cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Michonne
Michonne on kuvitteellinen hahmo yhdysvaltalaisessa sarjakuvassa The Walking Dead sekä samannimisessä televisiosarjassa. Hahmoa näyttelee televisiosarjassa Danai Gurira.
Michonne listattiin sijalle 86 IGN:n sata parasta sarjakuvasankaria -listaan.
Sarjakuvassa
Sarjakuvassa Michonne työskenteli ennen maailmanloppua asianajajana, ja hänellä oli kaksi tytärtä, veli, sisko, sekä poikaystävä Mike. Hänet nähtiin alun perin sarjakuvan numerossa 19, jossa hän vaeltaa yksin kahden zombin kanssa, jotka ovat hänen poikaystävänsä Mike ja tämän ystävä Terry. Löydettään vankilalle hän pelastaa Otisin zombeilta. Michonnen saapuessa vankilaan sisälle häntä pidetään aluksi erillään muista, mutta lopulta häneen aletaan luottaa. Hän kiinnostuu Tyreesestä ja myöhemmin yrittää vietellä tätä, minkä seurauksena tämän tyttöystävä Carol masentuu ja viiltelee itseään. Myöhemmin Tyreeselle ja Michonnelle kehittyy suhde.
Michonne matkaa Woodburyyn Rickin ja Glennin parissa. Woodburyn johtaja Kuvernööri ottaa kolmikon vangikseen, ja alkaa hyväksikäyttää Michonnea. Hän myös tekee tästä yhden areenansa taistelijoista, mutta Michonne tappaa vastustajansa Kuvernöörin käskyjen vastaisesti.
Sarjakuvan numerossa 126 Michonne muuttaa Hilltop Colonyyn, kun sota Negania vastaan loppuu. Kahden vuoden aikahypyn jälkeen Michonnen olinpaikka on tuntematon, ja Rick on tähän mennessä maininnut vain ikävöivänsä tätä.
Televisiosarjassa
Televisiosarjassa Michonne nähdään alun perin toisella tuotantokauden päätösjaksossa Hiipuvan nuotion äärellä, jossa hän pelastaa Andrean zombeilta. Myöhemmin kolmannella tuotantokaudella Michonne nähdään vaeltavan tien päällä yhdessä Andrean kanssa. Heidän nähdessään helikopterin putoavan taivaalta, he lähtevät tutkimaan sitä. Paikalle saapuu ryhmä tuntemattomia miehiä, joista yksi, Merle Dixon, huomaa heidät. Kaksikko viedään Woodburyyn, josta heille annetaan turvapaikka. Michonne ei luota paikan johtajaan, Kuvernööriin. Hän päättää lähteä kaupungista, jolloin Merle apulaisineen etsii häntä. Michonne pakenee, mutta näkee pian Merlen kaappaavan Glenn Rheen ja Maggie Greenen. Michonne löytää vankilalle ja kertoo Rick Grimesille näkemästään. He lähtevät Daryl Dixonin ja Oscarin kanssa pelastamaan Glenniä ja Maggietä. Rickin luottamus Michonneen kasvaa hiljalleen Neljännellä tuotantokaudella saadaan selville Michonnen menneisyyttä. Hän paljastaa jaksossa Otettu Carl Grimesille, että hänellä oli lapsi, Andre, joka kuoli maailman romahtaessa. Kuvernöörin hyökätessään vankilalle, Michonne joutui ensimmäisenä tämän vangiksi ja joutui todistamaan Hershelin kuoleman. Michonne onnistuu haavoittamaan Kuvernööriä kuolettavasti, mutta hyökkäyksen seurauksena Michonne ajautuu erilleen muista ryhmäläisestä. Michonne alkaa liikkumaan taas yksin ja ottaa kaksi kulkijaa mukaanasa. Michonne kuitenkin murtuu, kun näkee yhden kulkijoista muistuttavan häntä ja hermostunut Michonne tappaa kaikki kulkijat hänen ympärillään. Michonne onnistuu kuitenkin löytämään Rick ja Carlin ja alkavat yhdessä matkailla kohti Terminusta. Matkan aikana he törmäävät jengiin jonka mukana Daryl liikkui. Michonne ja muut tappavat jengiläiset. Michonne joutuu Terminulaisten vangiksi, mutta Carol pelastaa heidät. Michonne menettää miekkansa, mutta saa sen takaisin yhdeltä Terminuslaisesta. Michonne ja muut pääsevät asumaan Alexandriaan.
Ricardo Echeverría
Ricardo Echeverría (31. toukokuuta 1918 Antofagasta – 15. elokuuta 1988 Angol) oli chileläinen esteratsastaja ja olympiamitalisti.
Echeverría saavutti joukkuekilpailussa olympiahopeaa Helsingissä 1952. Yksilökilpailussa hän sijoittui 28:nneksi.
Moduuli (ohjelmointi)
Moduuli tarkoittaa tietokoneohjelman itsenäistä osaa, jolla on syöttötiedot, tulostiedot ja oma toiminnallinen tehtävä (funktio). Ohjelma voidaan koota moduuleista, jolloin puhutaan modulaarisesta ohjelmasta ja modulaarisesta ohjelmoinnista. Ohjelman testauksessa puhutaan moduulitestauksesta.
Modulaarisessa ohjelmoinnissa ohjelmamoduulin sidokset (muuttujat ja vakiot) muuhun ohjelmaan tulisi välittyä parametrien kautta. Tällöin ohjelmamoduuli on helppo siirtää tai kopioida ohjelmakoodin toiseen paikkaan eikä tule vaikeasti etsittäviä ohjelmointivirheitä kun uudessa ympäristössä samankaltaisia sidoksia ei ole. Tämä lisää ohjelmien luotettavuutta ja siirrettävyyttä, mutta saattaa laskea nopeutta.
Winterset
Winterset voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Agroecomyrmex duisburgi
Agroecomyrmex duisburgi on sukupuuttoon kuollut Agroecomyrmecinae-alaheimoon kuuluva muurahaislaji. Se on sukunsa Agroecomyrmex ainoa laji. Se on kuvattu Itämeren meripihkasta eoseenilta (34-42 Ma).
Skellefteån lentoasema
Skellefteån lentoasema sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Skellefteån keskustasta Ruotsissa.
Skellefteån lentoasema on matkustajamääriltään Pohjois-Ruotsin viidenneksi suurin ja Ruotsin 14. suurin lentoasema. Vuonna 2014 lentoaseman kautta kulki 319 806 matkustajaa. Lentoasemalla on yksi 2 100 metriä pitkä kiitotie.
Lentoyhtiöt ja kohteet
Lisäksi lennetään charter-lentoja mm. Välimeren maihin ja Kanariansaarille.
EasyJet Europe
EasyJet Europe on brittiläisen halpalentoyhtiö EasyJetin itävaltalainen tytäryhtiö. easyJet perusti sen vuonna 2017 voidakseen siirtää osan toiminnoistaan EU-alueelle Britannian päätettyä erota EU:sta. Sen tarkoituksena on varmistaa, että easyJet voi jatkaa EU:n sisäisiä lentoja vielä senkin jälkeen, kun brexit on viety loppuun eikä Britannia enää kuulu EU-alueeseen.
EasyJet sai uudelle yhtiölle toimiluvan Itävallan viranomaisilta heinäkuussa 2017, ja EasyJet Europe lensi ensimmäisen lentonsa 20. heinäkuuta. Sen on tarkoitus siirtää uudelle yhtiölle noin sata lentokonetta, jotka lentävät easyJetin Euroopan solmukohdista.
Laivasto
pienoiskuva|easyJet Europen ensimmäinen Airbus A320 elokuussa 2017. Heinäkuussa 2020:
Sworn to a Great Divide
Sworn to a Great Divide on Soilworkin seitsemäs studioalbumi, joka julkaistiin 19. lokakuuta 2007.
Albumi nousi Suomen virallisen listan sijalle 19.
Kasym-Žomart Tokajev
Kasym-Žomart Kemeluly Tokajev (s. 17. toukokuuta 1953 Alma-Ata, Kazahstanin SNT, Neuvostoliitto ) on kazakstanilainen poliitikko. Etnisyydeltään hän on kazakki eli kuuluu Kazakstanin valtaväestöön.
Tokajev oli maaliskuusta 2019 alkaen väliaikainen presidentti Nursultan Nazarbajevin erottua tehtävästä. Kesäkuussa 2019 järjestetyissä presidentin­vaaleissa hän oli ennakkosuosikki ja sai noin 70 prosenttia äänistä. ETYKin vaalitarkkailijoiden mukaan vaalien ei voida taata olleen täysin rehelliset. Aiemmin Tokajev oli senaatin puheenjohtaja. .
Heti valintansa jälkeen Tokajev ehdotti, että maan pääkaupungin Astanan nimeksi vaihdettaisiin edellisen presidentin mukaan Nursultan.
Vuonna 2019 arvioitiin, että Nazarbajev oli kuitenkin edelleen merkittävä poliittinen vallankäyttäjä ja maan tosiasiallinen johtaja, sillä hän toimi vaikutusvaltaisena Kansallisen turvallisuusneuvoston puheenjohtajana. Tokajevin oli huomioitava kaikessa edeltäjänsä näkemykset. Nazarbajevin tytär Dariga Nazarbajeva seurasi uutta presidenttiä maan senaatin puheenjohtajana, ja häntä on myös arveltu Tokajevin seuraajaksi.
Vuoden 2022 alussa Kazakstanissa oli mielenosoituksia ja levottomuuksia, joissa vastustettiin Nazarbajeviin ja hänen lähipiiriinsä liittyvää korruptiota ja väärinkäytöksiä. Levottomuuksissa kuoli ainakin 230 ihmistä. Venäjän johtama Kollektiivinen turvallisuusjärjestö lähetti Tokajevin pyynnöstä Kazakstaniin yli 2 000 sotilasta. Levottomuuksien aikana viranomaiset kertoivat että Almatyssa järjestettiin terrorismin vastainen operaatio. Tokajev syytti levottomuuksia vallankaappausyritykseksi ja kuvasi mielenosoittajia muun muassa terroristeiksi ja bandiiteksi. Levottomuuksien jälkeen Tokajev syrjäytti Nazarbajevin maan turvallisuusneuvoston johtajana. Hän oli jo aiemmin noussut valtapuolue Nur Otanin johtoon.
Anna Hammarberg
Anna Hammarberg (s. 7. tammikuuta 1980) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Forssan Alun kasvatti Hammarberg pelasi kasvattajaseurassaan naisten SM-sarjaa kahdeksan kautta vuosina 1994–2002, minä aikana hän saavutti joukkueessa viisi Suomen mestaruutta, yhden SM-pronssin, kaksi Suomen cupia ja yhden cup-hopean. Alun jälkeen Hammarberg pelasi SM-sarjaa yhden kauden Salon Palloilijoissa, kaksi kautta Tampereen Pyrinnössä ja yhden kauden Helsingin NMKY:ssä. Hammarberg pelasi seitsemän A-nuorten ja kaksi B-nuorten maaottelua.
Pahlavin dynastia
Historia
Pahlavin dynastian perusti Reza Pahlavi vuonna 1925. Hänen valtakautensa kesti vuoteen 1941, jolloin hän joutui luopumaan vallasta Britannian ja Neuvostoliiton miehittäessä Iranin 16. syyskuuta 1941. Hänen seuraajansa oli hänen poikansa ja viimeinen šaahi Mohammad Reza Pahlavi. Valistuneena itsevaltiaana itseään pitänyt Muhammad Reza Pahlavi oli uudistuspyrkimyksistään huolimatta peruuttamattomasti loitontunut alamaisistaan. Vuoden 1979 alussa šaahi pakeni maasta ja uskonnollinen johtaja Ajatollah Ruhollah Khomeini palasi maanpaosta.
Robert Carradine
thumb|Robert Carradine Robert Reed Carradine (s. 24. maaliskuuta 1954, Hollywood) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänen äitinsä oli Sonia Sorel ja isänsä kuuluisa näyttelijä John Carradine.
Carradinella on ollut rooleja muiden muassa elokuvissa Sudenpesä (1973), Katkera paluu (1978), Voittamaton ykkönen (1980), Nörttien kosto (1984) ja Nynnyjen kosto II (1987). Hän on 2000-luvulle tultaessa myös esiintynyt sarjassa Lizzie McGuire.
Carradine on ollut vuodesta 1990 naimisissa Edie Manin kanssa. Yksi hänen lapsistaan on näyttelijä Ever Carradine.
Silvio Piola
Silvio Piola (29. syyskuuta 1913 Robbio, Italia – 4. lokakuuta 1996 Gattinara, Italia) oli italialainen jalkapalloilija. Italian maajoukkueessa hän voitti maailmanmestaruuden vuonna 1938. Hän pelasi yhteensä 34 maaottelua ja teki niissä 30 maalia.
Pauliina Haasjoki
pienoiskuva|Pauliina Haasjoki vuonna 2012. Pauliina Maarit Haasjoki (s. 7. elokuuta 1976 Ulvila) on suomalainen runoilija ja filosofian tohtori.
Haasjoki valmistui ylioppilaaksi vuonna 1995, filosofian maisteriksi 2002 ja lisensiaatiksi 2004. Hän väitteli filosofian tohtoriksi Turun yliopiston kotimaisen kirjallisuuden oppiaineesta vuonna 2012. Hänen väitöskirjansa ”Häilyvyyden liittolaiset. Kerronnan ja seksuaalisuuden ambivalenssit” käsittelee viidessä toisiinsa liittyvässä artikkelissa kysymystä siitä, miten kerronnalla kokeileva fiktio voi kuvitella ambivalenttia seksuaalisuutta.
Haasjoen ensimmäinen runokokoelma, Ikkunassa on huone, ilmestyi Nihil Interitin julkaisemana vuonna 1999. Hänen runoteoksensa Aallonmurtaja (2011) oli vuoden 2012 Runeberg-palkintoehdokkana. Vuonna 2014 Haasjoki sai Einari Vuorela -runopalkinnon teoksesta Hiukset (2013). Vuonna 2015 Haasjoki ja Peter Mickwitz saivat Kääntäjäkarhu-palkinnon suomenruotsalaisen Gunnar Björlingin teoksen Auringonvihreä (Solgrönt, 1933) suomennoksesta.
Haasjoen runoja on käännetty italiaksi, unkariksi, ruotsiksi, englanniksi, saksaksi, puolaksi ja viroksi. Hän on kirjoittanut myös esseitä ja kirjallisuuskritiikkiä ja julkaissut tekstejään verkossa blogeissa Faasimuutos sekä Olo ja muoto. Haasjoki on toiminut Osuuskunta Poesiassa ja Nuoren Voiman Liitossa.
Haasjoki asuu Helsingissä.
Heinrich Harries
Heinrich Harries (9. syyskuuta 1762 Flensburg – 28. syyskuuta 1802) oli pappi Schleswigissä, silloisessa Tanskan herttuakunnassa. Hän on kirjoittanut "Heil dir im Siegerkranzin", josta tuli Saksan keisarikunnan hymni. Teologian opintonsa suoritettuaan Harries asui synnyinkaupungissaan Flensburgissa vuosina 1786–1790. Hän toimi tuolloin toimittajana Flensburger Wochenblatt -lehdessä, kunnes 1790 vihittiin papiksi Sieverstedtiin. Vuodesta 1794 Harries toimi pappina Bruggessa.
Hiustalo
pienoiskuva Hiustalo on suomalainen parturi-kampaamoketju. Se on perustettu vuonna 2000 Seinäjoella. Hiustalolla on 36 toimipistettä (kevät 2019). Hiustalon virallinen nimi on Cm Hiustalo oy ja sen on perustanut Marko ja Terhi Keski-Jyrä.
Historia
Ensimmäinen Hiustalo avattiin elokuussa 2000 Seinäjoelle Joupin Citymarketin yhteyteen. Sittemmin kyseinen toimipiste myytiin pois. Seuraavat toimipisteet perustettiin vuosituhannen alkupuolella Tampereen Anttilan yhteyteen, Forssan Citymarkettiin, Riihimäen Citymarkettiin ja Järvenpään Citymarkettiin.
Baltian ilmavalvonta
thumb|Baltian maiden kartta Baltian ilmavalvonta valvoo Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa niiden omien ilmavoimien ja ilmavalvonnan ja Naton lentokoneiden ja muun kaluston avulla.
Hiustalo
Liikeidea
Hiustalon liikeidea on tarjota parturi-kampaamo palveluita Citymarkettien etutiloissa myös ilman ajanvarausta. Lisäksi liikeideaan kuuluu suuri valikoima kampaamotuotteita.
Baltian ilmavalvonta
Neuvostoliiton hajaannuttua Baltiaan syntyneet tasavallat pyrkivät siihen, että niiden alueelle jääneet Venäjän asevoimat poistetaan ripeästi. Tähän pyrittiin myös ilmavoimien, lentotukikohtien ja valvontaan käytettävien tutkien osalta, mikä muutti Baltian ilmapuolustuksen.
Hiustalo
Liikeidea
Nykyään Hiustalo toimii kolmella konseptilla: Hiustalon parturi-kampaamo, Fiksaamo; nopeat parturi- ja kampaamopalvelut ilman ajanvarausta ja Outlet tuotemyymälä.
Baltian ilmavalvonta
Baltian maiden ilmatilan rauhan ajan valvonnasta tehtiin päätös maaliskuussa 2004 Natossa jo muutama päivä ennen Baltian maiden jäsenyyspäätöstä. Nato-maat lähettävät vuorotellen neljä hävittäjälentokonetta Baltiaan. Baltian ilmatilan valvonta on ollut vaikeaa joillekin eurooppalaisille Nato-maille. Osa niistä katsoo, ettei ympärivuorokautinen hävittäjäpäivystys ole tarpeellista. On esitetty, että Natossa Baltian valvontavuorot aiheuttavat ”kriisin” joka neljäs kuukausi. Toisaalta Baltian ilmatilan rauhanajan valvonta on balttien mielestä ainoa konkreettinen hyöty, joka Natoon liittymisestä voidaan osoittaa.
Hiustalo
Työntekijät
Hiustalossa on noin 280 työntekijää. Kaikki ovat palkattuja työntekijöitä eivätkä esimerkiksi sopimusyrittäjiä. Yrityksen kaikissa kampaamoissa työskentelee liikkeen esimies, esimiesharjoittelija sekä parturi-kampaajia. Lisäksi yrityksessä työskentelee ainakin varastotyöntekijöitä, toimistotyöntekijöitä, aluepäälliköitä ja kouluttaja.
Baltian ilmavalvonta
Tutkavalvonta
Itsenäistyttyään Viro, Liettua ja Latvia jäivät ilman valvontakykyä. Tämä teki niiden alueellisen koskemattomuuden valvonnan vaikeaksi, koska ei ollut keinoja tutkavalvontaan eikä hävittäjiä, joita lähettää tunnistuslennoille. Nato-jäsenyyden myötä asia ratkaistiin siten, että Liettuaan Kaunasin lähelle Karmelavan tukikohtaan perustettiin vuonna 2000 Viron, Liettuan ja Latvian yhteinen ilmavalvonta-aluekeskus BALTNET, johon hankittiin yhdysvaltalainen Lockheed-Martin TPS-117 -kaukovalvontatutkakalusto. BALTNET ja lentokone ovat osa Naton järjestelmää. Kaukovalvontatutkalla pystyy valvomaan ilmatilaa Baltian ulkopuolelle noin 400 kilometrin päähän 30 kilometrin korkeudelle. Natolla on vastaavia tutka-asemia kymmenisen kappaletta Naton itärajalla Romaniasta Liettuaan.
Hiustalo
Liikkeet
Keväällä 2019 Hiustalon toimipisteet:
Baltian ilmavalvonta
Tutkavalvonta
21. huhtikuuta 2003 Virossa avattiin Lockheed-Martin TPS-117 -tutka-asema Kellaveressä (noin sata kilometriä Tallinnasta itään). Vuotta myöhemmin 17. huhtikuuta 2004 Virossa Ämarin tukikohdassa avattiin keskialueen valvontatutka ASR-8. Liettuaan avattiin EADSin lyhyen ja keskipitkän matkan tutka TRML 3D/32 3D (valvontakyky 200 kilometriin) 2001 allekirjoitetulla sopimuksella 2003. Pitkänmatkan tutka Lockheed-Martin TPS-117 otettiin käyttöön kuukausien koekäyttöjakson jälkeen Audrinissa 4. maaliskuuta 2004. Kaukovalvontatutka Lockheed-Martin TPS-117 aloitti toimintansa Latviassa Audrinissa lähellä Venäjän rajaa 190 kilometrin päässä Riiasta. Tutka kytkettiin BALTNETiin syyskuussa 2003. Heinäkuussa 2003 aloitti toimintansa Norjan lahjoittama ASR-7-tutka Ventspilsissä.
Hävittäjävalvonta
Tutkavalvonnan lisäksi Viron, Liettuan ja Latvian ilmatilaa valvotaan Nato-liittolaisten tarjoamien neljän hävittäjäkoneen parven turvin. Tunnistusta varten voidaan lähettää kaksi hävittäjää tunnistamaan tutkassa havaittu kohde. Šiauliain lähellä sijaitsevalta Zokniain sotilaslentokentältä pitäisi hävittäjän ehtiä kohteeseensa Baltiassa 15 minuutissa. Muita mahdollisia harjoiteltuja laskeutumispaikkoja hävittäjille ovat Latvian Riian, Viron Tallinnan ja Liettuan Vilnan lentokentät.
Belgiaa seurasi kesällä 2004 Tanska, joka niin ikään käytti valvontaan F-16-hävittäjiä. Lokakuuta 2004 tammikuuhun 2005 valvoi Baltian ilmatilaa Iso-Britannia Tornado F3-hävittäjillä, mitä seurasi Norja neljällä F-16-hävittäjällä. Hollanti valvoi ilmatilaa kesäkuulle 2005 F-16-hävittäjillä. Tästä jatkoi Saksan Luftwaffe neljällä vanhalla F-4 Phantom II:lla 23. kesäkuuta 2005. Lokakuusta tammikuun alkuun valvontavuoro on Yhdysvalloilla, mistä tammikuussa jatkoi Puola.
Tähän asti ehkä merkittävin tapaus on ollut Suhoi Su-27:n putoaminen Liettuan ilmatilassa 15. syyskuuta 2005. Saksalaiset F-4-koneet ehtivät kahdeksan minuutin kuluttua hälytyksestä Liettuassa sijaitsevan onnettomuusalueen yläpuolelle. Kone kuului muodostelmaan, jossa Berijev A-50-tutkavalvontakoneen suojana lensi kuusi Suhoi Su-27 -hävittäjää.
1. huhtikuuta 2006 kolmen kuukauden valvontavuorot muuttuivat neljän kuukauden mittaiseksi huollon tekemiseksi halvemmaksi, jolloin Baltian ilmatilaa alkaa valvoa ensimmäistä kertaa Turkki. Elokuussa Turkin jälkeen valvonnan aloitti Espanja.
Ilmatilanloukkauksia
Virolle, Latvialle ja Liettualle ei jäänyt maiden itsenäistyttyä riittävää kalustoa ilmatilan valvomiseen eikä riittävän nopeita lentokoneita tunnistuslentojen suorittamiseen. Tutkilla havaittuja luvattomia ylilentoja esiintyi runsaasti. Baltian maat ovat omaksuneet Natoon liittymisensä jälkeen periaatteen, jonka mukaan vähäisistäkin ilmatilanloukkauksista tiedotetaan. Joissakin tapauksissa ilmatilanloukkauksista lähetetään virallinen tiedonanto eli nootti, johon odotetaan vastausta. Suurin osa epäillyistä ilmatilanloukkauksista tapahtuu Virolle kuuluvan Vaindloon saaren kohdalla Suomenlahdella, missä ilmatilanloukkauksen kesto on lyhyt.
Alankomaalaisten valvontavuorolla
thumb|right|[[Romanian ilmavoimien Antonov An-26 heinäkuussa 2005 Englannissa.]]
Brittien valvontavuorolla
thumb|right|[[Bulgarian VIA-lentoyhtiön kone Tupolev Tu-154M Düsseldorfin kansainvälisellä lentoasemalla Saksassa lokakuussa 2003.]]
Belgialaiset F-16AM:t
29.3.-30.6.2004 4 kpl F-16AM:iä 239. laivueesta Kleine Brogelin lentotukikohdasta
Tanskalaiset F-16:t
1.7- 14.10.2004
Riikka Harju
Riikka Harju (s. 8. syyskuuta 1963) on suomalainen aktiiviuransa lopettanut koripalloilija.
Rahola Pyrkivän kasvatti Harju teki ensiesiintymisensä naisten SM-sarjassa kasvattajaseurassaan kaudella 1980–1981. Kuusi A-nuorten ja viisi B-nuorten maaottelua urallaan pelannut Harju pelasi vuosina 1983–1985 ja 1986–1987 Tampereen Pyrinnössä voittaen Suomen mestaruuden ja Suomen cupin kaudella 1983–1984. Harjun pääsarjauran viimeinen kausi oli hänen tilastollisesti parhaansa: hän teki kauden aikana keskimäärin 6,3 pistettä ja otti 7,0 levypalloa ottelua kohden.
Martti Korpela
Martti E. O. Korpela (9. joulukuuta 1938 Helsinki – 12. elokuuta 2017 Espoo) oli muun muassa Elintarviketeollisuusliiton johtaja vuosina 1972–1987. Hän oli myös töissä Yhdysvaltain suurlähetystössä maatalousasioiden asiainhoitajana, MTV:n tiedotuspäällikkönä ja Elintarviketeollisuusliiton tehtävissä. Korpela kävi Arkadian yhteislyseota. Hän valmistui agronomiksi Helsingin yliopiston maatalous–metsätieteellisestä tiedekunnasta vuonna 1965. Korpela toimi tiiviisti Suomen ja Euroopan unionin jäsenyysneuvotteluissa.
Vilskettä Vesillä
Vilskettä Vesillä on suomeksi ja ruotsiksi ilmestyvä tarinallinen opetuskirjasarja. Se on suunnattu alle kouluikäisille ja alakouluikäisille lapsille. Sarjan tarkoitus on innostaa ja opettaa lapsia liikkumaan turvallisesti vesillä.
Kirjoissa seurataan kuuden nuoren muodostamaa Vaahtopäät-ryhmää ja heidän kokemuksiaan vesiurheilun parissa. Vaahtopäät myös tutustuvat Suomen luontoon ja vesiensuojeluun yhdessä purjehdusohjaajiensa Mariannen ja Sisun kanssa.
Sarjan ensimmäisessä osassa nimeltään Vaahtopäät purjehdusleirillä opetellaan purjehtimaan optimistijollalla ja vietetään leiriviikkoa saaressa.
Tekijät
Kirkkonummelainen kirjailija Lissu Suursalmi haluaa innostaa lapsia oppimaan kirjojen avulla. Hän sai kirjasarjan idean, kun ei löytänyt omalle lapselleen sopivaa purjehduksen alkeiden opetuskirjaa, ja tahtookin kirjojen avulla tarinallistaa liittojen, järjestöjen ja viranomaisten lapsille suunnattuja vesiturvallisuusopetuksia helpommin muistettavaan muotoon. Sarjan ensimmäinen osa perustuu kuuden Lissu Suursalmen ohjaaman purjehdusleirin tapahtumiin.
Kirjojen kieliasu ja opetukset on toteutettu yhteistyössä äidinkielenopettajien ja purjehdusopetuksen ammattilaisten kanssa. Kirja nojaa Suomen Purjehdus ja Veneilyn ry:n viralliseen opetusmalliin. Kirjailija osallistuu kuvien suunnitteluun yhdessä kuvittaja ja taittaja Pekka Rahkosen kanssa.
Vaahtopäät purjehdusleirillä - Vilskettä Vesillä 1
Vaahtopäät purjehdusleirillä (ruot. Våghalsarna på Seglingsläger) on tarina kuuden ystävyksen leiriviikosta. Purjehdusleirille uskaltautuva Oliver saa viisi uutta ystävää; pienen Saagan, huolellisen Nupun, hyväruokahaluisen ja myötäilevän Mikon, veikeän ja kaikesta innostuvan Lunan sekä insinööriksi isona aikovan Leon. Heistä tulee Vaahtopäät, jotka opettelevat Sisun ja Mariannen ohjauksessa jollapurjehduksen alkeita samalla kun nauttivat leirisaaren luonnosta, eläimistä ja leirikavereista.
Kirjan (suomen -ja ruotsinkielinen) uudistettu vuoden 2022 painos sisältää 27 videota, jotka ovat QR-koodin takana.
Vesiloruja Vattenramsor - Vilskettä Vesillä Ståhej på sjön
Kaksikielinen Vesiloruja – Vattenramsor on vedestä ja sen eri olomuodoista kertova, alle 6-vuotiaille lapsille suunnattu lorukirja. Päähenkilöt Sonja ja Oliver havainnollistavat loruja. Kirjan avulla lapsen kanssa voi opetella, kuinka vedessä ja vedellä leikitään.
Toivo Himanen
Henkilöhistoria
Toivo Himasen vanhemmat olivat opettaja Taavi Himanen ja Nanna Benedikta Gerdt ja puoliso vuodesta 1935 Sylvi Irene Olkkonen. Himanen pääsi ylioppilaaksi Mikkelin lyseosta 1924 ja opiskeli Helsingin yliopistossa. Hän työskenteli ensin Mikkelin Sanomien palveluksessa ja tuli Savonmaan päätoimittajaksi 1934. Hän hoiti tehtävää kuolemaansa asti. Himanen menehtyi autolautalla Tanskasta Helsinkiin, ollessaan palaamasta Itävallasta Suomeen. Hän osallistui aktiivisesti Savonlinnan kunnalliselämään, muun muassa Savonlinnan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsenenä 1946–1953 sekä eri lautakuntien, toimikuntien, kirkkovaltuuston ja Savonlinnassa toimivien yhdistysten jäsenenä. Himanen oli myös Saimaan matkailuvaltuuskunnan asiamies 1939–1942. Sotilasarvoltaan Himanen oli luutnantti (1941).
Vilskettä Vesillä
Luokkalukukirjahanke
Hankkeen pääyhteistyökumppanit ovat Venealan keskusliitto Finnboat, Lukuliike / Opetushallitus, Naispurjehtijat, Suomen Navigaatioliitto, Baltic Sea Action Group BSAG, Suomen Rehtorit, Suomen Luokanopettajat ja Brita-Maria Renlunds Minne -säätiö.
Vilskettä Vesillä -luokkalukukirjahankkeelle myönnettiin Vuoden Veneilyteko 2021 -tunnustus. Tunnustuksen myöntää Veneilytoimittajat ry.
Hyönteiskato
Hyönteiskato tarkoittaa hyönteisten määrän vähenemistä ja hyönteislajien sukupuuttoa. Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan saksalaisten luonnonsuojelualueiden lentävien hyönteisten määrä on vähentynyt yli 75 prosenttia viimeisen 25 vuoden aikana. Suomessa samanlaista hyönteisten joukkokatoa ei ole havaittu, mutta esimerkiksi Yhdysvalloissa on havaittu mehiläiskatoa ja monet päiväperhoset ovat taantuneet voimakkaasti Etelä-Englannissa.
Mehiläiskannat ovat romahtaneet Yhdysvalloissa jopa 30 prosentilla viime vuosina. On olemassa vahvaa näyttöä siitä, että tuholaishyönteisten torjuntaan käytetyt neonikotinoidit aiheuttavat mehiläisten joukkotuhoa. Myös rikkakasvien torjunta-aine glyfosaatilla on haitallisia vaikutuksia mehiläisten keskushermostoon jo tavanomaisilla pitoisuuksilla. Harvardin yliopiston tutkijoiden mukaan neonikotinoidit eivät hajoa luonnossa aineen valmistajien esittämällä nopeudella. Lisäksi ne leviävät käsitellyistä kasveista mehiläisten ja siitepölyn mukana myös lähistön käsittelemättömiin kasveihin. Mehiläiset kuljettavat neonikotinoidia sisältävää siitepölyä myös pesäänsä, jossa se leviää muihin mehiläisiin.
Lokakuussa 2020 julkaistun tutkimuksen mukaan hyönteiskadolla voi olla aiemmin ymmärrettyä laajempia vaikutuksia, koska monet eri hyönteissyöjät käyttävät samankaltaista ravintoa. Esimerkiksi surviaissääsket ovat monen pedon mieliruokaa, ja niiden kantojen romahtaminen voisi saada aikaan uudenlaisen ekokatastrofin.
Pósa Sólyominpoika
Pósa Sólyominpoika oli unkarilainen aatelinen, joka toimi Transilvanian voivodina kaksi kertaa vuosina 1226 - 1229 sekä 1235 - 1241. Ensimmäinen voivodikausi oli kuningas Andreas II:n nimittämänä, toinen kuningas Béla IV:n nimittämänä. Vuonna 1241 mongolit valtasivat alueita Transilvaniasta Güyük-kaanin johdolla. Voivodi Pósa kaatui taistelussa 31. maaliskuuta vuonna 1241 mongoleita vastaan.
Hulkkio
Hulkkio, oikealta nimeltään Dorrek VIII on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä supersankari. Hulkkion ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Young Avengers -lehden ensimmäisessä numerossa. Hahmon loivat Allan Heinberg ja Jim Cheung.
Historia
Teddy Altman kasvoi tavallisena nuorukaisena yksinhuoltajaäitinsä luona. Teddy huomaa jo varhain osaavansa muuttaa muotoaan ja päättelee olevansa mutantti. Hän päättää pitää asian omana tietonaan. Eräänä päivänä Superskrulli, skrullien keisarikuntaan kuuluva supersotilas saapuu Teddyn luokse ja ilmoittaa tämän olevan skrulli. Superskrulli hyökkää Teddyä vastaan ja yllättyy tämän omaamista valtavista voimista.
Superskrulli paljastaa, että vuosia sitten, kriiden ja skrullien sotiessa verisesti, hän kidnappasi Kapteeni Ihmeen, Elohopean ja Purppuranoidan lahjoittaakseen näiden elämät skrullien keisarille. Vaikka sankarit pakenivatkin myöhemmin, keisarin tytär, prinsessa Anelle sai lapsen hänen ja Mar-Vellin rakkaussuhteen vuoksi. Synnyttyään lapsi karkotettiin välittömästi ja tämä kasvoi maapallolla Teddynä.
Superskrullin jatkaessa kertomustaan paikalle saapuu krii-sotilaita, jotka vaativat Teddyä mukaansa. Lopulta välttääkseen taistelun, Superskrulli muuntautuu kriiden huomaamatta Teddyksi ja lähtee näiden mukaan omista syistään.
Muiden monien tapaan Teddy valitsee puolensa sisällissodassa ja liittyy Kapteeni Amerikan vastarintaliikkeeseen.
Seksuaalisuus
Hulkkion vuorovaikutus ja lämpimät suhteet Wiccaniin sai jotkut lukijoista spekuloimaan nuorten miesten ystävyyssuhteen todellista laatua. Allan Heinberg myönsi miesten suhteen olevan homoseksuaalinen San Diegon sarjakuvafestivaaleilla. Heinberg oli yllättynyt siitä, että hänen hienovaraiset vihjeensä oli poimittu niinkin nopeasti ruutujen välistä.
Voimat ja varusteet
thumb|right|250px|Marvel-universumin nuoret rakastavaiset, [[Wiccan ja Hulkkio (jälkimmäinen ihmisolomuodossaan).]] Hulkkio on kriin ja skrullin pariutumisen tuloksena syntynyt hybridi. Hänen yliluonnolliset kykynsä juontavat juurensa tähän erikoiseen verenperimään. Hulkkio omaa kyvyn muuttaa muotoaan ja kehittyneen parannusvoiman, joka on tulosta skrulligeeneistä. Krii-vaikutuksen näkee valtavista fyysistä voimista. Muodonmuuttajana Hulkkio kykenee luomaan itsestään aivan erinäköisen ihmisen tai lisäämään ruumiiseensa piikkejä, suojaavia luukilpiä tai kasvattaa itselleen siivet.
Ahmose
Ahmose tai Ahmose I oli ensimmäinen Uuden valtakunnan faarao ja hän myös perusti 18. dynastian. Hän hallitsi vuosina 1550–1525 eaa. Kuningatar Aahotep toimi Ahmosen sijais- ja mahdollisesti kanssahallitsijana hallintokauden alkuvuosina.
Ahmosen isä oli faarao Seqenenre Tao ja hänen äitinsä kuningatar Aahotep. Hänen päävaimonsa oli hänen sisarensa Ahmose-Nefertari, jonka kanssa hän sai neljä tytärtä. Nuorimmat Merytamen ja Satamen kuolivat nuorina, kolmannesta tuli kuningatar Aahotep II ja neljäs, Satkames, kuoli noin 30-vuotiaana. Poikia heillä oli kolme, joista vanhin, Siamen, kuoli nuorena, toisesta ei ole tietoa ja kolmannesta tuli faarao Amenhotep I. Lisäksi Ahmosella oli sivuvaimojensa Kasmutin ja Inhapin kanssa ainakin kaksi tytärtä, Tair ja Henttameh sekä mahdollisesti Ahmose, jonka äidistä ei ole varmaa tietoa.
thumb|200px|left|Ahmosen muumio Manethon mukaan Ahmose hallitsi 25 vuotta ja neljä kuukautta. Ahmosen muumion tutkimukset paljastivat, että hän oli kuollessaan vain 35-vuotias, joten hänen on täytynyt tulla faaraoksi hyvin nuorena. Tämä saattaa olla mahdollista, kun otetaan huomioon, että Ahmosen isä Seqenenre Tao ja veli Kamose kuolivat nuorina. Ahmosen hallituskausi koostui pääasiassa taisteluista hyksoja vastaan. Egyptologit pitävät todennäköisenä että hyksot saivat valloitettua Ahmosen hallintokauden alussa Heliopoliin. Ensimmäisen kymmenen hallintovuotensa aikana Ahmosen joukot saivat piiritettyä mereltä käsin Avariksen. Avariksen piiritys kesti pitkään ja se keskeytyi välillä jo vapautettujen alueiden noustua kapinaan egyptiläisiä vastaan. Ahmosen joukot saivat vapautettua Avariksen Ahmosen 12 tai 15:dennentoista hallintovuoden aikana. Hän menestyi lopulta hyksoja vastaan ja sai ajetuksi heidät pois Egyptistä mutta menetti taisteluissa isänsä ja veljensä. Hän liitti myös Nubian ja Palestiinan takaisin Egyptiin ja loi näin pohjan Uuden valtakunnan kukoistukselle. Lisäksi Ahmose palautti Kušin varakuninkaan viran ja levitti näin vaikutusvaltansa kauas etelään.
Ahmose haudattiin todennäköisesti Dra Abu el-Nagan alueelle Thebaan, mutta haudan tarkka sijainti ei ole tiedossa. Hänen muumionsa löytyi kuitenkin vuonna 1881 löydetystä muumiokätköstä,  ja sitä säilytetään nykyään arkkuineen Kairon museossa. Abydoksessa on Ahmoselle rakennettu pyramidi-kenotafi.
Luettelo Tapio Hiisivaaran suomentamista teoksista
Tämä on Luettelo Tapio Hiisivaaran tekemistä suomennoksista:
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Ammattikorkeakoulut (lyh. AMK) ovat työelämäsuuntautuneita korkeakouluja. Suomen ammattikorkeakouluista käytetään englannin kielessä käsitettä university of applied sciences (lyh. UAS) ja ruotsin kielessä yrkeshögskola.
Vuoden 2020 alussa Suomessa oli 24 ammattikorkeakoulua. Niistä 23 sijaitsi Manner-Suomessa, lisäksi Ahvenanmaalla toimii Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu. Ahvenanmaan ammattikorkeakoulu ja Poliisiammattikorkeakoulu eivät kuulu opetusministeriön hallinnonalaan, vaan ensin mainittu toimii Ahvenanmaan maakuntahallinnon ja jälkimmäinen sisäministeriön alaisuudessa. Oikeudelliselta muodoltaan ammattikorkeakoulut ovat ammattikorkeakouluosakeyhtiöitä.
Ammattikorkeakoulut ovat erityisesti suomalainen keino vastata ammatillisessa työelämässä tapahtuviin nopeisiin muutoksiin. Niiden toiminnassa korostuvat aktiiviset ja toimivat yhteydet elinkeinoelämään, yritystoimintaan, yrittäjyyteen ja alueelliseen kehittämiseen.
Ammattikorkeakoululaki määrittelee ammattikorkeakoulujen tehtäväksi työelämän ja sen kehittämiseen liittyvän koulutuksen, soveltavan tutkimuksen ja aluekehittämisen.
Ammattikorkeakoulut ja yliopistot muodostavat Suomen koulutusjärjestelmässä niin sanotun duaalimallin, jossa kummallakin on oma roolinsa. Toisin sanoen ammattikorkeakouluilla on yliopistoja vahvempi ammatillinen ja käytännön osaamiseen liittyvä painotus, mutta ei tieteellistä perus- ja jatkotutkimusta. Sen sijaan ammattikorkeakoulut pyrkivät aktiivisesti soveltamaan jo olemassa olevaa tietoa ja tekemään niin sanottua soveltavaa tutkimusta tai tilaustutkimusta pääasiassa elinkeinoelämän ja yritysten suoriin tarpeisiin.
Tutkinnot ja muu opetus
Ammattikorkeakoulututkinnon suorittaminen johtaa ammattikoulutuksen saamiseen ja ammattikorkeakoulututkintoon. Ammattikorkeakouluopintojen laajuus on 210–270 opintopistettä (vastaa noin 140–180 opintoviikkoa) ja opiskeluaika yleensä 3,5–4,5 vuotta. Jo korkeakoulututkinnon suorittaneilla on mahdollista pyrkiä suorittamaan ammattikorkeakouluun myös ylempää ammattikorkeakoulututkintoa. Ammattikorkeakoulututkinto antaa pätevyyden sellaisiin valtion virkoihin ja julkisiin tehtäviin, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Vuonna 2005 käyttöön otettu ylempi ammattikorkeakoulututkinto on ylempi korkeakoulututkinto ja antaa vastaavasti saman kelpoisuuden julkisiin virkoihin ja toimiin. .
Ammattikorkeakoulututkinto
Ammattikorkeakoulututkinto on käytännönläheinen ja ammattiin suuntaava korkeakoulututkinto, joka valmistaa erilaisiin asiantuntija-, suunnittelu-, kehittämis- ja esimiestehtäviin. Ammattikorkeakoulututkinnot on kirjattu lainsäädäntöön korkeakoulututkintoina ja ne antavat pätevyyden hakea sellaisia kuntien ja valtion virkoja sekä julkisia tehtäviä, joihin on säädetty pätevyysvaatimukseksi korkeakoulututkinto, alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto. Tältä osin ammattikorkeakoulututkinto on rinnasteinen alempaan korkeakoulututkintoon, vaikka sitä ei muutoin lueta yliopistotutkinnoksi. Yliopistojen maisteriohjelmiin haettaessa ammattikorkeakoulututkintoa ei usein kelpuuteta sellaisenaan korvaamaan suoritettua alempaa korkeakoulututkintoa, vaan hakijalta vaaditaan myös siltaopintoja.
Ylempi ammattikorkeakoulututkinto
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon tarvetta on perusteltu muun muassa muuttuvilla työelämän tarpeilla ja joidenkin ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneiden jatko-opinto- ja virkakelpoisuuden mahdollistamisella. Voidakseen suorittaa kyseisen tutkinnon koulutuksen hakijalla pitää olla alalta vähintään kahden vuoden työkokemus soveltuvan alemman korkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen.
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon koulutus on työelämälähtöinen, ja se onkin mahdollista suorittaa työn ohessa. Tarkoituksena on kehittää jo työelämässä olevia tai olleita henkilöitä niin, että heidän osaamisensa ja tiedot pysyisivät ajan tasalla. Koulutukseen kuuluukin olennaisena osana ammatillinen opinnäytetyö, jolla pyritään ratkaisemaan jokin työelämään tai yritykseen liittyvä ongelma, tai vastaavasti kehittämään jokin uusi idea, malli tai ratkaisu.
Ylemmän AMK-jatkotutkinnon kehittäminen alkoi vuonna 2002 kolmella koulutusalalla:
Vuonna 2006 koulutusta laajennettiin muillekin aloille. Ylempien ammattikorkeakoulututkintojen laajuus on 60–90 opintopistettä.
Ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittaneet henkilöt saavat esimerkiksi nimikkeen sairaanhoitaja (ylempi AMK) tai tradenomi (ylempi AMK). Ylempi ammattikorkeakoulututkinto tuottaa saman muodollisen kelpoisuuden julkiseen virkaan kuin yliopiston ylempi korkeakoulututkinto. Sekä ammattikorkeakoulututkinnon että ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittamisen jälkeen on myös mahdollista jatkaa opintoja ammatillisessa opettajakorkeakoulussa.
Muu ammattikorkeakoulujen järjestämä koulutus
Avoin ammattikorkeakoulutus on kaikille avointa, maksullista koulutusta. Avoimessa ammattikorkeakoulussa voi suorittaa yksittäisiä opintoja tai opintokokonaisuuksia.
Ammattikorkeakoulut järjestävät myös täydennyskoulutusta. Täydennyskoulutus voi olla esimerkiksi organisaatioiden henkilöstölle suunnattua, työvoimakoulutusta tai yksittäisille henkilöille suunnattua.
Taustaa
Ensimmäiset ajatukset ammattikorkeakoulujen perustamisesta Suomeen syntyivät jo 1960-luvulla. Konkreettisin esimerkki varhaisilta vuosilta on Valtioneuvoston vuonna 1968 asettaman teknillisen opetuksen komitean, ns. Ahosen komitean mietintö vuodelta 1971. Komitean tehtävänä oli porrastaa ja sopeuttaa tekninen koulutus toteutettuun peruskoulu-uudistukseen ja muuttuneisiin elinkeinoelämän tarpeisiin.
Mietintö, joka hahmotteli teknillisten opistojen korvaamista insinöörikorkeakoulujärjestelmällä saksalaisen mallin mukaan, sai erinomaisen vastaanoton insinöörikunnan keskuudessa. Silloinen opetusministeri Jaakko Itälä tyrmäsi kuitenkin sen jyrkästi. Itälän mukaan peruskoulun jälkeistä ammatillista koulutusta ei voitu menestyksellisesti suunnitella erillisalojen pohjalta. Suunnitelmien tuli koskea koko nuorisoikäluokkaa. Vuonna 1974 käynnistettiin Itälän ajattelun mukainen keskiasteen uudistus. Tämän uudistuksen ohella myös ajan korkeakoulukäsitys ei mahdollistanut uutta korkeakoulutyyppiä ja uusia tutkintotasoja. Korkeakoulu haluttiin mieltää myös tiukasti tieteelliseen tutkimukseen nojaavaksi.
Ahosen komitean mietinnön pääkohdat
Ammattikorkeakoulukokeilu alkaa
Opetusministeriö aloitti ammattikorkeakoulukokeilun elokuussa 1991, jolloin opistoasteen oppilaitosten yhteistyönä käynnistettiin ensimmäiset väliaikainen ammattikorkeakoulu -nimiset ammattikorkeakoulut. Ensimmäiset vakinaisella valtioneuvoston toimiluvalla toimineet ammattikorkeakoulut aloittivat toimintansa elokuussa 1996 arviointiprosessin jälkeen. Syksyllä 2003 koulut saivat yliopistoja vastaavan sisäisen itsehallinnon siihenastisen opetusministeriön suorassa alaisuudessa toimimisen sijaan.
Ammattikorkeakoulujen määrä vähenee yhdistymisten kautta
Ammattikorkeakoulut ovat olleet yleisesti ottaen halukkaampia muuttumaan kuin yliopistot, mikä näkyy muun muassa suurena yhdistymisten määränä.
Siellä missä yhteistyötä ei voida tehdä rakenteissa, on verkostoyhteistyön paikka. Koulutuksen työnjakoa, päällekkäisyyksien poistoa ja korkeakoulujen profiloitumista tapahtuu kaikkialla.
Ammattikorkeakoulujen aloituspaikkoja on supistettu noin 5 %:lla siellä missä väestökehitys on epäsuotuisinta. Paikkoja on kuitenkin samassa jaossa tullut lisää mm. Etelä-Suomeen ja Ouluun. Eri alojen sisäisiä selvityksiä (esim. Neilimon selvitysryhmä, joka tarkasteli liiketoimintaosaamisen koulutusta ja tutkimusta yliopistoissa ja korkeakouluissa) on tehty viime vuosina ja niistä on noussut monia kehitysehdotuksia. Esimerkiksi media-alan ammattikorkeakoulun aloituspaikkojen kohdalla jopa puolittaminen on nähty tarpeelliseksi, mutta käytännön toimenpiteet eivät ole ainakaan vielä samalla tasolla.
Opiskelijakunnat ammattikorkeakoululakiin
Vuosien 2005 ja 2006 aikana jokaisessa ammattikorkeakoulussa aloitti toimintansa ammattikorkeakoululakiin perustuva opiskelijakunta, jonka tehtävänä on huolehtia opiskelijoiden edunvalvonnasta sekä opiskelijaedustajien valinnasta ammattikorkeakoulun hallitukseen ja muihin hallinnon toimielimiin. Opiskelijakunnat korvasivat aiemmin toimineet ammattikorkeakoulukohtaiset opiskelijayhdistykset.
Petr Ton
Petr Ton (s. 8. lokakuuta 1973 Kladno, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa kaudella 2016–2017 HC Kladnon riveissä. Ton on pelannut SM-liigassa kuusi kautta Jokereissa, Bluesissa, JYPissä ja Kärpissä.
Hyökkääjänä pelaava Petr Ton aloitti uransa HC Kladnossa, jonka riveissä pelasi seitsemän kautta kunnes siirtyi SM-liigaan. Kaudesta 2003–2004 on Ton edustanut Sparta Prahaa. Kaudella 2007–2008 Ton pelasi Prahassa 50 ottelua joissa teki 27 maalia ja 43 pistettä. Kaudella 2014–2015 Ton siirtyi HC Kometa Brnoon.
Keith Carradine
Keith Ian Carradine (s. 8. elokuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä ja lauluntekijä. Hänet tunnetaan parhaiten Tom Frankin roolista elokuvassa Nashville, Wild Bill Hickokin roolista HBO:n Deadwood-sarjassa, FBI-agentti Frank Lundyna draamasarjassa Dexter ja Yhdysvaltain presidentti Conrad Daltonina Rouva Ministeri -sarjassa.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Ammattikorkeakoulu-uudistus 2011-2014
Ammattikorkeakoulu uudistuksen tavoitteena oli parantaa ammattikorkeakoulujen mahdollisuuksia vastata uusiin työelämän, yhteiskunnan ja alueiden kehittämistarpeisiin, Uudistuksessa muun muassa :
Keith Carradine
Hän on kuuluisasta suvusta; hänen veljensä on näyttelijä Robert Carradine ja isänsä John Carradine. Carradinellä on neljä lasta; Martha Plimpton, Sorel Carradine, Cade Carradine ja yksi lapsi, jonka ikää tai sukupuolta ei tiedetä.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Nykytilanne
alt=YAMK-tutkinnot|pienoiskuva|312x312px|YAMK-tutkinnot Vuonna 2015 Suomen ammattikorkeakouluissa opiskeli tutkintoon johtavassa koulutuksessa 139 727 opiskelijaa, joista noin 10 000 opiskeli ylempää ammattikorkeakoulututkintoa. Tutkintoja suoritettiin kaikkiaan 26 175, joista ylempia ammattikorkeakoulututkintoja oli noin 2400. Naisten osuus kaikista tutkinnon suorittajista oli 61 %. Eniten tutkintoja tehtiin sosiaali-, terveys- ja liikunta-alalla (34 % tutkinnoista), tekniikan ja liikenteen alalla (24 %) ja yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon alalla (21 %).
Keith Carradine
Carradine palkittiin parhaan laulun ("I'm Easy") Oscar- ja Golden Globe -palkinnoilla vuonna 1976. Hän oli ehdolla Grammyn ja vuonna 1984 Emmy-palkinnon saajaksi. Hän esiintyi Tony-palkitussa musikaalissa Will Rogers Follies ja on saanut tähden Hollywood Walk of Famella.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Nykytilanne
alt=AMK-tutkinnot|tyhjä|pienoiskuva|324x324px|AMK-tutkinnot
Keith Carradine
Carradinen nykyinen puoliso on Hayley DuMond, jonka hän tapasi 1990-luvulla ja jonka kanssa hän avioitui 18. marraskuuta 2006.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Rahoitus
Ammattikorkeakoulujen rahoituksesta vastaa valtio. Rahoitus koostuu perurahoituksesta ja arvonlisäverokompensaatiosta.
Rahoitus 2015
Perusrahoituksen pohjana ovat vuoden 2015 rahoitusmallin mukaan seuraavat tulokset : Ammattikorkeakoulujen kokonaisuutena saama rahoitus määritellään valtion talousarviossa. Tämä rahoitusmalli siis määrittelee sen, miten rahoitus eri ammattikorkeakouluille jakautuu.
Rahoitus 2017
Vuoden 2017 rahoitusmalli koostuu seuraavista osista:
Rahoitus 2021
Ammattikorkeakoulujen rahoitusmalli uudistuu vuoden 2021 alusta alkaen seuraavasti:
Koulutuksen maksut
Tutkintoon johtava ammattikorkeakouluopetus on maksutonta. Kuitenkin ammattikorkeakoululakiin on tulossa muutos, jonka mukaan korkeakoulun pitää periä elokuusta 2017 alkaen vähintään 1 500 euron lukuvuosimaksu EU ja ETA-alueen ulkopuolisilta vieraskielisen tutkinto-ohjelman opiskelijoilta. Korkeakouluilla on mahdollisuus kehittää apurahajärjestelmä.
Mihail Pavlovitš Romanov
Mihail Pavlovitš kihlasi Württembergin 15-vuotiaan prinsessa Charlotten vuonna 1822. Vuonna 1823 Charlotte kääntyi ortodoksiseen uskontoon ja hän sai nimen Jelena Pavlovna. Pari vihittiin 20. helmikuuta 1824 Pietarissa ja he asettuivat asumaan Mihailovskin palatsiin Pietariin. Heidän avioliittonsa ei ollut onnellinen, sillä Mihailin ainoa intohimo oli armeija ja hän laiminlöi vaimoaan.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Koulutuksen maksut
Avoimessa ammattikorkeakoulussa suoritetuista opinnoista voidaan periä enintään 15 euroa opintopisteeltä. Myös esimerkiksi opiskelijan henkilökohtaiseen käyttöön jäävistä työvälineistä yms. oppilaitos voi periä omakustannusarvon mukaisen hinnan.
Mihail Pavlovitš Romanov
Heille syntyi viisi tytärtä: Maria, Elisabeth, Jekaterina, Alexandra ja Anna, joista viimeksimainitut kuolivat jo pikkulapsina ja kaksi ensinmainittua nuorina ilman jälkeläisiä. Ainoa eloon jäänyt tytär Jekaterina Mihailovna Romanova avioitui Mecklenburg-Strelitzin herttuan Georgin kanssa. He saivat neljä lasta, joista esikoinen Nikolaos syntyi ja kuoli samana päivänä. Tytär Helene avioitui Saksi-Altenburgin prinssin Albertin kanssa. Liitosta ei syntynyt lapsia. Toinen poika Georg Alexander avioitui Natalia Wonliarskin kanssa, joka nimitettiin Carlowin kreivittäreksi.
Mihail Pavlovitš kuoli Varsovassa vuonna 1849. Mikonkatu Helsingin keskustassa nimettiin vuonna 1820 Mihail Pavlovitš Romanovin mukaan. Kadun virallisena suomenkielisenä nimenä oli vuosina 1909–1928 Mikaelinkatu.
Ammattikorkeakoulu Suomessa
Oppilaitosten välinen yhteistyö
Rakenteellisen kehittämisen nimissä haetaan tehoa ja laatua korkeakoulutukseen. Yhteistyötä tehdään sekä sektorien sisällä että välillä. Hallinnollisiin ratkaisuihin kuuluvat erilaiset yhteistyöhankkeet, kuten konsortiot ja yhdistymiset. Ammattikorkeakouluilla on muun muassa seuraavia yhteistyöryhmiä:
Vuosina 2012–2017 oli olemassa FUAS, joka oli Hämeen ammattikorkeakoulun, Lahden ammattikorkeakoulun ja Laurea-ammattikorkeakoulun muodostama strateginen liittouma. ​​
Kritiikki
Ylempien ammattikorkeakorkeakoulututkintojen verrannollisuudesta yliopistossa suoritettaviin ylempiin korkeakoulututkintoihin (kuten diplomi-insinööri tai filosofian maisteri) on käyty keskustelua. Toisin kuin alemmat korkeakoulututkinnot yliopistossa, ammattikorkeassa suoritettavat ammattikorkeatutkinnot sisältävät merkittävän määrän työharjoittelua. Tämän vuoksi ammattikorkeakoulututkinnot ovat opintopistemääriltään laajempia kuin yliopistoissa suoritettavat alemmat tutkinnot pääsääntöisesti. Ylempien ammattikorkeakoulututkintojen opinnäytetyöt ovat luonteeltaan enemmän käytännön ongelmiin paneutuvia kuin tieteellisiä. Ylempi ammattikorkeakoulututkinto ei ole vielä vakiinnuttanut asemaansa työelämässä ja perinteiset yliopistotutkinnot ovat edelleen paremmin tunnettuja. On esitetty myös kritiikkiä, onko kansantaloudellisesti järkevää kouluttaa kahdenlaisia ylempiä korkeakoulututkintoja.
Bolognan prosessi on muuttanut suomalaista korkeakoulujärjestelmää kohti yhteistä, yleiseurooppalaista mallia. Prosessin aikana ammattikorkeakoulujen ja yliopistojen väliset erot ovat pienentyneet ja niin pieniin kuin suuriinkin asioihin on tullut muutoksia, esimerkkinä tutkintorakenteen jako kolmeen sykliin. Bolognan prosessi ei huomioi erityisesti duaalimallia, joka on Suomen lisäksi käytössä mm. Saksassa ja Itävallassa. Tämä johtaa valintoihin, jolloin on päätettävä kansallisesti missä määrin halutaan pitää sektorit erillään ja miltä osin yhteistyö ja yhdenmukaistuminen on suotavaa.
Erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä ammattikorkeakoulun insinööriopetusta on luonnehdittu julkisuudessa liian teoriapainotteiseksi. Tämän vuoksi monet yritykset ovat ilmaisseet kaipaavansa insinööritutkinnon rinnalle käytännönläheisempää tutkintoa. Yhdeksi vaihtoehdoksi on nostettu edesmenneen teknikko-koulutuksen uudelleenaloittaminen. Viimeiset teknikot valmistuivat 2000-luvun alussa.
Dead By X-Mas
Dead By X-Mas / Nothing New on joulukuussa 1981 julkaistu Hanoi Rocksin kolmas single ja neljäs julkaisu. Single julkaistiin ennen toista tammikuussa 1982 julkaistua Oriental Beat-albumia, mutta sen kappaleet löytyvät vasta singlekokoelmalta ja kolmannelta studioalbumilta Self Destruction Blues. Single on nauhoitettu ennen Oriental Beatia, joka nauhoitettiin Lontoossa marraskuussa 1981. Ilmeisesti single on siis äänitetty Decibel Studiossa Tukholmassa elo-syyskuussa.
B-puolen Nothing New ei ole niin tunnettu kuin A-puolen Dead By X-Mas, jota on pidetty kuin ennusteena yhtyeen toisen rumpalin Razzlen kuolemasta. Razzle kuoli Vince Neilin kyyditsemänä auto-onnettomuudessa ennen joulua 9. joulukuuta 1984. Razzlen kuoleman jälkeen lehdet kertoivat kuinka Syracusessa Yhdysvaltain itärannikolla Hanoi Rocksin yhdellä viimeisistä keikoista viimeinen soitettu kappale oli Razzlen rummuttama "Dead By X-Mas". Kappaleessa toistuukin kertosäkeessä lause "I'll be dead by X-mas now anyway ".