cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuorma-auto
Ohjaamo
Auton hytti valitaan sen mukaan minkä tyyppiseen ajoon auto ostetaan. Jos autossa ei tarvitse yöpyä ja hytistä täytyy usein poistua, autoon valitaan yleensä matala päiväohjaamo. Tällaisia ovat esimerkiksi jakeluautot. Jos autossa joutuu yöpymään, ohjaamona on jonkin verran pitempi makuuhytillinen ohjaamo eli makuuohjaamo. Makuuohjaamossa on kuljettajan penkin takana (joissakin kuljettajan pään yläpuolella) noin 70–120 senttimetriä leveä sänky yöpymistä varten. Apukuljettajalle on usein oma sänky asennettuna kerrossängyksi.
Hyttejä on myös useita eri korkeuksisia. Kun autoon valitaan makuuhytillinen ohjaamo, valitaan usein ns. korkea ohjaamo, jossa lattia on korkeammalla moottorin yläpuolella kuin matalassa ohjaamossa. Tällä tavoitellaan parempaa asumismukavuutta. Makuuohjaamoita on saatavilla myös useilla eri sisäkorkeuksilla. Perusmallisessa makuuhytissä ei yleensä mahdu seisomaan sisällä suorana, kun taas korkeammissa malleissa tämä yleensä onnistuu. Hytti on myös jousitettu rungon suhteen.
Hytin tyypistä riippumatta kuorma-autossa on aina isohkot peilit. Ajoneuvoyhdistelmän vetoon tarkoitetussa autossa on vähintään neljä peiliä, joista yksi on kuljettajan oven vieressä ja kolme apukuljettajan oven pielessä. Normaalien taustapeilien lisäksi matkustajan puolella – joissakin malleissa myös kuljettajan puolella – on laajakulmainen taustapeili, jolla näkee perävaunun käyttäytymisen jyrkästi käännettäessä. Laajakulmapeili näyttää myös taaksepäin esimerkiksi tien vierellä kulkevalle pyörätielle. Matkustajan oven yläpuolelle on kiinnitetty peili näyttämään oikean etupyörän viereiseen katvealueeseen. Hyvän peilivarustuksen haittapuoli on melko suuri peilien taakse jäävä katvealue etenkin matkustajan puolella. Tämän ongelman takia muutamat rekkavalmistajat käyttävät kamerapeilejä, eli peilin tilalla on kamera a-pilarin yläosassa ja 2 näyttöä kiinni sisäpuolella pilareissa.
Päällirakenne
Kappaletavaraliikenteessä olevat autot varustetaan yleensä umpinaisella, kylkiaukeavalla kuormakorilla tai pressukapelleilla. Jos kuljetettava tavara ei ole kovin säänarkaa, voidaan auto varustaa avoimella rahtilavalla. Vastaavasti puutavara-autot on varustelu pankoin ja tolpin ja sora-autot kippaavalla soralavalla. Puoliperävaunun vetoon tarkoitetussa autossa on yleensä jo tehtaalla asennettu vetopöytä. Kuorma-auton rungon takapäähän voidaan asentaa vetokytkin, jolloin autoa voi käyttää perävaunun vetoon.
Kuljettajan vaatimukset Suomessa
Kuljettajalta vaaditaan C-ajokortti. Ajoneuvoyhdistelmästä riippuen tarvitaan joko C1-, C1E-, C- tai CE-kortti. Mikäli kuljettaminen tapahtuu ammattimaisessa liikenteessä, vaaditaan myös ammattipätevyys. Jos autossa on digitaalinen ajopiirturi, vaaditaan sen käyttämiseksi piirturikortti.
Irlannin sianlihaskandaali 2008
Irlantilaisessa sianlihassa havaittiin syöpävaarallista dioksiinia 80–200-kertainen pitoisuus sallittuun verrattuna 6. joulukuuta 2008. Dioksiini oli peräisin saastuneesta rehusta. Sitä havaittiin ainakin kymmenellä maatilalla. Sianliha vedettiin väliaikaisesti pois markkinoilta. Käyttökielto koski syyskuun alun jälkeen teurastettuja sikoja.
Sianliha
Irlantilaisesta sianlihasta löydettiin dioksiinia joulukuussa 2008. Sianlihan dioksiini-pitoisuus oli 200-kertainen sallittuun määrään verrattuna. Evira veti Suomen markkinoilta 30 000 kg erän irlantilaista sianlihaa 8.12.2008.
Naudanliha
Naudanlihaa on tuotu Irlannista Suomeen 200 000 kiloa syyskuun 2008 alusta. Irlannin elintarvikeviranomaiset paljastivat 9.12.2008, että irlantilaisesta naudanlihasta on löydetty dioksiinia. Naudanlihan dioksiinipitoisuus oli 2-3-kertainen sallittuun määrään verrattuna. Eviran pääjohtaja Jaana Husu-Kallion mukaan Itämeren vanhojen ja isojen silakoiden dioksiinipitoisuus nahkoineen ylittää irlantilaisen naudanlihan dioksiinipitoisuuden. Suomalaiset altistuvat dioksiinille eniten Itämeren silakoista.
Gueret
Gueret eli krahnit ovat gueren eli wen kieltä puhuva kru-kansa Norsunluurannikolla ja Liberiassa.
Gueret asuvat Norsunluurannikolla Sassandran ja Cavallyjoen välisellä alueella Guiglon kaupungin läheisyydessä. Liberiassa heitä kutsutaan nimellä krahn. Guereja on Norsunluurannikolla noin 520 000 henkeä. Liberiassa asuu vuoden 2008 väestönlaskennan mukaan 139 100 krahnia. Lähin sukukansa ovat wobet.
Kansan pääelinkeino on maanviljely. Tärkeimmät viljelykasvit ovat maniokki, riisi, maissi, jamssi, banaani, taaro ja maapähkinä. Monet työskentelevät kahviplantaaseilla. Tiiviisti rakennetut kylät koostuvat neliskulmaisista taloista, joiden liaaniseinät on katettu savella ja harjakatto peitetty palmunlehvillä tai oljilla. Perinteinen asuste on lannevaate. Ruokavalion perustan muodostavat kasvikset.
Perinteisen yhteiskunnan perustan muodostavat kyläyhteisöt, suurperheet, patrilineaariset suvut, ikäryhmät ja salaseurat. Avioliitto on virilokaalinen. Polygynia, leviraatti, sororaatti ja ostoavioliitto ovat yleisiä. Suurin osa guereista harjoittaa perinteistä uskontoa, johon kuuluvat initiaatioriitit, luonnonvoimien ja esi-isien palvonta, taikuus ja noituus. Lisäksi on protestantteja, katolisia ja muslimeja.
Kotilainen
Kotilainen on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Hilaenergia
Hilaenergia on se entalpian muutos, joka tapahtuu, kun yksi mooli kiinteää ioniyhdistettä muodostuu kaasumaisessa olomuodossa olevista ioneista. Hilaenergia on ioniyhdisteen stabiilisuuden mitta. Hilaenergian tunnuksena käytetään ΔE:tä tai ΔU:ta ja yksikkönä kJ/mol. Hilaenergian arvo on aina negatiivinen eli ioniyhdisteen muodostuminen kaasumaisista ioneista on eksoterminen reaktio. Mitä negatiivisempi on hilaenergian arvo, sitä stabiilimpi ioniyhdiste on. Hilaenergia vaikuttaa ioniyhdisteiden ominaisuuksiin: esimerkiksi mitä korkeampi hilaenergia ioniyhdisteellä on, sitä vaikeammin se on liuotettavissa. Kiinteillä molekyyliyhdisteillä puhutaan hilaenergian sijasta tavanomaisimmin sublimoitumisentalpiasta.
Hilaenergian määrittämiseen on kehitetty sekä teoreettisia malleja että selvitetty kokeellisesti Born–Haber-syklin avulla.
Born–Landé-yhtälö
Yksi käytetyimmistä tavoista arvioida ioniyhdisteiden hilaenergian suuruutta on Born–Landé-yhtälö. Yhtälö antaa suhteellisen yhtäpitäviä tuloksia kokeellisesti määritettyjen hilaenergioiden arvojen kanssa. Yhtälö on nimetty Max Bornin ja Alfred Landén mukaan. Born–Landé-yhtälön muoto on: missä
Born–Landé-yhtälöön on tehty useita tarkennuksia, jotka ottavat huomioon dipoli-dipoli-vuorovaikutuksia, dispersioenergian, nollapiste-energian ja ionien polarisoituvuuden. Yksi tarkennettu Born–Landé-yhtälön muoto on Born–Mayer-yhtälö, jossa Bornin eksponentti on korvattu kiteisen yhdisteen kokoonpuristuvuuden suhteella ionien väliseen etäisyyteen yhdisteessä.
Kapustinskii-yhtälö
Born–Landé-yhtälön ongelmana on, että hilaenergian arvon määrittäminen vaatii aineen rakenteen ja hilatyypin tarkkaa tuntemista. Anatoli Fjodorovitš Kapustinskii esitteli vuonna 1956 nimeään kantavan yhtälön, jonka avulla hilaenergia voidaan määrittää. Kapustinskii-yhtälön avulla saadaan hilaenergiasta karkea arvio, joka voi poiketa huomattavastikin kokeellisesta arvosta. Kapustinskii-yhtälö on muotoa missä
Sarja (musiikki)
Musiikissa sarja tarkoittaa yhdelle tai useammalle instrumentille sävellettyä teoskokonaisuutta, joka tavallisesti esitetään kokonaisuudessaan. Barokin aikana käytetyn ns. tanssisarjan osat oli sävelletty samaan sävellajiin ja niiden osat perustuivat aikansa suosituihin tansseihin. Tanssisarjan osat eivät kuitenkaan olleet tanssittavaksi tarkoitettua musiikkia. Myös sanaa partita on käytetty sarjan synonyyminä. Partitan osat saattoivat olla tansseja tai "aarioita", lyhyitä laulavia kappaleita.
Barokkisarja
1600-luvulla Ranskassa kehittynyt barokkisarja koostui alun perin osista allemande, courante, sarabande ja gigue, vaikka sarjan kokoonpano ei koskaan täysin vakiintunut. Allemande oli alun perin saksalainen, courante ranskalainen, sarabande espanjalainen ja gigue englantilainen tanssi, mutta sarjan osina ne eivät enää olleet tanssittavissa. Erityisesti saksalaiset säveltäjät usein liittivät sarjan alkuun overtyyrin tai preludin. Tämän muotoista teosta kutsutaan "overtyyrisarjaksi" (joskus myös vain "overtyyriksi"). Tämän lisäksi sarjaan liitettiin usein myös muita tansseja, kuten menuetteja, aireja, gavotteja tai bourréeta. Nämä lisätanssit esitettiin tavallisesti alternativement, eli ensimmäinen kahdesta tanssista kerrattiin toisen tanssin jälkeen. Erityisesti ranskalaiset säveltäjät käyttivät myös karakterikappaleita, jotka viittasivat johonkin ulkomusiikilliseen aiheeseen. Sarjat saattoivat olla hyvinkin pitkiä, ja säveltäjä oletti muusikon valitsevan esitystilanteeseen sopivan kokonaisuuden.
Kaikki barokinajan merkittävät säveltäjät ovat säveltäneet sarjoja, saksalaisista esimerkiksi Bach, Händel ja Telemann, ranskalaisista esimerkiksi François Couperin, Jean-Philippe Rameau ja Marin Marais.
Barokin muuttuessa klassismin ajaksi 1700-luvun puolen välin jälkeen sarjamuoto jäi pois muodista ja korvaantui sinfonialla ja konsertolla.
Luettelo televisiosarjan Uusi päivä keskeisistä tapahtumapaikoista
Tämä artikkeli käsittelee suomalaisen televisiosarjan Uusi päivä keskeisiä tapahtumapaikkoja.
Asuntola
Asuntola on opiskelijoiden asuntola, jossa osa sarjan ilmaisutaidon lukiossa opiskelevista henkilöistä asuu. Asuntola on lukion omistama. Sarjan ensimmäisillä kausilla asuntolassa oli yksi huone varattuna asuntolanvalvojalle, mutta myöhemmin asuntolassa ei ole ollut valvojaa. Asuntolanvalvojana ovat toimineet Päivikki Summanen, Lauri Kallio, Aleksi Ruuskanen sekä Mirja Mäkimaa.
Haavisto
Haavisto on Haaviston suvun perintötila, jossa asuva suurperhe oli alkuaikoina sarjan keskiössä. Myöhemmin, kun kaikki Asko Haaviston ja Minna Alajoen täysi-ikäiset lapset olivat muuttaneet pois Haavistosta, myös Asko ja Minna muuttivat asumaan toiselle paikkakunnalle yhteisen vauvansa Oulan kanssa. Tällöin Askon leskeksi jäänyt äiti Aino jäi yksin asumaan Haavistoon, mutta vuonna 2017 hänen tyttärensä eli Askon sisko Elina muutti hänen luokseen Sveitsistä.
Tero Kuuslan omakotitalo
Tero Kuuslan omakotitalo sijaitsee Virtauksessa. Siellä asuvat hänen lisäkseen Helmisten perhe eli Teron nykyinen puoliso Maija sekä tämän kolme lasta: Kaisla, Pyry ja Aava. Aiemmin siellä ovat asuneet myös Teron edesmennyt aviovaimo Marika Ruuskanen-Kuusla sekä Teron poika Roni Sirén sekä tämän tyttöystävä Anni Malinen.
Otso Karhun ja Lissu Kanervan omakotitalo
Otso Karhun ja Lissu Kanervan omakotitalo sijaitsee Virtauksessa. Otso ja Lissu ostivat sen syksyllä 2018 ja alkoivat remontoimaan sitä loppuelämän kodikseen.
Kimppakämppä
Kimppakämppä nähtiin sarjassa ensimmäisen kerran keväällä 2016. Siitä lähtien asukkaat pysyivät lähes samana, eli asunnossa asuivat Krista Kortelainen, Tomi Karhu, Reino Tuominen ja Sonja Ollila. Tomin alettua seurustelemaan Iris Rainion kanssa tämä muutti Tomin huoneeseen asumaan.
Kimppakämpän omisti alun perin Sonjan täti, Onerva Rannila. Keväällä 2018 tämä kuitenkin myi asunnon Titus Koistiselle, josta tuli kämppisten uusi vuokraisäntä. Myöhemmin Sonja osti asunnon takaisin Titukselta, mutta sarjan toiseksi viimeisessä jaksossa paljastui, että kaikki kimppakämpän asukkaat muuttivat sieltä yksitellen pois.
Kahvila Suvanto / Ainon kahvila
Ainon kahvila on Aino Haaviston omistama kahvila Virtauksen keskuksessa sijaitsevassa Voimalassa. Kahvila toimi sarjan hahmojen yleisenä kohtaamispaikkana. Alun perin paikalla sijaitsi kahvila Suvanto, jonka omistaja Sara Erkkilä muutti pois Virtauksesta ja päätti myydä kahvilan. Aino osti kahvilan itselleen Henrik Paltamolta saamillaan perintörahoilla. Kahvilassa ovat työskennelleet Ainon lisäksi myös hänen miehensä Ensio Haavisto, luottotyöntekijänsä Seija Haapala sekä Lauri Kallio.
Suner / Sunergenda
Suner / Sunergenda  oli aurinkopaneeleita suunnitteleva ja valmistava yritys, joka oli mukana sarjassa vuosina 2010-2014. Yritys paini jatkuvien talousongelmien parissa. Alun perin yrityksen toimitusjohtajana toimi Pentti Ruuskanen, yrityksen alkuperäinen perustaja. Sekä hän että hänen lapsensa, Marika ja Aleksi, omistivat osakkeita Sunerista. Kun Pentti sai aivoinfarktin, Sunerin suunnittelupäällikkönä työskentelevä Pentin silloinen miniä Elina Haavisto siirtyi virkaa toimittavaksi toimitusjohtajaksi. Elinan lähdettyä Espanjaan johtamaan erästä Sunerin projektia myös Pentin vävynä tunnettu Sunerin myyntipäällikkö Tero Kuusla tuli puikkoihin ja jatkoi toimitusjohtajan pestiä aina siihen asti, kunnes neljännen tuotantokauden jaksoissa Suner kävi konkurssin partaalla ja Niklas Järvelä osti Ruuskasten osakkeet tehden sitten Sunerista saksalaisen Energenda -aurinkopaneeliyhtiön tytäryhtiön. Samalla yhtiön nimeksi vaihdettiin Sunergenda. Kristan muotialan yritys Mageeta toimi samoissa tiloissa Sunergendan kanssa.
Sunerin ja Sunergendan työntekijöitä olivat sarjan aikana sihteeri Hilkka Ranta, myyntipäällikkö Petra Kaakko, suunnittelupäällikkö Elina Haavisto, pääluottamusmies sekä tuotannosta vastaava johtaja Lauri Kallio, yrityksen pitkäaikaisin työmies Otso Karhu sekä Ensio Haavisto. Sunerin työntekijöinä nähtiin myös useita sarjassa tuntemattomia henkilöitä. Aleksi Ruuskanen kuului aikanaan Sunerin hallitukseen ja toimi myös hallituksen puheenjohtajana sarjan kolmannesta tuotantokaudesta lähtien.
Elater / Suner
Ohimennen mainitaan, että Ruuskasen laskelmien mukaan Sunerille riittää Algarvessa töitä ainakin vuoteen 2030 asti, ja Elina päätti yhdessä Laurin kanssa sulauttaa Elaterin uuteen Suneriin.
Mageeta / Korté
Mageeta / Korté on muodista kiinnostuneen Krista Kortelaisen muotialan yritys, jonka hän perusti päästyään lukiosta. Yrityksen työtilat sijaitsivat alun perin Sunerin entisissä tiloissa, Hansson Mining Companyn ja Tero Kuuslan yritysten yhteydessä, mutta toimisto paloi Voimalan räjähdyksessä ja Krista luopui yrityksestään. Krista alkoi jälleen suunnitella vaatteita syksyllä 2018 ja perusti uuden muotialan yrityksen nimeltä Korté, jolle hän löysi liiketilan uudelleen rakennetusta Voimalasta.
Hansson Mining Company
Hansson Mining Company on monikansallinen kaivosalan yritys, joka saapui Sunergendan tiloihin vuonna 2015. Yhtiö jakoi mielipiteitä Virtauksessa, sillä sen aikeena oli rakentaa suuri kaivos Virtaukseen. Juha Holma toi yrityksen mukanaan Virtaukseen ja toimi sen leivissä, kunnes sai töitä Kanadasta. Yrityksessä työskennelleitä virtauslaisia ovat Tero Kuusla, Otso Karhu ja Lauri Kallio, joista jälkimmäinen lopetti työt yrityksessä alkaessaan itsekin vastustaa kaivosta. Kaivosyhtiön kovaäänisimpinä vastustajina tunnettiin Niklas Järvelä ja Mirja Mäkimaa.
Tero Kuusla Consulting / TK-Palvelut
Tero Kuusla Consulting / TK-Palvelut on yritys, jonka toimitusjohtajana toimii Tero Kuusla. Nämä hänen omat yrityksensä olivat mukana sarjassa jo samoihin aikoihin Hansson Mining Companyn kanssa, mutta myöhemmin Tero Kuusla Consulting hävisi kuvioista ja jäljelle jäi TK-Palvelut, jonka luottotyömiehenä työskenteli Otso Karhu. TK-Palvelut joutui lopulta konkurssin partaalle, kun Teron visioima Viikinkimaailma ei toteutunutkaan.
Turpiini
Turpiini on kahvila-ravintola, joka sijaitsee Tampereella. Roni Sirén omistaa Turpiinin yhdessä Anni Malisen kanssa. Alun perin Tero Kuusla peri Turpiinin isältään Veikolta, jonka elämäntyö Turpiini oli. Tero päätti kuitenkin siirtää yrityksen Ronin omistukseen. Kahvila-ravintolassa ovat työskennelleet myös Lauri Kallio, Sonja Ollila, Iris Rainio ja Aapo Rönkkö. Sarjan toiseksi viimeisessä jaksossa kerrottiin, että Roni ja Anni muuttivat Turpiinin kissakahvilaksi japanilaisella teemalla ja rikastuivat sen avulla, mutta jakson lopussa paljastivat kuitenkin aikovansa muuttaa Turpiinin ennalleen Veikkoa kunnioittaen.
Virtauksen ilmaisutaidon lukio
Lukion opettajat ovat luonnollisesti ehtineet sarjan edetessä vaihtua. Lissu Kanerva pysyi kuitenkin musiikinopettajana läpi sarjan. Sarjan ensimmäisellä tuotantokaudella lukion tanssinopettajana nähtiin Ilari Larsson, jonka tilalle opettamaan saapui Marika Ruuskanen-Kuusla, jonka menehdyttyä tanssinopettajana toimi Sakari Määttä. Asko Haavisto opetti äidinkieltä ja veti myös esimerkiksi näyttelijäntyön kurssin. Matematiikkaa ovat opettaneet Vesa Kelo ja Jukka Hiltunen, englantia puolestaan Lea Laakso. Viestintää ja tiedostusoppia opetti Ilona Koivumaa ja radiotyötä Aleksi Ruuskanen. Minna Haavisto opetti lukiossa jonkin aikaa terveystietoa ja Sonja Ollila opetti psykologiaa. Myös Raimo "Kukko" Koistinen työskenteli lukiolla, muttei vakituisesti opettanut mitään, vaikka hänellä oli tosin oma valo- ja äänityön kurssinsa.
Sarjan ensimmäisillä tuotantokausilla nähtiin enemmän opettajia ja kohtauksia oppitunneilta, mutta myöhemmillä tuotantokausilla tällaiset kohtaukset vähentyivät.
Virtauksen terveysasema
Virtauksen terveysasema sijaitsee Voimalassa. Sarjan edetessä moni virtauslainen on ehtinyt työskennellä siellä. Sairaanhoitaja Marju Lehtinen on toiminut terveysaseman vastaanotossa virkailijana sarjan alusta asti. Haaviston perheestä sekä Vilma että Minna ovat työskennelleet terveysasemalla hoitajina. Hannupekka Latvala ja Mirja Mäkimaa toimivat aikanaan terveysaseman lääkäreinä. Maija Helminen toimi terveysaseman lähihoitajana vuodesta 2017 eteenpäin ja Antti Salminen tunnettiin terveysaseman ylilääkärinä. Lisäksi terveysasemalla työskenteli lukuisia sarjassa tuntemattomia henkilöitä.
Voimala
Voimala on Virtauksen elämän keskipiste, kohtaamispaikka ja palvelujen keskittymä. Sarjan alkuaikoina kerrottiin, että Voimala oli alun perin tulitikkutehdas. Voimalassa tapahtui räjähdys syksyn 2015 päätösjaksossa, minkä takia Voimala uusittiin täysin sisäpuolelta. Voimalassa sijaitsee suurin osa sarjan yrityksistä ja myös Virtauksen ilmaisutaidon lukio. Näiden lisäksi Voimalassa on kirjasto ja elokuvateatteri Kino Voima.
Monet sarjan kohtauksista kuvataan Voimalassa. Voimalan edessä kuvatut ulkokuvaukset tehdään Tampereella sijaitsevan Vapriikin taidemuseon edessä.
Kymen Seudun Osuuskauppa
Kymen Seudun Osuuskauppa (KSO) on S-ryhmään kuuluva alueosuuskauppa, joka aloitti toimintansa 1. tammikuuta 2013, kun eteläkymenlaaksolainen Osuuskauppa Ympyrä ja pohjoiskymenlaaksolainen Osuuskauppa Ympäristö yhdistyivät. Vuoden 2019 lopussa osuuskunnalla oli 86 004 jäsentä (78,9 prosenttia alueen talouksista) ja 1 553 työntekijää.
Historia
1980-luvun alun rakenneuudistuksissa Osuuskauppa Ympyrään liitettiin kotkalainen Osuusliike Liitto sekä Miehikkälän ja Virolahden osuuskaupat, ja Osuuskauppa Ympäristöön iittiläinen Osuusliike Oma-Pohja sekä anjalankoskelainen, aiemmin sippolalainen Liikkalan Osuuskauppa. Aiemmin vuoden 1970 alussa Osuuskauppa Ympäristö muodostui, kun aiempaan Ympäristön Osuusliikkeeseen sulautettiin sippolalaiset Kaipiaisten, Kymenrannan (toimi Inkeroisissa) ja Myllykosken Osuuskaupat sekä Valkealan Utissa toiminut Osuusliike Jykevä.
Toiminta
Vuonna 2019 Kymen Seudun Osuuskaupan konsernin verollinen myynti oli 558,8 miljoonaa euroa. Samana vuonna osuuskaupan jäsenille maksettiin etuja yhteensä 20 miljoonaa euroa (bonusta ja maksutapaetua 14,8 miljoonaa euroa sekä ylijäämän palautusta 5,2 miljoonaa euroa), mikä tarkoittaa keskimäärin 232 euron palautusta jokaiselle osuuskaupan jäsenelle.
Sokos Hotels
Ravintolat
Hallinto
Kymen Seudun Osuuskaupan toimitusjohtajana ja hallituksen puheenjohtajana on toiminut 15.3.2017 alkaen kauppatieteiden maisteri Harri Miettinen. Osuuskaupan hallintoneuvostoon kuuluu 22 jäsentä, joista kaksi on henkilöstön edustajia. Osuuskaupan hallituksessa on toimitusjohtajan lisäksi neljä hallintoneuvoston valitsemaa jäsentä. Johtoryhmään kuuluu toimitusjohtajan lisäksi neljä muuta jäsentä.
Sandra Hagman
Sandra Pauliina Hagman (s. 15. maaliskuuta 1982 Savonlinna) on suomalainen historioitsija, tietokirjailija, yhteiskuntatieteilijä, sosiaalityöntekijä, opettaja ja Helsingin kuntapoliitikko. Hänet tunnetaan työstään seksuaalivähemmistöjen ja maahanmuuttajien aseman parantamiseksi.
Tutkimus
Sandra Hagman on väitellyt suomalaisen homoseksuaalisuuden historiasta European University Institutessa Firenzessä vuonna 2014. Tutkimus Seven Queer Brothers, Narratives of Male Same Sex Relations from Modernizing Finland 1894-1971 sai kansallisesti paljon huomiota. Väitöksessä osoitettiin ettei miesten välistä halua nähty sotia edeltävässä Suomessa ongelmana ja ettei satunnaiseen miesten väliseen seksiin tarvinnut liittyä homoseksuaalista identiteettiä. Lisäksi Hagman on tutkinut seksuaali- ja sukupuolivähemmistö-järjestöjen aktivismin mahdollisuuksia Tansaniassa ja traumatisoituneiden pakolaislasten ja -nuorten hoitoa Suomessa.
Hagman on kirjoittanut historia-tietokirjan Seitsemän kummaa veljestä, kertomuksia suomalaisen homoseksuaalisuuden historiasta (Gaudeamus 2016). Teos voitti QX Kunniapalkinnon QX Gay Gaalassa vuonna 2017. Gaalan jälkeen Hagman puolusti voimakkaasti Tuure Boeliuksen nimitystä vuoden homoksi. Hagman on esiintynyt usein mediassa puhumassa seksuaalivähemmistöihin liittyvistä kysymyksistä. Hagman on käsikirjoittanut Kansallismuseon Hämeenlinnan vankilamuseon Miehimyssellin, jossa yhdessä vankilasellissä kerrotaan homoseksuaalisuuden kriminalisoinnin historiasta.
Koulutus ja työ
Historian tohtoriksi Hagman väitteli vuonna 2014 European University Institutesta. Tätä ennen hän opiskeli Joensuun yliopistossa yhteiskuntatieteiden maisteriksi pääaineenaan yhteiskuntapolitiikka vuonna 2008. Erasmus-vaihto-opinnot hän suoritti Università degli studi di Firenzessä vuonna 2008. Lisäksi Hagman on kouluttautunut sosiaalityöntekijäksi Itä-Suomen yliopistossa vuonna 2016 ja ammatilliseksi opettajaksi Haaga-Helia ammattikorkeakoulussa vuonna 2020. Hagman on myös kouluttautunut lasten edunvalvojaksi lastensuojelu- ja rikosprosesseissa Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu XAMK:ssa vuonna 2020.
Sosiaalityössä Hagman on profiloitunut erityisesti lasten ja maanhanmuuttajien oikeuksien puolustajaksi. Sosiaalityötä Hagman on tehnyt alaikäisten turvapaikanhakijoiden, traumatisoituneiden kiintiöpakolaisten, paperittomien ja lastensuojelulasten kanssa. Hagman on kehittänyt yksin alaikäisinä tulleille turvapaikanhakijoille kummiperhetoimintaa ja toiminut yksityismajoittajana. Maahanmuuttoon liittyvät kysymykset ovat näkyneet myös hänen poliittisessa aktiivisuudessa. Lisäksi Hagman on sosiaalialan tuntiopettaja Laurea-ammattikorkeakoulussa.
Politiikka
Hagman valittiin Helsingin kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi Vasemmistoliiton listalta vuoden 2017 kuntavaaleissa. Hän sai 570 ääntä. Hagman on toiminut vuodesta 2017 myös Helsingin sosiaali- ja terveyslautakunnan varajäsenenä.
Aiemmin Hagman on valittu Vasemmistoliiton listalta Joensuun kaupunginvaltuuston varavaltuutetuksi vuonna 2005 ja vuonna 2007 hän nousi varsinaiseksi valtuutetuksi. Lisäksi Hagman toimi Joensuun sosiaali- ja terveyslautakunnan varajäsenenä ja sen jaoston jäsenenä 2005-2007. Yliopistopolitiikassa Hagman oli aktiivinen vuosina 2003-2005 ollen Joensuun yliopiston ylioppilaskunnan edustajiston ja -hallituksen jäsenenä ja Joensuun yliopiston hallituksen opiskelijajäsenenä.
Elämä
Hagman on avoimesti kertonut syntyneensä Imatran ensikodissa. Hagman itse sai ensimmäisen lapsensa 19-vuotiaana (seuraavat 2005 ja 2019). Hagman on painottanut hyvinvointivaltion merkitystä hänen ja perheensä elämässä. Hagman asui pikkulapsuutensa Imatralla, Savonlinnassa ja Jyväskylässä. Ollessaan 10-vuotias, hän muutti Joensuuhun. Ylioppilaaksi Hagman kirjoitti vuonna 2001 Joensuun lyseon lukiosta ja aloitti yhteiskuntapolitiikan opinnot Joensuun yliopisto ssa. Vuonna 2007 Hagman muutti perheineen Firenzeen Italiaan ensin Erasmus-vaihtoon ja sitten väitörkirjatutkijaksi. Vuonna 2012 Hagman palasi Suomeen, Helsinkiin. Helsingissä Hagman asuu perheineen Länsi-Pasilassa.
Ensimmäiset kirjalliset ansionsa Hagman osoitti voitettuaan 12-vuotiaana Sadun päivän kirjoituskilpailun (nykyisin Napero Finlandia) kahdessa sarjassa sadullaan Tarina lihavasta hiiriperheestä. Satu julkaistiin teoksessa Sadun päivä vuonna 1996. Pikku Kakkonen teki Hagmanin sadusta animaation vuonna 1997.
Epsilon
Epsilon (isona kirjaimena Ε, pienenä ε tai ϵ, ) on kreikkalaisen kirjaimiston viides kirjain. Sen äännearvo on sekä muinais- että nykykreikassa, ja sen nimi epsilon tai e psilos tarkoittaa ”paljasta e:tä” vastakohtana eetalle. Kreikkalaisissa numeroissa epsilonin lukuarvo on 5.
Muinaiskreikassa epsilon äännettiin lyhyenä [e]-äänteenä, siinä missä eeta äännettiin pitkänä [e:]-äänteenä. Nykykreikassa epsilonin ääntämys on säilynyt samana, kun taas eeta ei enää vastaa sen pidennettyä versiota vaan [i]-äännettä.
Muoto ja sen historia
Epsilon on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta 15px (he), josta ovat kehittyneet myös heprean kielen he ja arabian kielen hā’. He-kirjain merkitsi konsonanttia, mutta kreikan kielessä siitä kehittyi vokaali. He on luultavasti kuvannut kädet pystyssä seisovaa ihmistä, mutta sen muoto on pelkistynyt ja kääntynyt poikittain.
Epigrafisissa lähteissä epsilonista esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Merkityksiä
Fysiikassa
Muita merkityksiä
Tietokonejärjestelmissä
Tietokoneissa epsilon koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
Panihida
Haudalla yleisenä vainajien muistopäivänä, muistinsuovatana, toimitetaan yleensä lyhennetyn kaavan mukainen panihida, jota kutsutaan nimellä litania.
Panihidan kontakki:
Suomenkielisen Panihidan ovat säveltäneet ainakin Mikko Sidoroff ja Leonid Bashmakov.
Sielu
Sielu tarkoittaa ihmisen ja joskus muunkin olennon tajuista, henkisten toimintojen ja ilmiöiden ylläpitäjänä toimivaa aineetonta puolta, joka usein käsitetään itsenäiseksi olioksi ja jonka monissa uskonnoissa ajatellaan lähtevän ruumiista kuolemassa ja jatkavan olemassaoloaan. Näkemystä, jonka mukaan ulkomaailmaa aistiva aineellinen keho ja ulkomaailmasta tietoinen aineeton tajunta tai sielu ovat kaksi eri asiaa, kutsutaan dualismiksi. Sielulla tarkoitetaan myös ihmisen psyykkisten toimintojen ja ilmiöiden kokonaisuutta, varsinkin kuvaannollisessa yhteydessä, ihmisen sisintä olemusta.
Käsitteen historiaa
pienois|pysty|[[Enkeli|Arkkienkeli Mikael punnitsee sielua. Palazzo Carrara, Padova, 1350.]] Raamatun mukaan ihminen on sielusta, ruumiista ja hengestä muodostuva kokonaisuus.
Aristoteleen mukaan sielu oli yksinkertaisesti ruumiin eläväksi tekevä muoto, jolla ei ollut ruumiista itsenäistä olemassaoloa. Hänen mukaansa ihmisten lisäksi myös kasveilla ja eläimillä oli alempitasoinen sielu. Jo stoalaisten ja epikurolaisten mukaan sielu oli täysin aineellinen, mutta toisin kuin Aristoteles, he katsoivat sen olevan silti ruumiista erillinen. Suurin osa nykyfilosofeista kieltää aineettoman sielun olemassaolon kokonaan.
Suomalaisten sielu-käsitykset
Suomalaiset ovat alun perin ajatelleet, että ihmisellä on kaksi tai kolme sielua. Henki on pitänyt yllä ihmisen ruumiintoimintoja, itse vastasi tietoisuudesta ja haamu (vaihtoehtoisesti aave, hahmo tai emuu) ihmisen hyvinvoinnista. Hengen nähtiin lähtevän ruumiista ihmisen viimeisen henkäyksen mukana, mutta se ei ollut luonteeltaan persoonallinen olento, vaan eräänlainen elämänvoima. Tajunnan menettäminen on taas eräissä murteissa tulkittu itsensä menettämiseksi. Vielä 1900-luvulla on paikoin uskottu ettei nukkuvaa saisi herättää äkisti, sillä ihmisen sielu, itse, saattaisi olla hänestä kaukana eikä välttämättä ehtisi löytää takaisin. Haamun poistumisen ruumiista on puolestaan katsottu johtavan ihmisen sairastumiseen, tai jos sen nähtiin liikkuvan ihmisen ruumiista irrallisena, ennenaikaiseen kuolemaan.
Vanha kirkko (Tampere)
thumb|Vanha kirkko sisältä.
Tampereen Vanha kirkko on vuonna 1825 käyttöön otettu puinen ristikirkko Tampereella Keskustorin kupeessa. Vanha kirkko on pääasiassa Tampereen ruotsinkielisen luterilaisen seurakunnan käytössä. Kirkon suunnitteli Charles Bassi, ja se valmistui vuonna 1824. Carl Ludvig Engelin suunnittelema tapuli valmistui 1828.
Kirkkoa on kunnostettu useaan otteeseen, viimeksi vuonna 2000. Merkittävin restaurointi tehtiin vuosina 1953–1954, jolloin kirkko palautettiin lähes alkuperäiseen asuunsa professori Nils Erik Wickbergin laatiman restaurointisuunnitelman mukaan.
Vanha kirkko on vanhin Tampereen keskusta-alueella säilynyt rakennus. Viereinen kellotapuli on toiseksi vanhin.
Ilmārs Rimšēvičs
Ilmārs Rimšēvičs (s. 30. huhtikuuta 1965 Riika) on Latvian keskuspankin pääjohtaja ja Euroopan keskuspankin neuvoston jäsen.
Vuodesta 2001 Latvian keskuspankkia johtanut Rimšēvičs joutui skandaalin keskipisteeksi, kun Latvian korruptionvastainen virasto (KNAB) pidätti hänet helmikuussa 2018 epäiltynä korruptiosta. Hänet vapautettiin seuraavana päivänä, eikä täsmällistä syytä pidätykseen ole julkistettu.
Tirkkonen
Tirkkonen on suomalainen sukunimi:
Västeråsin resessi
Västeråsin resessi tarkoittaa vuonna 1527 Västeråsin valtiopäivillä tehtyjä päätöksiä. Niillä roomalaiskatolinen kirkko menetti Ruotsissa arvovallan ja taloudellisen aseman. Protestanttisuus saattoi näin levitä. Piispojen linnat ja kartanot siirtyivät kuninkaan omistukseen, ja piispat joutuivat maksamaan veroja. Sananjulistuksen sisältöönkin puututtiin. Resessin toimeenpanoasetus oli Västeråsin ordinantia, jossa valtiovalta hyväksyi luterilaisen käsityksen kirkon ja valtion välisistä suhteista.
František Xaver Brixi
František Xaver Brixi (2. tammikuuta 1732 Praha – 14. lokakuuta 1771 Praha) oli böömiläinen säveltäjä ja kirkkomuusikko. Kymnaasiopintojensa jälkeen Brixi työskenteli urkurina prahalaisissa kirkoissa. 27-vuotiaana hänet nimitettiin Pyhän Vituksen katedraaliin musiikinjohtajaksi, ja hän hoiti virkaa kuolemaansa saakka.
Brixi sävelsi runsaasti kirkkomusiikkia (noin sata messua sekä kantaatteja ja oratorioita) ynnä orkesterisävellyksiä, joista urkukonsertot ovat nykyään hänen tunnetuimpia teoksiaan. Brixin tuotanto edustaa siirtymää barokin tyylistä klassismiin, ja hänen musiikkinsa suosio osaltaan valmisteli W. A. Mozartin teosten suotuisaa vastaanottoa.
Wang Tao (pöytätennispelaaja)
Wang Tao (s. 13. joulukuuta 1967) on kiinalainen pöytätennispelaaja ja seitsemänkertainen maailmanmestari, Barcelonan olympialaisissa Wang voitti nelinpelissä kultaa yhdessä Lu Linin kanssa.
Limipihlajat
Limipihlajat (Hedlundia) on ruusukasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Limipihlajalajit ovat aiemmin kuuluneet paripihlajien sukuun (pihlajat laajassa merkityksessä), joista ne on erotettu vuonna 2017 julkaistussa taksonomiassa. Ne ovat alkuperältään kahden suvun, lapapihlajien (Aria) ja paripihlajien (Sorbus) välisiä risteymiä. Suku Hedlundia on nimetty ruotsalaisen kasvitieteilijän Johan Teodor Hedlundin (1861–1953) mukaan.
Limipihlajat ovat pieniä puita ja pensaita. Yhtä lajia lukuun ottamatta ne ovat apomiktisesti lisääntyviä ja yleensä pienellä alueella esiintyviä.
Lajeja
Limipihlajien suku sisältää 42 tai 48 lajia ja risteymälajia.
Levinneisyys
Limipihlajia esiintyy luonnonvaraisena Euroopassa, Turkissa, Kaukasiassa ja Keski-Aasiassa. Lajeista yhdeksän esiintyy Pohjoismaissa luonnonvaraisena, niistä useimmat kasvavat Norjan länsirannikolla. Suomessa esiintyy suomenpihlajaa alkuperäisenä ja pyreneittenpihlajaa joskus viljelykarkulaisena.
Jedoma
Jedoma on ikiroutaa, jossa on runsaasti lössiä ja melko paljon hiiltä. Jedomaa on nykyään runsaasti Venäjällä Itä-Siperian kylmillä alueilla muun muassa Jakutian pohjoisosissa.
Jedoma sisältää sitoutuneena huomattavat määrät kasvihuonekaasu metaania. Jedomasta on 50–93 tilavuusprosenttia jäätä, usein 80–93 % ja kaksi massaprosenttia hiiltä. Jedoma tai edoma on paikallista venäjän murretta ja tarkoittaa "järvien syömää maata", mikä viittaa ikiroudan paikoittaiseen sulamiseen järviksi. Jadomaa vastaava on Alaskan Goldstreamin muodostuma.
Jääkauden jedoma
Jakutian arktisella rannikolla on noin 35 metrin korkeuteen ulottuvia jäisiä ikiroutarannikoita 450–500 kilometrin matkalla. Jääkaudella Jakutian rantaviiva oli 600–800 kilometriä nykyisestä pohjoiseen, koska merenpinta oli silloin alempana. Uuden Siperian saaret ja Severnaja Zemlja olivat osa Aasian mannerta. Jedoma syntyi tutkijoiden mukaan jääkauden aikaisille jäättömille alueille. Laptevin ja Itä-Siperian meren saarilla syntyi jedomaa 25 000–14 000 vuotta sitten. Jedoman syntyyn kuivissa ja kylmissä oloissa viittaavat muun muassa siinä olevan lössin raekoko, joka on yhtenäinen laajoilla alueilla, suuri suolapitoisuus, yleinen vesikerrostumien puute ja se että jedomasta löytyy kalojen jäänteiden sijasta muun muassa aro- ja tundratyyppisen eläimistön jäänteitä. Maalajissa on eniten raekooltaan 0.05–0.01 millimetriä. Faddejevskyn saarelta on löydetty silttia ja mammuttifaunan jäänteitä 29 000-28 000 vuotta sitten ja tämän jälkeen olevalta ajalta myös jääkartioita. Jedoman alue oli osa mammuttien asuttamaa jääkautista arotundraa. Jedomassa erottuu ainakin kolme syntykerrostumaa eli horisonttia jotka vastaavat viime jääkauden kylmiä vaiheita. Joidenkin tutkijoiden mukaan napameren mannerjalustan Jedoma oli osa Arctidaksi kutsuttua jääkauden aikaista aluetta, joka suli jääkauden loputtua pois. Paksun jää-lössikerrostuman päällä oli ohuehko maannoskerrostuma, joka syntyi kun aurinko lämmitti ikiroutaa kesäisin.
Heidän mukaansa kylmä, kuiva lössipitoinen routajään päällä ollut korkeaa ruohoa kasvanut jedoma selittää parhaiten sen, miksi jääkauden suureläimiä eli niin pohjoisessa esimerkiksi itäisillä Arktisilla saarilla ja saigaa Jakutiasta. Pohjois-Jakutian lössistä on löydetty ruohojen siitepölyä. Tutkijoiden mukaan ruoho saattoi kasvaa korkeaksi, koska kylmässä kuivassa "kryokseerinen" ilmastossa oli vähän pilviä ja aurinko saattoi kesällä lämmittää ja kuivattaa lössipitoista pintakerrosta niin että ruoho kasvoi nopeasti. Uuden Siperian saarten- Wrangelin saarten välissä ollut nykyisen rannikon pohjoispuolinen Arctidaksi kutsuttu alue oli erään arvion mukaan arktista autiomaata, jossa heinäkuun keskilämpö oli yleensä alle Indigarkajoen suulla tehtyjen kaivausten mukaan +12 °C ja tammikuun keskilämpö oli −60 °C tai alle. Tällöin jääkauden maksimissa Idigarkajoen suulla oli noin 26 °C nykyistä kylmempää tammikuussa keskimäärin. Heinäkuun keskilämpötila lienee siellä ollut noin 9 °C nykyistä alempi. Arctidan ikirouta ulottui ainakin 800 metriä syvälle ja vuoden keskilämpö oli siellä alle −20 °C.
Tietokonemallinnustenkin mukaan Uuden Siperian-Wrangelin saarten alue oli erityisen kylmä talvella jääkauden maksimin aikaan. Useimpien tietokonelaskelmien mukaan tällä alueella oli jääkauden huippukaudella kylmintä tundran lajia, joka on ruohomätäs-, sammal- ja jäkälätundraa sekä lähes kasvitonta polaariaavikkoa. Mutta esimerkiksi Alakakan kasvillisuuden melko tarkkaan näyttävä LDMH näyttää alueelle myös hieman lämpimämpää ruoho- ja yrttiundraa, suikerotundraa ja pystyvarputundraakin.
Jedomaa on Itä-Siperiassa noin miljoonan neliökilometrin alalla Sahan tasavallassa muun muassa Lena-joen varrella ja siitä itään ja pohjoiseen, myös mannerjalusta-alueella Siperian pohjoispuolella. Jedomaa on esimerkiksi Anabar-joen suiston seuduilla, Lena-joen länsipuolella laikuin. Suurin yhtenäinen Jedoman alue on Jana, Indigirka-, Alazenya-, Kolymajokien varsilla. Tämä jedoman alue ulottuu suunnilleen Bykovskin niemestä Kolymajoen suistoon. Jedomaa on jäljellä myös Uuden Siperian saarilla ja näiden edustalla olevalla niemimaalla. Täällä on nähtävissä joillain seuduilla jäälössirinteitä, joiden huipulla oleva hyvin ohut tundramaakerros suojaa suurta jedoma-aluetta kesäiseltä sulamiselta. Jedomaa syntyi nykyisen merenpinnan alle, koska jääkaudella merenpinta oli alimmillaan ainakin 120 metriä nykyisen merenpinnan tason alle.
Kun jääkauden mannerjää suli laajoilta alueilta, jedomakin suli. Sulavaan jedomaan syntyi termokarsteiksi kutsuttuja sulamiskuoppia. Jedoma alkoi sulaa Alleröd-kaudella noin 12 000 radiohiilivuotta sitten.
Jedoman sulamisen uskotaan tuottaneen 33–87 % korkeiden leveyksien metaanin vapautumisesta jääkauden lopussa.
Skimmiat
Skimmiat (Skimmia) on ruutakasveihin kuuluva kasvisuku, jossa on seitsemän Aasiassa esiintyvää lajia. Niihin sisältyy koristepensaana, ruukkukasvina ja leikkovihreänä kasvatettu skimmia (Skimmia japonica).
Rolf Larcher
Rolf Larcher (s. 9. kesäkuuta 1934 Meilen, Zürich) on sveitsiläinen entinen soutaja. Hän kilpaili vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa ja sai siellä Ernst Hürlimannin kanssa pronssia kaksikossa.
Ruhanen
Ruhanen on suomalainen sukunimi:
Saksan maavoimien rannikkotykistörykmentti 1261
Saksan maavoimien rannikkotykistörykmentti 1261 oli 20. joulukuuta 1943 perustettu Omaha-rannan taisteluihin yhdysvaltalaisia vastaan Normandian maihinnousun operaatio Neptunuksen aikana toisen ja kolmannen patterinsa osalta osallistunut rannikkotykistörykmentti. Rannikkotykistörykmentin kokoonpano 1944 oli:
Rannikkotykistörykmentti oli muodostettu useasta pienemmästä yksiköstä, jotka joukko-osastoina lakkautettiin 19. joulukuuta 1943.
Saksalaiset maavoimien rannikkotykistörykmentit olivat:
Saksalaisesti numeroimattomia olivat Tanskan protektoraatissa oleva Heeres-Küstenartillerie-Reg Dänemark ja Italian sosialisessa tasavallassa oleva Heeres-Küstenartillerie-Reg Littoria.
Sondre Turvoll Fossli
Maailmancupissa Fossli kilpaili ensimmäisen kerran Drammenissa helmikuussa 2011 sijoittuen vapaan hiihtotavan sprintissä 25:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Drammenin perinteisen hiihtotavan sprintissä maaliskuussa 2013 oltuaan yhdeksäs. Marraskuussa 2014 hän sijoittui ensimmäisen kerran kolmen parhaan joukkoon oltuaan kolmas Rukan perinteisen hiihtotavan sprintissä. Sprintticupissa hän sijoittui kaudella 2014–2015 viidenneksi.
Fossli voitti kaudella 2015–2016 Rukan Nordic Opening -tapahtuman perinteisen hiihtotavan sprintin. Hän sijoittui kolmanneksi Davosin vapaan hiihtotavan sprintissä.
Fossli sijoittui kaudella 2016–2017 Pyeongchangissa maailmancupin perinteisen hiihtotavan sprintissä toiseksi.
Nuorten MM-kilpailuissa Otepäässä 2011 Fossli saavutti hopeaa perinteisen sprintissä. Vuoden 2012 kilpailuissa Erzurumissa hän saavutti pronssia sekä vapaan sprintissä että Norjan viestijoukkueessa. Hän voitti alle 23-vuotiaiden maailmanmestaruuden perinteisen hiihtotavan sprintissä 2015.
Elokuussa 2019 Fossli sai sydänkohtauksen ajaessaan autoa Oslossa. Hänen sydämensä pysähtyi seitsemäksi minuutiksi, mutta hänet saatiin tapahtumapaikalla elvytettyä defibrillaattorilla.
Fossli ilmoitti huhtikuussa 2020 lopettavansa aktiiviuransa terveydellisistä syistä. Hän ilmoitti vaativansa Norjan hiihtoliittolta ja vakuutusyhtiö Ifiltä korvausta koska pitää sydänkohtausta työtapaturmana. Kaikki norjalaiset maajoukkuehiihtäjät on vakuutettu kyseisessä vakuutusyhtiössä.
Tarragonan metroasema
Tarragona on Barcelonan metron linjan 3 asema. Se sijaitsee Carrer de Tarragona -kadun alla Sants-Montjuïcin ja Eixamplen alueiden rajalla lähellä Santsin rautatieasemaa.
Tarragonan asema avattiin vuonna 1975 osana silloista 3B-linjaa. Vuonna 1982 linjojen uudelleenjärjestämisen yhteydessä siitä tuli osa nykyistä linjaa 3.
Juha Plosila
Juha Petteri Plosila (s. 21. kesäkuuta 1965 Turku) on suomalainen yleisurheilija, jonka päälaji oli pituushyppy. Hän edusti vuoteen 1989 asti Mikkelin Kilpa-Veikkoja ja sen jälkeen Turun Urheiluliittoa. Häntä valmensivat Veikko Noponen ja Heikki Kyröläinen.
Plosila saavutti pituushypyssä hopeaa sisäratojen Pohjoismaiden mestaruuskilpailuissa Oslossa 1987. Sisäratojen EM-kilpailuissa hän oli kahdestoista Budapestissa 1988 ja yhdestoista Haagissa 1989. Hän edusti Suomea aikuisten maaotteluissa ja Euroopan cupin kilpailuissa 1985–1992. Hän voitti maaottelun pituuskilpailun ulkoradoilla Tampereella 1987, Tukholmassa 1987 ja Øyestadissa 1988 sekä sisäradoilla Tampereella 1988.
Plosila teki pituushyppyennätyksensä 799 cm Vesannolla heinäkuussa 1988. Hallissa hän hyppäsi parhaimmillaan 785 cm Solnassa helmikuussa 1989. 100 metrin ennätyksensä 10,63 s hän juoksi Vammalassa 1991. Sisäradoilla hän juoksi 60 metriä aikaan 6,86 s Otaniemessä 1990.
Liettuan kuningaskunta
Liettuan kuningaskunta oli vuodesta 1251 noin vuoteen 1263 olemassa ollut liettualainen kuningaskunta.
Kuningaskunnan aseman myönsi paavi Innocentius IV 17. heinäkuuta 1251, kun valtakunta asetettiin Rooman piispan lainsäädännön alaiseksi. Kaksi vuotta myöhemmin Liettuan hallitsija Mindaugas kruunattiin Liettuan kuninkaaksi. Mongolien hyökättyä valtakunnan eteläosaan Liettuan armeija joutui tappiolle. Mindaugasin ja hänen poikiensa kuoltua vuonna 1263 kuningaskunnan asukkaat kääntyivät uudelleen pakanuuteen, jolloin valtakunnan asema kuningaskuntana lakkasi. Vytautas Suuri (hallitsi 1401–1430) yritti saada Liettuan kuninkaan arvonimeä itselleen. Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Sigismund Luxemburgilainen julisti hänet kuninkaaksi vuonna 1430, mutta Puolan aatelisto esti sen. Vytautas kuoli pian ilman Liettuan kuninkaan arvonimeä.
Ed Podivinsky
Edward Charles "Ed" "Edi" Podivinsky (s. 8. maaliskuuta 1970 Toronto) on uransa lopettanut kanadalainen alppihiihtäjä.
Podivinsky voitti pronssia vuoden 1994 Lillehammerin talviolympialaisten syöksylaskussa. Naganon olympialaisissa 1998 hän sijoittui samassa lajissa viidenneksi. MM-kilpailuissa hän oli alppiyhdistetyssä yhdeksäs Saalbachissa 1991 sekä syöksylaskussa kahdestoista Sierra Nevadassa 1996 ja kymmenes Sestrieressä 1997. Nuorten syöksylaskun maailmanmestaruuden hän voitti 1989.
Podivinsky voitti maailmancupissa Saalbachin syöksylaskukilpailun tammikuussa 1994. Hän sijoittui lisäksi kolmanneksi Bormion (joulukuussa 1995), Kvitfjellin (maaliskuussa 1997), Val Gardenan (joulukuussa 1999) ja Wengenin (tammikuussa 2000) syöksylaskuissa sekä Kitzbühelin alppiyhdistetyssä (tammikuussa 1998). Alppiyhdistetyn maailmancupin kokonaispisteissä hän oli viides kaudella 1997–1998 sekä syöksycupissa seitsemäs kaudella 1993–1994 ja yhdeksäs 1999–2000.
Otto Malm
Otto August Malm (25. heinäkuuta 1838 Pietarsaari – 25. marraskuuta 1898 Pietarsaari) oli suomalainen laivanvarustaja ja lahjoittaja.
Malmille myönnettiin kauppaneuvoksen arvo 1881. Malm jatkoi isänsä Peter Malmin yritystoimintaa ja jäi pietarsaarelaisen Malmin laivanvarustaja- ja kauppiassuvun viimeiseksi edustajaksi. Hän lahjoitti merkittävän summan Pietarsaareen rakennettavan rautatien rakentamiseen. Testamentissaan hän määräsi perustettavaksi Otto A. Malmin lahjoitusrahaston ja määräsi suuren rahasumman myös Pietarsaaren kaupungille.
Carly Rose Sonenclar
Sonenclar teki Broadway-debyyttinsä Les Misérables -musikaalissa vuonna 2006. Vuonna 2011 hän esiintyi Wonderland -musikaalissa. Hän on näytellyt myös elokuvissa Nanny Diaries ja Neljä tyttöä ja maagiset farkut 2. Hän on toiminut myös kansallislaulun laulajana ennen urheilutapahtumien alkamista.
Vuonna 2012 Sonenclar osallistui X Factor USA:n toiselle kaudelle. Hän sijoittui ohjelmassa toiseksi.
David Addy
David Nii Addy (s. 21. helmikuuta 1990 Prampram, Ghana) on ghanalainen jalkapalloilija. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Ilvestä ja on pelipaikaltaan vasen laitapuolustaja.
Addyn luontainen pelipaikka on vasempana laitapuolustajana. Hän kuitenkin hyökkää laidaltaan usein ja tukee hyökkäyksiä, mistä johtuen häntä voidaan peluuttaa myös vasempana laitalinkkinä. Hänet tunnetaan muun muassa hyvästä puolustuspelaamisesta, taklauksistaan ja pääpelistään. Addyllä on myös kova laukaus.
Seurajoukkueura
Heinäkuussa 2008 Addy siirtyi tanskalaiseen Randersiin. Ennen siirtymistään hän edusti kotimaansa All Starsia kolmen vuoden ajan 2005–2008. Vuonna 2008 Addy valittiin Ghanan vuoden nuoreksi pelaajaksi.
1. helmikuuta 2010 Addy siirtyi 800 000 euron siirtokorvauksella Portoon. Hän teki joukkueen kanssa 3½-vuotisen sopimuksen. Portossa hän mahtui kokoonpanoon vain yhdessä ottelussa. Hän pelasi ensimmäisen sopimusvuotensa lainalla Coimbrassa. Toisen kauden hän pelasi lainassa Kreikan Panetolikosissa. 31. elokuuta 2012 Addy siirtyi vapaalla siirrolla Vitoria Guimaraesiin.
8. elokuuta 2014 Addy siirtyi vapaalla siirrolla Belgiaan Waasland Beverenin joukkueeseen. Heinäkuun 1. päivä 2015 hänestä tuli vapaa pelaaja ja hän oli pelaamatta seuraavan vuoden syyskuuhun asti.
1. syyskuuta 2016 Addy teki sopimuksen Intiaan Delhi Dynamos joukkueeseen josta tuli vapaalla siirrolla Rovaniemelle 30. maaliskuuta. Sopimus RoPSin kanssa päättyi 1. heinäkuuta ja syyskuussa 2017 hän teki sopimuksen Latviaan Riga FC:n kanssa. Sopimus Rigan kanssa loppui 1. päivään tammikuuta ja hän oli jälleen vuoden verran pelaamatta. Tammikuussa 2019 hän teki sopimuksen Veikkausliigan Ilvekseen.
Maajoukkueura
Addy kutsuttiin ensimmäisen kerran Ghanan maajoukkueeseen 8. kesäkuuta 2008 otteluun Lesothoa vastaan. Toisen maaottelunsa hän pelasi 2. marraskuuta 2008 Nigeriaa vastaan.
Oleg Golovanov
Oleg Sergejevitš Golovanov (17. joulukuuta 1934 Leningrad – 24. toukokuuta 2019 ) oli Neuvostoliittoa edustanut soutaja ja olympiavoittaja. Hän voitti perämiehettömissä kaksikoissa olympiakultaa Valentin Boreikon kanssa Rooman kesäolympialaisissa 1960. Golovanov ja Boreiko saavuttivat lisäksi hopeaa Euroopan-mestaruuskilpailuissa vuonna 1959 ja maailmanmestaruuskilpailuissa 1962. He osallistuivat vielä Tokion kesäolympialaisiin 1964 mutta eivät edenneet siellä finaaliin.
Urheilu-uransa lopetettuaan Golovanov toimi valmentajana Leningradissa. Hän oli muun muassa Moskovan kesäolympialaisissa 1980 Neuvostoliiton soutujoukkueen valmentaja.
Bambaran kieli
Bambara (myös bamana, bambaraksi bamanankan) on etupäässä Malissa asuvien bambaroiden puhuma mandelainen kieli.
Historia ja levinneisyys
Bambaran kieli on muodostunut 1200–1800-luvuilla Segun valtiossa. Se kuuluu mandelaisten kielten manding-ryhmän itäiseen alaryhmään. Bambaran murteet muodostavat jatkumon lähisukukielten maninkan, djulan ja markan kanssa.