cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Laukaan linja-autoturma
Bussin ohituskaistaa pitkin oli tulossa vastaan lievestuoreelaisen Jyväs-Kiidon 16-metrinen yhdistelmäajoneuvo. Auto oli palaamassa tyhjänä Pihtiputaalta Jyväskylään. Kuljettaja näki kaistallaan vastaantulevan keltavalkoisen bussin ja teki hätäjarrutuksen. Myös bussin kuljettaja huomasi vastaantulijan ja yritti palata omalle kaistalleen. Jonossa ajanut Fiat joutui jarruttamaan rajusti ja liukui ulos tieltä, mikä koitui autossa olleiden pelastukseksi heidän näin välttäessään törmäyksen.
Perävaunun yhden akselin oikean puolen jarrut eivät toimineet, mikä käänsi perävaunun rajussa jarrutuksessa poikittain. Bussin törmätessä perävaunuun bussin kylki repeytyi auki ja monet matkustajista silpoutuivat. Törmäyksen jälkeen bussi sinkoutui tien oikealle puolelle, kierähti kaksi kertaa ympäri ja putosi kuusi metriä syvän rotkon pohjalle pyörilleen pahoin romuttuneena. Vain bussin takaikkunat säilyivät ehjinä.
Vastaan tulleen yhdistelmäajoneuvon vetoauto selviytyi niin vähin vaurioin, että se voitiin jälkeenpäin viedä ajamalla pois paikalta. Perävaunu sen sijaan menetti toisen sivunsa, ja takapyörien teli irtosi. Kuljettaja ja apumies eivät loukkaantuneet, mutta he järkyttyivät.
Lähitalon isäntä kuuli onnettomuuden aiheuttamat äänet ja soitti Jyväskylän lentoasemalle, josta annettiin suurhälytys. Ensimmäinen ambulanssi saapui vain muutama minuutti onnettomuuden jälkeen lentoasemalta, jonka palokunta osallistui myös pelastustoimiin. Onnettomuuspaikalle, 20 kilometriä Jyväskylästä pohjoiseen riensivät kaikki Jyväskylän ja lähikuntien ambulanssit. Luonetjärveltä paikalle lähti kaksi lääkäriä ja Keski-Suomen keskussairaalasta yksi. Sanomalehti Keskisuomalainen (6.7.) puolestaan mainitsee, että onnettomuuspaikalle osui kolme lääkäriä tielläliikkujien joukosta. Ambulansseja hälytettiin Tikkakoskelta, Vaajakoskelta, Laukaasta, Jyväskylästä (4 kpl), Äänekoskelta, Suolahdesta ja Toivakasta sekä Luonetjärven varuskunnasta (2 kpl).
Onnettomuudessa kuoli bussin kuljettaja ja yhdeksän matkustajaa. Kolme matkustajista putosi liikkuvasta autosta ja jäi pyörivän auton alle. Lisäksi neljä loukkaantui vaikeasti ja 16 lievemmin. Viimeiset potilaat tuotiin sairaalaan noin tunti ja 15 minuuttia onnettomuudesta eli noin kello 15.15. Kaikki bussissa olleet vietiin varmuuden vuoksi sairaalaan ennen hotelliin siirtämistä, ja loukkaantuneistakin viisi pääsi ensiavun jälkeen illalla hotelliin. Kaksi vaikeasti loukkaantunutta kuoli myöhemmin, joten surmansa saaneiden lukumääräksi tuli 12.
Onnettomuuden alkusyynä oli 100 kilometrin tuntinopeutta ajaneen turistibussin sopimattomalla kohdalla tekemä ohitus, mutta törmäyksen tuhoisuuteen vaikutti myös perävaunun poikittainmeno.
Aiheesta muualla
°N, °W
Battifollo
Battifollo on Luoteis-Italiassa, Piemonten hallinnollisella alueella Cuneon maakunnassa sijaitseva kunta. Kunnan asukasluku oli 225 vuonna 2017.
Hajuvesi
thumb|Hajuvesipulloja hyllyssä Hajuvesi (etenkin vahvimpana pitoisuutenaan myös parfyymi,, , ’savuna ilmaan’ ) on alkoholipohjainen, tuoksuva kosmetiikkatuote, jota käytetään antamaan miellyttävä tuoksu. Sen pääasiallisina ainesosina ovat kuljetinaineena toimivan alkoholin lisäksi erilaiset tuoksuvat yhdisteet tai aineet, joita tuotetaan synteettisesti, kasveista tai vähäisessä määrin eläinkunnan tuotteista.
Käyttö
Hajuvettä suihkutetaan iholle antamaan käyttäjälleen miellyttävä tuoksu, ja sitä voidaan suihkuttaa ilmaan esimerkiksi juhlissa, jotta koko huone tuoksuisi. Hajusteilla voidaan peittää epämiellyttäviä hajuja, kuten lian, tupakan tai pilaantuneen ruoan hajut. Hajuvesiä on käytetty myös uskonnollisissa menoissa.
Hajuvettä suihkutetaan usein kaulaan ja ranteen, kyynärvarren, nilkan tai polvivarren sisäpuolelle. Eri hajuvedet sopivat ihmisille eri tavoin, sillä hajuvesi muuttuu jokaisen iholla eri hajuiseksi käyttäjän oman ihon rasva- ja öljykoostumuksen mukaan.
Koostumus
Hajuvesi sisältää alkoholia, vettä ja tuoksutiivistettä, jossa voi olla 50–100 eri ainetta. Alkoholin ja veden suhde seoksessa on yleensä 96:4. Hajuvedet luokitellaan tuoksutiivisteen osuuksien suhteen, joskaan luokittelu ei ole vakiintunut:
Mitä vahvempaa hajuvesi on, sitä kauemmin sen tuoksu säilyy iholla. Parfyymit voivat kestää iholla kuudesta kahdeksaan tuntia, eau de parfum neljästä viiteen tuntia, ja eau de cologne parisen tuntia.
Joidenkin hajuvesissä käytetyistä kemikaaleista on arveltu aiheuttavan allergisia reaktioita tai olevan hormonihäiritsijöitä. Hajuvesiteollisuuden mukaan kaikkia allergisia reaktioita ei voi välttää, mutta alan valvonta on kunnossa.
Belén García
pienoiskuva|García kilpailemassa W Seriesissä vuonna 2022. Belén García Espinar (s. 26. heinäkuuta 1999 L’Ametlla del Vallès, Espanja) on espanjalainen autourheilija ja seiväshyppääjä.
Hajuvesi
Raaka-aineet
thumb|Fragonard-tehtaan hajuvesilaboratorio [[Èzessä, Ranskassa]]
Mimiikka
Mimiikka on antiikin Kreikan näytelmätaiteen osa, jossa käytetään tanssia ja elehtimistä ilman ääntä, kuin pantomiimina. Yleensä taustalla on kuoro laulamassa ja kertomassa esiintymisen kulkua. Yleensä oli vain 1–2 näyttelijää, jotka elehtivät ja tanssivat ilman ääntä.
Hajuvesi
Kasviperäiset tuoksuaineet
Hajuvesien raaka-aineiksi eristetään kasvien eri osien hyväntuoksuisia eteerisiä öljyjä. Usein yhden öljykilon tuottamiseen tarvitaan monisata- tai monituhatkertainen määrä kasvinosia. Yksi eteerinen öljy saattaa koostua yli 200 komponentista. Eteerisiä öljyjä tunnetaan yli 3 000, joista useita satoja on kaupallisessa käytössä.
Belén García
Kaudella 2021 García pääsi osallistumaan W Seriesiin ja ajoi sen ohella Formula Regional European Championship -sarjan kilpailuja. Hän sijoittui esikoiskaudellaan W Seriesissä kymmenenneksi, ja hänen paras kilpailutuloksensa oli neljäs sija kauden avauskilpailussa. Hän jatkoi sarjassa myös kaudella 2022 ja kohensi suoritustasoaan. Hän jäi vain yhdessä kilpailussa pisteiden ulkopuolelle, ajoi ensimmäisen kerran palkintokorokkeelle oltuaan Le Castellet’ssa toinen ja sijoittui sarjan kokonaispisteissä viidenneksi.
Hajuvesi
Kasviperäiset tuoksuaineet
Eteeriset öljyt eristetään useimmiten vesihöyrytislauksella, jossa kasvit ennen tislausta pilkotaan ja sekoitetaan veteen. Toinen tapa on perkolointi, jossa jauhettu tai murskattu kasviaines sekoitetaan liuotteeseen, suodatetaan, tislataan, pestään ja jäädytetään, minkä jälkeen alkoholi haihdutetaan pois. Muita eristämistapoja ovat rasvalla liuottaminen, maserointi ja puristaminen.
Eläinperäiset tuoksuaineet
Eläinperäisiä tuoksuaineita ei enää juurikaan käytetä hajuvesissä niiden vaikean saatavuuden ja kalleuden vuoksi. Synteettiset aineet ovat korvanneet ne joitain kaikkein kalleimpia hajuvesiä lukuun ottamatta. Tunnettuja eläinperäisiä tuoksuaineita ovat myski, sivetti, hauste ja ambra.
Synteettiset tuoksuaineet
Synteettisiin tuoksuaineisiin kuuluvat niin puhtaasti keinotekoiset kuin luontoperäisistä tuoksuaineistakin eristetyt, kemiallisesti muutetut aineet. Tärkeimpiä synteettisiä tuoksuaineita ovat muun muassa erilaiset aldehydit, asetaatit ja alkoholit. Synteettisiä tuoksuaineita on osattu valmistaa 1830-luvulta lähtien.
Suunnittelu ja valmistus
thumb|130px|Parfymöörin työtila [[Grassessa]] Hajuveden suunnittelee parfymööri. Virallisesti parfymöörin titteliä voi käyttää vain vähintään seitsemän vuotta alalla työskennellyt ja kykynsä osoittanut tuoksujen suunnittelija. Parfymööri saa aluksi tuoksuidean eli konseptin yrityksensä fragrance designerilta. Parfymööri yhdistelee tuoksuja ideoidensa pohjalta mahdollisimman neutraalissa ja hajuttomassa ympäristössä. Hän työskentelee hyllykön eli urkujen edessä ja tiputtelee pienistä pulloista tuoksuja pienille liuskoille haisteltavakseen. Uuden tuoksun luomiseen kuuluu pikkutarkkaa punnitsemista, mittaamista, annostelua ja haistamista. Parfymööriltä vaaditaan kaikkien raaka-aineiden kemian tuntemusta, hyvää tuoksumuistia ja kykyä yhdistellä aineita oikeassa suhteessa. Hänen täytyy tuntea myös kemikaaleihin ja luonnon raaka-aineisiin liittyvä lainsäädäntö. Valmiin tuotteen on hyvän tuoksun lisäksi myös täytettävä vaativien asiakkaiden odotukset tuoksun kestävyyden ja tasalaatuisuuden suhteen. Uusien tuoksujen syntyminen kestää yleensä parista vuodesta jopa kymmeneen vuoteen.
Parfymöörin suunnitteleman reseptin mukaan tehdään tiiviste. Sitä sekoitetaan, kypsytetään useita viikkoja, laimennetaan alkoholilla ja vedellä, ja kypsytetään vielä 6−8 viikkoa. Ennen pullotusta hajuvesi vielä jäähdytetään ja suodatetaan.
Tuoksun rakenne
Hajuveden ainesosat ovat nimeltään tuoksunuotteja. Kahta tai useampaa tuoksunuottia yhdistelemällä saadaan uusia tuoksuja eli akordeja, 'sointuja'.
Hajuveden haihtuessa iholta sen tuoksun eri osat tulevat esiin kolmessa vaiheessa. Ensimmäisenä aistitaan latvatuoksu, jonka muodostavat keveimmät ja nopeimmin haihtuvat ainesosat, kuten sitrus ja aldehydit. Latvatuoksun ainesosat voi aistia vain muutaman minuutin ajan. Ensituoksun haihduttua aistitaan sydäntuoksu, joka kehittyy noin 10–15 minuuttia hajuveden suihkuttamisen jälkeen. . Sydäntuoksu antaa hajuvedelle sen luonteen, jonka mukaan hajuvesi kuvaillaan. Sydäntuoksu on rikas ja täyteläinen, ja se muodostuu muun muassa kukista. Viimeiseksi aistitaan juurituoksu. Se koostuu suurimmista molekyyleistä, jotka kestävät iholla tuntikausia. Jotkin molekyyleistä toimivat kiinnikkeinä ja auttavat pienempiä latva- tai sydäntuoksun molekyylejä kestämään pidempään. Juurituoksuissa on usein eläinperäisiä ainesosia, kuten myskiä, synteettistä sivettiä ja ambraa, sekä mausteita, sammalia ja puuta. Lopulta tuoksu muodostaa käyttäjänsä iholla hänelle yksilöllisen ominaistuoksun. Lopputuoksu kehittyy iholle useiden tuntien kuluttua hajuveden laittamisesta.
Lineaarinen eli monoliittinen tuoksu on sellainen tuoksu, jonka lopputuoksu kehittyy iholla tavallista nopeammin. Näin sen latvatuoksu ja juurituoksu eivät eroa toisistaan merkittävästi. Lineaarisia tuoksuja on perinteisiä tuoksuja helpompi myydä, sillä asiakas saa heti kokonaiskuvan tuoksusta.
Tuoksuperheet
Hajuvesien perinteisiä tuoksuperheitä ovat sitrustuoksut, kukkaistuoksut, saniaismaiset tuoksut (fougère), chypre-tuoksut, itämaiset tuoksut, puun tuoksut ja nahkaiset tuoksut. Miesten tuoksuissa näistä suosittuja ovat etenkin saniaistuoksut, puun tuoksut ja nahkaiset tuoksut, vaikka hajuvesillä ei varsinaisesti olekaan ”sukupuolta”.
Kukkaistuoksut ovat suosituin tuoksuperhe. Ne ovat naisellisia ja kukkaisia: niissä on yleensä jasmiinia ja ruusua, sekä usein myös pionia, gardeniaa, tuberosaa, kieloa, magnoliaa ja mimosaa.
Itämaisissa tuoksuissa käytetään perinteisiä itämaisia ainesosia kuten mausteita, myskiä, suitsukkeita ja pihkaa. Niiden rakenteessa käytetään heliotrooppeja, santelipuuta, kumariinia, nuolijuurta, vaniljaa ja kumihartsia. Itämaiset tuoksut ovat täyteläisiä ja runsaita, ja ne kestävät pitkään. Tunnettuja itämaisia tuoksuja ovat esimerkiksi Chanelin Coco, Guerlainin Shalimar ja Calvin Kleinin Obsession.
Itämaiset kukkaistuoksut ovat kukkaistuoksujen ja itämaisten tuoksujen yhdistelmä. Ne ovat ilmavampia ja kevyempiä kuin itämaiset tuoksut, mutta silti sensuelleja.
Metsäiset tuoksut käyttävät esimerkiksi santelipuuta, setripuuta, agarapuuta, guaiac-puuta, patsulia ja vetiveriä. Moni metsäinen tuoksu on erityisesti miesten suosima.
Chypre-tuoksut ovat saaneet nimensä Kyproksesta. Ne ovat lämpimiä ja kuivia sekä kukkaisia, hedelmäisiä ja metsäisiä. Niiden juurituoksussa on puisia ja sammaleisia tuoksunuotteja kuten bergamottia, tammisammalta, patsulia ja labdanum-pihkaa.
Saniaistuoksut sisältävät laventelia, pelargonia, vetiveriä, bergamottia, tammisammalta ja kumariinia. Ne ovat useimmiten miesten tuoksuja, vaikka ne kehitettiinkin alun perin naisille.
Gurmandi-tuoksu on uusi tuoksuperhe. Sen tuoksut ovat esimerkiksi karamellia, suklaata, maitoa, hattaraa, kahvia, konjakkia, toffeeta, mantelia tai purukumia, ja yleensä ne ovat vaniljapohjaisia. Niissä käytetään myös mausteita ja pihkaa. Gurmandi-tuoksut ovat luonteeltaan lämpimiä.
Nykyaikaisia tuoksuperheitä ovat lisäksi akvaattinen ja vihreä.
Hajuvesien kuvailu
Kaupallisten hajuvesien tarkat kaavat ovat salaisia. Hajuvesiin perehtyneet voivat kuitenkin tulla erittäin taitaviksi tunnistamaan hajuveden alkuperäisiä aineosia. Käytännöllisin tapa kuvailla hajuvettä on määritellä se tuoksun sävyn tekijöiden mukaan tai mihin tuoksuperheeseen se kuuluu, ja millainen hajuveden kokonaisvaikutelma on lähtien ensimmäisestä tuoksukokemuksesta viimeiseen aistittavaan aavistukseen.
Historia
thumb|Rodo-parfyymin mainosjuliste, [[Alfons Mucha 1896.]] Hajusteita on käytetty uhrimenoissa jo tuhansia vuosia sitten. Muinaisten egyptiläisten hajuvesi kyfi koostui hunajasta, väriherneistä, sahramista, mirhasta, kardemummasta ja ruusuista. Nykyisenkaltaisia hajuvesiä pystyttiin valmistamaan arabien keksittyä tislauksen 800–900-luvuilla. Varsinainen parfyymiteollisuus sai alkunsa Ranskassa noin vuonna 1190. Tislausmenetelmät olivat 1500-lukuun mennessä kehittyneet niin, että niitä voitiin käyttää yleisesti hajuvesiteollisuudessa.
Vuonna 1714 italialainen Giovanni Maria Farina kehitti kölninveden. Vuonna 1792 kölniläinen Wilhelm Mülhens kehitti sitrushedelmistä, rosmariinista ja laventelista salaisella reseptillään edelleenkin suositun miesten tuoksun Eau de Cologne 4711:n.
1800-luvulla tuoksuaineita opittiin analysoimaan kemiallisesti ja synteettisiä tuoksuja alettiin kehittää: kaneliöljystä eristettiin kanelialdehydi 1830-luvulla, salisyylihaposta kumariini vuonna 1868 ja sen jälkeen heliotropiini (1869) ja vanilliini (1876). Kumariinia käytettiin hajuvedessä ensimmäisen kerran vuonna 1882 (Fougère Royal) ja vanilliinia 1889 (Jicky). Myös savun ja nahan tuoksuiset kinoliiniyhdisteet luotiin 1800-luvun lopulla samoin kuin iononi-yhdisteet, joita käytetään itämaisissa tuoksuissa.
Belén García
W Series -kauden 2022 päätteeksi García siirtyi kestävyyskilpailuihin. Hän osallistui LMP3-luokan autolla Michelin Le Mans Cupin osakilpailuun Portimãossa ja Ultimate Cup Series -sarjan päätösosakilpailuun Le Castellet’ssa ja voitti jälkimmäisen. Kaudeksi 2023 hän siirtyi Asian Le Mans Series -sarjaan LMP3-autolla.
Hajuvesi
Historia
Vuonna 1925 julkistettiin kuuluisa Chanel No. 5, jossa käytettiin vuonna 1903 kehitettyjä rasva-aldehydejä. 1920-luvulla syntetisoitiin myös eläintuoksut myski ja sivettoni. Sen jälkeen on kehitetty useita erilaisia luonnollisia ja täysin uudenlaisia tuoksuja, joita monet tunnetuimmista hajuvesistä käyttävät.
Belén García
Moottoriurheilun ohella García on harrastanut yleisurheilua kuusivuotiaasta lähtien. Hän kokeili nuorena useita eri lajeja, mutta vuodesta 2017 hänen lajinsa on ollut seiväshyppy. Vuonna 2018 hän sijoittui seiväshypyssä Katalonian alle 20-vuotiaiden mestaruuskilpailuissa viidenneksi.
Hajuvesi
Historia
Nykyisin uudet hajuvedet kuuluvat usein muotitalojen brändeihin, ja niitä markkinoivat entistä useammin tunnetut julkisuuden henkilöt.
Säilytys
Hajuvesi voi säilyä useita vuosia, jos sen pitää valolta suojattuna. Hajuvettä tulisi säilyttää pullossa, jossa se ei joudu suoraan kosketuksiin ilman kanssa, kuten suihkepulloissa, joissa sitä yleensä myydäänkin. Avatussa ja vajaassa pullossa hajuvesi voi alkaa huonontua jo alle vuodessa. Hajuvesi säilyy parhaiten 3–7 asteen lämpötilassa.
Korpirahkasammal
Korpirahkasammal (Sphagnum girgensohnii) on soistuvan kuusimetsän eli kehittyvän korven perusrahkasammal.
Ulkonäkö ja koko
Korpirahkasammal on kookas (10-20 cm) rahkasammal. Se on väriltään vihreä ja sen latvus on päältä katsoen tähtimäinen. Sillä on kaksi ulospäistä ja yksi tai kaksi alaspäistä haaraa, jotka eivät kuitenkaan ole tiiviisti vartta vasten.
Levinneisyys
Korpirahkasammal kasvaa Suomessa yleisenä koko maassa.
Elinympäristö
Korpirahkasammal viihtyy keskiravinteisilla paikoilla mätäs- ja välipinnoilla.
Korpikarhunsammal
Korpikarhunsammal eli korvenkarhunsammal (Polytrichum commune) on korkeaksi kasvava, laajoja mattoja muodostava sammal, jota karhut käyttävät usein talvipesiensä eristeenä ja pehmusteena. Se kuuluu korpikarhunsammalten sukuun. Toisinaan notkokarhunsammalta (Polytrichum uliginosum) on pidetty kuuluvana korpikarhunsammal -lajiin, mutta nykyisin sitä pidetään omana lajinaan.
Ulkonäkö ja koko
Korpikarhunsammal voi kasvaa 40 cm pitkäksi. Sen haarattomissa versoissa harittaa suoraan sivuille melko tiheään jopa yli 1 cm:n pituisia neulasmaisia lehtiä. Nämä kapeat ja hammaslaitaiset lehdet myötäilevät kuivina vartta. Punertava pesäkeperä on 6–12 cm pitkä. Nelisärmäinen itiöpesäke on aluksi pysty, mutta kääntyy itiöiden valmistuessa vaakasuoraksi.
Levinneisyys
Korpikarhunsammal kasvaa yleisenä koko Suomessa.
Elinympäristö
Korpikarhunsammal muodostaa mättäitä happamiin suoperäisiin metsiin, puronvarsille ja rannoille, kosteille niityille, soiden reunamille ja erityisesti kuusikorpiin. Paikoin se levittäytyy komeiksi kasvustoiksi aarien alueille.
Käyttö
Saamelaiset ovat käyttäneet kuivaa korpikarhunsammalta patjojen täytteenä. Sammalessa on voitu yöpyä myös suoraan maastossa leikkaamalla siitä sopiva levy nukkujan alustaksi ja peitoksi. Korpikarhunsammalesta voi tehdä letittämällä pehmeän, kesän kestävän kynnysmaton, ja sota-aikana sitä on käytetty myös harjojen tekoon.
Ranskan ralli 2012
thumb|Mikko Hirvonen sijoittui kolmanneksi. Ranskan ralli 2012 (virallisesti 3. Rallye de France – Alsace 2012) oli Rallin MM-sarjan kauden 2012 11. osakilpailu, joka ajettiin 4–7. lokakuuta.
Dentro di me
Dentro di me on Barbara Bertan esittämä kappale, joka edusti Sveitsiä vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 25 maan joukosta sijalle 22. 5 pisteellä.
Trappin talo
Trappin talo on Turussa, Aurajoen rannassa osoitteessa Läntinen Rantakatu 5 sijaitseva historiallisesti arvokas kiinteistö, joka on valmistunut vuonna 1830. Empireä edustavan rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Charles Bassi.
Historia ja arkkitehtuuri
Alkuperäinen Trappin talo oli samalla paikalla sijainnut kolmikerroksinen kivirakennus, joka tuhoutui vuoden 1827 Turun palossa. Talon omistanut kauppaneuvos Christian Trapp harkitsi luovuttavansa joenrantatontin Turun kaupungille uuden torin rakentamista varten, mutta uuden asemakaavan laatinut Carl Ludvig Engel sijoittikin kauppatorin toiseen paikkaan. Arkkitehti Charles Bassi sai vuonna 1828 Trappilta toimeksiannon suunnitella paikalle uusi, hieman matalampi talo. Talo rakennettiin vuosina 1829–1830.
Ajan porvaristalojen tyyliin Trappin talon huoneet ovat peräkkäin. Kellariin johtavissa kiviportaissa on säilynyt muun muassa trilobiitteja ja muita fossiileja. Vielä 1960-luvulla Trappin taloa ympäröi puutalojen umpikortteli.
Myöhemmin rakennuksessa ovat toimineet muun muassa ranskalainen kahvila Café de France ja Ranskan Turun-konsulaatti. Nykyään siinä toimii kahvila Café Art.
Lappeenrannan taidemuseo
Taidemuseo toimi vuoteen 1972 nimellä Lappeenrannan taidemuseo, minkä jälkeen nimeksi vakiintui Etelä-Karjalan taidemuseo. Vuonna 2015 taidemuseo otti nimekseen jälleen Lappeenrannan taidemuseo välttääkseen sekaannukset Etelä-Karjalan museon kanssa.
Kaakkoissuomalaisen nykytaiteen lisäksi museon kokoelmiin kuuluu muun muassa vuonna 1890 perustetun Viipurin Taiteenystävien keräämä kokoelma, Pamaus-seuran kokoelma, Karjalaisen Kulttuurin edistämissäätiön kokoelma ja Joutseno-kokoelma. Ne sisältävät lukuisten tunnettujen taiteilijoiden, kuten Hjalmar Munsterhjelmin, Pekka Halosen, Tyko Sallisen sekä Väinö Kamppurin töitä
Alueellisena vastuumuseona Lappeenrannan taidemuseo edistää Kaakkois-Suomen alueen visuaalisen taiteen tunnettavuutta ja tarjoaa erilaisia asiantuntijapalveluja.
Väliletto
Väliletto on saari Perämeressä Kellon kaupunginosassa Oulun (entisen Haukiputaan) edustalla noin kymmenen kilometrin päässä mantereelta. Lähimmät saaret ovat Kattilankalla ja Kintasletto.
Kasvistoltaan Väliletto on monipuolinen saari. Sen lakiosia peittää pihlajia kasvava keto, länsipäässä on katajikkoa ja joitakin mäntyjä. Saarella esiintyviin harvinaisiin kasveihin kuuluvat poimuhierakka, suomenhierakka ja nelilehtikuusi. Linnusto on runsas, käsittäen harvinaisempia lintulajeja, kuten lapasotka, pilkkasiipi, sirrit, tyllit, vesipääsky, ristisorsa, sekä runsaasti esiintyviä lintulajeja naurulokki, lapintiira, selkälokki ja kalatiira.
Jevgenija Tarasova
Jevgenija Maksimovna Tarasova (s. 17. joulukuuta 1994 Kazan) on venäläinen taitoluistelija. Hän on voittanut pariluistelussa Vladimir Morozovin parina kaksi Euroopan-mestaruutta ja saavuttanut maailmanmestaruuskilpailuissa mitaleja. Olympiahopeaa hän on saanut joukkuekilpailussa. vasen|pienoiskuva|Jevgenija Tarasova ja Vladimir Morozov kauden 2016–2017 Grand Prix -finaalissa. Tarasova ja Morozov saavuttivat pariluistelussa hopeaa vuoden 2013 talviuniversiadeissa. Nuorten MM-kilpailuissa he sijoittuivat viidenneksi vuonna 2013 ja saavuttivat hopeaa vuonna 2014. Seuraavasta kaudesta alkaen he ovat edustaneet Venäjää aikuisten arvokilpailuissa. Vuonna 2015 he saavuttivat EM-pronssia Venäjän ottaessa kolmoisvoiton ja sijoittuivat MM-kilpailuissa kuudenneksi. Vuonna 2016 he uusivat EM-pronssinsa ja olivat MM-kilpailuissa viidensiä. Kaudella 2016–2017 he voittivat Grand Prix -finaalin. Samana talvena he voittivat Ostravassa Euroopan-mestaruuden ja ylsivät Helsingin MM-kilpailuissa pronssille. Kaudella 2017–2018 Tarasova ja Morozov voittivat ensimmäisen aikuisten Venäjän-mestaruutensa sekä Rostelecom Cupin ja Internationaux de Francen. Moskovassa he voittivat toisen Euroopan-mestaruutensa ja saavuttivat Milanon MM-kilpailuissa hopeaa. Siinä välissä he sijoittuivat Pyeongchangin olympialaisissa pariluistelussa parhaina venäläisinä neljänneksi ja saavuttivat joukkuekilpailussa hopeaa.
Kaudella 2018–2019 Tarasova ja Morozov voittivat Skate American, Rostelecom Cupin ja Venäjän-mestaruuden. Arvokilpailuista he saivat EM- ja MM-hopeaa. Vuonna 2020 he ehtivät saavuttaa EM-hopeaa ennen kuin koronaviruspandemia katkaisi kauden ja peruutti MM-kilpailut. Vuonna 2021 he voittivat Venäjän-mestaruuden ja sijoittuivat MM-kilpailuissa neljänneksi edellään kaksi venäläisparia ja yksi kiinalaispari. Vuonna 2022 he saavuttivat EM-hopeaa venäläisparien ottaessa kolmoisvoiton.
Tarasova ja Morozov luistelivat ennätyspisteensä Saitaman MM-kilpailuissa 2019 saavuttaessaan hopeaa. Heidän lyhytohjelmapisteensä olivat tuolloin 81,21 ja vapaaohjelmapisteensä 147,26, mikä tiesi yhteispisteiksi 228,47. Tarasova on pituudeltaan 159-senttimetrinen ja Morozov 187-senttimetrinen. Heidän valmentajinaan toimivat Marina Sujeva, Maksim Trankov ja Sergei Voronov. Heidän aiempia valmentajiaan ovat olleet muun muassa Nina Mozer ja maailmanmestari Robin Szolkowy.
Painekyllästäminen
Painekyllästäminen on puutavaran säänkeston parantamista kyllästämällä puu suoja-aineilla yli-/alipaineessa. Suoja-aineet estävät puun lahoamisen ja hyönteisten aiheuttamat vauriot, parantavat puun kestoa auringon ultraviolettisäteilyä kohtaan sekä parantavat muotopysyvyyttä. Painekyllästyksessä käytetään Suomessa ainoastaan mäntyä, sillä kuusen kyllästäminen ei sen erilaisesta solurakenteesta johtuen onnistu (aspiraatio). Kyllästeaine ei myöskään imeydy männyn sydänpuuhun. Paljon sydänpuuta sisältävissä laudoissa kylläste ei ole imeytynyt kuin aivan laudan pintaan. Nykytutkimuksissa on todettu että männyn sydänpuu on lahonkestoltaan jopa yhtä hyvää kuin nykyinen painekyllästetty männyn pintapuu. Kyllästeen värjäyksen ansiosta lautojen mahdolliset sinistäjäsienten värjäymät puutavarassa eivät haittaa.
Perinteinen kyllästysprosessi
Kyllästysprosessissa puutavara asetetaan ilmatiiviiseen säiliöön, johon syötetään kyllästysaine. Kyllästys aloitetaan yleensä alipaineella, jolla saadaan puun sisään alipainetta, joka edesauttaa ylipainevaiheessa kyllästymistä. Alipaineen ja ylipaineen vaihteluja voi olla kyllästyksen alussa useita. Nykyisin kyllästysaineina käytetään kahta tyyppiä: kuparia sisältäviä C-kyllästeitä, ja kupari- ja kromiyhdisteitä sisältäviä CC-kyllästeitä. Vuoteen 2004 saakka painekyllästyksessä käytettiin tehoaineena kuparin lisäksi myös kromi- ja arseeni-suoloja (CCA-kyllästeet). Nykyään arseenin tai kromin käyttö painekyllästyksessä on niiden myrkyllisyyden takia kielletty. Valtaosa Suomessa tuotetusta ja käytetystä kestopuusta on valmistettu CCA-kyllästeellä. Käytettyä kyllästeainetta ei voi määrittää puretuissa rakenteissa silmämääräisesti puun ulkonäön perusteella. Painekyllästetty puu on Suomessa mäntyä, joka soveltuu hygroskooppisten ominaisuuksiensa osalta hyvin kyllästykseen.
Uudet kyllästysprosessit
Puun modifioinnin tarpeen lisääntyessä ja vaatimusten noustessa on puuta alettu kyllästää mitä erilaisimmilla aineilla ja prosesseilla. Puun kyllästyksen ongelmana ei ole ollut kyllästeen teho tai tunkeuma vaan kyllästeiden kiinnittyminen puuhun. Esimerkiksi palonsuoja-aineina käytetyillä booriyhdisteillä on ikävä tapa huuhtoutua veden mukana ellei puuta ole pintakäsitelty. Kiinnittymistä pyritään saamaan aikaan erilaisilla katalyyteillä, jotka reagoivat lämmön vaikutuksesta ja sitovat yhdisteet puuhun.
Käyttö
Painekyllästettyä puuta käytetään, jos puu on kosketuksissa veden tai maan kanssa, tai kun puisia osia ei pystytä suojaamaan rakenteellisilla ratkaisuilla riittävästi kosteudelta ja sääolosuhteilta. Painekyllästettyä puuta käytetään myös paremmin säältä suojatuissa kohteissa, mikäli puuosan vaihto tai kunnostus on myöhemmin vaikeaa.
Painekyllästettyä puuta käytettiin Suomessa vuonna 2005 yhteensä 350 000 m³. Moni on luopunut ympäristösyistä painekyllästetyn puutavaran käytöstä ja siirtynyt ympäristöystävällisempiin puuvaihtoehtoihin. Muun muassa Porin kaupunki suosii rakentamisessaan muita materiaaleja kestopuun sijaan. Kestopuulle hyviä myrkyttömiä vaihtoehtoja ulkokäyttöön ovat esimerkiksi siperianlehtikuusi, lämpökäsitelty puutavara, männyn sydänpuu, mäntyöljykyllästetty puutavara sekä puu-muovipuristeiset lankut eli puukomposiitit.
Käytön rajoitukset
Tukes valvoo puunsuojakemikaalien käyttöönottoa. Valmisteiden tarkastuksen yhteydessä arvioidaan terveys- ja ympäristöriskit sekä käyttökelpoisuus. Myös Euroopan unionissa on sovittu eräillä kemikaaleilla kyllästetyn puun sallituista käyttökohteista. Esimerkiksi kreosoottiöljyä sisältävien puunsuojakemikaalien käyttöä on tiukasti rajoitettu ja arseenia tai kromia sisältävien puunsuojakemikaalien käyttö on kielletty.
Levosetiritsiini
Levosetiritsiini on antihistamiini. Sitä käytetään allergisen nuhan ja urtikatrian hoitoon. Suomessa sitä myydään valmistenimillä Levazyr, Levocetirizin, Nocedan ja Xyzal.
Painekyllästäminen
Haitat
CCA-kyllästetystä puusta liukenee maaperään ja veteen käytön aikana arseenia, kromia ja kuparia, C-kyllästetystä kestopuusta kuparia. Nämä alkuaineet ovat ympäristöön jouduttuaan monille eliöille erittäin myrkyllisiä. Ne eivät hajoa vaan kertyvät ympäristöön ja eliöihin. Kestopuun käyttäjä voi altistua kyllästetyn puun sisältämille terveydelle vaarallisille aineille käsitellessään ja työstäessään etenkin tuoretta kyllästettyä puuta. Lapset voivat altistua kyllästetystä puusta rakennetuilla leikkipaikoilla mahdollisen ihokosketuksen ja toisaalta hiekkaan huuhtoutuneiden aineiden välityksellä.
Levosetiritsiini
Levosetiritsiini on setiritsiinin R-enantiomeeri. Setiritsiini on taas edelleen hajoamistuote ja sukulaisaine hydroksitsiinille. thumb|left|280px|Lääkeainepakkauksia, jotka sisältävät levosetiritsiiniä.
Ensimmäisenä tämän lääkkeen toi Euroopan markkinoille UCB Pharma, joka on kehittänyt myös hydroksitsiinin.
Painekyllästäminen
Luokitus
Painekyllästetty puu luokitellaan neljään luokkaan. Luokitus perustuu Pohjoismaiden puunsuojausneuvoston (NTR Nordiska Träskyddsrådet) määrittelyn kyllästysaineista, kyllästesyvyydestä ja puumateriaalista.
Standardin EN 351-1 mukaisesti M, A sekä AB -kyllästysluokkien suoja-aineen on oltava tunkeutunut pintapuun läpi. Näissä kyllästäminen tapahtuu painekyllästyksenä. B-kyllästysluokassa suoja-aineen tunkeuma on vähäisempi johtuen tyhjökyllästystekniikasta. Käytännössä Suomessa siis tehdään ja käytetään luokkien A ja AB painekyllästettyä puutavaraa. B-kyllästysluokkaa käytetään lähinnä puutuoteteollisuudessa.
Painekyllästetyn puujätteen käsittely
Kuluttaja ei saa missään tilanteessa polttaa painekyllästettyä puuta, polton saa suorittaa vain asianomaisen luvan saanut polttolaitos. Kaikki painekyllästetty puu luokitellaan ongelmajätteeksi. Jätepuu on toimitettava käytön jälkeen erityisiin keräyspisteisiin, joita on muun muassa puutavaraa myyvillä liikkeillä. Keräyspisteistä puujäte toimitetaan ongelmajätteiden käsittelyyn. Puutavaran palauttaminen keräyspisteisiin on kuluttajille maksutonta. Käytöstä poistettu kyllästetty puutavara luokitellaan ongelmajätteeksi, joka tulee toimittaa käytön jälkeen kierrätykseen. Käytöstä poistettua kyllästettyä puuta vastaanottavat kunnalliset jätelaitokset ja jotkin puutavara- ja rakennustarvikeliikkeet.
Käytöstä poistettu kyllästetty puutavara kerätään keskitetysti puunkyllästysteollisuuden omistaman kierrätysyhtiö Demolite Oy:n Tuuloksen terminaaliin välivarastoitavaksi. Haketettu puujäte suunnitellaan toimitettavaksi jätteenpolttolaitokselle hyödynnettäväksi energiantuotannossa. Polttolaitosta on suunniteltu useampaan kuntaan, mutta asukkaiden ja kuntien vastustuksesta laitos ei ole saanut vielä missään rakennuslupaa. Viimeisin hylkäyspäätös tapahtui Parkanossa helmikuussa 2007. Kyllästetty puujäte laivataan toistaiseksi Saksaan ja hyödynnetään siellä biomassana energiatuotannossa.
Ingrid (albumi)
Ingrid on Johanna Kurkelan vuonna 2015 julkaistu seitsemäs studioalbumi.
Albumin kaikki kappaleet on sanoittanut Saara Törmä. Suurimman osan albumin kappaleista ovat säveltäneet Aku Rannila ja Jurek, kappaleita ”Kiertokulku” ja ”Ystäväin” on ollut säveltämässä myös Henna Sarriola. Rannila ja Jurek ovat albumilla myös soittavina muusikkoina. Heidän lisäkseen albumilla soittavat sellisti Juho Kanervo ja pianisti Antti Pitkäjärvi.
Ingrid palkittiin vuoden iskelmäalbumina maaliskuussa 2016 järjestetyssä Emma-gaalassa. Artisti itse oli ehdolla vuoden naissolistin Emman saajaksi. Kuukausi aiemmin Kurkela palkittiin vuoden naisartistina Iskelmägaalassa.
Norsun vuosi (Muhammed)
thumb|Kuningas Abrahan kirkon jäänteet [[Sanaassa vuonna 1942. Islamilaisen perimätiedon mukaan kuninkaan sotaretken syynä oli tähän kirkkoon kohdistunut häpäisy.]]
Norsun vuosi on islamilaisessa perimätiedossa käytetty nimitys vuodesta, jolloin profeetta Muhammed syntyi. Yleensä katsotaan, että kyseessä oli vuosi 570 jaa. Vuosi on saanut nimensä tapahtumasta, jonka kerrotaan sattuneen profeetan syntymävuotena. Tällöin Abraha, Jemenin kristitty kuningas, joka oli Etiopian Aksumin kuningaskunnan vasalli, teki sotaretken Mekkaa vastaan mukanaan armeija, johon kuului sotanorsu. Aivan Mekan lähellä Jumala kuitenkin tuli väliin ja aiheutti armeijan tuhoutumisen. Islamilaisen Koraanin selityksen mukaan Koraanin suura 105 (Norsun suura) kertoo tästä tapahtumasta. Ahsen Bören Koraanin käännöksessä suura kuuluu seuraavasti:"Etkö ole miettinyt mitä Herrasi teki niille, jotka norsuilla hyökkäsivät?/ Eikö Hän saattanut sekasortoon heidän sotaretkensä?/ Ja lähettänyt heitä vastaan lintuparvia,/ jotka sinkoutuivat heihin kovien kivien lailla./ Näin Hän teki heistä kuin madonsyömää pellonsänkeä."
Islamilainen kertomus
Tapauksesta kertoo ensimmäisen kerran Ibn Ishaq 760-luvulla Bagdadissa. Hänen kertomuksensa on säilynyt myöhempinä kopioina, joista tärkein on Ibn Hishamin 800-luvun alussa laatima Muhammedin elämäkerta. Ibn Ishaqin mukaan Jemenin varakuningas Abraha, joka tiedetään historialliseksi henkilöksi, oli rakentanut pääkaupunkiinsa Sanaan kirkon. Lähellä Kaaban temppeliä Mekassa asunut mies piti sitä Kaaban vaarallisena kilpailijana. Saadakseen pyhiinvaeltajavirrat ohjattua takaisin Mekkaan mies kävi teki tekemässä tarpeensa tähän yli 1000 kilometrin päässä olevaan kilpailevaan temppeliin. Kuningas raivostui ja lähti sotaretkelle. Mukana hänellä oli norsu nimeltä Mahmud. Jumala asettui mekkalaisten puolelle ja norsun väestä tehtiin jumalallisen väliintulon avulla ”kuin katkottuja korsia”.
Ibn Ishaqin tarinassa jo aivan Mekan reunamille päässyt armeija tuhottiin mereltä tulleiden lintujen avulla. Lintujen kantamat kivet olivat hyvin pieniä, pavun tai herneen kokoisia, mutta tappavia. Jokainen lintu kantoi kolmea pikkukiveä, yhtä nokassaan ja kahta jaloissaan. Keneen tällainen kivi osui, se kuoli heti. Ibn Ishaq kertoo kuulleensa, että Muhammedin vaimo Aiša oli itse nähnyt kyseisen norsun ja sen tallirengin nilkuttamassa Mekan liepeillä vielä 600-luvun alussa.
Tarinan versiot
Islamilaiset lähteet esittävät tarinasta useita versioita. Peruskoulun oppikirja ”Salam – islamin polku” kertoo, että norsuja oli kymmenen ja sotaretken syynä kuninkaan kateus Kaaban temppeliä kohtaan, ei hänen omaan temppeliinsä kohdistunut häpäisy. Muissa versioissa norsuja on kerrottu olleen 8, 12, 13 tai jopa 1000. Muhammedin syntymä alettiin yhdistää Abrahan sotaretkeen vasta 1000-luvulta alkaen. Varhaisimman sitä koskevan maininnan esittää al-Jahiz 900-luvun lopulla. Tapahtumaa alettiin sen jälkeen myös pitää enteenä profeetan syntymästä.
Ibn Ishaqin mukaan linnut olivat pääskysen tai kottaraisen kaltaisia pikkulintuja. Arabian kielen ja islamin tutkimuksen professori Jaakko Hämeen-Anttila hyväksyy mukaan myös kiurut. Arvostettu englanninkielinen Pickthallin Koraanin käännös puhuu lentävistä ja portugalilainen käännös siivekkäistä olennoista. Krenkow, luotettava arabiankielen tutkija, on ehdottanut, että lentävät olennot ovat hyvinkin saattaneet olla hyönteisparvia.
Kivet ovat eri käännöksissä kovaa savikiveä tai poltettua savea, saksalaisessa käännöksessä ”helvetillisiä kiviä”. Luxenbergin mukaan tekstin persialainen lainasana tarkoittaa kuivattua savea. Orientalisti J.M. Rodwell ehdotti, että arabian sana pikkukivistä voidaan kääntää myös isorokoksi, jolloin armeijan tuhon syynä saattoi olla tautiepidemia; teoria on saanut laajaa kannatusta. Hämeen-Anttila kääntää sanan leimatuiksi kiviksi ja selittää, että ilmaisu tuo mieleen poltetut savitiilet. Hämeen-Anttilan käännös on löytänyt tiensä peruskoulun islamin oppikirjaan, joka korostaa tätä yksityiskohtaa. ”Katkotut korret” ovat eri käännöksissä syötyjä olkia, syötyjä lehtiä, tyhjiä akanoita, pureskeltuja olkia tai madonsyömää pellonsänkeä.
Tarinan realistisuuden arviointia
Daniel Beckin mukaan norsun matka autiomaan halki Mekkaan olisi logistisesti mieletön yritys. Orientalisti C.C. Rossini kertoo, että jemeniläisten ei tiedetä käyttäneen sotanorsuja.
Ibn Ishaqin tarinassa kiinnittää huomiota myös se, että Jumala auttoi pakanallista, monijumalaista Mekkaa kristittyä kuningas Abrahaa vastaan. Daniel Beck kysyy, miksi Jumala olisi asettunut monijumalaisten puolelle kristittyä kuningasta vastaan, ja miksi muslimien tulisi muistella mushrikunien voittoa kirjan kansasta.
Ibn Ishaq sijoittaa Abrahan sotaretken Muhammedin syntymävuoteen eli noin vuoteen 570. Abraha on historiallinen henkilö, mutta hänen sotaretkensä tapahtui nykytietojen mukaan jo 500-luvun alussa. Abraha kuoli 550-luvulla, joten hän ei voinut tehdä sotaretkeä vuonna 570. Lawrence I. Conradin mukaan Abrahan sotaretken uskottavimpia vuosia ovat 552 tai 554. Asialla on merkitystä myös profeetta Muhammedin syntyajan määrityksen kannalta, sillä jos Muhammed syntyi vuonna 554 eikä 570, hän olisi ollut ilmestysten alkaessa vuonna 610 jo 56-vuotias. Ibn Ishaq kuitenkin ilmoittaa hänen iäkseen tällöin 40 vuotta, mikä toisaalta on seemiläisissä kielissä paljon symboliikkaa sisältävä luku.
Trainspotting
Trainspotting on Danny Boylen ohjaama, Irvine Welshin samannimiseen kirjaan perustuva elokuva, jossa Ewan McGregorin näyttelemä Mark Renton yrittää päästä eroon heroiiniriippuvuudestaan. Elokuvan tapahtumat sijoittuvat Edinburghiin, joskin kaikki sisäkohtaukset ja osa ulkokohtauksista on todellisuudessa kuvattu Glasgow'n kaupungissa.
Norsun vuosi (Muhammed)
Norsun suuran tulkintoja
pienoiskuva|Persian kuningas Khosraun sotanorsu Christoph Luxenberg on analysoinut tekstiä omalla metodillaan. Kun sanasta norsu, al-fil, otetaan pois myöhemmin lisätyt diakriittiset merkit ja etsitään sopivaa vaihtoehtoa, voidaan päätyä sanaan, joka tarkoittaa jonkinlaista johtajaa. Ehkä norsun väki olikin vain päällikön väkeä, Luxenberg kysyy. Muitakin teorioita on esitetty.
Trainspotting
Trainspotting voitti BAFTA-palkinnon parhaasta käsikirjoituksesta ja oli Oscar-ehdokas parhaasta toisen tekstiin perustuvasta käsikirjoituksesta. Elokuvan on käsikirjoittanut John Hodge.
Vuonna 1999 British Film Instituten kyselyssä Trainspotting äänestettiin kaikkien aikojen kymmenenneksi parhaaksi brittielokuvaksi. Vastaajina oli tuhat Yhdistyneen kuningaskunnan elokuva- ja televisioammattilaista.
Elokuvalle tehtiin T2 Trainspotting -niminen jatko-osa, joka sai ensi-iltansa Britanniassa 27. tammikuuta ja Suomessa 17. helmikuuta 2017.
Norsun vuosi (Muhammed)
Norsun suuran tulkintoja
Sebeoksen tarinan eräät yksityiskohdat sopivat yhteen Norsun suuran kanssa, joten Sebeos voisi Lamsiahin mukaan olla suuran alkulähde. Yhteistä on norsuarmeijan tuho Jumalan avulla siten, että armeijan päälle sataa jotain. Jos Norsun suuran esikuvana olisi Sebeoksen historiikki, ratkeaisi suuraan liittyvä teologinen arvoitus eli se, miksi Herra auttoi Mekan pakana-armeijaa kristittyä kuningas Abrahaa vastaan. Jos nimittäin suuran taustalla olisi Ganzakin taistelu, valinta osapuolien välillä on looginen. Suurkuningas Hormizd ja kapinakenraali Bahram olivat molemmat zarathustralaisia, joten vastakkain oli kaksi pakana-armeijaa. Suurkuningas kuitenkin murhattiin, minkä jälkeen Bahramin norsuarmeijaa vastassa olivat kuninkaan bysanttilaiset liittolaiset, jotka olivat kristittyjä. Herra siis auttoi kristittyä liittolaisarmeijaa voittamaan persialaisen pakana-armeijan.
Yhtymäkohdat buddhalaisuuteen
Markus Gross näkee islamin eksegeettisessä selityksessä mytomorfisia piirteitä, jotka liittyvät Buddhaan. Ibn Ishaqin tarinan pohjalta profeetta Muhammedin kerrotaan syntyneen ”norsun vuonna”. Norsu liittyy myös Buddhan syntymään. Buddhan äiti näki raskaana ollessaan unta norsusta, Buddha oli edellisessä elämässään norsu tai jopa syntyi valkoisena norsuna. Ibn Ishaq kirjoitti Muhammed-elämäkertansa Bagdadissa abbasidien hovissa. Siellä buddhalaiset vaikutteet olivat vahvasti läsnä etenkin Barmakidien suvun välityksellä.
Yhteydet Koraanin alkuperään
Jos Norsun suura perustuu Herakleioiksen historiaan, joka on julkaistu vasta 660-luvulla, se osoittaisi, että suura on myöhäisempi kuin islamilainen tulkinta edellyttää. Islaminuskon mukaan Koraanin koko sisältö oli ilmoitettu vuoteen 632 mennessä. Norsun suura on esimerkki Koraanin suurista, joiden tekstit mahdollisesti ovat alun perin Syyrian ja Lähi-idän kristillisten kirkkojen jumalanpalvelustekstejä Günter Lülingin esittämän teorian mukaisesti. Arabikristillisyyden kehittyessä islamiksi ne olisivat päätyneet Koraaniin ja saaneet uuden tulkinnan. Muita tällaisia ehdokkaita ovat mm. al-Qadr eli Voiman yön suura (97) ja al-Masad eli Niiniköyden suura (111).
One Step (kappale)
One Step on Bettina Soriatin esittämä kappale, joka edusti Itävaltaa vuoden 1997 Eurovision laulukilpailussa Irlannin Dublinissa.
Kappale sijoittui Euroviisuissa 25 maan joukosta sijalle 21. 12 pisteellä.
Vladimir Morozov
Vladimir Morozov on seuraavien henkilöiden nimi:
Viksbergin kartano (Paimio)
pienoiskuva|Viksbergin kartano idästä nähtynä. Viksbergin kartano, noin vuoteen 1722 saakka Hevonpää, on kartano Paimionjoen suun länsirannalla Paimiossa.
Viksberg-nimi esiintyy kirjoissa vasta isovihan jälkeen 1722. Viksbergin nykyisen asun on luonut Turun kaupunginarkkitehti Christian Friedrich Schröder 1770-luvulla.
Kartanon omistajiin kuuluivat 1800-luvulla muun muassa kreivi Robert Henrik Rehbinder, ministerivaltiosihteeri. Kreivi Rehbinder omisti kartanon 1811–1841. Hänen adoptiolapsensa, Ludvig Hedenberg ja Lovisa Charlotta Vilhelmina Jägerhorn af Storby, menivät naimisiin ja perivät kartanon.
Vuonna 1905 kartanon osti Erik Dahlström. Kartano on yhä hänen jälkeläistensä hallussa.
Kartanon mailta lahjoitettiin alue 1928 valmistunutta Lars Sonckin suunnittelemaa Pyhän Jaakobin kirkkoa varten. Kirkkotarhassa on hautakappeli, jonne on haudattu paitsi kreivi Rehbinder puolisoineen, myös hänen äitinsä ja isänsä vapaaherra Reinhold Johan Rehbinder.
Aiheesta muualla
60.41944°N, 22.62917°W
Mariute
Mariute on vuonna 1918 valmistunut italialainen mykkäelokuva. Komediaa ja draamaa yhdistelevän elokuvan on ohjannut Eduardo Bencivenga. Sen kahta pääosaa esittää Francesca Bertini.
Juoni
Kuuluisa näyttelijä Francesca Bertini herää myöhään ja saapuu lopulta elokuvastudiolle, jossa häntä on odoteltu jo tuntikausia. Kuvaustauolla armeijasta lomalle saapunut sotilas kertoo vihollisen julmuuksista miehitetyllä alueella. Yöllä Bertini näkee unta, jossa hän on friulilainen talonpoikaisnainen Mariute. Vihollisen sotilaat raiskaavat Mariuten ja hänen appensa kostaa teon. Seuraavana aamuna diivanelkeistään luopunut Bertini saapuu töihin lähes ajoissa valmiina palvelemaan isänmaata.
Tuotanto ja teemat
Roomalaisen Caesar Filmin sivutoiminimen Bertini Filmin tuottama Mariute oli osa ensimmäisen maailmansodan propagandaa. Sen tilaaja oli valtiollinen Kansallinen vakuutusinstituutti. Alkuperäisen version lopussa Francesca Bertini kääntyi suoraan katsojien puoleen kehottaen ostamaan instituutin sotaobligaatioita.
Elokuvan ensimmäinen osa, jossa Bertini esittää itseään, on ironinen kuvaus oikukkaan näyttelijädiivan arkielämästä. Elokuvastudiolla tapahtuva toinen osa parodioi näyttelijän esittämiä mykkäelokuvien intohimodraamoja. Juoni antaa vihjeitä Bertinin pyrkimyksistä kehittää itseään näyttelijänä, ja elokuvan kolmas, Mariutesta kertova osa onkin sen draamallisesti ja kuvaukselisesti vahvinta antia. Samalla esitetään kolme naisena olemisen mallia: yläluokan ylellinen ja toimeton elämä, perinteinen patriarkaalinen maalaisyhteisö sekä tietoinen kasvu kohti itsenäisyyttä ja vastuun ottamista. Elokuvan miehet ovat diivaan verrattuna heikkoja tai poissaolevia.
Mariute on säilynyt Italian kansallisessa elokuva-arkistossa vuonna 1954 tehtynä mustavalkoisena kopiona. Alkuperäisestä 743 metrin pituudesta on jäljellä 564 metriä. Elokuva on nähtävissä arkiston mykkäelokuvasivustolla. Sen alkuperäisestä asusta antavat käsityksen Torinon elokuvamuseon restauroidut katkelmat.
Teloittaja (sarjakuvahahmo)
Teloittaja, eli Skurge on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä asgardilainen soturi. Teloittajan ensiesiintyminen tapahtui Journey into Mystery'' -julkaisun numerossa 103 (1964). Hahmon loivat käsikirjoittaja Stan Lee ja piirtäjä Jack Kirby.
Postiennakko
Postiennakko on rahasumma, jonka lähettäjä on määrännyt postilähetyksen (kirjeen tai paketin) vastaanottajan maksamaan postilaitoksen välityksellä lähettäjälle saadakseen lähetyksen haltuunsa postikonttorista.
Suomessa postiennakko on Posti Group Oyj:n tarjoama lisäpalvelu, jossa vastaanottaja lunastaa paketin postista maksamalla siitä lähettäjän määräämän ennakkosumman ja postiennakkomaksun. Summa ohjataan lähettäjän ilmoittamalle pankkitilille. Postiennakkoa voi käyttää vain kotimaan postilähetyksissä ja euromääräinen katto maksulle on 2 000 €. Lähetyksen kulkua voi sekä lähettäjä että vastaanottaja seurata lähetystunnuksella, joka löytyy kuitista josta löytyy myös vastaanottajan osoitetiedot.
Postiennakkoa vastaava palvelu on Matkahuollon bussiennakko.
Kintasletto
Kintasletto on saari Perämerellä Oulun (entisen Haukiputaan) edustalla noin kymmenen kilometrin päässä mantereesta. Lähimmät saaret ovat Kattilankalla ja Väliletto.
Kintasletto on melko korkea kivikko- ja hietikkosaari. Saaren lakiosa on puuton ja hietikkoinen, muualla kasvaa pihlajia ja mäntyjä. Yleisimpänä kasveina esiintyvät suola-arho sekä rannoilla kasvava järviruoko.
Saari on merkittävä uhanalaisten lintujen ja lintuyhdyskuntien pesimäpaikka sekä Perämeren merkittävimpiä linnustokohteita. Linnusto on runsas, ja lintulajeihin kuuluvat harmaalokki, selkälokki ja merihanhi sekä harvinaisena lajina alli.
David Manker Abshire
thumb|right|David Manker Abshire David Manker Abshire (11. huhtikuuta 1926 Chattanooga, Tennessee, Yhdysvallat – 31. lokakuuta 2014 ) oli yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän toimi presidentti Ronald Reaganin erikoisneuvonantajana sekä vuosina 1983–1987 Yhdysvaltain pysyvänä edustajana Natossa.
Jack Ujanen
Jack Victor Ujanen (8. joulukuuta 1890 – 15. elokuuta 1989 Lake Worth, Florida ) oli amerikansuomalainen toimittaja ja ammattiyhdistysaktiivi.
David Manker Abshire
Abshire julkaisi uransa aikana useita kirjoja. Saving the Reagan Presidency: Trust Is the Coin of the Realm ilmestyi vuonna 2005.
Abshire oli naimisissa ja hänellä oli viisi lasta. Hän oli Korean sodan veteraani ja sai tohtorinarvon Georgetownin yliopistosta vuonna 1959, pääaineenaan historia. Hänet valittiin heinäkuussa 2002 newyorkilaisen hyväntekeväisyysjärjestö Richard Lounsbery Foundationin puheenjohtajaksi.
Jack Ujanen
Pohjanmaalla syntynyt Ujanen oli syndikalistisen IWW-ammattiliiton aktiivi, joka työskenteli Yhdysvalloissa aluksi New Hampshiren osavaltion kivilouhoksilla. 1920-luvulla hän aloitti IWW:n julkaiseman Tie Vapauteen -lehden päätoimittajana ja oli myöhemmin vuodet 1954–1975 IWW:n suomenkielisen sanomalehden Industrialistin päätoimittaja. Viimeiset vuodet Ujanen vastasi käytännössä yksin myös koko lehden julkaisemisesta.
Ennen toimittajaksi ryhtymistään Ujanen oli hankkinut ainoan koulutuksensa opiskelemalla IIWW:n ylläpitämässä amerikansuomalaisessa Työväen Opistossa, joka sijaitsi Minnesotan Duluthissa. Suomessa hän ei käynyt lainkaan kouluja, vaan tarinan mukaan opetteli lukemaan kotimökkinsä seiniin lämpöeristeeksi kiinnitetyistä sanomalehden ja Raamatun sivuista.
Midlandin piirikunta
Midlandin piirikunta on kahden yhdysvaltalaisen piirikunnan nimi:
Talviyö
Talviyö (alun perin nimellä Talvi-yö) on Eino Leinon runokokoelma vuodelta 1905. Se on omistettu Freya Schoultzille, jonka kanssa Leino meni naimisiin saman vuoden syksyllä. Vuosi 1905 oli Leinon elämässä erittäin tuottelias, hän julkaisi myös proosateoksen Päivä Helsingissä ja viisi näytelmää sekä 110 pakinaa.
Kokoelmaan sisältyy yksi Leinon tunnetuimmista runoista, Nocturne.
Hery Rajaonarimampianina
Hery Martial Rakotoarimanana Rajaonarimampianina (s. 6. marraskuuta, 1958) on madagaskarilainen poliitikko ja presidentti vuosina 2014-2019. Hän toimi valtiovarainministerinä edeltävän presidentin Andry Rajoelinan hallituksessa. Vuoden 2013 presidentinvaalin toisella kierroksella Rajaonarimampianina sai 53,5 prosenttia äänistä voittaen vastaehdokkaana olleen entisen terveysministerin Jean-Louis Robinsonin. Rajaonarimampianinalla on kauppatieteellinen tutkinto Quebecin yliopistosta.
Vuonna 2019 Rajoelina palasi uudestaan Madagaskarin presidentiksi voitettuaan joulukuun 2018 presidentinvaalit. Hery Rajaonarimampianinan seuraaja ja edeltäjä on siis ollut sama henkilö.