cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Operaatio Sininen
Taustaa
Saksan pääesikunnan suunnitelmien mukaan saksalaisten joukkojen piti ensin valloittaa Volga ja jatkaa tämän jälkeen Kaukasian öljykenttiä kohti. Neuvostoliiton sodanjohto otti käyttöön kesällä 1942 uuden taktiikan, jossa aikaisemmin Josif Stalinin vaatimasta jäykästä puolustautumisesta luovuttiin ja joukot vedettiin takaisin ennen niiden joutumista nopeiden saksalaisten panssarijoukkojen motittamaksi. Saksalaisten etenemistä hidastettiin strategisesti ja maastollisesti otollisissa paikoissa rakennetuilla puolustuslinjoilla. Hitler tulkitsi tämän perääntymisen merkiksi puna-armeijan luhistumisesta ja päätti operaatio Sinisen molempien päätavoitteiden yhtäaikaista toteuttamisesta, ja lisäksi hän siirsi Keretšillä Kaukasian operaatiota varten valmiina olleen 11. armeijan Leningradin rintamalle tarkoituksena kaupungin valtaaminen. Etelän armeijaryhmä jaettiin armeijaryhmiksi A ja B, joista edellinen hyökkäsi Kaukasiaan ja jälkimmäinen jatkoi etenemistä Volgalle, kohti Stalingradia.
Tavoitteet joita varten operaatio Sininen suunniteltiin olivat:
Saksalaiset
Yhtymien jako armeijaryhmiin on epätarkka, koska yhtymiä siirrettiin tilanteen mukaan rintamalta toiselle.
Lähteet:
Neuvostojoukot
Pohjoisesta etelään taistelujen alkuvaiheessa.
Eteneminen Volgalle
Operaatio Sininen käynnistyi 28. kesäkuuta 1942 Saksan 2. ja 6. armeijan sekä 4. panssariarmeijan hyökätessä Neuvostoliiton Voronežin alueen joukkojen (5.PsA, 60.A, 40.A, 13.A, 6.A, 21.A, 63.A) asemiin. 6. armeija jatkoi etenemistä kohti Stalingradia, mutta ilman 4. panssariarmeijan tukea, joka oli siirretty tukemaan 1. panssariarmeijaa Donin toiselle rannalle. Panssarituen puuttuminen hidasti etenemistä ja puna-armeija ehti ryhmittyä puolustukseen kaupungin alueelle. Donin ylitettyään saksalaiset saavuttivat 23. elokuuta Volgan, mutta eteneminen pysähtyi Stalingradin kaupunkiin verisiin katutaisteluihin seuraavan kolmen kuukauden ajaksi.
Eteneminen Kaukasukselle
Rostov valloitettiin uudelleen 24. heinäkuuta 1. panssariarmeijan avustuksella, joka jatkoi tämän jälkeen hyökkäystä etelään Maikopiin. Etelässä ensimmäinen panssariarmeija saapui Kaukasuksen juurelle ja Malkajoelle. Elokuun lopulla romanialaiset vuoristojoukot liittyivät hyökkäyskärkeen ja Romanian 3. ja 4. armeija siirrettiin Stalingradin ympäristöön niiden ensin puhdistettua Asovan alueen. Tämän tarkoituksena oli vapauttaa saksalaisia joukkoja varsinaiseen hyökkäystoimintaan. Eteneminen Kaukasiassa pysähtyi, kun saksalaiset eivät onnistuneet etenemään Malgobekista kohti Groznyia, joka oli heidän päätavoitteenaan. Hyökkäyksen kärjessä oli suomalainen Waffen-SS-vapaaehtoispataljoona. Etenemistä koetettiin jatkaa kääntämällä hyökkäyksen suuntaa kohti etelää ylittämällä Malkajoki lokakuun lopussa ja etenemällä Pohjois-Ossetiaan.
Stalingradin motti
Stalingradiin edenneet Saksan joukot jäivät mottiin, kun venäläiset hyökkäsivät kaupungin luoteispuolella Pauluksen joukkojen heikoimman renkaan, romanialaisarmeijan, kimppuun 19. marraskuuta. Seuraavana päivänä venäläiset mursivat kaupungin eteläpuolella romanialaisten puolustaman rintamakaistan. Motti sulkeutui 23. marraskuuta 1942 ja laukesi 31. tammikuuta 1943.
Neutroniemissio
Neutroniemissio on radioaktiivisen hajoamisen yksi muoto. Neutroniemissiossa atomin ytimestä emittoituu yksi tai useampia neutroneja.
Esimerkiksi Beryllium-13 on isotooppi, joka emittoi neutroneita.
Leikkaus
Leikkaus voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
4.3.2.1
4.3.2.1 on vuonna Noel Clarken ja Mark Davisin ohjaama brittiläinen rikos-trillerielokuva vuodelta 2010. Elokuvan soundtrackilla on yhteensä 24 kappaletta.
Elokuvan arvostelut olivat sekalaisia – Time Out-lehti kehui sitä erinomaiseksi, mutta mm. The Guardianin ja The Timesin kriitikot suhtautuivat elokuvaan negatiivisesti. Elokuva oli myös taloudellinen pettymys lipputulojen jäädessä selvästi £4 miljoonan punnan alapuolelle.
Juoni
Elokuva kertoo neljästä eri elämäntilanteissa olevasta tytöstä, jotka törmäävät toisiinsa sattuman ja kohtalon kautta. Jo (Emma Roberts) on jämähtänyt tylsään työhönsä kassalla, kun hänen kolme ystäväänsä viettävät jännittävää elämää. Kun he yhdessä joutuvat keskelle ryöstettyä timanttikuljetusta, naiset viettävät kolme unohtumatonta päivää kahdessa kaupungissa, hengenvaarassa. Rikolliset lähtevät heidän peräänsä, jolloin ystävysten on pakko unohtaa henkilökohtaiset ongelmansa.
Floridanneula
Floridanneula (Syngnathus floridae) on merineulojen heimoon kuuluva kala, jota tavataan lähinnä Pohjois-Amerikassa.
Koko ja ulkonäkö
Floridanneula yltää parhaimmillaan 25 senttimetrin mittaan. Lajilla on pitkänomainen suu. Kellanvihreällä pohjalla on pitkittäisraitoja.
Levinneisyys ja elinympäristö
Laji elää merivedessä. Floridanneula elää lähinnä eteläisessä Pohjois-Amerikassa ja Väli-Amerikan tuntumassa. Lajin uhanalaisuusluokitus on Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton mukaan elinvoimainen.
Ravinto
Lajin kalat syövät enimmäkseen katkarapuja ja pieniä äyriäisiä.
Coda (albumi)
Coda on rockyhtye Led Zeppelinin albumi, joka julkaistiin vuonna 1982 yhtyeen jo lopetettua toimintansa.
Coda sisältää vuosina 1970–1978 nauhoitettuja kappaleita, jotka eivät eri syistä olleet mahtuneet yhtyeen aikaisemmille levyille. Coda julkaistiin voimassa olleen levytyssopimuksen täyttämiseksi.
Patrice Bailly-Salins
Patrice Bailly-Salins (s. 21. kesäkuuta 1964 Morez) on ranskalainen uransa lopettanut ampumahiihtäjä. Hän on maailmanmestari, olympiamitalisti ja maailmancupin kokonaiskilpailun voittaja.
Bailly-Salins voitti pikakilpailun (10 km) maailmanmestaruuden Antholzissa 1995. Hän ampui pystyasennosta yhden ohilaukauksen ja kukisti toiseksi sijoittuneen, ilman sakkokierroksia selvinneen Pavel Muslimovin 1,9 sekunnilla. Hän hiihti samojen kilpailujen viestissä toisen osuuden Ranskan hopeajoukkueessa ja oli normaalimatkalla (20 km) seitsemäs. Brezno-Osrblien MM-kilpailuissa 1997 hän oli pikakilpailussa 15:s ja takaa-ajossa 13:s.
Bailly-Salins hiihti Lillehammerin olympialaisissa 1994 toisen osuuden pronssia saaneessa Ranskan viestijoukkueessa. Samojen kisojen pikakilpailussa hän sijoittui 11:nneksi ja normaalimatkalla 13:nneksi.
Bailly-Salins voitti maailmancupin kokonaiskilpailun kaudella 1993–1994. Lisäksi hän sijoittui neljänneksi kaudella 1992–1993, viidenneksi kaudella 1991–1992 ja seitsemänneksi kaudella 1994–1995. Hän voitti yhteensä kuusi maailmancupin osakilpailua, oli kolme kertaa toinen ja kerran kolmas.
L.A. Confidential
L.A. Confidential on Curtis Hansonin ohjaama rikoselokuva, joka perustuu James Ellroyn romaaniin LA - langennut kaupunki.
L.A. Confidential voitti vuonna 1998 kaksi Oscar-palkintoa: parhaan naissivuosan palkinto meni Kim Basingerille ja parhaan sovitetun käsikirjoituksen palkinto Brian Helgelandille ja Curtis Hansonille.
Juoni
Elokuva kertoo kolmesta poliisista, jotka tutkiessaan kahvilan sarjamurhaa törmäävät valehteluihin, seksiin ja murhiin. Se kertoo järjestäytyneestä rikollisuudesta, poliittisesta korruptiosta, heroiinista, pornografiasta, prostituutiosta, tabloidilehdistöstä, kauneusleikkauksista ja Hollywoodista.
Palkintoja
{{Palstat
Oscar
Ehdokkaana:
Golden Globe
Ehdokkaana:
BAFTA
Ehdokkaana: }}
Muita tunnustuksia
L.A. Confidential valittiin vuonna 2015 Yhdysvaltojen kongressin kirjaston National Film Registryyn, johon kootaan esteettisesti, historiallisesti tai kulttuurisesti merkittäviä amerikkalaiselokuvia. The New York Timesin kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Norola
Norola on Mikkelin kaupunkiin (aikaisemmin Mikkelin maalaiskuntaan) kuuluva kylä, joka sijaitsee noin 7 km Mikkelistä Kuopioon päin valtatie 5:n varrella. Tien pohjoispuolella sijaitsee Tertin kartano ja noin kahden kilometrin päässä kylästä Visulahden matkailukeskus.
Asutus
Norolan alueella on ollut maa- ja verokirjojen perusteella asutusta jo ainakin vuodesta 1541 alkaen. Tuolloin sen nimi oli Vesulahden (Visulahden) pitäjän Norolan neljänneskunta.
Kaukaluoto
Kaukaluoto ja Värlax (alkujaan Väärälaksi, Väärälahti) ovat kaksi saarta Vaasan saaristossa Mustasaaren kunnassa. Saaret kuuluivat Koivulahden kuntaan vuoteen 1973 asti, jolloin kuntaliitos Mustasaareen tapahtui. Saarilla asuu 60 ihmistä (2021). Saarille on kiinteä tieyhteys mantereelta. Saarilla on oma postinumero 66999 Kaukaluoto.
Saarille syntyi asutusta vähitellen sen jälkeen, kun mantereen talonpojat ryhtyivät käyttämään niitä laitumena kesäisin. Pysyvää asutusta syntyi luultavasti 1600-luvulla. Kaukaluoto sähköistettiin 1956 ja kiinteä tieyhteys mantereelle avattiin 1975.
Ruotsinkielinen nimitys Köklot on syntynyt germaanisten kielten vaikutuksesta saaren alkuperäisestä suomenkielisestä nimestä Kaukaluoto. Nimi Kaukaluoto on tullut siitä, että saariryhmä oli kaukana isokyröläisille. Kaukaluoto-nimi on esiintynyt Köklotin rinnalla, mutta on jäänyt vähemmän käytetyksi seudun ruotsinkielisyyden vuoksi. Niinpä Köklotvägen käännetään vieläkin suomeksi Köklotintie. Toinen teoria nimen alkuperästä perustuu alkuperäiseen ruotsinkieliseen kirjoitusasuun Kåcklot, jossa Kåck eli Kock tulkitaan henkilönnimeksi.
Sinitarra
Sinitarra eli liimatahna on monikertakäyttöinen liima-aine. Sitä voidaan käyttää muun muassa julisteen kiinnittämiseen seinään. Alkuperäinen väri on sininen, mutta nykyisin on markkinoilla myös muita värejä. Sinitarra on paineherkkää silomaista massaa, joka sisältää muun muassa öljyä, kumia, polymeereja ja elottomia täyteaineita.
Nimen sinitarra alkuperä on Sini-tarra, "Blu Tack", joka on Bostik-yrityksen tuotenimi. Muita samanlaisia tuotteita eri valmistajilta ovat esimerkiksi "Buddies", "Pritt-Tack" ja "Tac 'N Stick".
Peisandros
Peisandros voi viitata seuraaviin:
Ilman saastuminen
thumb|Savupiipuista pääsee ilmaan saasteita. Ilman saastuminen tarkoittaa kemikaalien, pienhiukkasten tai mikroskooppisten eliöiden aiheuttamaa ilman laadun pilaantumista. Yleensä saastumisen määritelmään lasketaan myös haitan aiheuttaminen ihmiselle tai muille eliöille. Yleisimpiä ilmansaasteita ovat hiilimonoksidi, rikkidioksidi, typen oksidit ja pienhiukkaset.
Saasteiden pitoisuus tietyssä paikassa tietyllä hetkellä riippuu päästöjen määrästä, tuulen suunnasta ja nopeudesta sekä ilmakehän stabiilisuudesta, joka määrää, kuinka paksuun ilmakerrokseen saasteet sekoittuvat. Kaukokulkeutumisen takia myös aiemmin ylätuulen puolella päästetyt aineet vaikuttavat paikalliseen ilmanlaatuun. Inversiotilanteessa saasteet jäävät lähelle maanpintaa ja ilman laatu on erityisen huono.
Historia
Vesien saastumisen haitallisuus ihmisen terveydelle ymmärrettiin jo keskiajalla, mutta ilman saastumista pidettiin pitkään vain esteettisenä ongelmana ja hajuhaittana. Esimerkiksi vuonna 61 jaa. Seneca kirjoitti Rooman valtakunnan ilmansaasteista, ja vuonna 1306 Edvard I kielsi kivihiilen polttamisen käsityöläisten uuneissa pahanhajuisten savukaasujen takia. Kielto kumottiin myöhemmin, sillä kaupunkia oli pakko lämmittää.
Ilma saastui kasvavassa määrin teollistumisen myötä, mutta saastumista ohjattiin edelleen pitkälti esteettisistä ja taloudellisista syistä. Terveysriskien tunnistaminen kesti osittain ilman saastumisen luonteen vuoksi: ilman saastumista ei yleensä ole yhtä helppo tunnistaa kuin veden saastumista, joten terveysriski voidaan sivuuttaa, kunnes saastuminen saavuttaa suuret mittasuhteet.
Ensimmäiset vakavat saastumisepisodit ilmenivät 1800-luvulla: esimerkiksi Lontoon vuoden 1891 joulun hernerokkasumu kesti kymmenen tuntia ja sen kerrotaan aiheuttaneen 1 400 ihmisen kuoleman. 1930- ja 1940-luvuilla merkittäviä episodeja olivat esimerkiksi Maas-joen laakson vuoden 1930 episodi, jossa sääolojen aiheuttama inversioilmiö aiheutti kymmenkertaisen kuolleisuuden. Hengitysteiden ärsytykseen kuoli etenkin vanhuksia ja keuhko- ja sydäntauteja sairastavia ihmisiä. Los Angelesissa oli niin ikään vakavia ilmansaasteongelmia vuosina 1945–1947. Lontoon vakavin ilmansaaste-episodi, suuri savusumu (engl. great smog) vuonna 1952 aiheutti arviolta 4 000 ihmisen menehtymisen muutamassa päivässä ja mahdollisesti yli 10 000 ihmisen menehtymisen, kun mukaan lasketaan myöhemmin sairauksiin ja pitkäaikaishaittoihin kuolleet. Episodin jälkeen voimakas yleinen mielipide vaikutti siihen, että Isossa-Britanniassa säädettiin vuonna 1956 niin kutsuttu Clean Air Act vähentämään savusumusta johtuvaa ilman saastumista. Laki vähensi kaupunkien ilmansaasteita huomattavasti.
Liikenteen päästöjä on voitu puhdistaa jonkin verran katalysaattoreilla, joita alettiin käyttää vuodesta 1974 lähtien. Autojen pakokaasuille on myös asetettu erilaisia normeja.
Päästöjen lähteet
Ilman saastumisen päästölähteet voidaan jakaa seuraaviin pääluokkiin:
• liikenteen päästöt: laivat, moottoriajoneuvot, lentokoneet ja junat. Näistä vielä suuri osa käyttää fossiilisia polttoaineita.
Ilmansaasteet voidaan luokitella myös primäärisiin ja sekundäärisiin saasteisiin. Primääriset päästöt leviävät ilmakehään suoraan, ja sekundääriset päästöt syntyvät ilmakehässä erilaisten kemiallisten prosessien vuoksi.
Saasteiden leviäminen
Sää vaikuttaa ilmansaasteiden määrään. Kovat tuulet kuljettavat saastehiukkasia kauas, ja heikolla tuulella ilmansaaste kerääntyy lähelle saastuttajaa. Sade voi yhtäältä hajottaa ilmansaasteita tehokkaasti ja toisaalta saastuttaa maata kuljettamalla ilmansaasteet maahan.
Ilmansaasteet leviävät ilmakehään konvektiivisen ja turbulentin liikkeen myötä. Lisäksi jotkut saasteet reagoivat kemiallisesti keskenään erityisesti auringonvalon vaikutuksesta. Näin tapahtuu esimerkiksi tiettyjen hiilivetymolekyylien ja typen oksidien reagoidessa, jolloin muodostuu valokemiallisia hapettimia, kuten otsonia ja vetyperoksidia. .
Ensimmäinen saasteiden leviämisen pistemalli syntyi 1900-luvun alussa; siinä hyödynnettiin gaussilaista leviämismallia, jolla pyrittiin ennustamaan päästöjen leviämistä. Mallissa otettiin huomioon tuulen nopeus, päästön nousukorkeus, päästötaso ja ilmakehän turbulenssi. Maanteiden saasteiden leviämismalleja alettiin kehittää 1950-luvun lopulla ja 1960-luvun alussa, ja alue- ja valokemiallisia malleja kehitettiin 1960- ja 1970-luvuilla.
Saasteiden vaikutukset ihmisiin
WHO:n vuonna 2014 julkaiseman tutkimuksen mukaan vuosittain mahdollisesti jopa seitsemän miljoonaa ihmistä menehtyy ilmansaasteiden aiheuttamiin sairauksiin. Tämä tarkoittaa noin joka kahdeksatta kuolemaa maapallolla. Konkreettinen esimerkki ilmansaasteiden vaikutuksista saatiin Irlannin Dublinissa, kun kivihiilen käyttö talojen lämmitykseen kiellettiin vuonna 1990. Kuolleisuus hengityselinsairauksiin sekä sydän- ja verisuonitauteihin väheni huomattavasti.
Erityisen vaarallista ihmisille on altistuminen sisäilman saasteille, jotka useimmiten syntyvät hiili- ja puulämmityksestä ja ruoanlaitosta. Näistä aiheutuu aivohalvauksia, iskeemisiä sydänsairauksia, keuhkoahtaumatautia ja keuhkosyöpää. Pitkälti samat sairaudet selittävät myös ulkoilman saasteisiin liitetyn kuolleisuuden. Lasten kuolemaksi koituvat hengitysteiden sairaudet.
Ilmansaasteiden tyypit
Ilmansaasteita ovat muun muassa:
Rowan Atkinson
Ura
Ennen koomikonuraansa Atkinson ehti opiskella sähköinsinööriksi Oxfordin yliopistossa. Opiskeluaikanaan hän alkoi työskennellä lupaavan käsikirjoittajan Richard Curtisin kanssa. He kirjoittivat ensin teatteriarvosteluja ja sitten omaa materiaalia Edinburgh Fringe -festivaalille. Atkinson aloitti televisiossa Ei yhdeksän uutisissa, josta hänelle myönnettiin Bafta-palkinto. Vuonna 1983 hän ja Curtis keksivät hahmon nimeltä Musta Kyy, joka yritti turhaan päästä Englannin kuninkaaksi Tudorien aikana. BBC:llä Musta Kyy -sarjaa mainostettiin tilannetragediana.
Atkinson on näytellyt pääosaa myös menestyneessä komediaelokuvassa Johnny English (2003) ja sen jatko-osissa Johnny English – uudestisyntynyt (2011) ja Johnny English iskee jälleen (2018).
Kunnianosoitukset
Vuonna 2013 Atkinsonille myönnettiin Brittiläisen imperiumin ritarikomentajan kunniamerkki CBE.
The Observer -lehti listasi Rowan Atkinsonin Ison-Britannian yhdeksi kaikkien aikojen hauskimmista koomikoista ja tunnetuimmista näyttelijöistä.
Harlem Globetrotters
thumb|Koomikko [[Soupy Sales "valmentaa" Harlem Globetrottersia tv-ohjelmassa vuodelta 1969.]] Harlem Globetrotters on näytösotteluita pelaava yhdysvaltalainen koripallojoukkue. Globetrotters yhdistää otteluissaan urheilun viihteeseen ja esittelee humoristisia ja taitoa vaativia temppuja.
Rowan Atkinson
Filmografia
pienoiskuva|upright|Atkinson Mr. Beanin roolissa.
Harlem Globetrotters
Historia
Harlem Globetrotters perustettiin Chicagossa vuonna 1926 mustien joukkueena nimellä Savoy Big Five. Joukkue vaihtoi seuraavana vuonna nimekseen New York Globetrotters, ja kolme vuotta sen jälkeen se otti New Yorkin afroamerikkalaisen Harlemin kaupunginosan mukaan nimekseen Harlem Globetrotters, ’Harlemin maailmankiertäjät’.
Aluksi Globetrotters pelasi kiertueillaan kilpailullisia otteluita, mutta vuoden 1939 tienoilla se alkoi lisätä komediaa otteluihinsa. 1950-luvulla joukkue keskittyi jo viihdekoripalloon.
Jotkut Globetrottersin entisistä pelaajista olivat koripallosarja NBA:n ensimmäisiä mustia pelaajia 1950-luvulla. Muun muassa Wilt Chamberlain aloitti peliuransa Globetrottersissa vuonna 1958. Aluksi Globetrotters oli paljon suositumpi kuin NBA, mutta kun sarja pystyi maksamaan pelaajilleen parempia palkkioita, moni Globetrottersin pelaaja siirtyi NBA:han.
Vuodesta 1953 alkaen Globetrottersin vastustajana sen näytösotteluissa on toiminut Washington Generals -niminen joukkue, entiseltä nimeltään Philadelphia Sphas. Se on hävinnyt käsikirjoituksen mukaisesti yli 16 000 ottelua Globetrottersille, mutta tammikuussa 1971 se yllättäen voitti ottelunsa.
Diljit Dosanjh
Diljit Dosanjh (s. 6. tammikuuta 1984 Dosanjh Kalan, Phillaur, Punjab, Intia) on intialainen laulaja ja näyttelijä, joka työskentelee punjabin- ja hindinkielisissä elokuvateollisuuksissa.
Harlem Globetrotters
Historia
Urheilupromoottori Abe Saperstein omisti Globetrottersin vuoteen 1966 asti. Vuonna 1993 joukkueen osti sen entinen pelaaja Mannie Jackson. Globetrotters nimettiin vuonna 2002 Basketball Hall of Fameen.
Luettelo Yhdysvaltain presidentinvaalien ehdokkaista vaalivuosittain
Tämä luettelo Yhdysvaltain presidentinvaalien loppukierroksen ehdokkaista. Luettelossa on pääpuolueiden ehdokkaat, sitoutumattomia ja muista pienpuolueista lisäksi vanhoja hajonneita puolueita. Luettelo alkaa vaalivuosilta 1788-1789 ja loppuu vaalivuoteen 2020. Vaalien voittaja on lihavoitu.
Uuskieli
pienoiskuva|150px|Kirjailija George Orwell vuonna 1933. Uuskieli on englantilaisen kirjailija George Orwellin teoksessaan Vuonna 1984 kuvailema kuvitteellinen kieli. Se on virallisesti ohjailtua ja rajoitettua, ja sen tarkoitus on romaanin maailmassa tehdä toisinajattelu ja poliittinen kapinallisuus mahdottomaksi viemällä kansalaisilta käsitteet, joilla ilmaista poliittisesti vääräoppisia mielipiteitä.
Historia ja käyttö
Jokapäiväisen käytön lisäksi uuskieleen kuuluu myös kaiken vanhakielellä kirjoitetun kirjallisuuden kääntäminen uuskielelle ja historian kirjoittaminen uusiksi. Kun vääräoppista kirjallisuutta käännetään uuskielelle, kirjallisuudesta saadaan samalla ideologisesti oikeaoppista. Kun käytännössä kaikki vanha kirjallisuus on vihdoin käännetty uuskielelle, ja alkuperäiset tekstit on tuhottu, ollaan onnistuttu katkaisemaan viimeisetkin yhteydet menneisyyteen. Viimeisiä vanhakielisiä tekstinjäännöksiä ei kukaan enää ymmärrä sen jälkeen, kun vanhakieli on kokonaan unohtunut.
Piirteet
Uuskielen yhtenä tarkoituksena on tarjota oikeanlainen ilmaisuväline engsosin seuraajien maailmankatsomukselle ja ajatusmalleille. Kielen toisena tarkoituksena on tehdä vääräoppinen ajattelu mahdottomaksi siinä vaiheessa, kun uuskieli on kokonaan korvannut vanhakielen. Siksi uuskielen sanasto antaa mahdollisuuden ilmaista tarkasti Puolueen jäsenen tarkoittamat merkitykset, mutta se tekee mahdottomaksi ilmaista muita merkityksiä edes epäsuorasti. Tämä saavutetaan yhtäältä uudissanoilla, toisaalta epätoivottujen sanojen hävittämisellä, tai niiden merkitysten korjaamisella oikeaoppiseksi tai tarkentamisella. Tästä on esimerkkinä sana ’vapaa’ (engl. free), jota uuskielessä voi käyttää vain sellaisissa ilmaisuissa kuin ’vapaa rikkaruohoista’. Sanalla ei kuitenkaan uuskielessä voi viitata enää poliittiseen tai älylliseen vapauteen, sillä niitä ei enää ole olemassa edes käsitteinä.
Uuskielen muita piirteitä:
Suvi Mäkeläinen
pienoiskuva|Suvi Mäkeläinen Suvi Susanna Mäkeläinen (s. 6. toukokuuta 1994 Valkeala) on keskustalainen poliitikko, joka toimi Suomen Keskustanuorten puheenjohtajana 2017–2019. . Mäkeläinen on toiminut Tampereen yliopiston ylioppilaskunnan hallituksessa.
Mä­ke­läi­nen on koulutukseltaan yhteiskuntatieteiden kandidaatti ja opiskelee yhteiskuntatutkimusta Tampereen yliopistossa.
Poliittinen ura
Mäkeläinen on ollut ehdolla Tampereen kaupunginvaltuustoon vuosina 2017 ja 2021. Mäkeläinen valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon varavaltuutetuksi vuoden 2021 kuntavaaleissa. Hän on Tampereen kaupungin sivistys- ja kulttuurilautakunnan jäsen. Aiemmin hän on toiminut myös kaupunginhallituksen ja ympäristö- ja rakennusjaoston jäsenenä sekä yhdyskuntalautakunnan varajäsenenä.
Mäkeläinen oli ehdolla eduskuntaan Pirkanmaan vaalipiiristä vuonna 2019 saaden 1 283 ääntä. Lisäksi hän oli ehdolla eurovaaleissa 2019 saaden 1 487 ääntä.
Klaudios Ptolemaios
pienoiskuva|upright|Keskiaikaisen taiteilijan näkemys Klaudios Ptolemaioksesta. Klaudios Ptolemaios (n. 85 – n. 165) oli antiikin kreikkalainen matemaatikko, tähtitieteilijä, maantieteilijä ja astrologi. Hän lienee elänyt Aleksandriassa Egyptissä. Ptolemaioksen kuuluisin teos tunnetaan sen arabiasta johdetulla nimellä Almagest. Usein kerrotaan, että Almagest säilyi myöhemmälle maailmalle arabitieteilijöiden ansiosta, mutta ilmeisesti jo 15 vuotta ennen Gerard Cremonalaisen arabiasta tekemää käännöstä Henrik Aristippus oli kääntänyt teoksen suoraan kreikasta noin vuonna 1160. Kirja vakiintui tämän jälkeen Euroopassa tähtitieteen perusteokseksi.
Teokset
pienoiskuva|upright|Ptolemaioksen teoksen Tetrabiblos (Quadripartitum) kansilehti vuodelta 1622
Almagest
Almagestissä Ptolemaios kokosi yhteen antiikin tähtitieteellisen tietämyksen. Hänen tärkeimpiä lähteitään olivat Hipparkhoksen teokset, jotka hän esitti omissa nimissään. Ptolemaioksen tähtitieteellinen malli oli maakeskinen. Teos oli oman aikansa mittapuulla matemaattisesti erittäin ryhdikäs ja selitti havaintotarkkuuden puitteissa tähtitaivaan ilmiöt hyvin. Aurinkokeskinen malli syrjäytti Ptolemaioksen mallin vasta kopernikaanisen vallankumouksen myötä. Myös Nikolaus Kopernikus käytti Ptolemaioksen Almagestiä tärkeimpänä lähteenään ja esikuvanaan kirjoittaessaan omaa teostaan De revolutionibus. Aurinkokeskisen mallin lopullinen hyväksyminen oli pitkä prosessi, koska suorien havaintojen perusteella aurinkokeskinen malli voitiin yksiselitteisesti varmistaa vasta kaukoputken avulla tehtyjen havaintojen pohjalta. Toki aurinkokeskisen mallin matemaattinen yksinkertaisuus ja eleganssi vakuuttivat alan asiantuntijat sen paremmuudesta varsin nopeasti.
Almagestin maailmanjärjestelmän keskuksessa on Maa. Sitä kiertävät Kuu, Merkurius, Venus, Aurinko, Mars, Jupiter ja Saturnus eli antiikin tuntemat planeetat. Varsinaisesti planeetat sijaitsivat episykliympyröillä, joiden avulla selitettiin planeettojen taantuvat eli retrogradiset liikkeet. Lisäksi tarvittiin niin sanottuja eksentrejä, joilla voitiin kuvailla planeettojen näennäisiä liikkeitä vieläkin tarkemmin. Malli siis kuvaa, nykykäsitteitä käyttäen, planeettojen liikettä Maan liikkeen heijastumana siten, miltä se Maan omasta liikkeestä johtuen näyttää. Mallin avulla ei kuitenkaan voitu antaa uskottavaa mekaanista kuvausta planeettojen todellisesta liikkeestä. Tämä ei tosin ollut oman aikansa tähtitieteen niin sanotun "ilmiöiden pelastamisen" keskeinen ongelma.
Muita teoksia ja toimintaa
Tähtitieteen lisäksi Ptolemaios kehitti maantiedettä, astrologiaa, musiikkia ja optiikkaa. Hänen maantieteellinen teoksensa Geografia eli Geōgrafikē hyfēgēsis on yksi alan historian tärkeimmistä. Kolmas hänen merkittävä teoksensa on Tetrabiblos eli ”Neljä kirjaa” (latinaksi Quadripartitum, ”Neliosainen”). joka käsittelee astrologian filosofisia perusteita ja käytäntöä.
Huijaukset
Hipparkhos oli määrittänyt vuoden pituuden perustuen Aristarkhoksen 145 vuotta aiempaan havaintoon. Ptolemaios väittää määrittäneensä neljä päiväntasausta ja -seisausta vuoden 135 tienoilla. Näissä mittauksissa on 28–36 tunnin heitto. On selvää että Ptolemaios ei itse tehnyt havaintoja, vaan laski tapahtumien oletetut ajat perustuen Hipparkhoksen määrittämään 365 1/4 päivän pituiseen vuoteen.
Myös Ptolemaioksen tähtiluettelot on kopioitu ilmeisesti Hipparkhokselta. Niistä puuttuu useita tähtiä, joiden pitäisi olla näkyvissä Aleksandriassa, mutta joita Hipparkhos ei ole kyennyt havaitsemaan Rhodokselta. Ptolemaios on vain muuttanut koordinaatit Aleksandrian horisonttiin.
Ptolemaioksen tuloksia alettiin epäillä vuoden 1800 tienoilla. Jean Baptiste Joseph Delambre osoitti aurinkohavainnot virheellisiksi. J. P. Britton osoitti väitöskirjassaan päiväntasausten ajan väärennetyiksi. Robert Russell Newton Johns Hopkins Universitylta nimittää kirjassaan The Crime of Claudius Ptolemy (1977) Ptolemaiosta maailman onnistuneimmaksi tieteelliseksi huijariksi.
Saari
thumb|[[Ailsa Craig on muinainen tuliperäinen kivisaari Skotlannissa.]] thumb|[[Wake on tuliperäinen saari, josta on muodostunut atolli.]] thumb|Irlantia erottaa mantereesta matala meri. thumb|Keinotekoinen saari Kiinassa [[Zhuhain edustalla.]] Saari on veden kokonaan ympäröimä mannerta pienempi maa-alue, jota nousuvesi ei peitä. Saaria esiintyy valtamerissä, merissä, järvissä ja joissa. Jos saaria on ryhmittäytynyt lähekkäin paljon, puhutaan saaristosta tai saariryhmästä.
Saaren ja mantereen ero
Mantereen ja saaren raja on määrittelykysymys. Raja vedetään yleisimmin maailman pienimpänä mantereena pidetyn Australian ja suurimpana saarena pidetyn Grönlannin väliin. Saari on määritelty kokonaan veden ympäröiväksi maaksi, joka on mannerta pienempi. Koska Australia määritellään yleisesti mantereeksi, se ei tällöin voi olla myös saari. Mantereelle ei tosin ole tiukkaa tieteellistä määritelmää. Australialla ja Grönlannilla katsotaan kuitenkin yleisesti olevan joitain merkittäviä eroja, joiden pohjalta ensimmäistä kutsutaan mantereeksi ja toista saareksi. Australia sijaitsee omalla mannerlaatallaan, toisin kuin Grönlanti, joka kuuluu samaan mannerlaattaan kuin Pohjois-Amerikka. Australialla on paljon omaperäisempi eliöstö kuin Grönlannilla. Myös Australian alkuperäisväestö on omaperäistä, toisin kuin Grönlannin. Lisäksi Australia on lähes neljä kertaa niin suuri kuin Grönlanti.
Saaren koon alaraja
Määritelemisen todellinen ongelma löytyy pienempien saarien kohdalla. Suomalaisille pienet saaret ovat tuttuja, onhan niitä lukumääräisesti eniten. Liian pieniä saariksi ovat vedessä sijaitsevat kivet ja kelvottomia ovat matalikot. Sen sijaan kalliosaari voidaan ottaa saareksi. Hyvin pieniä saaria voidaan kutsua luodoiksi tai kareiksi, joskin suomenkielisissä paikannimissä sana luoto voi sisältyä perusosana myös suurehkojen saarten nimiin, kuten Olkiluoto ja Hailuoto. Ongelma koosta nousee esille vasta silloin, kun saaret pitää laskea. Jos valitaan saaren vähimmäiskooksi puoli hehtaaria, saadaan niiden lukumääräksi Ruotsissa 221 831, Suomessa 178 947 ja Norjassa 117 116. Vielä pienempiä saaria on vielä runsaasti lisää.
Maa- ja vesialueen pysyvyys
Saari voidaan määritellä myös poliittisesti. Yhdistyneet kansakunnat määrittelee saaren luonnollisella tavalla muodostuneeksi, joka puolelta veden ympäröimäksi ja nousuveden yläpuolella pysyväksi maa-alueeksi. Määritelmä on tärkeä sen vuoksi, että valtioiden aluevesirajat määräytyvät maa-alueiden mukaan. Määritelmä sulkee kivet ja riutat maa-alueiden ulkopuolelle. Valtameren vuorovesi erottelee saaret karikoista varsin tehokkaasti, joskin entiset saaret voivat aiheuttaa poliittisia ongelmia. Esimerkiksi japanilainen saari Esanbe Hanakita Kojima, joka sijaitsee Tyynessämeressä Kuriilien saariryhmästä länteen, jäi yllättäin nousuveden alle ja se menetti tällä tavalla maan rajoja määrittelevän asemansa. Eroosio oli kuluttanut saaren matalaksi.
Virtavesien rajaamat maa-alueet
Voidaanko saareksi mieltää suurta maa-aluetta, jossa rantaviivan muodostavat aavojen ulapoiden lisäksi kapeat salmet, vuolteet ja virtaavat salmet. Monien salmien yli kulkee nykyään autosiltoja ja monet mökkiläiset ovat rakentaneet saarelle pengertien. Tällainen keskustelu voidaan käydä Suomessa, jossa järviä on paikoitellen yhtä paljon kuin mannerta. Esimerkiksi Soisalo, Suomen suurin saari (1 638 km² ), on kiistatta vesien ympäröimä maa-alue ja se on siten saari. Kiistaa on kuitenkin siitä, etteivät sen eri rannat ole samalla korkeudella vaan niillä on suurimmillaan kuuden metrin korkeusero. Virtavesien ympäröimän alueen määrittely saareksi on kuitenkin ongelmallista, koska yhtä hyvin voitaisiin väittää saareksi myös esimerkiksi bifurkaatiojärvestä (kuten Vesijako) eri vesistöihin laskevien vesireittien (Vesijaon tapauksessa Kymijoen ja Kokemäenjoen) välistä manneraluetta.
Kanavien rajaamat maa-alueet
Suomen suurimmista saarista Sääminginsalon rannat ovat väitetysti samalla korkeudella ja sen pinta-ala on 1 069 km². Sääminginsalo on kuitenkin saari vain, mikäli kaivetun kanavan mantereesta erottama alue hyväksytään saareksi. Yleisesti kanavien mantereesta erottamia alueita, kuten Kielin kanavan mantereesta erottamaa Jyllannin niemimaata ja Korintin kanavan mantereesta erottamaa Peloponnesosta ei ole pidetty saarina. Myös edellä viitatun Yhdistyneiden kansakuntien käyttämän määritelmän mukaan saaren tulee olla luonnollisesti muodostunut ,
Saaret joissa
Edellisten tapaan joudutaan pohtimaan, ovatko joen saaret samassa mielessä saaria kuin ne ovat järvissä tai merissä.
Syntytapoja
Saari voi syntyä usealla erilaisella tavalla, kuten nousemalla merestä tulivuoritoiminnan seurauksena, erkaantumalla mantereesta mannerliikuntojen tuloksena tai jäämällä nousevan veden ympäröimäksi.
Saariketjuja ja saarirykelmiä muodostuu valtamerten kuumien pisteiden kohdalle. Kun alueella on eri kohdissa tulivuoritoimintaa tai kun mannerlaatta liikkuu hitaasti saman kuuman pisteen yli, siihen syntyvät tulivuoret kasvavat merenpinnan yläpuolelle. Näin ovat syntyneet muun muassa Kanariansaaret ja Havaijisaaret. Tällaisen saariston vanhimmat saaret ovat jo kuluneet ja kadonneet meren alle.
Kun tulivuorisaari nousee merenpinnan yläpuolelle, se on aluksi musta, rosoinen ja karu. Seuraavien kuukausien ja vuosien aikana auringon, sateiden ja aaltojen aiheuttama eroosio kuluttaa sen pintaa tasaisemmaksi.
Matalia korallisaaria muodostuu lämpimiin vesiin korallikasvustoista, joiden kalsiumkarbonaattiset jäännökset kasaantuvat toistensa päälle. Korallisaaria ovat esimerkiksi Bahamasaaret.
Tulivuorisaarten ympärillä meri on yleensä niin matala ja kirkas, että aurinko paistaa pohjalle asti. Sen ansiosta lämpimien vesien tulivuorisaaria ympäröivät koralliriutat. Kun saari vuosien kuluessa kuluu ja katoaa meren alle, sitä ympäröinyt koralli muodostaa rengasmaisen atollin, joka on eräs korallisaarten tyyppi.
Moni saari on ollut osa mannerta jääkausien aikaan, kun merenpinta oli nykyistä alempana. Jääkausien välisenä aikana merenpinta on noussut ja eristänyt ne mantereesta saariksi. Toisaalta jääkauden seurausta on myös maankohoaminen, jossa maankuori nousee Pohjolassa edelleen useita millimetrejä vuodessa ja paljastaa uusia saaria.
thumb|400px|[[Long Islandia reunustavien hiekkasaarten ketju.]] Joskus merivirrat kasaavat hiekkaa mereen lähelle rannikkoa, jolloin merestä nousee rannikonsuuntaisia hiekkasaaria. Näin syntyy saaria myös jokiin.
Jotkin saaret ovat syntyneet, kun suuri maamassa on irtautunut mantereesta. Näin syntyi esimerkiksi Madagaskar.
Saari voi olla myös ihmisen aikaansaama keinotekoinen saari. Sellainen voidaan tehdä esimerkiksi kuivattamalla ympäröivä vesi tai tuomalla paikalle maata muualta.
Ilmasto ja sää
thumb|Saarten yläpuolelle syntyy iltapäivisin usein pilviä. Kuvassa pilviä [[Kauain yllä.]] Saarta ympäröivällä merellä on merkittävä vaikutus saaren olosuhteisiin. Koska merivesi lämpenee ja viilenee hyvin hitaasti, se pitää saaren ilmaston vakaana niin, että saaren lämpötila on talvella suhteellisen lauha ja kesällä viileä.
Kun aurinko paistaa päivällä, saari lämpenee ympäröivää merta lämpimämmäksi. Kun lämmennyt ilma nousee saaresta ylempiin ilmakerroksiin, sen kosteus tiivistyy pilviksi. Sen vuoksi useimpien saarten yllä juuri tuulen alapuolella on iltapäivällä pilviä. Tätä ilmiötä ovat merenkulkijat käyttäneet entisaikoina hyväkseen, ja esimerkiksi polynesialaiset löysivät sen avulla saarelta toiselle. Uuden-Seelannin olemassaolo osattiin arvata jo ennen saarten löytymistä niiden yläpuolella olevien pilvien vuoksi, ja maorit antoivatkin saarille nimeksi ”pitkä valkea pilvi”.
Eliöstö
thumb|upright|Uuden-Seelannin [[kiivit|kiivi on omaleimainen lentokyvytön lintu]] Tulivuorisaaren noustua merestä tuuli alkaa tuoda sille hämähäkkejä ja itiöitä, jotka alkavat muodostaa saarelle sen eliöstöä. Jäkälät muodostavat yleensä ensimmäisen kasvuston. Ne irrottavat kivestä ravinteita, jotka tekevät saniaisille ja sammalille mahdolliseksi juurtua saarelle. Niitä seuraavat siemenkasvit, joita tulee aaltojen tuomana, kuten kookospähkinöitä. Tuulten mukana saarelle tulee myös hyönteisiä ja lintuja.
Maaeläinten on vaikeampaa levitä saarille kuin ilmassa liikkuvien. Maaeläinten esiintyvyys vähenee asteittain esimerkiksi Uudesta-Guineasta Polynesian saaristoon siirryttäessä. Sammakoita ei esiinny enää Salomonsaarilta itään, käärmeitä ei enää esiinny Fidžin itäpuolella eikä liskoja Tongan itäpuolella.
Selkärankaisten todetut kyvyt ylittää avomeri ja perustaa saarelle uusi populaatio:
Kun saari on erossa mantereesta, sen eliöstö alkaa kehittyä omaan suuntaansa. Mitä kauemmin saari on ollut eristäytynyt, sitä omaleimaisemmaksi sen luonto ehtii kehittyä. Pienelle saarelle eristyksiin jääneet eliöpopulaatiot voivat toisaalta kärsiä sisäsiittoisuudesta, mikä saattaa johtaa sukupuuttoihin.
Eristyneelle saarelle asettautuneet linnut menettävät ajan mittaan usein lentokykynsä, jos niitä saalistavia maaeläimiä ei saarella ole.
Omistus, asutus ja käyttö
Kaikista maailman merien miljoonista saarista arviolta noin 11 000:lla on vakituista asutusta. Maailman suurin asuttamaton saari on Kanadalle kuuluva arktinen Devoninsaari.
Yhden pääsaaren muodostamia saarivaltioita ovat esimerkiksi Kuuba ja Islanti. Usean suuren saaren muodostamia saaristovaltioita ovat esimerkiksi Japani, Filippiinit ja Uusi-Seelanti. Jotkin saaret on jaettu useamman kuin yhden valtion kesken, kuten Hispaniola. Moni saari on jonkin mantereella sijaitsevan valtion hallinnassa, kuten maailman suurin saari Grönlanti. Asumisen lisäksi ihminen on hyödyntänyt saaria raaka-aineiden kuten guanon ja kopran tuotantoon sekä esimerkiksi vankiloina, linnoituksina, pakopaikkoina ja lomakohteina.
Pinta-alan mukaan
Suomen merialueiden suurin saari on Ahvenanmaan pääsaari Manner-Ahvenanmaa (685 km²).
Leikkaus (kangas)
Leikkauksella tarkoitetaan kankaan, muovikelmun tai paperin saksilla osiin leikkaamista. Ennen kankaan leikkaamista siihen voidaan kiinnittää nuppineuloilla jonkinlainen kaava, jonka ääriviivoja pitkin leikataan tarpeen mukainen pala. Toinen vaihtoehto on piirtää liidulla leikkauksen ääriviivat kankaaseen. Kankaan leikkaamisessa syntyy yleensä leikkuujätteenä kankaanpaloja.
Avrami Smolenskilainen
thumb|150px|Pyhän Avrami Smolenskilaisen ikoni Avrami Smolenskilainen (noin 1172 - 1224) oli pyhittäjä, joka saarnasi erityisesti katumuksesta ja viimeisestä tuomiosta 1200-luvulla.
Hänet vihittiin munkkeuteen Jumalansynnyttäjän luostarissa, runsaan viiden kilometrin päässä Smolenskista, Selišassa. Kilvoiteltuaan yli 30 vuotta luostarissa hän igumenin suostuttelemana otti vuonna 1198 vastaan pappeuden arvon.
Pyhittäjä Avrami Smolenskilainen kuoli noin vuoden 1224 tienoilla vietettyään munkkeudessa 50 vuotta.
Pyhittäjä Avrami Smolenskilaisen muistopäivä on Suomen ortodoksisessa kirkossa elokuun 21. päivänä.
Elisabeth Tarras-Wahlberg
thumb|Elisabeth Tarras-Wahlberg Astrid Birgitta Elisabeth Tarras-Wahlberg (o.s. von Engelhardt, s. 15. syyskuuta 1950 Kristianstad, Ruotsi) on ruotsalainen hovimarsalkka. Hän toimi Ruotsin hovin tiedotuspäällikkönä vuosina 1995–2004.
Vuosina 1973–76 Tarras-Wahlberg toimi Svenska institutetin tiedotus- ja lehdistösihteerinä sekä Aktuellt om Sverigen toimittajana. Vuonna 1976 hän aloitti kuninkaankanslian lehdistöassistenttina. Vuodesta 1979 vuoteen 1987 hän toimi lehdistösihteerinä hovimarsalkan virastossa. Vuonna 1988 Tarras-Wahlberg aloitti hovin lehdistöpäällikkönä ja toimi virassa vuoteen 1995 saakka, jolloin hänestä tuli hovin tiedotuspäällikkö. Nykyisin hän toimii hovimarsalkkana. Hän on työskennellyt myös TV4:n kuninkallisiin liittyvien asioiden raportoijana ja Qatarin emiirin neuvonantajana.
Leikkaus (puutarha)
Leikkaamalla saadaan kasvit myös pysymään halutunlaisessa muodossa. Erityisesti pensasaitoja leikataan, jotta ne pysyisivät siisteinä muodossaan. Monet pensaslajit voi leikata välillä aivan maan tasalle. Pensaita ei tulisi leikata niin, että katkaistaan kaikki oksat samalta korkeudelta, vaan niin, että pensaat säilyttävät luonnollisen muotonsa.
Esimerkiksi koivuja ei suositella leikattavaksi, koska ne näyttävät yleensä paremmilta luonnollisesti kasvavina - siksi niille myös pitäisi jättää tarpeeksi kasvutilaa, ettei leikkuuta tarvittaisi. Hedelmäpuita on tärkeää leikata, koska vanhojen huonosti hoidettujen puiden hedelmäsato jää vähäiseksi ja huonolaatuiseksi liian tiheän oksiston vuoksi.
Ruohoa leikataan puutarhoissa ruohonleikkureilla.
Vetopuhallin
Vetopuhallin on höyryveturin nokikaapissa oleva metallinen, ylöspäin kapeneva putki jonka alapäähän on sijoitettu sylinterien poistohöyryputkien päät.
Putken yläpuolella on suoraan savupiippuun johtava, hiukan väljempi metalliputkesta tehty niin ikään ylöspäin kapeneva vetosuppilo. Näiden putkien välillä on tarkkaan mitattu aukko. Poistohöyry kohoaa paineen johdosta pitkin putkea ja edelleen vetosuppiloon ja savupiipusta ulos eli pienimmän vastuksen tietä, mutta koska kavennus lisää vastusta niin virtausnopeus nousee ja täten ns. ejektori-ilmiön johdosta syntyvä veto pyrkii muodostamaan nokikaappiin tyhjiötä joka puolestaan säätelee tuliputkien vetoa suurin piirtein itsetoimivasti poistuvan höyryn määrän eli käyttötarpeen mukaan.
thumb|LWR6 -veturin nokikaappi avattuna huoltoa varten; alhaalla sylintereistä tulevat poistohöyryputket, niiden yhdyspisteessä vetopuhallin jonka yläpuolella piippuun johtava vetosuppilo. Väliin jäävä ohut putki on apulietsoin.
Tussahtelevat äänet, jotka kuuluvat höyryveturin lähtiessä liikkeelle ovat juuri vetopuhaltimen poistohöyrypurkauksia. Ne saavat vaihtelevan kaikupohjan nokikaapista ja savupiipusta, mikä piippujen eri tavoin kulumalla muotoutuneista sisuksista johtuen aiheuttaa osaltaan sen, että jokaisen höyryveturin ääni on yksilöllinen.
Koska järjestelmä toimii vain valtaventtiilin auki ollessa, on olemassa myös höyryllä toimiva käsiohjauksinen apulietsoin eli sutari jolla vetoa voidaan lisätä myös veturin seistessä, mikä on tarpeen mm. rakennettaessa tulipesällistä liikkeelle lähtöä varten.
Tuula Pere
Elämä ja ura
Pere valmistui oikeustieteen kandidaatiksi vuonna 1984 Helsingin yliopiston oikeustieteellisestä tiedekunnasta pääaineenaan kansainväliset yksityisoikeudelliset suhteet ja oikeusvertailu. Valmistuttuaan Pere on työskennellyt asiantuntijana ja johtajana suurissa teollisuusyrityksissä. Tuula Pereen päätoimet ovat olleet:
Oikeustieteen tohtoriksi Pere valmistui vuonna 2015. Hänen väitöskirjansa Suojattu, suvaittu vai sanktioitu sananvapaus? käsittelee 1960- ja 1970-lukujen yhteiskunnallisen ja kulttuurisen murroksen vaikutusta suomalaisen sananvapauden rajoihin joukkoviestinnässä. Eduskunnan johtava tietoasiantuntija Päivikki Karhula huomioi Tuula Pereen väitöskirjan artikkelissaan keskeisestä suomalaisesta sensuuri- ja sananvapaustutkimuksesta ja -kirjallisuudesta 1906-2016.
Ura lastenkirjailijana
Tuula Pere julkaisi ensimmäisen lastenkirjansa vuonna 2010. Kaikkiaan hän on kirjoittanut yli kuusikymmentä lastenkirjaa. Pereen perinteisen tarinankerrontatavan on sanottu vetoavan lapsiin. "Hän herättää eri satujensa kautta lukijan pohtimaan yhteiskunnallisia epäkohtia, sotaa, eriarvoisuutta ja köyhyyttä, ja kannustaa auttamaan", luonnehtii Aamulehden kulttuuritoimittaja Marjaana Roponen.
Lastenkirjallisuuteen erikoistunut tutkija, kriitikko, tietokirjailija ja kouluttaja Päivi Heikkilä-Halttunen toteaa Lastenkirjainstituutin Onnimanni-palkinnolla palkitsemassa kirjallisuusblogissaan Tuula Pereen teoksista Laakson kehtolaulu ja Muurien välissä, että ne "ovat vahvan allegorisia tarinoita, jotka eivät alleviivaa sanomaansa" ja "sopivat mainiosti eri ikäisten lasten kanssa yhdessä luettaviksi". Heikkilä-Halttunen on sisällyttänyt Pereen lastenkirjan myös Opetushallituksen sivuilla uuden kiinnostavan lastenkirjallisuuden valikoimaan.
Lasten- ja nuortenkirjallisuutta ja lukutaitoa edistävän IBBY Finland -järjestön arviossa Tuula Pereen Helmi-sarjasta Teresia Volotinen toteaa että "Helmistä kertova kolmiosainen kuvakirjasarja on tervetullut kokonaisuus edistämään yhdenvertaisuutta ja käsittelemään syvällisesti sekä kehitysvammaisuutta että lapsen kuolemaa". Toisessa arviossaan hän kertoo kuinka Tuula Pere "on valinnut lastenkirjallisuuden keinokseen tehdä hyvää maailmassa" ja että "pienen WickWick-kustantamonsa kautta hän levittää kansainvälisillä markkinoilla eri kielille käännettyjä kirjojaan, joiden teemoina on auttaminen, selviytyminen, yhteistyö, sota ja rauha, valta, ympäristö, sukupolvet, eläinystävät tai vammaisuus".
Ruotsin yleisradioyhtiön Sveriges Radio AB:n haastattelussa 2018 Tuula Pere kertoi toimittaja Erpo Heinolaiselle, kuinka hän jätti työnsä raskaassa teollisuudessa ja ryhtyi lastenkirjojen tekijäksi. Vuonna 2019 Sveriges Radio AB:n haastattelussa Pere kertoi tarinoidensa kirjoittamisesta, aiheista ja siitä, miten hyvä tarina syntyy. "Kaavat on kaukana, kun inspiraatio iskee", luonnehti Pere kirjoittamistyyliään.
Tuula Pereeltä on Kansalliskirjaston hakutuloksissa yli 160 kirjajulkaisua. Hänen kirjojaan on myös käännetty lukuisille eri kielille. Syksyllä 2019 Muslim Council of Elders -järjestön kustannusyhtiö Al Hokama Publishing hankki maailmanlaajuiset arabian kielen käännösoikeudet Tuula Pereen sota ja rauha -teemaisiin lastenkirjoihin Laakson kehtolaulu, Muurien välissä ja Vadelmanpunainen. Järjestön pääsihteeri Dr Sultan Al Remeithi kertoo uskovansa, että "suvaitsevaisuuden, rinnakkaiselon ja rauhan arvot ovat erityisen tärkeitä tavoitellessamme perimmäistä maailmanrauhan tavoitettamme ja että näiden kolmen kirjan sisällöt ilmentävät sitä täydellisesti".
Pere on myös vieraillut Lasten Kirjamessuilla puhumassa aiheesta Kirjojen yhteiskunnallinen tausta sekä esiintynyt Tukholman Suomi-instituutissa mm. aiheesta Tarinat, kerronta, lukemisen tärkeys ja sukupolvien välinen ketju kulttuuriperinnön välittämisessä. Haastatteluissaan ulkomaisissa kirjallisuusaiheisissa verkkojulkaisuissa Pere korostaa suomalaisen kirjastolaitoksen suurta merkitystä omalle uralleen ja kuvaa kokemuksiaan kulttuurierojen aiheuttamista haasteista käännöstyössä.
Tuula Pere on Topelius-seura ry:n (Topeliussällskapet rf) hallituksen puheenjohtaja. Hän on myön toiminut IBBY Finland ry:n hallituksen jäsenenä vuosina 2020 ja 2021.
Operaatio Saturnus
Operaatio Saturnus tai operaatio Pikku-Saturnus oli Neuvostoliiton puna-armeijan operaatio joulukuusta 1942 helmikuuhun 1943 itärintamalla, jonka tarkoitus oli akselivaltain joukkojen motittaminen Kaukasiaan Stalingradin taistelussa saavutettua etua hyväksi käyttäen. 19. marraskuuta 1942 Neuvostoliiton suorittamassa operaatio Uranuksessa kukistettiin Romanian 3. armeija ja 4. armeija ja yli 300 000 saksalaissotilasta saatiin motitettua Stalingradiin. Saksalaiset yrittivät vapauttaa mottiin joutuneen 6. armeijan operaatio Talvimyrskyssä. Vastauksena tähän Neuvostoliitto käynnisti vastahyökkäyksen 16. joulukuuta 1942 jossa puna-armeijan 1. ja 3. kaartin armeija piirittivät 130 000 Italian 8. armeijan sotilasta Donin lähistölle edeten Millerovoa kohti. Kahden viikon taisteluiden jälkeen puna-armeija mursi italialaisten puolustuksen. Etelässä Neuvostoliiton 28. armeija ja 51. armeija yrittivät piirittää Saksan 1. panssariarmeijan, joka myöhemmin onnistui vetäytymään Kubanin alueelle. Jouluaattona 24. panssarirykmentin joukot etenivät Tatsinskajan lentokentälle katkaisten saksalaisten lentokuljetukset Stalingradiin 28. joulukuuta. Manstein veti joukkonsa Kotelnikovoon 29. joulukuuta jättäen Stalingradiin jääneet joukot oman onnensa nojaan. Saksan 6. armeija antautui 2. helmikuuta 1943.
Myöhemmin 13. tammikuuta 1943 puna-armeija tuhosi Unkarin 2. armeijan Svobodan lähistöllä. Saksan 2. armeija onnistui vetäytymään taisteluista. Italian 8. armeijan vuoristodivisioonat kukistettiin lähes täysin, vaikka osa joukoista onnistui murtautumaan Nikolajevkan taistelussa saksalaisten linjojen luo Harkovaan. Maaliskuussa 1943 puna-armeija oli edennyt Donetsin altaan alueille Ukrainaan. Saksalaiset onnistuivat myöhemmin torjumaan puna-armeijan hyökkäyksen kolmannessa Harkovan taistelussa.
Linja T (New Yorkin metro)
Linja T on New Yorkin metroon suunnitteilla oleva linja. Linja T:n päätepysäkki pohjoisessa on Harlem-125th Street ja etelässä Hanover Square.
Suunniteltu pysäkkien listaaminen
Kun osio 3 on rakennettu, T-linja liikkuu koko Manhttanissa ja se tulee olemaan ainut sukkulaton New Yorkin metropalvelu joka pyörii vain yhdellä boroughilla.
Olavi Heikkilä
Erkki-Olavi Heikkilä (17. huhtikuuta 1927 Uusikaupunki – 15. joulukuuta 2001 ) oli suomalainen arkkitehti.
Heikkilä kirjoitti ylioppilaaksi Uudenkaupungin yhteislyseosta 1946 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1956. Hän työskenteli opintojen ohessa ja niiden jälkeen eri arkkitehtitoimistojen palveluksessa 1950–1959 ja siirtyi sitten Keskus-Sato Oy:n arkkitehdiksi 1959–1961, arkkitehtiosaston toimistopäälliköksi 1961–1969 ja Keskus-Sato Oy:n arkkitehtiosaston päälliköksi vuonna 1970.
Tsushima (saaristo)
Tsushima on kahdesta pääsaaresta ja yli sadasta pienemmästä saaresta koostuva Japaniin kuuluva saaristo maan lounaisrannikolla Koreansalmessa. Se kuuluu kokonaisuudessaan Nagasakin prefektuurin Tsushiman kaupunkiin.
Maantiede
thumb|vasen|Tsushiman [[leopardikissa.]]