun muassa Ahmasjärvi, Iso Olvasjärvi, Piltunginjärvi, Puokiojärvi, Saari-Sorsua, Sanginjärvi sekä Särkijärvi, joka tuli kuuluisaksi tilapäisestä kuivattamisestaan. Utajärvi -niminen järvi, jonka Oulujokeen rakennetun Utasen voimalaitoksen alakanava halkaisi 1956, on kuntataajamasta hieman kaakkoon. pienoiskuva|Utajärven keskustaa länteen päin nähtynä.
Liikenne
Valtatie 22 ja Oulu–Kontiomäki -rautatie sivuavat Utajärven kuntakeskusta. VR:n henkilöjunat pysähtyvät Utajärven asemalla. Seututie 837 johtaa Utajärven keskustasta Puolangalle. Yhdystie 8300 alkaa Oulusta ja tulee Oulujoen pohjoispuolta Utajärvelle, jatkuu Keski-Niskaan, missä yhtyy Valtatie 22:een. Lähin lentokenttä on Oulunsalossa. Paikallisliikenteestä vastaa kunnan järjestämä paikallislinja, jota ajetaan yhdellä bussilla. Bussipysäkkien lisäksi kyytiin pääsee muualtakin reitin varrelta ja liikuntaesteiset bussi hakee kotiovelta, kun sen tilaa puhelimitse edellisenä päivänä. Kirkonkylällä on Matkahuollon palvelupiste.Rokuan matkailukeskukseen pääsee matkailuyrittäjien omilla kuljetuksilla - julkishallinnon järjestämää kuljetusta ei ole.
Kyliä
Ahmas, Alakylä, Ala-Naama, Ala-Niska, Autio, Juorkuna, Järvikylä, Kangaskylä, Kemilä, Kivijärvi, Kormunkylä, Marttisjärvi, Murronkylä, Naamankylä, Niska, Ojakylä, Potku, Sanginkylä, Sipolankylä, Sotka (Sotkankylä), Särkijärvi, Tervolankylä, Utanen, Ylisuvanto, Yli-Utos.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Utajärvellä oli 2 768 asukasta, joista 1 312 asui taajamassa, 1 439 haja-asutusalueilla ja 17:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Utajärven taajama-aste on 47,7 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Utajärven kirkonkylä.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Utajärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Utajärvi on vanhoillislestadiolaisuuden vahvaa tukialuetta. Utajärvellä toimivat Juorkunan ja ympäristön sekä Utajärven rauhanyhdistykset. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Utajärvellä toimii Utajärven helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utajärven alueella toimii Oulun ortodoksinen seurakunta.
Kuntapalvelut
Utajärven kuntapalveluihin kuuluvat peruspalvelut, sivistyspalvelut ja tekniset palvelut. Eri palvelualat on jaettu tiimeihin, jotka järjestävät oman vastuualueensa palvelut.
Hallintotiimi tuottaa kuntalaisten ja kuntaorganisaation tarvitsemia yleis- ja taloushallintoon liittyviä toimistopalveluja. Tiimiin kuuluvat palvelusolu, taloussolu, henkilöstösolu ja atk-solu. Kuntaa pitkään johtanut maakuntaneuvos Kyösti Juujärvi eläköityi 2018.
Peruspalvelut
Sosiaali- ja perhetyönpalveluista vastaa Oulunkaaren kuntayhtymä. Tiimiin kuuluu kehitysvammapalvelujen tiimi, päivähoitopalvelujen tiimi ja sosiaalityön solu. Terveyspalveluista vastaa terveyskeskus. Ruokapalveluista vastaa ruokapalvelutiimi, joka tuottaa ruokapalveluja kunnan eri toimipisteille ja tarjoaa mahdollisuuden työpaikkaruokailuun. Vanhuspalvelujen tiimi vastaa vanhus- ja kotihoitopalveluista. Asuin- ja elinoloista vastaa ympäristönvalvontapalvelujen tiimi, johon kuuluvat eläinlääkäri, terveystarkastaja ja ympäristösihteeri. Tehtäviin kuuluvat eläinlääkintähuolto, terveysvalvonta ja ympäristönsuojelu.
Sivistyspalvelut
Utajärven kunnan sivistyspalveluista vastaa sivistyslautakunta, jonka toimialaan kuuluvat opetuspalvelut, kirjasto, kulttuuripalvelut ja vapaa-aikapalvelut sekä erilainen sivistystoimen alainen projektitoiminta.
Opetustoimen palvelut
Utajärven lukion oppilasmäärä väheni 2010-luvun alussa uhkaavasti, mutta erilaisin markkinointitoimin sinne on saatu houkuteltua opiskelijoita myös naapuripaikkakunnilta.
Vapaan sivistystyön ja vapaa-ajanpalvelut
Vuonna 2000 perustettiin vasite-tiimi, johon kuuluvat kirjaston, nuorisopalveluiden, liikuntapalveluiden ja kulttuuripalveluiden henkilökunta. Tiimi vastaa vapaan sivistystyön ja vapaa-ajanpalveluista.
Tekniset palvelut
Tekniset palvelut vastaa kunnan teknisistä palveluista ja ympäristön viihtyisyydestä Utajärvellä. Palveluihin kuuluu:
Muistomerkkejä
Utajärvellä on sekä toiseen maailmansotaan että elinkeinoihin kuin myös runonlaulantaan perustuvia muistomerkkejä: Sankarivainajien muistomerkki (1950), Karjalaan jääneiden muistomerkki (1958), Roomari-patsas (1985), Veteraanikivi (1991), Merilän suvun koskenlaskijoiden muistomerkki (2000) ja Runonlaulajien muistomerkki (2003).
Vuoden Roomari
Vuoden Roomari on kunniakuntalainen, joka on utajärvinen ja kunnostautunut paikallisen kulttuurin, taiteen tai kotiseututyön parissa. Aiemmin Roomari valittiin yleisöäänestyksellä, mutta vuodesta 2007 lähtien valinnan on tehnyt kolmijäseninen raati. Ensimmäinen Roomari valittiin vuonna 1993.
Ruokakulttuuri
Utajärven pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lihapata ja hernetuuvinki, lanttu- ja porkkanalaatikko sekä marjasoppa.
Liikenne
Utajärven keskustan länsipuolelta kulkee Valtatie 22, sen länsipuolella sijaitsee Utajärven rautatieasema, jossa pysähtyvät kaikki Oulun ja Kajaanin suuntiin kulkevat matkustajajunat. Lisäksi Utajärvelle kulkee Oulun joukkoliikenteen bussilinja 49.
Urheilu, liikunta ja vapaa-aika
Kunnan jokaisessa kyläkeskuksessa on valaistu latu. Lisäksi Rokualla kunnan latua noin 70 kilometriä. Muita liikuntapaikkoja ovat:
Kunnassa on useampia kalastuspaikkoja halukkaille. Näitä ovat Suojärven kodat, Alakylän laavut, Partiokämpän varaustuvat, Valkeisjärven kalastuspaikat, Rokuan lammet ja Kurimon kalastuspaikat. Erämaavaellusreitti Kivijärven kinttupolku johtaa Sotkan kylästä Oulun Ylikiimingin Ylivuoton kylään. Vapaana virtaava Kiiminkijoki sopii vesivaellusreitiksi melojille.
Pohjois-Makedonia Eurovision laulukilpailussa
Pohjois-Makedonian eli tuolloisen Makedonian tasavallan oli tarkoitus osallistua Eurovision laulukilpailuun ensimmäisen kerran vuonna 1996, mutta edustussävelmä Samo ti ei läpäissyt tuona vuonna järjestettyä erillistä alkukarsintaa. Seuraavan kerran Makedoniassa järjestettiin viisukarsinnat vuonna 1998, jonka voittajasävelmästä Ne zori, zoro tuli ensimmäinen Makedonian viisuedustaja laulukilpailun finaalissa. Eurovision laulukilpailun muututtua kaksipäiväisiksi, eli vuodesta 2004 lähtien, Makedonia on ainoana maana päässyt joka vuosi semifinaalista finaaliin vuoteen 2007 asti, mutta finaaleissa pisteet eivät riittäneet sijoittumaan kymmenen parhaan joukkoon, mikä olisi oikeuttanut automaattiseen finaalipaikkaan seuraavaksi vuodeksi. Maan paras sijoitus on 7. vuodelta 2019. Makedonia on myös uhannut vetäytymisellä, sillä maa on jäänyt kaksi kertaa peräkkäin semifinaalin kymmenenneksi, ja karsiutunut finaalista ensimmäisenä. Villi kortti eli raatien valinta finaalipaikan saajaksi Makedonian sijasta oli vuonna 2008 Ruotsi ja 2009 Suomi.
Makedonia on esittänyt suurimman osan kappaleistaan makedonian kielellä.
Kaksivaiheinen loppukilpailu
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
Kaksi semifinaalia
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
Kapellimestarit
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.
Ofpe/WN9-tähti
Ofpe/WN9-tähdet ovat joukko elinkaarensa loppupuolella olevia massiivisia kuumia tähtiä. Niiden tyypillinen piirre on voimakas tähtituuli, jonka nopeus on vain 400–500 km/s mutta joka kuljettaa tähden pintaosien ainetta ympäröivään avaruuteen jopa 2 – 5·10-5 Auringon massaa vuodessa. Ofpe/WN9-tähdet ovat hyvin kuumia, ja niiden pintalämpötilat ovat 30 000 – 40 000K. Tähden säde on yleensä 20–40 Auringon sädettä, ja luminositeetti vastaa tyypillisesti runsasta kymmentä tuhatta Aurinkoa. Tähtien massat ovat alle 100 Auringon massaa.
Tähtityypin nimen alkuosa Ofpe tulee tähden spektriluokasta, joka on O, mutta spektrissä näkyy voimakkaan tähtituulen aiheuttamia piirteitä (f); spektri on poikkeava eli pekuliaarinen (p), ja siinä näkyy normaalien absorptioviivojen lisäksi emissioviivoja (e). Nimen loppuosa WN9 on typpipitoisten Wolfin–Rayetin tähtien myöhäinen luokka. Luokitus otettiin käyttöön vuonna 1982.
Ofpe/WN9-tähdet edustavat tähtien evoluutiossa välivaihetta spektriluokan O ylijättiläisten ja Wolfin–Rayetin tähtien välillä. Niiden pintakerroksissa on runsaasti CNO-syklin tuotteita. Spektrissä on nähtävissä voimakkaita P Cygni -viivaprofiileja, etenkin ionisoituneen piin ja hiilen spektriviivoissa. Piirre voimistuu sitä mukaa, kun tähden muut ominaisuudet lähestyvät Wolfin–Rayetin tähtiä.
Ofpe/WN9-tähtiä ei tunneta kovin monta, mikä viittaa vaiheen olevan vain lyhytkestoinen osa massiivisen tähden elämää. Eniten tutkittu kohde on HDE 269227.
Elealaiset
Elealaiset oli esisokraattinen filosofinen koulukunta antiikin Kreikassa. Koulukunta opetti, että moninaisuus ja muuttuminen ovat näennäisiä ja aistilliset havainnot harhakuvia. Koulukunnan perusti varhaisella 400-luvulla eaa. Parmenides.
Imperiumin marssi
thumb|200px|Säveltäjä [[John Williams (säveltäjä)|John Williams]] Imperiumin marssi tai Keisarillinen marssi eli Darth Vaderin teema (Darth Vader’s Theme) on elokuvasäveltäjä John Williamsin säveltämä musiikkikappale, joka esiintyy George Lucasin luomassa Tähtien sota -elokuvasarjassa. Se esiintyi ensimmäisen kerran ilmestymisjärjestyksessä toisessa ja aikajärjestyksessä viidennessä Tähtien sota -elokuvassa, vuonna 1980 julkaistussa Imperiumin vastaiskussa. Tähtien sodan suosion myötä Imperiumin marssista on muodostunut yksi elokuvamusiikin tunnetuimmista teemakappaleista.
Elealaiset
Historia
thumb|160px|[[Parmenides, elealaisen koulukunnan perustaja.]] thumb|160px|[[Zenon Elealainen, joka tunnetaan hänen nimeään kantavista Zenonin paradokseista.]]
Imperiumin marssi
Imperiumin marssi kuullaan Tähtien sota -elokuvissa yleensä kohtauksissa, joissa mainitaan tai esiintyy Darth Vader. Kappale kuullaan ensimmäisen kerran Imperiumin vastaiskun kohtauksessa, jossa katsojalle esitellään Darth Vaderin komentama keisarillinen avaruuslaivasto ja hänen lippulaivansa Executor. Myöhemmin Imperiumin marssi esiintyy elokuvassa useita kertoja, mukaan lukien Darth Vaderin ja Luke Skywalkerin välisen kaksintaistelun aikana. Kappale kuullaan myös Jedin paluussa, Pimeässä uhassa, Kloonien hyökkäyksessä ja Sithin kostossa. Elokuvissa kappaleesta kuullaan useita erilaisia variaatioita, joista tunnetuin on Galaktista Imperiumia edustava militaristinen ja wagneriaaninen fanfaari.
Elealaiset
Historia
Koulukunta sai nimensä Elean kaupungista, kreikkalaisesta siirtokunnasta etelä-Italiassa, josta sen keskeisimmät henkilöt, Parmenides ja Zenon Elealainen, olivat kotoisin. Joskus koulun perustajana on pidetty Ksenofanesta, ja vaikka hänen näkemystensä voidaan katsoa muodostaneen suuren osan myöhempää elealaista oppia, on kuitenkin todennäköisempää, että Parmenides oli koulun perustaja.
Imperiumin marssi
Koska Tähtien sodassa Imperiumin marssi liitetään Darth Vaderin ja pahuuden voimien läsnäoloon, populaarikulttuurissa kappaletta on toisinaan käytetty humoristisessa mielessä, esimerkiksi radiojuontaja Rush Limbaughilla on tapana soittaa Imperiumin marssia taustalla keskustellessaan Neuvostoliiton entisestä johtajasta Mihail Gorbatšovista. Toisena vastaavanlaisena esimerkkinä Imperiumin marssia on kuultu muutamissa Simpsonien kohtauksissa, joissa esiintyy miljardööri Charles Montgomery Burns.
Elealaiset
Historia
Ksenofanes teki ensimmäisen hyökkäyksen varhaista kreikkalaista mytologiaa vastaan 500-luvulla eaa., mukaan lukien Homeroksen ja Hesiodoksen runoissa esitetyt antropomorfiset jumaltarustot. Parmenideen johtamana tämä vapaan ajattelun henki levisi metafysiikkaan. Myöhemmin koulukunta hajosi, joko siksi että sen piirissä esitetyt spekulaatiot olivat liian loukkaavia aikakauden yleiselle ajattelulle, tai koska koulua johdettiin huonosti. Joka tapauksessa koulu turmeltui pelkäksi verbaalisten väittelyiden kerhoksi liikkeen mahdollisuudesta ja muista akateemisista metafyysisistä asioista. Koulukunnan parhaat ajatukset vaikuttivat platonistiseen metafysiikkaan.
Filosofia
Elealaiset hylkäsivät aistihavaintojen tieto-opillisen pätevyyden, ja ottivat sen sijaan totuuden kriteereiksi havainnollisuuden ja pakollisuuden matemaattiset standardit. Parmenides ja Melissos rakensivat argumenttinsa niiden kiistattoman pätevyyden pohjalle. Zenon puolestaan käytti paradokseissaan menetelmää nimeltä reductio ad absurdum, yrittäen näin tuhota toisten argumentit näyttämällä, että niiden premissit johtavat ristiriitaisuuksiin.
Elealaisten tärkeimmät opit kehittyivät vastaesityksiksi varhaisten esisokraattisten luonnonfilosofien kosmologisille maailmanselityksille, jotka pyrkivät selittämään kaiken olemassaolon jonkin perimmäisen alkuaineen, kuten veden tai ilman, avulla. He vastustivat myös Herakleitoksen ajatusta siitä, että kaikki olemassaolo on yhtäjaksoista muutosta. Elealaisten mielestä todellinen selitys kaiken olemassaololle on "universaalin olemisen ykseyden" käsitteessä. Heidän oppijärjestelmänsä aistit eivät voi havaita tätä ykseyttä, koska niiden tuottamat havainnot ovat ristiriitaisia; voimme ohittaa nämä valheelliset havainnot ainoastaan ajatuksen avulla ja saavuttaa tietämisen tilan, perustavanlaatuisen tiedon siitä, että Kaikki on Yhtä. Näin ei voi myöskään olla luomista, koska olemassa oleva ei voi tulla ei-olevasta, koska mikään asia ei voi tulla mistään sellaisesta, joka on erilainen kuin se.
Elealaiset esittivät, että aiheesta syntyvät erimielisyydet johtuvat yleensä siitä, että osapuolet määrittelevät "olemisen" käsitteen eri tavalla. Sen voi ajatella tarkoittavan joko olemassaoloa sinällään, tai olla ainoastaan yhteenliittävä tekijä (kopula) subjektin ja predikaatin välillä.
Vaikka sekä myöhemmät esisokraatikot että Aristoteles hylkäsivät elealaisten ajatukset, heidän käyttämänsä argumentit otettiin kuitenkin vakavasti, ja heitä arvostetaan siitä, että heidän työnsä nosti aikakauden filosofisissa keskusteluissa (diskurssi) ja argumentoinnissa käytettyjä standardeja. Heidän vaikutuksensa oli myös pitkäkestoinen — tunnettu sofisti Gorgias käytti elealaisten argumentteja teoksissaan, ja Platon antoi heille tunnustusta mm. teoksissaan Parmenides ja Sofisti. Myös myöhempi antiikin filosofia lainasi paljon heidän käyttämiään menetelmiä ja periaatteita.
Robert Wells
thumb|Robert Wells Robert Henry Arthur Wells (s. 7. huhtikuuta 1962 Solna) on ruotsalainen säveltäjä, sovittaja ja pianisti.
Salibandy World Gamesissa 2017
Salibandy oli ensimmäistä kertaa varsinaisena lajina 2017 World Gamesissa. Vuoden 1997 Lahden World Gamesissa salibandy oli ollut näytöslaji. Vain miesten maajoukkueet osallistuivat World Gamesiin.
Robert Wells
Wells on saanut musikaalisen koulutuksensa Adolf Fredriks Musikskolassa sekä Tukholman kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa, jonne hän pääsi 11-vuotiaana ollen siihen mennessä nuorin oppilas. Vuonna 1978, 16-vuotiaana, hän voitti kaksi tunnettua ruotsalaista kykyjenetsintäkilpailua. 1980-luvulla hän esiintyi yhdessä muun muassa Lill-Babsin, Gösta Linderholmin, Eva Bysingin ja Jerry Williamsin kanssa. Hän panosti kuitenkin pian soolouraan.
Suureen suosioon hän nousi Så ska det låta -televisio-ohjelman pianistina vuosina 1997-2003 ja 2005. Jo vuonna 1989 hän aloitti vuotuisen konserttikiertueen Rhapsody in Rock, jossa hän esiintyy vierailevien artistien kanssa. Siitä tuli suosittu vuonna 1990-luvun lopussa ja on sen jälkeen saavuttanut suuria yleisölukuja sekä Ruotsissa että ulkomailla. Wellsin musiikkia valittiin Pekingin vuoden 2008 kesäolympialaisten viralliseen mainokseen.
Salibandy World Gamesissa 2017
World Gamesin salibandymaajoukkue pelattiin salibandyn säännöistä poiketen 3×15 minuutin peliajalla ja joukkueen kokoonpanoon sai kuulua kustannussyistä vain 14 pelaajaa.
Pudotuspelit ja sijoitusottelut
Välierät
Sijat 5-6
Finaali
Ristiina (täsmennyssivu)
Ristiina voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Road Crew
Road Crew on ainakin seuraavien yhtyeiden nimi:
Babacar Diallo
Babacar Diallo (s. 25. maaliskuuta 1989) on senegalilainen jalkapalloilija, joka pelaa tällä hetkellä Kuopion Palloseurassa. Hän edusti viimeksi itävaltalaista SKN St.Pölteniä. Diallo on pelipaikaltaan keskuspuolustaja.
Diallo on edustanut myös turkkilaisia Dardanelsporia ja Belediyesporia.
Tuomas Sammelvuo
Tuomas Sammelvuo (s. 16. helmikuuta 1976 Pudasjärvi) on suomalainen lentopallovalmentaja ja entinen lentopalloilija. Hän on voittanut sekä pelaajana että valmentajana lentopallon miesten Mestarien liigan. Valmentajauransa varrella Sammelvuo on valmentanut niin Suomen, Venäjän kuin Kanadan miesten lentopallomaajoukkueita. Kanadan lentopallomaajoukkueen päävalmentajaksi hänet nimitettiin syksyllä 2022. Sammelvuo valmentaa myös puolalaista Zaksa Kedzierzyn-Kozlea.
Suomen miesten lentopallomaajoukkuetta Sammelvuo luotsasi 2013–2019, kunnes hänet valittiin Venäjän miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Tokion olympialaisissa vuonna 2021 Venäjän olympiakomitean lentopallojoukkue pelasi olympiafinaalissa ja saavutti lopulta hopeaa Sammelvuon valmennuksessa. Tiet Venäjän maajoukkueen kanssa erkanivat seuraavana keväänä, kun Venäjä aloitti sodan Ukrainassa. Samoihin aikoihin ilmoitettiin myös Sammelvuon irtisanoutuneen Pietarin Zenitin päävalmentajan tehtävästä. Hänen mukaansa asiasta oli päätetty ennen Venäjä aloittamaa sotaa.
Sammelvuon valmentajaura on ollut kaikkiaan erittäin menestyksekäs. Vuonna 2019 hänen valmentamansa Kuzbass Kemerovo voitti Venäjän Superliigan. Vuonna 2021 Pietarin Zenit otti Venäjän Superliigan hopeaa Sammelvuon alaisuudessa. Venäjän lentopallomaajoukkueen päävalmentajana Sammelvuo voitti olympiahopeaa vuonna 2021. Sammelvuosta tuli ensimmäinen suomalainen valmentaja, joka on johdattanut kesäolympialaisten palloilulajeissa joukkueensa mitaleille.
Suomen maajoukkuetta Sammelvuo valmensi vuosina 2013–2019, jota ennen hän pelasi maajoukkueessa vuosina 1993–2012 lähes 300 ottelua ja toimi myös sen pitkäaikaisena kapteenina. Sammelvuon peliura päättyi keväällä 2013, kun Lentopalloliitto ilmoitti valinneensa hänet Suomen seuraavaksi päävalmentajaksi. Lentopalloilijana Sammelvuo voitti kertaalleen Mestareiden liigan (2005) ja kahdesti Ranskan mestaruuden (1999, 2005). Vuoden lentopalloilijaksi hänet valittiin kolmesti (1997, 2000 ja 2001). Sammelvuon on sanottu usein olevan kaikkien aikojen menestyksekkäin suomalainen mieslentopalloilija.
Sammelvuo on valittu kahteen otteeseen vuoden valmentajaksi Suomessa. Ensimmäisen kerran vuonna 2014, kun lentopallomaajoukkue selvitti tiensä MM-lopputurnaukseen, ja toisen kerran vuonna 2021 Sammelvuon valmentajan Venäjän voitettu olympiahopeaa.
Pudasjärven liikuntahalli on nimitetty Sammelvuon mukaan Tuomas Sammelvuo -saliksi.
Lagermarck
Lagermarck on sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla suomalaisilla henkilöillä:
Tuomas Sammelvuo
Nuoruusvuodet
Sammelvuo aloitti lentopallon vuonna 1985. Hän pelasi Pudasjärven Urheilijoissa vuoteen 1992 saakka, kunnes siirtyi kakkossarjassa pelanneen Oulun Ettan riveihin. Sammelvuo harrasti nuorena myös mäkihyppyä. Hänet opittiin tuntemaan jo nuorena tinkimättömänä harjoittelijana. Tuomaksen isä Seppo Sammelvuo kertoi myöhemmin, kuinka hän yritti pitää säännöllisesti poikansa jalat maassa. Lentopalloa Tuomas harjoitteli viikoittain tuntikausia: oman ikäistensä har­joi­tus­ten päätyttyä hän kysyi usein, saisiko hän vielä harjoitella vanhempien poikien kanssa. Jos ei saa­nut, niin Tuomas pom­pot­te­li pal­loa yksin hal­lin sei­nään ja jat­koi sitä vielä illalla ko­to­na.
"Tuo­mas oli ve­tä­nyt ve­li­poi­kien­sa kans­sa na­run pe­rä­kam­ma­rin sei­näs­tä sei­nään. Mi­nun oli vä­lil­lä haet­ta­va pal­lo pois ja po­jat jää­hyl­le, kun ta­va­rat tip­pui­vat sei­nil­tä", isä Sep­po muis­te­li Helsingin Sanomien artikkelissa 1. syyskuuta 2014.
Har­joit­te­lun li­säk­si Sammelvuo tut­ki vi­deoil­ta tark­kaan esi­mer­kik­si ame­rik­ka­lai­sen huip­pu­len­to­pal­loi­li­jan Karch Kiralyn ot­tei­ta. Nuorukainen teki tilastoja siitä, minne Kiraly löi ja miten hän toimi eri tilanteissa.
"Kö­pi (Sam­mel­vuo) ei ole fyy­si­ses­ti tai tai­dol­li­ses­ti lah­jak­kain pe­laa­ja, mut­ta hä­nel­lä on lah­jak­kuuk­sis­ta suu­rin: raa­ka työn­te­ko ja ar­mo­ton mo­ti­vaa­tio. Juu­ri se rat­kai­see, ku­ka pää­see maail­man hui­pul­le", maa­jouk­kuet­ta vuo­si­na 1995–2004 val­men­ta­nut Timo Hoivala sa­noi Sammelvuosta vuonna 2014.
Keväällä 1991 Kaleva kirjoitti Pudasjärvellä pelanneesta lahjakkuudesta: poika (Tuomas) ratkaisi lähes yksin Pudasjärven Urheilijoille C-nuorten Suomen mestaruuden. Vielä muutamaa vuotta aiemmin Sammelvuo ei ollut vielä erottunut edukseen lentopallossa, mutta hän kehittyi oli todella nopeasti.
Neljä vuotta myöhemmin Sammelvuo pelasi kapteenina nuorten maajoukkueessa, joka saavutti MM-kilpailuissa historiansa parhaimman saavutuksen sijoittuen neljänneksi. Hän opiskeli vuoden verran Varalan lentopallolukiossa Tampereella nuorten lentopallomaajoukkueen mukana, mutta viimeiset kaksi lukiovuottaan hän opiskeli sekä harjoitteli kotikaupungissaan.
Suomen lentopalloliiga
Seuraavat kolme kautta Sammelvuo edusti kuopiolaista KuPS-Volleyta. Hän voitti seuran paidassa heti lentopallon Suomen cupin vuonna 1994. Runkosarjan päätteeksi Kups-Volley oli sarjan ensimmäisenä hävittyään kauden aikana ainoastaan kaksi ottelua. Tämän johdosta seura pääsi ylempään jatkosarjaan, jonka se myös voitti. Kauden päättäneissä pudotuspeleissä KuPS-Volley kohtasi välierissä Perttelin Peikot, jonka se voitti puhtaasti voitoin 3–0. Myös loppuottelusarjan Tampereen Isku-Volleyta vastaan Kups-Volley voitti puhtaalla pelillä, jolloin se varmisti Suomen mestaruuden. Myös seuraavalla kaudella KuPS-Volley oli runkosarjan ensimmäinen joukkue. Tämän lisäksi se voitti Suomen cupin. Joukkue sai pudotuspelien ensimmäisessä osassa vastaansa Vammalan Lentopallon, joka hävisi sille voitoin 2–0. Välierässä Kupsin vastustajaksi asettui Loimu, jonka Kups voitti myös suoraan voitoin 2–0. Loppuottelusarjassa olivat vastakkain Kups-Volley sekä Perttelin Peikot. Tämän sarjan voiton vei Kups-Volley, jolloin Sammelvuo voitti toisen Suomen mestaruutensa.
1996–1997 Sammelvuon viimeisellä kaudella Suomessa Kups-Volley ei enää voittanutkaan runkosarjaa. Seura oli runkosarjan päätteeksi kuudes, jolloin se oli viimeinen SM-karsinnat välttänyt joukkue ja pääsi samalla pudotuspeleihin. Kups-Volley aloitti pudotuspelien puolivälierät voittaen Perttelin Peikot otteluvoitoin 2–0. Välierissä Kups kohtasi Poliisien Palloseuran voittaen sen voitoin 3–1. Loppuottelusarjan Kups kuitenkin hävisi Rientoa vastaan suoraan voitoin 0–3. Kauden päätteeksi Sammelvuo valittiin kauden parhaaksi liigapelaajaksi ja SM-liigan tähdistökentälliseen.
Siirto Ranskaan
Sammelvuo teki vuoden sopimuksen ranskalaisen Strasbourgin kanssa kaudeksi 1997. Hän harjoitteli tinkimättömästi ja kovaa uransa ensimmäisellä ammattilaiskaudella. Strasbourgissa oli vain yksi joukkueharjoitus päivässä Sammelvuon joukkueella, joten tuolloin 21-vuotias suomalainen harjoitteli kahdesti päivässä yksinään.
"Aamulla puntti, päivällä hyppelyharjoitus ja illalla joukkueen treeni. Rakensimme maajoukkueen fysiikkavalmentajan kanssa ohjelman, jota noudatin", Sammelvuo muisteli Urheilusanomien haastattelussa (12/2014).
Vuoden Strasbourgissa pelattuaan Sammelvuo kiinnitettiin sarjan suurimpiin seuroihin lukeutuvaan Poitiersiin kahdeksi vuodeksi. Poitiersissa Sammelvuo voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja seuraavana vuonna hopeaa. Sammelvuo pelasi seuraavat kolme kautta Ranskassa ja teki sitten vuonna 2000 sopimuksen Italian A1-liigaan.
Italian liigaa
Alun perin Sammelvuon oli tarkoitus pelata Serie B:ssä – toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Italiassa – Torinon riveissä, mutta sitten hän sai tiedon, että Serie A:ssa pelaava perinteikäs Cuneon joukkue oli kiinnostunut hänestä. Sammelvuo teki sopimuksen Cuneon kanssa lopulta ja alkoi pelata Serie A:ssa, jota pidettiin tuolloin maailman parhaimpana lentopallosarjana.
Paluu Ranskaan
Toursissa Sammelvuo pelasi ehkä uransa menestyksekkäimmät vuodet: hän voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja Mestareiden liigan pronssia. Toisella kaudellaan Sammelvuo oli mukana voittamassa arvostetuinta seurajoukkuekilpailua Mestareiden liigaa ensimmäisenä suomalaisena mieslentopalloilijana. Naisissa kyseisen seurakilpailun oli aiemmin voittanut Riikka Lehtonen. Sammelvuo voitti myös samalla kaudella Ranskan liigan pronssia.
Siirto Japaniin
Sammelvuo siirtyi rahakkaaseen Japanin liigaan 2005–2006 kaudeksi, Toyoda Gosein joukkueeseen. Hänellä oli jo valmis sopimus Italian liigassa pelaavan Cuneon kanssa ja kolme muutakin italialaisseuraa oli kiinnostuneita suomalaisesta sisupussista. Japanin liigassa yhdessä joukkueessa sai olla vain yksi ulkomaalainen vahvistus, joka toi myös suuren paineen ulkomaalaisvahvistukselle. Sammelvuo oli myös ensimmäinen suomalaispelaaja, joka esiintyi Japanin liigassa. Japanin liigassa Sammelvuo valittiin All Stars -joukkueeseen.
Kaksi kautta Venäjän superliigaa
Vuoden Japanissa palaamisen jälkeen Sammelvuo halusi palata Suomeen, SM-liigaan. Hän teki sopimuksen Pielaveden Sammon kanssa, jonka osakkeita hän myös omisti tuolloin. Sammelvuo ei kuitenkaan palannut Suomeen niin kuin luultiin, vaan hänet vuokrasi Sammolta Venäjän liigassa pelannut Dynamo Jantar.
Venäjällä Sammelvuo pelasi ehkä uransa parhaan kauden. Venäjän Superliiga oli noussut haastamaan jo tuolloin Italian A1-liigan maailman kovatasoisimpana lentopallosarjana. Sammelvuon joukkue sijoittui liigassa kuudenneksi. Uransa parhaan kautensa Venäjällä pelannut Sammelvuo päätti jatkaa Dynamossa vuokralla Sammosta myös seuraavalla kaudella. Sammelvuon uusi sopimus oli huhujen mukaan peräti 350 000 euroa, joka merkitsi sitä, että hän ansaitsi kaudella enemmän kuin kukaan suomalainen koskaan aikaisemmin lentopallokentillä. Sammelvuo valittiin Venäjällä liigan kolmanneksi parhaimmaksi pelaajaksi kaudella 2007.
Sammelvuo kärsi nilkan kipeytymisestä EM-kisojen jälkeen, 2007–2008 kauden alussa. Hän pelasi kuitenkin kipeällä nilkalla Venäjän Cupin semifinaaliturnauksessa, jossa hänet valittiin parhaaksi hyökkääjäksi. Dynamo Jantar ei kuitenkaan selviytynyt cupin finaaliin, kun se hävisi Iskra Odintsovalle.
Italian ja Puolan kautta takaisin Venäjälle
Kauden 2008 jälkeen Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan kun hän teki sopimuksen Tonno Callipon kanssa. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi puolalaiseen ZAKSA Kędzierzyn-Koźleen. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi venäläiseen Novosibirskin joukkueeseen. Novosibirskissa hän voitti joulun tienoilla 2010 Venäjän Cupin mestaruuden ensimmäisenä suomalaispelaajana kautta aikojen. Sammelvuon vuodenvaihdetta haittasivat Venäjän liigassa polvivaivat, joiden vuoksi hän joutui jättämään muun muassa Venäjän liigan tähdistöottelun väliin, jonne yleisö äänesti hänet Idän joukkueen toiseksi yleispelaajaksi.
Sammelvuo purki sopimuksensa hyvässä yhteisymmärryksessä vuodenvaihteessa Venäjällä ja palasi Suomeen. Hän halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Ja takaisin Italiaan sekä Venäjälle
Kolmannen kerran Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan syksyllä 2011 kauden jo käynnistyttyä. Sammelvuo liittyi vanhojen Cuneon aikaisten pelikavereidensa, silloisen urheilutoimenjohtajan Andrea Sartorettin ja päävalmentajan Ferdinando De Giorgin, johtamaan San Giustinon joukkueeseen lokakuussa.
Sammelvuo palasi kaudeksi 2012–13 Venäjälle. Sammelvuon seura oli jo ennestään hänelle tuttu, Mestarien liigassakin mukana ollut Lokomotiv Novosibirsk, jota hän edusti jo kaudella 2010–2011. "Köpi" pelasi seuran ykkösjoukkueessa Mestareiden liigan otteluissa ja hoiti pelaajavalmentajana seuran kakkosjoukkueen sarjapelit. Sammelvuon sopimus Novosibirskin kanssa päättyi helmikuussa 2013 johtuen hänen siirtymisestään Suomen maajoukkueen päävalmentajan paikalle. Sammelvuon päätös lopettaa pelaajauransa jo ennakoitua aikaisemmin eli ennen kauden loppua sopi seuralle. Alun perin hänen oli tarkoitus palata Suomeen vasta maaliskuun loppupuolella, kun pelit Venäjällä olisivat olleet ohi. Sammelvuolta jäi väliin Mestareiden liigan lopputurnaus, jonne Novosibirsk oli selviytynyt. Sammelvuo totesi myös, että "Jos olisin jatkanut Novosibirskissa, niin olisin todennäköisesti siirtynyt kakkosjoukkueen päävalmentajaksi."
Ura maajoukkueessa
thumb|Tuomas Sammelvuo Pekingin olympialaisten esikarsintaturnauksessa 2008 Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa Sammelvuo pelasi ensimmäisen pelinsä jo 17-vuotiaana. Samana vuonna Suomi isännöi historian ensimmäisiä EM-kisoja Suomessa. Sammelvuo ei kuulunut EM-joukkueeseen. Vuonna 1997 Suomi pelasi jälleen EM-kisoissa. Samana vuonna Sammelvuo nousi A-maajoukkueen kapteeniksi. Rooli pysyi hänen harteillaan maajoukkueuran päätökseen saakka.
Suomen maajoukkue pelasi Sammelvuon johdolla historiansa toista kertaa Maailmanliigassa vuonna 2006. Suomi oli lopulta jaetulla yhdeksännellä sijalla. Lentopallon maailmanliigan jälkeen maajoukkue selvitti tiensä EM-lopputurnaukseen kymmenen vuoden tauon jälkeen. EM-lopputurnauspaikka varmisti, että Sammelvuo oli halukas jatkamaan maajoukkueuraansa. EM-lopputurnaus oli Suomelta jättimenestys, kun maajoukkue eteni sensaatiomaisesti välieriin saakka. Lopulta Suomi taipui 4. sijalle mitalipeleissä.
Vuoden 2008 Maailmanliigan Sammelvuo päätti jättää väliin levon tarpeen vuoksi. Vaikka hänen edustustehtävänsä jäivät väliin, häntä kiinnosti edelleen lentopallon EM-kisat vuonna 2009. Sammelvuo teki paluun maajoukkuetehtäviin kesällä 2009. Lentopallon maailmanliigan ottelut jäivät kahta viimeistä ottelua lukuun ottamatta maajoukkuekapteenilta väliin johtuen vatsalihaksen repeämisestä. Sammelvuo teki paluun kunnolla MM-karsinnoissa, joissa Suomi koki jättipettymyksen tippuen kisakoneesta. Myöskään kevään EM-kilpailut eivät tuoneet menestystä kun Suomi ei selviytynyt mitalipeleihin.
Tammikuussa 2010 Sammelvuo ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa antaen tilaa nuoremmilleen. Hänen kapteeninpaikkansa peri keskitorjuja Jukka Lehtonen. Vuoden 2011 alussa Sammelvuo ilmoitti kuitenkin palaavansa maajoukkueeseen. Hän palasi kokoonpanoon toukokuussa 2011 Kiinaa vastaan pelatuissa maaotteluissa ja oli mukana uransa neljänsissä EM-kisoissa Itävallassa syksyllä 2011. thumb|Tuomas Sammelvuo ja Konstantin Shumov (2008). Sammelvuo pelasi kaiken kaikkiaan 296 A-maaottelua ja päätti uransa lopullisesti maajoukkueessa 17. heinäkuuta 2012 lentopallon Maailmanliigan ottelussa Kanadaa vastaan.
Valmennusuran alku
Tuomas Sammelvuo suoritti jo pelaajauransa aikana joitain valmentajatutkintoja Suomessa. Ensimmäistä kertaa hän otti valmennusvastuuta, kun hän purki sopimuksensa Venäjän Superliigassa kesken kauden 2010–11 johtuen loukkaantumisestaan. Hän palasi Suomeen ja halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa 2011. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Malesian Grand Prix 2003
Malesian Grand Prix 2003 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 23. maaliskuuta 2003 Sepang International Circuit -radalla Malesiassa. Kilpailu oli kauden 2003 toinen ja sen voitti McLaren-kuljettaja Kimi Räikkönen, jolle voitto oli uran ensimmäinen.
Tuomas Sammelvuo
Valmennusuran alku
Kesällä 2012 miesten maajoukkueen peräsimessä Sammelvuo oli pelaajana mukana joukkueessa, mutta hänen peliaikansa jäi vähille. Hänet totuttiinkin näkemään aikalisillä vaihtopenkillä antamassa ohjeita nuorille pelaajille.
Malesian Grand Prix 2003
Fernando Alonso otti aika-ajoissa uransa ensimmäisen paalupaikan ja samalla hänestä tuli kaikkien aikojen nuorin paalupaikan saavuttanut. Kilpailussa Alonso ajoi maaliin kolmantena, mikä oli silloin hänen uransa paras sijoitus.
Tuomas Sammelvuo
Valmennusuran alku
Kaudella 2012–13 Sammelvuo jatkoi peliuraansa Venäjällä Lokomotiv Novosibirskissa, ottaen samalla seuran kakkosjoukkueessa valmennusvastuuta. Sammelvuo käytännössä valmensi ja pelasi seuran kakkosjoukkueessa pelaajavalmentajana sekä osallistui aina Superliigajoukkueen peleihin, kun joukkue esiintyi Mestareiden liigassa.
Malesian Grand Prix 2003
Ennakkotunnelmat
Kauden toiseen kilpailuun lähdettäessä oli tilanne maailmalla muuttunut, kun Irakin sota oli juuri alkanut päivä ennen kilpailun alkua. Asia nousi esille myös torstaina järjestetyssä lehdistötilaisuudessa. Kuljettajat olivat samaa mieltä siitä, että vallitsevassa maailmanpoliittisessa tilanteessa heidän tehtävänään on antaa ihmisille jotain iloisempaa ajateltavaa kuin sota.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Tammikuussa 2013 Suomen lentopalloliitto ilmoitti, että Tuomas Sammelvuo on maajoukkueen uusi päävalmentaja. Sammelvuo valikoitui noin 30 ehdokkaan joukosta. Sammelvuon kanssa liitto solmi päätoimisen, kestoltaan 2+2 vuotta pitkän sopimuksen. Johtuen Suomen päävalmentajaksi siirtymisestä, Sammelvuo päätti pelaajauransa jo aiottua aiemmin kesken kauden venäläisessä Novosibirskissä. Helmikuun puolessa välissä seurat ja suomalaispelaaja purkivat sopimuksen yhteisymmärryksessä johtuen Sammelvuon halusta keskittyä maajoukkuevalmentamiseen täysipainotteisesti jo ennen maajoukkuekauden alkua.
Malesian Grand Prix 2003
Ennakkotunnelmat
Lehdistötilaisuudessa käsiteltiin myös kuljettajien päätä ja niskaa suojaavan HANS-niskatuen pakollisuudesta. Rubens Barrichello ilmaisi voimakkaasti vastustavansa HANS-tukea. Myös Jos Verstappen ja Jenson Button olivat samalla linjalla Barrichellon kanssa. Kuljettajista ainoastaan Williamsin Juan Pablo Montoya ilmoitti olevansa tyytyväinen HANS:iin.
Malesian GP ajettaisiin nyt viidennen kerran. Kilpailun voittoon oli yltänyt aiemmin kolme eri kuljettajaa. Eddie Irvine ja Ralf Schumacher olivat voittaneet kerran ja hallitseva maailmanmestari Michael Schumacher kahdesti. Hän oli aloittanut kaikki neljä aiempaa kilpailua paalupaikalta.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Keväällä 2014 EM-karsinnoista Suomi pelasi tiensä jo kuudennen kerran peräkkäin EM-kisoihin. Syksyn 2014 MM-kisoissa Suomi pelasi itsensä yhdeksänneksi, joka oli odotuksiin nähden kova suoritus. Sammelvuon valmennusosaaminen sai paljon kiitosta kisojen aikana ja jälkeen. Sammelvuo valittiin MM-menestyksen myötä Suomessa vuoden valmentajaksi 2014 Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin myös vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Malesian Grand Prix 2003
Perjantain harjoitusjakso
Malesian GP-viikonloppu käynnistyi perjantaina 21. maaliskuuta ajetuilla vapailla harjoituksilla.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Lentopalloliitto solmi Sammelvuon kanssa olympiadin käsittävän jatkosopimuksen marraskuussa 2015. Sammelvuon nykyinen sopimus kattoi vielä vuoden 2016 ja loppuvuodesta 2015 solmittu uusi jatkosopimus koskee vuosia 2017-2020 eli koko seuraavan olympiadin aina Tokion kesäolympialaisiin saakka. Uusi sopimus mahdollistaa sen, että maajoukkueen päävalmentajan tehtävän lisäksi Sammelvuo voi toimia myös seuravalmentajana. Se on mahdollista syksystä 2016 alkaen. Sopimus on muotoa 2+2 vuotta.
Malesian Grand Prix 2003
Perjantain harjoitusjakso
MM-sarjan johdossa ollut McLarenin David Coulthard oli harjoitusten nopein. Renault'n Fernando Alonso ja Jarno Trulli olivat harjoitusten toiseksi ja kolmanneksi nopeimmat kuljettajat. Alonso jäi Coulthardista vain 0,1 sekuntia.
Jaguarin Mark Webber ajoi vain kolme kierrosta autonsa teknisten ongelmien takia. Hänen tallikaverinsa Antonio Pizzonia menetti autonsa etusiiven ulosajossa. Jordan-kuljettaja Ralph Firmanin ajojakso päättyi, kun hänen autonsa vasen takaripustus rikkoontui ulosajon seurauksena.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Kesällä 2016 alkoi Suomen lentopallomaajoukkueessa toden teolla uuden pelaajasukupolven sisäänajo ja joukkueen nuorennusleikkaus. Suomi esiintyi nuorella ryhmällään lentopallon Maailmanliigassa edukseen ja oli lähellä yltää jopa 2-tason lopputurnaukseen asti. EM-karsinnoissa syksyllä 2016 Suomi selvisi lohkovoittajana Puolassa 2017 pelattaviin EM-kisoihin. EM-lopputurnauspaikka oli Suomelle kuudes peräkkäinen. Sammelvuo on ollut jokaisella kerralla mukana joko pelaajana tai valmentajana EM-kisoihin selvinneessä ja myöhemmin pelanneessa joukkueessa.
Malesian Grand Prix 2003
Perjantain harjoitusjakso
Michelin-renkaita käyttäneet kuljettajat valtasivat harjoitusten viisi ensimmäistä sijaa ja todistivat samalla, että huhut Michelin-renkaiden edusta Malesiassa olivat totta.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Sammelvuon taival venäläisjoukkue Kuzbass Kemerovon riveissä alkoi onnistuneesti. Kemerovo siirtyi vahvan syksyn pelanneena joulukuussa kolme viikkoa kestävälle sarjatauolle sarjanelosena. Kemerovin vahva alkukausi poiki Sammelvuolle 3+2-vuotisen jatkosopimuksen tammikuussa 2017. Menestyksellisesti runkosarjan viidenneksi itsensä pelannut Kuzbass Kemerovo ei onnistunut kuitenkaan selviytymään Superliigassa pelattavaan kuuden joukkueen lopputurnaukseen, vaan putosi pudotuspelien avauskierroksella.