cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Scooby’s All-Star Laff-A-Lympics
Scooby's All-Star Laff-A-Lympics oli Hanna-Barberan tuottama kaksituntinen lauantaiaamupiirrossarja, jota esitettiin vuosien 1977–1978 aikana yhteensä 16 jaksoa ABC:llä. Ohjelma koostui neljän eri piirrossarjan muutamista jaksoista, jotka olivat Scooby-Doo, Laff-A-Lympics, Dynomutt, Dog Wonder ja Captain Caveman and the Teen Angels. Myöhemmin sarja sai toisen tuotantokauden, jonka nimeksi muutettiin Scooby's All-Stars. Vuosina 1978–1979 ohjelmaa esitettiin puolentoista tunnin kestoisena, joka sisälsi kahdeksan uutta jaksoa ja uusintoja sarjoista Scooby-Doo, Laff-A-Lympics ja Captain Caveman and the Teen Angels.
Laulu
Aiheesta muualla
Sångröst
Scooby’s All-Star Laff-A-Lympics
Vastaanotto ja arvostelu
Wizard Magazine listasi vuonna 2001 Scooby's All-Star Laff-A-Lympicsin sijalle 53 laatimassaan kautta aikain sadan parhaan animaatiosarjan listalla.
Kaaro
Kaaro on kaupunginosa Raumalla, keskustan pohjoispuolella.
Maastollisesti alue erottuu kohoumana, joka pysyy melko tasaisesti 20 metriä merenpinnan yläpuolella, kun ympäröivillä alueilla on selvästi matalampaa. Kohouman keskellä on Kaarojärvi, jonka pinta on 19,1 metriä merenpinnan yläpuolella. Se virtaa mereen Sorkan kautta.
Keskeinen osa kylää on Sorkantie, vanha maantie kaupunkiin, jonka ympärille Kaaron asutus sijoittautuu. Ydinkeskustaan on matkaa 4–5 kilometriä. Vuonna 2012 Kaaron etelärajalle valmistui Pohjoiskehä, joka helpottaa kulkemista sekä kaupungin ranta-alueille että valtatie 8:lle ja valtatie 12:lle.
Palvelut
Kaaron koulussa on peruskoulun luokat 1.–6. Koulurakennus on peruskorjattu sekä laajennettu vuosina 2002–2003. Laajennus ja peruskorjaus maksoivat runsaat kaksi miljoonaa euroa. Lisäksi kasvaneen oppilasmäärän vuoksi koulun kentälle on pystytetty lisärakennus. Koulun yhteydessä on myös iltapäiväkerho, joka rakennettiin Kaaron sivukirjaston paikalle. Kirjasto lakkautettiin vuonna 1999.
Alue on varsinkin lapsiperheiden suosiossa koulun ja hyvien ulkoilumahdollisuuksien vuoksi. Koripallon tyttöjen SM-liigassakin mitaleita kahminut Kaaron Roima on Kaarolta.
Kaarolla toimi kyläkauppa, jonka yhteydessä asiamiesposti ja Kaaron oluttupa. Vuonna 2016 Pohjoiskehän varteen avattiin uusi S-Market, joka sijaitsee kolmen kilometrin päässä Kaarolta. Kaaron kyläkauppa lopetti samoihin aikoihin.
Kaarolla on myös Rauman seurakunnan seurakuntatalo.
Kaarolla toimii myös Kaaron Kyläyhdistys, jolla on rantasauna Kaarojärven rannassa. Yhdistys lämmittää saunaa kesäaikaan useamman kerran viikossa ja saunominen on ilmaista. Muina kuin saunapäivinä on kyseinen mökki vuokrattavissa kaikille halukkaille. Pakkastalvina on ollut myös mahdollisuus avantouintiin.
Nuorempi dryas
Nuorempi dryaskausi oli viime jääkauden loppuvaiheen aikainen kylmä jakso, joka alkoi noin 12 800 kalenterivuotta sitten ja kesti noin 1 300 vuotta.
Ilmasto viileni nuoremman dryaskauden alussa melko nopeasti ja jääkausi palasi laajoille alueille. Kun mannerjää alkoi vetäytyä, Suomeen syntyivät Salpausselät vetäytyvän mannerjään reunan pysähtyessä useaan otteeseen miltei paikalleen.
Pohjois-Euroopassa lapinvuokon (Dryas octopetala) luonnehtima arotundrakasvillisuus valtasi laajoilla alueilla alaa metsiltä. Kun tämän kasvillisuusvyöhykkeen eteläraja oli aiemmin Belgiassa, se oli nyt Keski-Ranskassa. Lössimuodostumia alkoi taas kehittyä. Mammutti palasi Baltiaan.
Jonkin ajan kuluttua kylmenemisestä Euroopan ilmasto myös muuttui kuivemmaksi, ehkä tuulten suunnan muutosten takia. Kuivuus hävitti metsiä muun muassa Italiasta. Kuivuus ulottui Levanttiin, mikä on mahdollinen syy maanviljelyksen alkamiselle siellä.
Kesät viilenivät nimenomaan pohjoisessa, Atlantin lähellä ainakin 6 °C ja Pohjois-Euroopassa 2–3 °C. Toisaalta eräät tropiikin alueet lämpenivät hieman.
Nuoremman dryaskauden taustatekijänä pidetään yleensä sitä, että Pohjois-Atlanttiin tuli jostain äkkiä paljon makeaa vettä. Makea vesi salpasi lämpöä kuljettavan Golf-virran ja termohaliinikierron. Makean veden lähde liittyi jollain tavoin nykyisen Kanadan yllä olleeseen valtavaan Laurentiden jääkilpeen, joka oli tuolloin sulamassa. Makean veden lähteestä kiistellään. Se saattoi olla tyhjenevä Agassiz-jääjärvi, jonka Laurentiden jääkilpi oli padonnut. Usein on väitetty, että makean veden lähde oli mereen romahtava tai sulava Laurentiden jääkilpi. Erään näkemyksen mukaan Laurentiden jääkilven sulaminen muutti matalapaineiden kulkusuuntaa niin, että matalapaineet toivat sateineen makeaa vettä yhä pohjoisemmaksi. Jotkut ovat väittäneet kylmenemisen syyksi tulivuorenpurkausta tai asteroidi-iskua.
Dryaskausi päättyi ilmaston äkilliseen lämpenemiseen noin 11 600 vuotta sitten, kun Golfvirta käynnistyi uudestaan. Dryaskautta seurasi alkavan holoseenikauden preboreaalinen ilmasto.
Kylmeneminen
thumb|right|300px|Lapinvuokko Dryas octopetala on antanut nimensä kylmälle Salpausselkien syntykaudelle.
Ennen nuorempaa dryaskautta vallitsi melko lämmin Alleröd-kausi.
Jääkairausnäytteiden mukaan lämpötila putosi epätasaisesti neljässä vaiheessa 12 850–12 700 vuotta sitten eli noin 150 vuoden aikana. Enin kylmeneminen lienee tapahtunut muutamassa kymmenessä vuodessa, mutta oli ehkä nopeampikin. Kylmeneminen noin 12 800–12 600 kalenterivuotta sitten näkyy eri alueiden lämpötiloissa selvästi.
Viileneminen oli niin nopeaa ja laajaa, ettei vastaavaa ole koettu sen jälkeen. Se tuntui eniten Atlantin merialueitten rannikoilla ja yleisemmin pohjoisella pallonpuoliskolla. Lumiraja siirtyi alemmaksi monin paikoin. Tundra levisi laajoille alueille varsinkin Etelä-Skandinaviassa.
Erityisesti talvet kylmenivät; kesälämpötilan lasku oli hillitympää. Dryaskaudella talvilämpötila laski erityisen paljon pohjoisessa Keski-Euroopassa ja Skandinaviassa, jossa tammikuun keskilämpötila putosi laajoilla alueilla ainakin 10 °C. Monilla alueilla Euraasiassa talvet kylmenivät ainakin 5 °C. Pohjoisessa Keski-Euroopassa kesät viilenivät yleensä 2–3 °C.
Lämpötila ei silti laskenut joka puolella maailmaa. Uuden-Seelannin jäätiköt jatkoivat vetäytymistään. Tropiikissa tapahtui joillain alueilla jopa hienoista lämpenemistä. Etelämantereella lämpötila nousi hitaasti nuoremman dryaskauden ajan, koska lämmön siirtyminen etelästä pohjoiseen väheni. Pohjoisen monsuuni heikkeni. Hiilidioksidin määrä ilmakehässä jatkoi nuoremmalla dryaskaudellakin nousuaan. Ilmakehän metaanin määrä laski huomattavasti nuoremmala dryaskaudella. Grönlannin kairausnäytteiden pölymäärä kasvoi, samoin kalsiumin määrä.
Grönlanti oli nuoremmalla dryaskaudella 15 °C nykyistä kylmempi. Jääkauden kylmimpänä kautena nimittäin Grönlannin lämpötila laski 20 °C. Englannissa lämpötila laski 5 °C, Skandinavian eteläosassa ja Luoteis-Saksassa 4–5 °C ja suurimmassa osassa Eurooppaa vuoden keskilämpötila putosi 4–6 °C. Skotlannin kesälämpötila oli 9 °C alempi kuin nyt. . Norjanmerellä, Pohjois-Atlantilla ja Pohjois-Euraasiassa lämpötila laski 10–12 °C. Kanadassa lämpötila laski ainakin 5 °C, jopa 6–20 °C ja Uudessa Englannissa 3–4 °C.
Alankomaiden heinäkuun keskilämpötila oli dryaskauden kylmimmällä kaudella 10 950–10 550 radiohiilivuotta sitten noin 12,5 ja tammikuun keskilämpötila -20 astetta, vuoden keskilämpötila taas -4 astetta. Tämä tarkoittaa sen olleen ikiroudan vyöhykkeellä ja olosuhteiden olleen vastaavanlaisia kuin vuoristossa puurajalla. Vuoden keskilämpötila on noin -1 °C.
Jatkuva ikirouta ulottui Etelä-Englantiin ja epäjatkuva Pohjois-Ranskaan.
Merijään talvinen reuna oli Etelä-Englannin tasalla. Suihkuvirtaus ja matalapaineet kulkivat suunnilleen tätä reunaa pitkin, ja Pohjois-Saksan sisämaahan syntyi länsituulen aiheuttamina dyynejä. Mutta kesällä sula alue ulottui Norjan rannikolle. .
Kosteus
Vaikka lämpötila viileni, kausi oli alussa hyvin kostea, mutta ilmasto kuivui ajan myötä. Eniten kasvillisuuden muutoksia aiheutti kuivuus, eikä nuorempi dryaskausi ollut keskimäärin niin kylmä kuin sen kylmimmistä kausista voisi luulla. On epäilty, että nuoremman dryaskauden ilmastomuutokset olisivat aiheuttaneet maanviljelyn synnyn Natuf-kulttuurissa.
Kasvillisuus ja eläimistö dryaskaudella
thumb|Etelä-Ruotsissa kasvoi nuoremmalla dryaskaudella [[napapaju|napapajua .]] Jääkauden aikoina laaja osa Euroopasta oli puutonta, mutta lämmin Bölling-Alleröd-kausi muutti tilanteen. Peura hävisi Belgiasta, ja aro metsä valtasi alaa Pohjois-Saksassa ja Tanskassa. Ennen dryaskautta metsä oli ehtinyt edetä idässä melkein Äänisen eteläosiin, ja lännessä Keski-Hollantiin, mistä alkoi Skooneen asti ulottuva aro.
Dryaskaudella ilmasto kylmeni ja kuivui niin, että tundran ja aron raja eteni 45–46,5° pohjoisten leveysasteiden väliin Keski-Ranskan ja Alppien tienoille. Arotundra ulottui dryaskaudella Keski-Ranskaan ylängön etelälaidalle 45 leveysasteelle ja Alppien pohjoispuolelle noin 47 leveysasteelle, Dneprin mutkaan Dnepropetrovskiin ja Kaspianmeren pohjoispuolella 47,5 leveysasteelle. Metsää oli vasta Keski-Italiassa. Skandinaviassa metsä korvautui dryaskaudella tundralla. Irlannin ylämailla oli pieni jäätikkö ja jäätä oli Penniineillä. Alpeilla ja Suomesta itään oli polaariaavikkoa. Jäätikkö oli Vätternin keskiosan kohdalla eteläisessä Keski-Ruotsissa. Ikirouta ulottui noin 54 leveysasteelle, Pohjois-Irlantiin ja Etelä-Tanskaan, -8 °C heinäkuun keskilämpötilalla, ja epäjatkuva ikirouta noin 50 leveysasteelle eli Belgian eteläosiin ja pohjoisimpaan Ranskaan.
Kylmä arokasvillisuus ja peura palasivat Belgiaan, mutta peuraa ei enää tavattu Etelä-Saksassa kuten aiemmin jääkaudella. Dryaskautta luonnehti jäätikön ulkopuolisilla kuivilla mailla lapinvuokko, kääpiöpaju ja hapro (Oxyria digyna) ja myös marunat (Artemisia) ja efedrat (Ephedra) sekä maaperän niukan typpipitoisuuden takia kurjenherneet (Astragalus). . Baltiaan levisi kuivilla alueilla tyypillinen päivännoutoa Helianthemum nummularumia. Virossa kasvoi maruna, savikka, vaivaiskoivu. Marunaa (Artemisia) oli Etelä-Virossa 27–78 %, Pohjois-Virossa yleensä yli 70 %, saroja 30–45 %, heiniä 20 %, vaivaiskoivua 20–25 %.
Alleröd-kaudella poissa ollut mammutti palasi Eestiin ja Latviaan nuoremmalla dryskaudella ympäristöön, missä hajanaisia kuusia kasvoi kylmällä arotundralla.
Lounais-Suomesta Tenholasta on löydetty nuorammalta Dryaskaudelta peräisin oleva naalin leukaluu.
Dryaskauden jälkeen noin 11 500 vuotta sitten hävisivät Viron mammutit ja villipeurat.
Nuoremman dryaskauden kulttuureja
Dryaskaudella ihmisasutusta oli laajahkosti noin tuhat kilometriä jään reunasta. Noin 55,5 leveysasteen eteläpuolella olivat Ahrensburgin kulttuuri ja Swidryn kulttuuri. Ahrensburgin kulttuurin peuraa metsästäviä ihmisiä oli Pohjois-Saksassa, Etelä- ja Keski-Tanskassa ja aivan Ruotsin eteläkärjessä. Idempänä Puolassa oli myös peuran metsästyksestä elänyt Swidryn kulttuuri. Dryaskausi hävitti Norjan rannikon asutuksen, mutta pohjoisimman Norjan Komsan kulttuuri säilyi. Noin 12 200 vuotta sitten asui Äänisen itäpuolella ihmisiä Butovon kulttuurin piirissä. . Pohjois-Amerikan Clovisin kulttuuri hävisi kauden alkuun mennessä. Lähi-idässä ilmasto kuivui huomattavasti nuoremmalla dryaskaudella. Tällöin elettiin Natuf-kautta ja epipaleoliittisen kauden loppua. Asutus muuttui väliaikaiseksi, jolloin ihmiset vaelsivat monien alueiden halki. Tell Abu Hureyrassa, joka oli harvoja tuohon aikaan kasvavia keskuksia, saatettiin viljellä ruista.
Yamaha PZ
Yamaha Phazer, lyhennettynä Yamaha PZ, on Yamahan valmistama moottorikelkka, joka otettiin käyttöön vuonna 1984.
Yamaha Phazer on yksi Yamahan suosituimmista moottorikelkkamalleista ja se sai monia seuraajia, kuten Phazer II, Phazer Deluxe, Phazer Mountain Lite, Phazer FX ja Phazer GT. Phazerissä oli kaksitahtimoottori vuosina 1984-2001, mutta myöhemmin Yamaha aloitti nelitahtimoottoreiden käytön. Esimerkiksi vuoden 2007 Yamaha Phazer FX:ssä on 500 cm3:n nestejäähdytteinen nelitahtimoottori Yamahan motocrossmalli YZ:sta.
Nuorempi dryas
Nuoremman dryaskauden kulttuureja
Alla on lueteltu kulttuureja 13 000–11 000 vuotta sitten:
Syy
thumb|NGRIP-jääkairausnäytteestä mitattu kalsiumin määrä. Se kasvoi nuoremman dryaskauden aikana. Tämä viittaa länsituulten voimistumiseen.
Nuorempaa dryaskautta pidetään useimmiten tyypillisenä jääkauden aikaisena kylmänä jaksona, stadiaalina.
Stadiaalien syistä on eri teorioita. Stadiaalin aiheuttaa yleisimmän näkemyksen mukaan suuri makean veden määrän vapautuminen Pohjois-Atlanttiin. Tämä salpaa Golf-virran. Eri teorioissa makean veden lähde on joko luhistuva tai sulava jäätikkö, tyhjenevä jääjärvi tai matalapaineiden kuljettama sadevesi.
Monesti sanotaan, että Kanadan yllä olleesta Laurentian mannerjäätiköstä romahti suuri osa äkkiä mereen kasautuneen jäätikön sisäisen painon takia. Tätä sanotaan Heinrichin tapahtumaksi. Atlanttiin vapautui suuri määrä jäävuoria, joista suli makeaa vettä. Näin syntynyt makean veden pulssi pysäytti pohjoiseen Golfvirran haaran, joka on osa Atlantin termohaliinikiertoa. Toinen sulaveden lähde on voinut olla jäätiköstä suoraan sulanut vesi. Kolmas mahdollinen makean veden lähde on saattanut olla suuren jääjärven tyhjeneminen.
Toisen näkemyksen mukaan sulava ja vetäytyvän Laurentiden jääkilven reunan muutos siirsi suihkuvirtausta. Niinpä suihkuvirtausta pitkin kulkevat matalapaineet kulkivat aiempaa pohjoisemmaksi tuoden sadetta ja suolatonta vettä pohjois-Atlantille. Tämä sadevesi lopulta salpasi Golf-virran.
Pohjois-Atlantin polaaririntama siirtyi etelään leveysasteelle 45. leveysasteelle, joka on vain 5–10 astetta pohjoiseen jääkauden huipun aikaisesta asemasta. Merijään raja ja merivirtausten polaaririntama siirtyi Islannin seuduilta Pohjois-Espanjan seuduille  , mutta ei aivan niin etelään kuin jääkauden kylmimpänä jaksona. Kun Pohjois-Atlantilla oli merijää etelämpänä, se ohjasi kylmän ilman Eurooppaan. . Meren jäätyminen ohjasi lännestä tulevan lämpimän ilmavirtauksen etelämmäs ja viilensi sitä. Kylmentävä vaikutus tuntui tietokonelaskujen mukaan eniten Huippuvuorten ja Islannin välillä, mutta myös Länsi- ja Pohjois-Euroopassa ja lievänä lähes koko pohjoisella pallonpuoliskolla.
Länsi-Saksassa näkyy Meerfelder maarin kerrostumissa merkkejä syksy-talvi-kesäajan myrskyisyyden äkillisestä lisääntymisestä ennen vuotta 12679 BP. Tämä on päätelty vetyisotoopeista.
Eräs dryaskauden aiheuttava tekijä olisi voinut olla Auringon säteilymäärän muutos. Joidenkin tutkijoiden mukaan Auringon säteilymäärässä tapahtuva pienehkö muutos olisi laukaissut merivirtojen muutoksen, joka olisi viilentänyt ilmastoa voimakkaasti. Merivirtojen suunta olisi muuttunut, merijää levinnyt etelään ja sen mukana kylmän arktisen ilmamassan raja. Monesti puhutaan noin 1 500 vuoden jaksosta Auringon aktiivisuudessa.
Nuoremman dryaskauden aloittajaksi on myös ehdotettu asteroidin törmäystä johon liittyy muun muassa hiilipitoinen kerrostuma Clovis-kulttuurin löytöpaikoissa. On myös spekuloitu tulivuorenpurkausta, mutta tätä ei kyetä todistamaan.
Moreenimuodostumat
Skandinaviassa ja muualla maailmassa syntyi Nuoremman Dryaskauden aikana moreenimuodostumia.
Suomessa Salpausselille syntyi deltoja, sandureita, jäätikköjokikerrostumia, pohjakerrostumia, rantakerrostumia ja päätemoreeneja.
Suomessa mannerjäätikön reuna lienee ollut kauden alussa Heinolan tasalla, mutta se eteni takaisin ensimmäiselle Salpausselälle. Salpausselkiä syntyi kaksi noin 15–25 kilometrin välein. 200 vuoden sisään jään reuna pysytteli miltei paikoillaan muutaman kilometrin sisällä.
Kerrostumatutkimuksia Meerfelder-järvellä
thumb|right|Jääkauden loppuvaiheen ilmastovaihtelut 16 000–10 000 vuotta sitten Grönlannin jääkairausnäytteen happi-isotooppianalyysin mukaan. Aika kulkee kuvassa vasemmalta oikealle. Nuorempi dryaskausi on kuvaajan keskiosan kuoppa. Jyrkkinä lämpötilan nousuina näkyvät selvimmin vasemmalla [[Bölling-kausi|Bölling-kauden alku ja oikealla nuoremman dryaskauden päättänyt nopea lämpeneminen, holoseenin alku.]]
Achim Bauerin ryhmä on tutkinut Saksan länsiosien Meerfelder-järven (Meerfelder Maar, MFM) kerrostumia. Niissä näkyy kuinka Grönlanti ja Eurooppa kylmenivät 12 850 vuotta sitten. Sitten 170 vuotta myöhemmin tuulet muuttivat suuntaansa, ja niinpä Euroopan ilmasto kuivui noin 12 690 vuotta sitten. Tällä ajalla Meerfelder-järven sedimenteissä näkyy muutama kylmä vuosi, joiden jälkeen lämpimämpi ilmasto palasi ja kylmä kausi alkoi syksyllä ja talvella 12 679 vuotta sitten. Kasvisto muuttui 20 vuoden viiveellä. Kesälämpötilat eivät laskeneet juurikaan, mutta sää viileni syksyllä, talvella ja keväällä. Ilmakehään levisi Keski-Aasian lössiaroilta enemmän pölyä, niin kuin jääkauden kylminä aikoina.
Vanhempi dryaskausi
Ns. vanhempi dryaskausi (OD) tai vanha tundrakausi oli nuorempaa dryasta edeltänyt kylmä jakso, joka sijoittui lämpimämpien Bölling- ja Allerødkausien väliin ja kesti 150–300 vuotta. Lauhkean vyöhykkeen puut ja eläimet hävisivät Pohjois-Ranskasta, Ardennien tasanko oli jälleen kerran kuivuuden tai maan routimisen takia joutomaata. Pariisin altaan ihmiset kaikkosivat, asutuksen painopiste siirtyi Morvaniin.
IACP
Allerödin lopuilla noin 13 275–13 000 kalenterivuotta sitten hieman ennen nuorempaa dryasta koettiin lyhyehkö kylmä ajanjakso Allerödin kylmä kausi (IACP Inter Alleröd Cold period . Kausi oli kylmempi kuin vanhempi dryas, muttei niin kylmä kuin nuorempi dryas. kausi tunnetaan myös nimellä GI-1b.
Päättyminen
Nuorempi dryaskausi päättyi asteittaiseen, nopeaan lämpenemiseen noin 11 600–-11 500 vuotta sitten. Pleistoseeniin ajoittuva kylmä nuorempi dryas päättyi noin 70 vuodessa.
thumb|400px|right|Grönlannin [[NGRIP-jääkairausnäytteestä mitattujen kaasukuplien kaasupitoisuuksien mukaan metaanin CH4 määrä (vihreä) nousi äkisti jääkauden lopussa, samoin kuin jään raskaan hapen määrä delta-O18:kin (punainen). Delta-O18 mittaa lähinnä lämpötilaa, metaanin määrä ehkä ikiroudan sulamista tai soistumista. Metaanin ja raskaan hapen ajoitukset ovat hieman eri menetelmillä saatuja, jolloin käyrät eivät ole tahdissa.]]
Jossain määrin on eri tietoja siitä, milloin nuorempi dryas päättyi ja jääkauden jälkeinen lämpimämpi holoseeni alkoi. Eri lähteistä koottujen tietojen mukaan tämä olisi saattanut tapahtua 11 900–11 200 vuotta sitten , keskimäärin noin 11 500 kalenterivuotta sitten.
Yleensä ajatellaan Grönlannin näytteiden pohjalta, että kylmä dryaskausi päättyi noin 11 640–11 550 kalenterivuotta sitten noin 7 °C:n nopeaan lämpenemiseen suunnilleen 50–75 vuodessa, kolmessa 5 vuoden portaassa. Siirtyminen saattoi viedä alle 20 vuotta pölynäytteiden mukaan. Tällöin Grönlannissa alkoi sataa lunta aiempaa enemmän. Novaja Zemljan viimeinen jään eteneminen on ajoitettu aikaan 10550+-160 BP ja Jamalin niemimaan eteläosien turva alkoi syntyä 10 700 BP. Taimyrin niemimaan itäosissa puuraja siirtyi 10 500 BP 600 km pohjoiseen. Keski-Siperiassa napapiirin seuduilla syntyivät viimeiset jääkartiot 11650+-90 BP.
Saksassa Hollzmaar-järvestä tehtyjen tutkimusten mukaan angervot yleistyivät 11 608 vuotta sitten. Puiden siitepölyt yleistyivät Saksassa nopeasti 11 590–11 522 vuotta sitten. Puolassa tehtyjen Gosciaz-järven kerrostumista tutkimusten mukaan ensimmäiset merkit lämpenemisestä olivat noin 11580 kalenterivuotta sitten. Tämän mukaan kylmän pleistoseenin ja lämpenevän preboreaalin raja oli noin 11 530–11 460 vuotta sitten ja kesti noin 70–80 vuotta. Ensimmäiset merkit ilmaston lämpenemisestä olivat 11 580 vuotta sitten. 11 550 vuotta sitten satoi talvella enemmän, kesällä vähemmän 30 vuoden ajan. Ennen varsinaista suurta lämpenemistä oli kostea lyhyt kausi noin 11 525 vuotta sitten. Nopea lämpeneminen alkoi noin 11 520 vuotta sitten, kun talvet lämpenivät ja kostuivat, mutta kesät kuivuivat. Alun kosteuden jälkeen kuivui pian uudelleen. Erityisen nopea hyppäys tapahtui noin 11 510 vuotta sitten, mutta haapa, korte ja agervo yleistyivät. Heinämäiset kasvit yleistyivät jo 11550 vuotta sitten. Toisessa n. 11 500–11 460 vuotta sitten olleessa nopeassa lämpenemisvaiheessa myös kesät lämpenivät ja ilmasto kostui. Varsinaisen preboreaalin alussa moin 11 460–11 390 vuotta sitten oli melko lämmintä ja kuivaa, ja tämän jälkeen lämmintä ja kosteaa. Ehkä jääjärven tyhjenemisen luoman merivirtamuutoksen aiheuttama Preboreaalin kylmä heilahdus noin 11 400–11 250 vuotta sitten kylmensi ja kuivatti ilmastoa vielä hetkeksi.
Saman suuntaisia ajoituksia antavat myös muita järvistä tehdyt tutkimukset. Gerzenseessä nopein lämpeneminen tapahtui 11 526–11 501 vuotta sitten.
On väitetty, että koko lämpeneminen olisi tapahtunut muutamassa vuodessa, ja nopean lämpenemisen uskotaan olleen paikallista. Monissa kohdin vuoden keskilämpötila nousi melko nopeasti 5 °C. Koko maapallon alueella lämpötilan nousu lienee ollut hitaampaa. Tällöin jääkauden ankarat ilmasto-olot päättyivät, mutta jää pysyi Suomessa vielä ainakin 1 000 vuotta.
Kritiikkiä
Nuorempaan dryaskauteen liittyy yhä arvoituksia. Etelä-Amerikka jäähtyi ensin 550 vuotta (400–700 vuotta) ennen muun maailman jäähtymistä. Tätä jäähtymistä kutsutaan nimellä HMCR, Huelmo/Mascardi Cold Reversal. HMCR päättyi samaan aikaan kuin nuorempi dryas. Silti tämän jakson ajoituksessa on vaikeuksia. Sen oletetaan olleen 14 000–14 700. Pohjois-Atlantin merivirtojen muutokseen nojaava teoria ei selitä, miksi Etelä-Amerikka jäähtyi ensin HMCR-tapahtumassa.
Dryaskauden jako
Dryaskaudella oli ilmastossa vaihtelua ja havaitaan muun muassa 500 vuoden jaksollisuutta ja kylmyyshuippuja 11 810, 12 220 ja 12 640 vuotta sitten.
Jääkairausnäytteistä saatuja vuosilukuja:
Tuomas Kukkonen
Tuomas Jussi "Tume" Kukkonen (s. 10. toukokuuta 1998) on suomalainen tubettaja, muusikko ja mediapersoona. Kukkonen oli vuosina 2014–2017 yksi Ylen nuortenohjelman Summerin juontajista. Kukkonen perusti YouTube-kanavansa vuonna 2008, mutta alkoi varsinaisesti tubettamaan 2012. Kesäkuussa 2023 kanavalla oli yli 207 000 tilaajaa. Sosiaalisen median ja sisällöntuotannon lisäksi Kukkonen on toiminut leikkaajana muun muassa Yellow Film & TV:n ja Ylen Metsähaaste-sarjassa. Kukkonen myös esiintyi ohjelman ensimmäisellä kaudella. Kukkonen on näytellyt pienessä roolissa vuonna 2016 julkaistussa Teit meistä kauniin -elokuvassa. Kukkonen on käynyt Kallion lukion ja valmistunut 2017.
Luvian kirkko
Luvian kirkko Eurajoen Luvialla on rakennettu vuosina 1908–1910. Josef Stenbäckin suunnitteleman kirkon materiaalina on käytetty punaista hiekkakiveä, jota saatiin Luvian Knapernummelta. Se rakennettiin nykyisen kappelin paikalla sijainneen vuonna 1748 valmistuneen puukirkon tilalle.
Luvian ristikirkko edustaa tyyliltään kansallisromantiikkaa, mutta siinä on myös jugendin piirteitä. Sisätilojen alkuperäinen ilme tuhottiin 1960-luvulla peittämällä koristeelliset maalaukset valkoisella maalilla korjausten yhteydessä.
Historia
Luvian kappeliseurakunta mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1558. Luvialla on ollut jonkinlainen kappelin tai kirkko jo ainakin 1600-luvulla, mutta tämän ensimmäisen kirkon paikkaa ei enää nykyisin tunneta. Nykyistä kirkkoa edeltänyt puukirkko rakennettiin vuosina 1745–1748 ja sen suunnitteli porilainen rakennusmestari Tuomas Ravonius (1705–1784). Itsenäinen seurakunta Luviasta tuli vuonna 1901, jolloin se itsenäistyi Eurajoen emäseurakunnasta.
Kirkon esineistö
Luvian kirkon ensimmäiset urut valmisti Kangasalan urkutehdas vuonna 1912 ja niitä laajennettiin 1957. Nykyiset urut ovat saman tehtaan vuonna 1968 valmistamat ja ne siirrettiin Luvialle Vantaalta Korson kirkosta vuonna 2000. Alttaritaulu on Ilmari Launiksen 1912 maalaama Jeesus ilmestyy opetuslapsille Genesaretjärven rannalla. Kelloja on kaksi kappaletta, joista vanhempi on valmistettu Tukholmassa vuonna 1754. Uudempi puolestaan on hankittu haljenneen kellon tilalle Hollannista vuonna 1991. Kirkon muuhun esineistöön kuuluvat muun muassa luovutetun Karjalan Hiitolan kirkosta tuotu vuonna 1774 valmistettu 12-haarainen kattokruunu sekä edellisessä kirkossa ollut 24-haarainen kattokruunu.
Kirkon arvokkaimmat taideteokset ovat neljä keskiaikaista puuveistosta. Luviamadonna on goottilaista tyyliä edustava puuveistos, joka esittää Neitsyt Mariaa ja Jeesus-lasta. Sen on arveltu olevan noin vuodelta 1420. Kansanperinteen mukaan se on alun perin ollut Porissa sijainneessa Kappeliluodon merikappelissa. Toinen veistos on Pyhää Annaa esittävä pohjoismainen puuveistos 1440–1450-luvuilta. Kolmas veistos on Kristus - tuskien mies, joka on lyypekkiläinen puuveistos noin 1500-luvulta. Neljäs veistos esittää Pyhää Olavi ja se on pohjoismainen, mahdollisesti suomalainen, noin 1300-luvun lopulta Kirkossa on paikallisen taiteilijan Tuomo Salosen vuonna 1999 veistämä vaivaisukko.
Kappeli
Hautausmaalla sijaitsee myös erillinen puurakenteinen kappeli, joka on valmistunut vuonna 1912. Sen rakentamisessa on käytetty vanhasta kirkkorakennuksesta saatuja materiaaleja. Alun perin kappeli toimi vain siunauskappelina, mutta nykyään siellä järjestetään myös muita kirkollisia toimituksia sekä hartaushetkiä.
Kappelin esineistöön kuuluu muun muassa 1838 valettu rippikello, jonka on tehnyt tunnettu paikallinen kellonvalaja Mikal Rostedt. Lisäksi kappelissa purjelaivan pienoismalli eli ns. votiivilaiva. Sen ovat seurakunnalle lahjoittaneet luvialaiset sotilaat vuonna 1803.
Markku Veijalainen
Markku ”Mape” Veijalainen (s. 2. maaliskuuta 1947 Hämeenlinna) on suomalainen radio- ja tv- sekä lehtitoimittaja. Hän tuli tunnetuksi 1960-luvulla, jolloin hän juonsi suosittua Popsävel-65-radio-ohjelmaa sekä esimerkiksi vuonna 1969 lähetettyä Jälkipuintia-nimistä popmusiikkiohjelmaa. Hän myös pyöritti jonkin aikaa Vexi Salmen kanssa mv-production-ohjelmatoimistoa, joka myi muun muassa Irwin Goodmania.
Veijalainen työskenteli 1960-luvulla myös toimittajana mm. Apu-lehdessä ja nuortenlehti Introssa, jonka kustantajana myös toimi. Samalla vuosikymmenellä hän toimitti Yleisradiossa radio-ohjelmien lisäksi televisiolle ohjelmia nimeltä Ohimennen, Syrjähyppy, Kertaheitolla ja Antaa soittaa, yleensä yhdessä Jyrki Hämäläisen kanssa. 1970-luvun puolivälissä Veijalainen käsikirjoitti Mainos-TV:lle komediasarjaa Sämpy yhdessä pääosaa esittäneen Seppo Laineen kanssa. Pekka Parikka ohjasi Veijalaisen romaanin Kivisydän (1974) neliosaiseksi tv-sarjaksi vuonna 1985.
Hammarberg
Hammarberg on sukunimi, jota tavataan muun muassa Suomessa ja Ruotsissa. Tunnettuja nimenkantajia ovat:
Peter Jöback (albumi)
Peter Jöback on Peter Jöbackin esikoisalbumi, joka julkaistiin vuonna 1993. Kappaleet Jöback on säveltänyt ja sanoittanut yhdessä veljensä Michaelin kanssa.
Felix Westermarck
Felix Westermarck (s. 8. huhtikuuta 1995 Espoo) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelannut Mestis-joukkue Espoo Unitedissa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Seuraura
Westermarck aloitti jääkiekkoilun 6-vuotiaana Espoon Palloseurassa, josta hän siirtyi sittemmin varsinaiseen kasvattajaseuraansa Espoon Jääklubiin ja nuorempana C-juniorina Espoo Bluesiin. Westermarck voitti kaudella 2010–2011 joukkueen C-nuorten sisäisen piste- ja maalipörssin tehoilla 27+25=52, joilla hän jakoi koko C-nuorten SM-sarjan pistepörssin toisen sijan TPS:n Oskari Siikin kanssa edellään vain Kärppien Arttu Luusuaniemi. Westermarck oli kevään 2011 pudotuspeleissä Bluesin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 5+9=14. Hän voitti kauden päätteeksi C-nuorten Suomenmestaruuden. Westermarck palkittiin kauden C-nuorten runkosarjan tehopelaajana Esa Keskinen -palkinnolla ja valittiin tähdistökentälliseen. Hän käväisi kauden aikana myös Bluesin B-nuorissa, joissa Westermarck voitti myös Suomenmestaruuden.
Kaudella 2011–2012 Westermarck oli B-nuorten SM-karsinnoissa Bluesin paras syöttäjä ja jakoi joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Eetu Koivistoisen kanssa tehoilla 4+10=14. Hän voitti kauden päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa. Kaudella 2012–2013 Westermarck oli 18 osumallaan Bluesin A-nuorten toiseksi paras maalintekijä Aleksi Rutasen jälkeen. Hän voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kausi 2013–2014 päättyi A-nuorten Suomenmestaruuteen.
Westermarck teki huhtikuussa 2014 kaksivuotisen sopimuksen SM-liigan nousijajoukkue Vaasan Sportin kanssa. Hän teki liigadebyyttinsä 10. lokakuuta 2014 Tampereen Ilvestä vastaan. Westermarck sai ottelussa jääaikaa 7.38 minuuttia. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana seitsemän SM-liigaottelua. Westermarck pelasi suurimman osan kaudestaan lainalla Mestis-joukkue Heinolan Peliitoissa. Kaudella 2015–2016 hän pelasi Sportissa 12 SM-liigaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Suurimman osan kaudestaan Westermarck pelasi kuitenkin lainalla Mestiksen Kokkolan Hermeksessä, jossa hän pelasi kauden loppuun. Huhtikuussa 2016 Westermarck teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Sportin kanssa.
Kaudella 2016–2017 Westermarck ehti pelata kuusi SM-liigaottelua Sportissa ja yhden Mestis-ottelun lainalla Hermeksessä, kunnes hän ja Jesse Väkelä siirtyivät lokakuussa 2016 loppukaudeksi Espoo Unitediin, joka perustettiin Mestikseen konkurssiin ajautuneen Espoo Bluesin liigajoukkueen tilalle. Vastaavasti Sportiin siirtyi Matti Lamberg. Westermarck voitti kauden päätteeksi Mestis-pronssia.
Maajoukkueura
Westermarck pelasi alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2013, jolloin hän voitti pronssia. Westermarck pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2012, jolloin hän voitti hopeaa ja jakoi neljällä osumallaan Suomen sisäisen maalipörssin voiton Janne Puhakan kanssa. He jakoivat myös joukkueen sisäisen pistepörssin voiton Mika Ilvosen kanssa. Westermarck on kuulunut myös alle 17-vuotiaiden maajoukkueen kapteenistoon.
Muuta
Westermarckin isoveli Victor pelaa puolustajana SM-liigajoukkue Vaasan Sportissa.
My Friend
My Friend voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Savukosken vaakuna
thumb|Savukosken vaakuna. Savukosken vaakuna on Savukosken kunnan tunnus, joka on saanut aiheensa kunnan sijainnista ja eränkäynnistä. Vaakunan esittämä nili, yksijalkainen varastohuone, jota kutsutaan myös patsasaitaksi, oli tyypillinen saamelaisalueilla ja siten kertoo kunnan lappalaisuudesta. Samalla se viittaa muinaisiin saalistusretkiin erämaassa.
Vaakunan selitys kuuluu ”mustassa kentässä kultainen patsasaitta”. Vaakunan on suunnitellut Heikki Paaer, ja Savukosken kunnanvaltuusto hyväksyi sen 14. joulukuuta 1956. Sisäasiainministeriö vahvisti vaakunan käyttöön 17. huhtikuuta 1957.
Kontiovaara
Kontiovaara on kylä Lieksassa, laajan kaupungin eteläisessä osassa.
Kontiovaarassa on ollut pysyvää asutusta jo ainakin 1600-luvulla. Kyseisen vuosisadan puolivälin ajoilta löytyvät ensimmäiset maininnat asutustiloista. Seuraavien vuosisatojen aikana asutus laajeni ja vakiintui. Maanviljely ja metsästys sekä kalastus olivat pääelinkeinoina. 1900-luvulla metsätyöt olivat suuri työllistäjä.
Toisen maailmansodan aikaan Kontiovaaran kylä joutui venäläisten partisaanien iskujen kohteeksi. Partisaanit majoittuivat lähialueilla ja saivat varustetäydennystä lentokoneista pudotetuilla varustetorpedoilla Patvinsuolle. Partisaanien iskujen kohteiksi joutuivat niin siviilit kuin sotilaatkin. Kontiovaarassa on partisaanien tuhoista kertova muistomerkki (1970) Sarvivaaran ja Mäkikankaan välillä Suomuntien vieressä (koordinaatit ).
Sotien jälkeen alkanut maan rakentaminen lisäsi metsätöiden määrää myös Kontiovaarassa. Kylällä oli metsäkämppiä Mäkikankaalla, Suomussa ja Repoahossa. Kauppojakin oli kaksin kappalein, samoin tanssilava. 1960-luvun alussa kylällä oli asukkaita jopa kuutisensataa, jos tukkijätkät huomioidaan. Sitten alkoi muuttoliike kaupunkeihin ja eritoten eteläisimpään Suomeen. Kylä liki tyhjeni vuosikymmenessä ja asujaimistoksi jäi eläkeikäistä väestöä.
Vuosituhannen vaihteen jälkeen on kylällä enää pari vakituista asukasta. Kesäasutus on lisääntymään päin, heidän joukossaan kylän entisten asukkaiden perillisiä.
Patvinsuon kansallispuisto ja Suomunjärvi sijaitsevat Kontiovaaran kylän kaakkoispuolella. Ihmiset ovat löytäneet alueen, ja varsinkin kesäaikaan alueella käy luontoon tutustumassa runsaasti matkailijoita.
Mohammed Farah Salad
Mohammed Farah Salad on somalialainen poliitikko ja sotilas. Hän toimi maan pääministerinä puolen vuoden ajan vuosina marraskuusta 1969 maaliskuuhun 1970. Hän nousi valtaan sotilasvallankaappauksessa kun Siad Barresta tuli maan presidentti. Puoli vuotta myöhemmin pääministerin toimi lakkautettiin.
Karl Gustaf Wivolin
Karl Gustaf Wivolin (22. maaliskuuta 1822 Halikko – 7. tammikuuta 1883 Viipuri) oli suomalainen rehtori, kirkkoherra ja suomentaja.
Wivolinin vanhemmat olivat varanimismies Elias Wivolin (k. 1846) ja Eva Forsström. Hän kävi Turun triviaalikoulua ja pääsi ylioppilaaksi Helsingissä 1843. Wivolin valmistui Helsingin yliopistosta filosofian kandidaatiksi 1848 ja maisteriksi 1850. Papiksi hänet vihittiin Turun hiippakunnassa 1870.
Wivolin toimi Turun yläalkeiskoulun vt. opettajana vuodesta 1849 ja Uudenkaupungin ala-alkeiskoulussa rehtorina vuodesta 1852 ja vt. laulunopettajana vuodesta 1862. Papiksi vihkimisen jälkeen hän oli Pyhtään kirkkoherrana vuodesta 1874 ja Jääsken kirkkoherrana vuodesta 1879 (astui virkaan 1882).
Wivolin perusti Uudessakaupungissa rehtorina ollessaan yhdessä kappalainen J. J. Korsmanin kanssa vuonna 1861 Uudenkaupungin kirjaston.
Wivolin oli naimisissa 1849–1874 Gustava Sjöbergin (k. 1874) kanssa ja vuodesta 1881 Eva Elise Lindholmin kanssa.
Mac OS X Snow Leopard
Mac OS X Snow Leopard (versio 10.6) on Applen Mac OS X -käyttöjärjestelmän seitsemäs pääjulkaisu, joka tuli maailmanlaajuisesti myyntiin 28. elokuuta 2009. Applen mukaan Snow Leopard sisältää lähinnä parannuksia suorituskykyyn, eikä niinkään edellisten versioiden tapaan uusia ominaisuuksia. Julkaisu sisältää muun muassa paremman tuen moniytimisille suorittimille.
Järjestelmävaatimukset
Tietokoneen yleiset vaatimukset
Mac OS X v10.6 ei enää asentanut oletuksena Rosetta-emulaattoria, jolla pystyi ajamaan PowerPC-prosessoreille käännettyjä ohjelmia. Sen pystyi kuitenkin vielä asentamaan asennusohjelmalla tai Apple Software Updaten avulla.
Guy Trosper
Guy Trosper (27. maaliskuuta 1911 Lander, Wyoming – 19. joulukuuta 1963 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen elokuvakäsikirjoittaja. Hänen töidensä joukossa ovat Miehen voitto (The Stratton Story, 1949), The Pride of St. Louis (1952), Jailhouse Rock (1957), Vihan riivaama (One-Eyed Jacks, 1961), Alcatrazin vanki (Birdman of Alcatraz, 1962) ja Vakoilija kylmästä (The Spy Who Came in from the Cold, 1965).
The Pride of St. Louis toi Trosperille Oscar-ehdokkuuden vuonna 1953 ja Vakoilija kylmästä postuumin Edgar-palkinnon vuonna 1966. Edgar-palkinnon Trosper jakoi Paul Dehnin kanssa.
Dalian
Dalian (, entinen Dalnyi, Dairen, Lüda) on satamakaupunki Liaoningin maakunnassa Kiinassa. Vuonna 2010 kaupungissa asui 3 902 467 henkilöä. Nimi Lüda (旅大) on itse asiassa Lüshunkoun ja Dalienin ensimmäisten tavujen yhdistelmä; suom. "Yhdessä iso".
Dalian sijaitsee Liaotungin niemimaan kannaksen kapeimmalla kohdalla. Kaupungin länsirantaa huuhtoo Bohainmeri ja itärantaa Keltainenmeri.
Ilmasto
Dalianissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan kuumakesäinen mannerilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 11 °C ja keskimääräinen sademäärä 630 millimetriä. Elokuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 24 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin –4 °C. Sateisin kuukausi on heinäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 170 millimetriä. Helmikuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on seitsemän millimetriä.
Historia
thumb|left|500px|Panoraamakuva vuodelta 1903 venäläisvallan ajalta Dalianin, jonka paikalla suunnilleen sijaitsi Qiningwaqiao-niminen kalastajakylä, perustivat venäläiset vuonna 1898 Ensimmäinen Kiinan–Japanin sodan jälkeen. Historia liittyy läheisesti toisen lähisatamakaupungin, Port Arthurin eli Lüshunkoun historiaan. Nykyään sekä Lüshunkou että Qiningwaqiao ovat suurkaupungin osia, jälkimmäinen itse asiassa kaupungin keskustana. Kaupungin sijainnin strategisen tärkeyden huomasivat jo 1800-luvulla muutkin kuin kiinalaiset.
Yhdistynyt kuningaskunta miehitti alueen toisen oopiumisodan aikana vuosina 1856-1860. Sodan jälkeen alue palautettiin kiinalaisille, mutta he joutuivat puolestaan luovuttamaan sen Venäjälle vuonna 1898. Venäläiset antoivat kaupungille nimen Dalnyi (, "kaukainen"). Japani miehitti alueen Venäjän–Japanin sodassa vuonna 1904 ja sotaa seuranneessa Portsmouthin rauhassa Venäjä luovutti alueen Japanille. Japani antoi kaupungille nimen Dairen ja hallitsi aluetta ensin suoraan ja sittemmin perustamansa nukkevaltio Mantšukuon kautta. Venäläiskaudesta jäi suhteellisen vähän historiallisia rakennuksia, kun taas japanilaiselta kaudelta niitä on edelleen useita. Japanilaiset kaupunkisuunnittelijat rakensivat alueita uudelleen ja laajensivat kaupunkialuetta vuonna 1937. Kaupungin sataman kautta vietiin raaka-aineita Mantšuriasta Japaniin.
Toisen maailmansodan seurauksena Neuvostoliitto hyökkäsi Japanin miehittämään Mantšuriaan vuonna 1945. Neuvostoliitto hallitsi kaupunkia yhdessä kiinalaisten kanssa vuoteen 1955 saakka, jolloin se palautettiin kokonaan kiinalaisille. Kiinalaiset nimittivät kaupunkia Ludaksi vuoteen 1979 saakka, jolloin nimeksi tuli uudestaan Dalian. Vuonna 1984 kaupungista tuli yksi neljästätoista avoimien ovien kaupungista Kiinassa, jonne ulkomaalaiset saattoivat investoida.
Talous
thumb|left|175px|Moderni pankkirakennus taustalla, vanhanaikaisia kauppoja edustalla 250px|thumb|Xinghain aukio. Dalianin satama on Kiinan suurimpia öljysatamia ja kuuluu maailman kymmenen suurimman sataman joukkoon. Kaupungissa onkin paljon öljynjalostusta ja kemianteollisuutta. Kiinan hallitus on antanut Dalianille monia etuoikeuksia, kuten "vapaan kaupungin" aseman. Tämän ansiosta kaupunkiin on tullut paljon ulkomaalaisia sijoituksia.
Dalianin tärkeimmät teollisuudenalat ovat petrokemikaalit, laiteteollisuus, laivanrakennus, elektroniikka ja informaatioteknologia. Siellä tuotetaan myös tekstiilejä. Vuonna 2012 kaupungin teollisuuden tuotannon arvo oli 320,74 miljardia renminbiä. Kaupungin suuriin yrityksiin kuuluvat PetroChina's Dalian, Dalian Locomotive & Roll Stock Works, Dalian Shipbuilding Industry ja Dalian Port. Teollisuuden ohella Dalian on Koillis-Kiinan finanssikeskus.
Dalianin satama on Kiinan suurin öljy- ja kaasusatama, sekä koko maan kolmanneksi suurin satama tavaratonneissa mitattuna. Kaupunki on myös kalastuksen ja meritoiminnan keskus. Dalianissa on rautateiden päätepiste, ja sieltä pääsee junalla esimerkiksi Shenyangiin. Kaupungissa on myös lentokenttä, jossa on säännöllisiä lentoja Japaniin ja Etelä-Koreaan samoin kuin muihin Kiinan suuriin kaupunkeihin.
Matkailun merkitys Dalianin taloudelle on ollut kasvussa, ja siitä on tullut yksi suosituimmista matkakohteista Kiinassa. Matkailun suosion kasvuun ovat vaikuttaneet kaupungissa sijaitsevat rannat sekä läntisen ja itäisen arkkitehtuurin yhdistyminen.
Yhdyskuntapalvelu
Yhdyskuntapalvelu on ankaruudeltaan ehdollisen ja ehdottoman vankeus­rangaistuksen väliin sijoittuva rikoksesta tuomittava rangaistus. Enintään kahdeksan kuukauden ehdoton vankeusrangaistus voidaan tuomita yhdyskuntapalveluna. Se käsittää vähintään 14 ja enintään 240 tuntia valvonnan alaisena tehtävää säännöllistä, palkatonta työtä. Enintään 30 tuntia yhdyskuntapalvelurangaistuksesta voidaan suorittaa osallistumalla uusintarikollisuuden vähentämistä tukeviin toimintaohjelmiin tai käyttämällä päihdeongelmien vähentämiseen tarkoitettuja palveluja.
Yhdyskuntapalveluun tuomitsemisen edellytyksenä on, että rikoksentekijä on antanut suostumuksensa rangaistuksen tuomitsemiseen yhdyskuntapalveluna ja että hänen voidaan olettaa suoriutuvan yhdyskuntapalvelusta. Muuntorangaistusta ei voi suorittaa yhdyskuntapalveluna.
Jos tuomioistuin katsoo tuomitun törkeästi rikkoneen velvollisuuksiaan yhdyskuntapalvelua suoritettaessa, sen on syyttäjän vaatimuksesta muunnettava yhdyskuntapalvelun suorittamatta oleva osa ehdottomaksi vankeusrangaistukseksi, jonka vähimmäisaika on neljä päivää. Tuomioistuin voi muuntaa vankeudeksi myös sellaisen yhdyskuntapalvelun, jonka täytäntöönpano ei ole vielä alkanut.
Yhdyskuntapalvelun täytäntöönpanosta huolehtii Rikosseuraamuslaitos.
Kaaliperhoset
Kaaliperhoset (Pieridae) on runsaslajinen heimo päiväperhosten yläheimossa (Papilionoidea). Maailmanlaajuisesti kaaliperhoslajeja tunnetaan yli 1 000 ja sukuja noin 76. Euroopasta kaaliperhosia on tavattu yli 40 lajia ja Suomestakin 16 lajia.
Kuvaus
Kaaliperhosten siipien pohjaväri on yleensä valkoinen tai keltainen ja niissä on usein mustaa kuviointia. Väri aiheutuu siipisuomuihin kotelovaiheen aikana aineenvaihdunnan sivutuotteena kertyneistä pteridiinipigmenteistä. Pteridiinien varastoituminen siipiin on juuri kaaliperhosten heimolle ominainen piirre. Sukupuolet ovat lähes aina keskenään erinäköisiä erojen liittyessä yleensä siipien tumman kuvioinnin määrään. Kaaliperhosten värityksellä on suuri merkitys perhosyksilöiden välisessä kommunikoinnissa, etenkin koiraiden kesken. Monet lajit joko heijastavat tai absorboivat ultraviolettisäteilyä ja joillakin lajeilla siipien väritys ultraviolettialueella riippuu sukupuolesta.
Kaikilla heimon lajeilla on kolme paria täysimittaisia jalkoja. Heimon yhdistävinä tuntomerkkeinä aikuisen perhosen keskiruumiin pronotumin levyt eivät yhdisty keskikohdastaan. Lisäksi eturaajojen kynnet ovat kaksihaaraiset.
Elintavat
Kaaliperhoslajeilla on usein voimakas vaellustaipumus, jonka vuoksi niitä saatetaan tavata kaukanakin lajin vakituisen elinalueen ulkopuolella. Joidenkin lajien toukat ovat huomattavia maatalouden tuholaisia.
Metsäsuikerosammal
Metsäsuikerosammal (Sciuro-hypnum curtum) on sukuun Sciuro-hypnum kuuluva laji. Verso on litteä, hajanaisesti haarova ja siinä on juurtumahapsia. Lehdet ovat soikeat, siirottavat ja niiden reuna on hieman hampainen. Kasvusto on mattomainen ja maanmyötäinen. Metsäsuikerosammalta esiintyy tuoreilla ja lehtomaisilla kankailla ja korpimetsien mättäillä.
Klaani – tarina Sammakoitten suvusta
Klaani – tarina Sammakoitten suvusta on suomalainen elokuva, jonka on ohjannut Mika Kaurismäki vuonna 1984. Elokuvan juoni perustuu Tauno Kaukosen romaaniin Klaani. Pääosaa Aleksanteri Suuri Sammakko esittää Markku Halme. Anssi Tikanmäki palkittiin parhaasta musiikista sekä Juhani Niemelä parhaan miessivuosan Jussilla vuonna 1985.
Tauno Kaukosen romaanin elokuvalliset mahdollisuudet havaittiin jo varhain, sillä jo vuonna 1963 ohjaaja Aito Mäkinen sekä tuottajaksi lupautunut Anssi Mänttäri suunnittelivat siihen pohjautuvaa elokuvaa, jonka yhteen pääosaan kaavailtiin Lasse Pöystiä. Hanke kaatui kuitenkin tuolloin rahoitusvaikeuksiin. Tauno Kaukonen ei itse ehtinyt kuulla teoksensa uudesta tulemisesta, sillä hän kuoli kesällä 1983, pari kuukautta ennen kuin Mika Kaurismäki päätti ottaa Klaanin uuden elokuvansa lähtökohdaksi.
Anssi Tikanmäen säveltämästä, Juice Leskisen sanoittamasta ja Päivi Portaankorvan esittämästä elokuvan tunnuskappaleesta Balladi tuli hyvin suosittu. Se alkaa sanoin ”Aamuyössä aistein avoimin...”. Helsingin Sanomat pyysi keväällä 2009 lukijoitaan nimeämään oman ”onnen laulunsa”, ja yli 800 ehdotetun kappaleen joukossa se nousi yhdeksi 35:stä eniten mainintoja saaneesta.
Arvioita
Moni kriitikko piti Klaania syksyn 1984 merkittävimpänä kotimaisena elokuvana. Antero Laiho tunnusti Turun Päivälehdessä: ”Elokuvan suuri ansio on, ettei se missään vaiheessa rupea moralisoimaan tai antamaan väkinäisiä selityksiä, kuten monissa rikoksista kertovissa elokuvissa on tapana. Vaikka Klaanissa on vähän varsinaisia dramaattisia nousukohtia, sen kerronta etenee sujuvasti ja katsojan kiinnostus pysyy koko ajan vireänä.” Keskisuomalaisen Jarmo Valkola nosti esiin erityisesti Anssi Tikanmäen musiikin, jonka ”sibeliaaniset, suomalaismetsien kaikuja kertailevat sävelkulut istuvat tosi hyvin elokuvan kerronnalliseen rakenteeseen”.
We’ll Meet Again
”We’ll Meet Again” on vuonna 1939 tehty musiikkikappale, jonka esitti brittiläinen laulajatar Vera Lynn. Kappaleen sävelsi Ross Parker ja sanoitti Hughie Charles. We’ll Meet Again vetosi aikalaisyleisöön, koska se sopi haikeisiin eron tunnelmiin, kun sotilat jättivät rakkaansa ja perheensä taakseen palvellaakseen toisen maailmansodan armeijoissa.
Laulussa esitetyt saatesanat ”Me tapaamme taas” ovat optimistiset, koska useat sotilaat eivät palanneet rintamilta, mutta kappaletta voi tulkita niinkin, että eroavat tapaavat viimeistään taivaassa tai kuoleman jälkeisessä elämässä. Laulu antoi nimensä vuonna 1943 tehtyyn musikaalielokuvaan, jossa Vera Lynn näytteli pääosaa.
Kylmän sodan aikana Isossa-Britanniassa Vera Lynnin levytys kuului maanalaisten radioasemien musiikkivalikoimiin. BBC:n sota-ajan lähetyspalvelun tarkoitus oli käyttää kappaletta yleisön mielialan kohottamisessa, mikäli ydinsota syttyisi.
Stanley Kubrickin ohjaaman elokuvan Tohtori Outolempi loppuhuipennuksessa maailma tuhoutuu lukuisten ydinräjähdysten seurauksena Vera Lynnin esittämän kappaleen soidessa taustalla.
Kappaleesta ovat tehneet versioita muun muassa Johnny Cash, The Turtles ja The Byrds.
Vyöpääskyt
Vyöpääskyt (Atticora) ovat pääskyjen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Vyöpääskyjen sukuun kuuluu 3 lajia.
Crooked Teeth
Crooked Teeth on yhdysvaltalaisen metalliyhtye Papa Roachin yhdeksäs studioalbumi. Albumi julkaistaan 19. toukokuuta 2017 levymerkillä Eleven Seven Music. Albumin ensimmäinen single "Crooked Teeth" julkaistiin 1. marraskuuta 2016. Toinen single "Help" julkaistiin 17. helmikuuta 2017.
Deluxe Edition
Kappaleet 14–29 nauhoitettu livenä Filmore Detroitissa.
Suffolk
Suffolk on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Itä-Englannissa, Pohjanmeren rannalla. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu viisi hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Ipswichin kaupunki. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin ihmistä.
Suffolkin Felixstowe on yksi Euroopan suurimmista konttisatamista.
Suffolkin maisema on alavaa maanviljelysmaata ja kosteikkoa. Sen rannikko kärsii eroosiosta, ja useita taloja on romahtanut.
Sutton Hoo on Itä-Anglian muinaisten anglosaksisten kuninkaiden hautapaikka, jossa on tehty merkittäviä arkeologisia löytöjä.
Hallinto
Suffolkin muodollisen kreivikunnan alueella sijaitsevat seuraavat hallinnolliset alueet:
Väestö
Vuonna 2020 Suffolkin kreivikunnassa oli noin asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
Nimikkokukka
Vuonna 2004 Suffolkin nimikkokukaksi valittiin lehtoesikko Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Queen Mary
Queen Mary tarkoittaa muun muassa seuraavia:
Madena Bozianu
Madena Bozianu (s. 23. syyskuuta 1995 Ploiești) on romanialainen karateka. Hän voitti pronssia IFK-liiton Kyokushinin MM-kilpailuissa 2017.
Kilpaura
Bozianu aloitti Kyokushinin harrastamisen 8-vuotiaana isänsä innoittamana. Hän kilpaili ensimmäisen kerran kahden kuukauden harjoittelun jälkeen Bukarestissa, jossa Bozianu voitti ikäistensä mestaruuden. Joulukuussa 2009 hän voitti myös Romanian nuorten mestaruuden, jossa Bozianu voitti turnauksen kaikki ottelunsa tyrmäyksellä.