cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Esi-isä
left|Esi-isä Niin kutsuttu esi-isä esiintyy kirjassa Taikatalvi. Kirjassa esi-isä asuu Muumien uimahuoneessa. Muumipeikko päästää esi-isän ulos ja Tuu-tikki kertoo hänelle tämän olleen samannäköinen tuhat vuotta sitten. Esi-isä käy Muumitalossa ja kiipeää Muumien kattokruunuun. Esi-isä on kooltaan pieni. Se on tumma tuuheaturkkinen olento ja sillä on kokoonsa nähden todella pitkä häntä ja aivan samanlainen kuono kuin Muumeilla. Esi-isät esiintyvät myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa nimeltä Aikakone, kun Muumit lähtivät aikakoneella muinaiseen Muumilaaksoon ja toivat nykyisyyteen kolme niistä. Myös yksi esi-isä nähdään roikkuvan kattokruunussa Muumitalossa jaksossa nimeltä Keskitalven kokko.
Muumien taikatalvi -elokuvassa esi-isän puheäänenä oli Terence Scamell.
John Toshack
John Toshack OBE (s. 22. maaliskuuta 1949 Cardiff, Wales) on walesilainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Evakkosiili
Evakkosiilistä mainitaan kirjassa Taikatalvi. Kyseisessä kirjassa sanotaan, että evakkosiili on siili, joka on vastoin tahtoaan jouduttu siirtämään niin nopeasti, ettei se ole ehtinyt ottaa edes hammasharjaa mukaansa. Maininta johtuu siitä, että Pikku Myy väittää ettei hänen leikkelemäänsä munanlämmitintä kehtaisi enää tarjota edes evakkosiilille.
Fredrikson
Fredrikson esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Hän on ensimmäinen ystävä, johon Muumipappa tutustuu paettuaan orpokodista.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa hänen äänenään oli Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Muumien maailma -sarjassa Fredriksonin äänenä oli Jarmo Koski.
John Toshack
Ura pelaajana
Toshack muistetaan parhaiten Liverpoolin hyökkääjänä 1970-luvun menestysjoukkueessa. Toshack siirtyi Liverpooliin Cardiff Citystä 21-vuotiaana 110 000 punnan siirtosummalla. Toshack debytoi ottelussa Coventrya vastaan ja teki ensimmäisen maalinsa derbyssä Evertonia vastaan.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Hemulin täti
Hemulin täti esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Kirjassa Hemulin täti pitää lastenkotia, jossa Muumipappa viettää lapsuutensa. Täti on ankara, eikä Muumipappa tämän takia pidä Hemuleista.
Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjassa lastenkotia pitää eräs Vilijonkka, joka on myös ankara ja joka muistuttaa rouva Vilijonkkaa.
Homssu
Homssu esiintyy kirjassa Vaarallinen juhannus. Muumit pelastavat hänet ja Miskan Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Homssu on myös lajinimi. Muumilaakson marraskuussa esiintyvä Tuhto kuuluu homssujen lajiin. Myös Kuka lohduttaisi Nyytiä? -kirjassa nähdään runsaasti homssuja.
Muumien maailma -sarjassa Homssun äänet dubbasi Ilpo Mikkonen.
Hosuli
Hosuli on kirjassa Muumipapan urotyöt esiintyvä Muumipapan nuoruudenystävä, joka asuu amerikkalaisessa kahvipurkissa kaikkien keräämiensä tavaroiden keskellä. Hän keräilee muun muassa nappeja. Hosuli pitää päässään kattilaa.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa hänen äänenään toimii Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund.
Muumien maailma -sarjassa Hosulin äänenä toimi Ilpo Mikkonen.
Itsevaltias
Itsevaltias esiintyy teoksessa Muumipapan urotyöt. Hän hallitsee Muumilaakson ulkopuolella sijaitsevaa maata, jossa Muumipappa ystävineen nuorena seikkaili, ja kirjassa hän viettää satavuotisjuhliaan. Itsevaltias on virkeä ja iloinen vanhus, joka rakastaa kepposia ja juhlia. Hän puhuttelee kansaansa aina tyyliin: "Rakkaat hölmöt riitaiset alamaiseni!" yms., mutta hän ei tarkoita pahaa. Alamaiset rakastavat häntä ja hurraavat aina riemuissaan hänen pidettyään puheen.
Sarjassa Muumilaakson tarinoita itsevaltiasta kutsutaan kuninkaaksi ja hänet nähdään kahdessa jaksossa. Hahmoa ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Juksu
Juksu esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt, ja televisiosarjassa Muumilaakson tarinoita jaksoissa Muumipapan muistelmat I, Muumipapan muistelmat II, sekä Muumipapan muistelmat III.
Muumien maailma -sarjassa Juksun äänenä oli Taneli Mäkelä.
Jäärouva
Jäärouva on Taikatalvi-kirjassa ja siihen perustuvissa televisiosarjoissa esiintyvä hahmo. Jäärouva muuttaa jääksi kaikki, jotka katsovat häntä silmiin, mutta hän ei kuitenkaan ole varsinaisesti pahantahtoinen. Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu Pikku Myy katsoo Jäärouvaa silmiin ja tämän seurauksena Myy jäätyy. Jäärouva ei puhu, mutta kohtauksen taustalla kuullaan Emiko Shiratorin lauluääntä.
Kalastaja
Kalastaja on vanha mies, joka asuu Suomenlahdella sijaitsevalla majakkasaarella ystävänsä Tuhdon kanssa. Hän esiintyy kirjassa Muumipappa ja meri sekä siihen perustuvissa televisiosarjoissa, kuten Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Majakka ja Majakka syttyy. Kun muumit saapuvat saarelle, he eivät ensin aavista, että mies oli aiemmin majakanvartija, mutta myöhemmin hän paljastaa asian heille ja palaa työhönsä.
Kalastajan suomenkielinen ääni on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman. Muumilaakso-sarjassa äänenä on Kari Ketonen.
Kaunishäntäinen orava
Kaunishäntäinen orava on Muumi-kirjojen sivuhahmo. Se esiintyy vuonna 1957 julkaistussa Taikatalvi-kirjassa.
Tämä orava kutsuu itseään nimellä "Orava, jolla on kaunis häntä", sillä se pitää kamalasti paksusta ja pörröisestä hännästään. Kaunishäntäinen orava on todella hajamielinen pikku orava – se unohtaa helposti niin ruokakätkönsä kuin kotinsakin sijainnin. Hajamielisyys koitui sen tilapäiseksi kohtaloksi myös Taikatalvessa oravan unohtaessa varoa Jäärouvan katsetta. Kaunishäntäinen orava jäätyy katsottuaan Jäärouvaa, mutta palaa kirjan lopussa takaisin omana hajamielisenä itsenään. Kirjaan perustuvassa Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Muumipeikon ja Pikku Myyn talvinen seikkailu orava nähtiin kohtauksessa, jossa Pikku Myy varoitti sitä jäärouvan katseelta. Orava ei katsonut jaksossa Jäärouvaa, vaan ainoastaan Pikku Myy itse.
Muumien taikatalvi -elokuvassa oravan äänenä toimi Saara Lehtonen.
Kummitus
Kummitus esiintyy kirjassa Muumipapan urotyöt. Kummitus tulee Muumipapan rakentamaan taloon ja yrittää pelotella, mutta sattuukin aivastamaan epäonnistuen aikeissaan. Toisella kerralla Muumipappa pyytää kummituksen luokseen silloin, kun on pyytänyt ystävänsä kylään, mutta pelottelu ei onnistu. Ainut, joka häntä pelkää, on Hosuli. He päättivät, että Kummitus voisi muuttaa Muumipapan luo asumaan. Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta kreivitär Muumilaakson väki kunnostaa Muumipapan perinnöksi saaman paroni Krillen kartanon ja kutsuvat kummituksen seuraksi sen viimeiselle ja yksinäiselle aaveelle, Mustalle Kreivittärelle. Lopuksi he luovuttavat kartanon aaveille ja palaavat Muumilaaksoon.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Kummituksen äänenä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Lohikäärme
Lohikäärme on pieni ja maapallolla viimeisenä elävä lohikäärme.
Louska eli Kampsu
right|Louska Louska on Vilijonkan ystävätär. Louska esiintyy kuvakirjassa Kuinkas sitten kävikään? ja novellikokoelmassa Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia. Ensimmäisen kerran hän esiintyy kuvakirjassa, jossa hän vihaisen näköisenä kalastelee kivillä ja on saanut monta kalaa. Louska on vakiohahmo Lars Janssonin piirtämissä Muumipeikko-sarjakuvissa. Nimeä Kampsu käytetään Näkymättömässä lapsessa ja Taikatalvessa, jossa kerrotaan, että Muumilaaksoon saapunut Vilijonkka oli kohdannut ”erään hävyttömän Kampsun”. Sarjakuvatarinassa "Muumipeikko ja kultainen häntä" hahmon nimi on suomennettu Kainoksi. Kampsu esiintyy myös Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Joulu on ovella, joka perustuu novelliin Kuusi. Nipsu myi Sedrikin Kampsun tyttärelle kirjassa Näkymätön lapsi.
Animaatiosarjassa Yleisradion dubbauksessa sekä Kampsun että Kainon ääninäyttelijä on Leena Uotila, kun taas MTV:n dubbauksessa heitä ääninäyttelevät Karolina Blom ja Ella Pyhältö.
Merihevonen
Merihevonen esiintyy kirjassa Muumipappa ja meri (1965). Kirjan merihevoset eivät ole kaloja, vaan merellä juoksevia hevosia. Muumipeikko ihastuu todella merihevosiin ja vie vanhan seinäalmanakan omaan olinpaikkaansa, koska haluaa katsoa merihevosen kuvaa. Pimeässä yössä ulapalla näkyi menevän kaksi merihevosta.
Muumilaakso-sarjassa Merihevosten ääninä olivat Saara Aalto & Anna-Maija Tuokko.
Miska
Miska esiintyy kirjassa Vaarallinen juhannus. Muumit pelastavat hänet ja Homssun Muumilaakson vallanneen tulvan keskeltä. Miska esiintyy myös teoksessa Outo vieras Muumitalossa sekä sarjakuvissa Kuvitteluleikki ja Miskan paluu. Sarjakuvissa Miska on pelokas ja vainoharhainen hahmo, joka hakee muumeille kotiapulaiseksi. Toisin kuin kirjoissa, sarjakuvissa Miska omistaa Surku-koiran. Miska on Mabelin, rouva Vilijonkan kotiapulaisen pikkusisko. Muumilaakso-sarjassa esiintyvä Miska on miespuolinen, vaikka hahmo perustuukin aiempiin teoksiin.
Muumipeikko-sarjassa Miskaa näyttelee Gunvor Sandqvist. Muumien maailma -sarjassa Miskan äänenä oli Elsa Saisio. Muumilaakso-sarjassa Miskan äänenä oli Miiko Toiviainen.
Muurahaiskorento eli muurahaisleijona
Muurahaiskorento on sivuhahmo teoksessa Taikurin hattu, jossa hänet kuvataan Muumipeikon ja hänen ystäviensä viholliseksi. Muumilaakson tarinoita -sarjassa ja kirjassa Muumit ja suuri tuhotulva hänet tunnetaan nimellä muurahaisleijona. Kyseisessä teoksessa hän suuttuu Muumeille, Nipsulle ja Tulppaanalle siitä, että he ovat hänen rannallaan ja se alkaa kuopia hiekkaa Muumimamman päälle.
Muurahaiskorento elää hiekkarannalla maanalaisissa koloissa ja on erittäin nopea kaivaja. Muumipeikko keksii tavan kostaa muurahaiskorennolle käyttämällä hyväkseen tämän turhamaisuutta ja houkuttelee muurahaiskorennon kaivautumaan lasipurkkiin. Sen jälkeen Muumipeikko ystävineen laittaa hänet Taikurin hattuun ja muurahaiskorento muuttuu maailman pienimmäksi siiliksi. Muurahaisleijona (jap. Ari Ji Goku アリじごく) on esiintynyt Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Taikurin hattu, jossa hän uhkaa syödä Niiskuneidin, joka on pudonnut hänen pesäkuoppaan. Muurahaisleijonan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Matti Ruohola ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Nimet muurahaiskorento ja muurahaisleijona on lainattu todelliselta hyönteislajilta, jonka toukat saalistavat ansakuoppien avulla. Muumeissa eläin on kuitenkin kuvattu oikean leijonan kaltaisena.
Mymmeli (vanhempi)
Vanhempi Mymmeli on Pikku Myyn ja nuoremman Mymmelin (Mymmelin tyttären) äiti. Mymmeli on myös lajinimi.
Ninni
Ninni on päähenkilö teoksen Näkymätön lapsi ja muita kertomuksia nimikkonovellissa. Hän esiintyy lisäksi Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Näkymätön lapsi ja Ninni saa hymynsä takaisin. Ninni oli pelännyt niin paljon ivallista tätiänsä, että oli muuttunut näkymättömäksi. Tuu-tikki päätti tuoda Ninnin Muumitaloon hoitoon, koska arveli Muumien lempeyden saavan hänet taas näkyväksi. Ninni muuttuukin vähitellen melkein näkyväksi, mutta kokonaan hän tulee näkyviin suuttuessaan Muumipapalle tämän aikoessa työntää Muumimamman mereen.
Edellä mainitussa sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö. Muumilaakso -sarjassa Ninnin ääninäyttelijä on Yasmine Yamajako.
Puistonvartijat
Muumilaakson tarinoissa on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen puistonvartijan ja Aila Svedberg puistotädin ääninäyttelijänä.
MTV:n dubbauksessa puistonvartija on Jarmo Koski ja puistotäti Carla Rindell, tässä versiossa he ovat pariskunta.
Muumien maailmassa ja siitä tehdyssä elokuvassa Muumi ja vaarallinen juhannus äänenä on Jarmo Koski.
John Toshack
Ura pelaajana
Toshack muodosti tehokkaan ja loistavan kärkiparin yhdessä 1971 Liverpooliin tulleen Kevin Keeganin kanssa. Liigatasolla Liverpoolissa Toshack pelasi kaikkiaan 246 ottelua je teki komeat 96 maalia. Hän oli voittamassa kolmea Englannin mestaruutta, kahta UEFA Cupia ja yhtä FA Cupia. Toshack siirtyi Liverpoolista Swansea Cityyn 1978 ja päätti uransa 1984.
Toshack pelasi Walesin maajoukkueessa 40 ottelua ja teki niissä 13 maalia.
Ura valmentajana
Toshack aloitti valmennusuransa pelaaja-valmentajana Swansea Cityssä. Toshackin johdolla seura nousi nelosdivisioonasta aina pääsarjatasolle saakka. Huikeasta menestyksestään Toshack sai Brittiläisen imperiumin upseerin (OBE) arvonimen.
Myöhemmin Toshack on toiminut valmentajana lähinnä Espanjassa, mutta myös Portugalissa, Turkissa, Ranskassa ja Italiassa. Real Madridin hän luotsasi Espanjan mestaruuteen 1990. Hän on luotsannut myös baskiseura Real Sociedadia kolmeen otteeseen.
Vuonna 2004 Toshack seurasi Mark Hughesia Walesin jalkapallomaajoukkueen päävalmentajana. Toshackin johdolla Wales kävi vuosien varrella läpi nuorennusleikkausta vanhojen tähtien kuten Ryan Giggsn ja Gary Speedin vetäytyessä maajoukkuetoiminnasta. Arvokisoihin Toshack ei kuitenkaan Walesia onnistunut luotsaamaan. Toshack joutui ankaran kritiikin kohteeksi syksyllä 2010, kun Wales avasi EM2012-karsinnat vierastappiolla Montenegrolle. Hän erosi tehtävistään viikko tappiollisen ottelun jälkeen.
Elokuussa 2011 Toshackista tuli Makedonian maajoukkueen päävalmentaja. Toshackin alaisuudessa Makedonia voitti vain yhden ottelun ja lopulta walesilainen jätti tehtävänsä elokuussa 2012.
Maaliskuussa 2013 Toshack palasi valmennustehtäviin Azerbaidžanin valioliigan putoamiskamppailuun pudonneen Xəzər-Lənkəran FK:n päävalmentajana. Toshackin johdolla Xəzər sijoittui liigassa kahdeksanneksi ja säilytti sarjapaikkansa. Hän johdatti joukkueen myös Azerdbaidžanin cupin loppuotteluun, jossa Xəzər kuitenkin hävisi Neftçi Bakulle rangaistuspotkuilla 5–3. Syksyllä hän sai revanssin Bakusta, kun Xəzər kukisti joukkueen supercupin finaalissa 2–1. Tulokset liigassa eivät kaudella 2013/14 tyydyttäneet Toshackia ja hän erosi marraskuun lopulla 2013, kun joukkue oli kerännyt vain 14 pistettä liigan 14 kierroksen aikana.
Kesäkuussa 2014 Toshack siirtyi marokkolaisen Wydad Casablancan päävalmentajaksi. Seura palasi Toshackin johdolla Marokon mestariksi viiden vuoden tauon jälkeen kaudella 2014/15. Toshack sai potkut seurasta syyskuussa 2016 Wydad Casablancan hävittyä AFC Champions Leaguen välierissä El Zamalekille 4–0.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Radamsa
Radamsa oli Muumitalon tiskikaapin alla majaillut pieni olento, jolla oli tuuheat kulmakarvat. Se esiintyi teoksessa Taikatalvi. Herättyään kesken talviunen Muumipeikko meni keittiöön ja näki tiskikaapin alla pienet silmät, jotka katosivat. Muumipeikko huusi sen perään, ettei hän ole ilkeä ja jätti vielä otukselle ruokaa lattialle. Myöhemmin Muumipeikko kohtaa otuksen suuren talvinuotion luona. Muumipeikko ei ymmärrä sen puhetta ja tulee vahingossa suututtaneeksi sen. Kiukkuisena otus tiuskaisee Muumipeikolle "Radamsa". Muumipeikko yrittää pyytää otukselta anteeksi, mutta se suuttuu entistä enemmän ja häipyy paikalta.
Reippailija-Hemuli
Reippailija-Hemuli käy aina talvisin hiihtämässä Muumilaaksossa. Hänellä on torvi, jota hän soittaa. Hän esiintyy myös teoksessa Taikatalvi. Muumilaakson tarinoita -sarjassa Reippailija-Hemuli syö mielellään Muumimamman vaapukkahilloa. Reippailija-Hemuli esiintyy kahdessa Muumi-jaksossa, Talven vieraita ja Suuri lentokilpailu. Reippailija-Hemuli ottaa myös ensiksi mainitussa jaksossa Surku-koiran mukaan lähtiessään reissuun. Jälkimmäisessä jaksossa Reippailija-Hemuli saapuu Muumilaaksoon kuumailmapallolla ja hän lentää sillä kilpaa Yksinäisille Vuorille Noidan kanssa, tarkoituksena hakea tähden muotoinen valkea kukka.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Reippailija-Hemulia ääninäyttelee Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Reippailija-Hemulista on Muumilaakson tarinoiden MTV:n suomennoksessa käytetty nimeä Herra Virkkunen, vaikka todellisuudessa kyseessä on kokonaan eri hahmo.
Ruttuvaari
Ruttuvaari esiintyi teoksessa Muumilaakson marraskuu. Ruttuvaari asui Muumitalossa Homssu Tuhdon, Mymmelin, Vilijonkan ja erään hemulin kanssa. Kirjan loppupuolella Ruttuvaari kävelee sateisessa metsässä ja menee talviunille, kun muut ovat vielä valveilla. Ruttuvaari on ryppyinen ja hän pukeutuu hiukan resuiseen naisten takkiin ja hattuun. Hänellä on kävelykeppi. Hän esiintyi myös Outo vieras Muumitalossa -teoksessa.
Sanna
Sanna on hahmo, joka esiintyy teoksessa Vaarallinen matka. Sanna sai uudet silmälasit, jotka näyttivät maailman hänelle jännittävänä ja hieman pelottavana. Hän seikkailee Hemulin, Nipsun, Surkun sekä Tiuhdin ja Viuhdin kanssa.
Sedrik
Sedrik on Nipsun pieni samettikoira. Sedrik esiintyy Näkymätön lapsi -teoksen tarinassa Sedrik ja sarjakuvissa. Nipsu antoi Sedrikin pois ja katui sitä. Nipsu sai Sedrikin kuitenkin takaisin, tosin ilman topaasisilmiä ja kaulapannan pientä kuukiveä.
Silkkiapina
Silkkiapina on teoksessa Muumipeikko ja pyrstötähti esiintynyt pieni puissa kiipeilevä apina.
Muumipeikko ja Nipsu näkevät silkkiapinan päärynäpuussa. Silkkiapina nauraa kovaa. Väriltään se on musta ja sen naama on paljon vaaleampi. Muumi ja Nipsu alkavat väitellä silkkiapinan kanssa ja he alkavat ajaa sitä takaa, kun se lähtee karkuun. Muumin ja Nipsun retken jälkeen kun Muumit ovat asettunet luolaan, he huomaavat viime hetkillä, että ovat unohtaneet silkkiapinan.
Sosuli
Sosuli (ruots. Sås-djuret) on hahmo, joka esiintyi teoksessa Muumipapan urotyöt. Hän on Nipsun äiti ja Hosulin vaimo.
Hän meni naimisiin Muumipapan nuoruudenystävän Hosulin (Rådd-djuret) kanssa niin kovalla kiireellä, etteivät häävieraat ehtineet häihin. Heille syntyi Nipsu, jonka Hosuli ja Sosuli kadottivat hänen ollessaan vasta nuori, jolloin Muumimamma ryhtyi hoitamaan Nipsua. Hosulin tavoin myös Sosuli keräilee nappeja. Muumipeikko-sarjakuvissa esiintyvä toinen Hosuli (Klåttdjuret) on naimisissa Suska-nimisen hahmon kanssa, joka niin ikään keräilee nappeja. Suska on Sosulista poiketen mymmelin näköinen.
Sosuli esiintyy Muumilaakson tarinoita -sarjassa jaksossa Muumipapan muistelmat III, joka mukailee melko tarkasti Muumipapan urotyöt -kirjaa. Sosuli ei puhu jaksossa lainkaan. Muumien maailma -sarjassa hänen äänenään on Elsa Saisio.
Sosuli-aiheinen Arabian muumimuki julkaistiin vuonna 2011. Mukin lisäksi Sosuli on myös kulhossa ja Hackmanin kahvilusikassa.
Tahmatassu
Tahmatassu on Tove Janssonin keksimä hahmo, joka esiintyy Muumipapan urotyöt -teoksessa. Aikansa seikkailtuaan Muumipapan ja kumppanien kanssa se palaa omiensa pariin. Tahmatassuja on suuri joukko, niin kuin hemuleitakin. Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Muumitalvi (joka perustuu samannimiseen Muumipeikko-sarjakuvaan) Tahmatassu-niminen olio tulee Muumitaloon. Hänen äitinsä oli kuulemma lähettänyt hänet Muumeille, koska hänen itsensä oli vaikea kasvattaa niin kuritonta lasta. Tämä Tahmatassu oli harmaa, hänellä oli merimiestakki ja -hattu ja hän oli suunnilleen Myyn pituinen. Hän pitää syömisestä. Kukaan ei pidä hänestä Muumimammaa ja Muumipappaa lukuun ottamatta, koska hän paljastelee muiden salaisuuksia.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Tahmatassun äänen esitti Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Taikuri
Taikuri on salaperäinen mies, jolla on iso silinterihattu. Jos hattuun laittaa esimerkiksi lankaa, se muuttuu kasvavaksi köynnökseksi, ja munankuoret se muuttaa pilviksi, joilla voi lentää. Veden se muuttaa maukkaaksi mehuksi. Taikuri pystyy toteuttamaan minkä tahansa toiveen, mutta itselleen hän ei voi toivoa mitään. Hän ratsastaa pantterillaan avaruudessa keräillen suuria jalokiviä. Hahmo esiintyy Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksoissa Taikurin hattu, Taikurin taika, Lampun henki, Leija ja Satumainen smaragdi. Jaksoissa Lampun henki ja Leija Taikuri ei puhu lainkaan.
Taikurin suomenkielisenä äänenä sarjassa Muumilaakson tarinoita toimii Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman. Muumilaakso -sarjassa äänenä oli Jorma Uotinen.
Muumien maailma -sarjassa äänenä dubbasi Jarmo Koski. Tietokonepelissä Muumit ja Taikurin hattu äänenä on Esa Saario. Videopelissä Muumit ja suuri syysjuhla hänen äänenään on Sami Siitojoki.
Taikurin pantteri
Taikurin pantteri esiintyy Muumilaakson tarinoita -sarjassa jaksoissa Taikurin hattu, Taikurin taika, Lampun henki, Leija ja Satumainen smaragdi. Pantteri puhuu vain ensiksi mainitussa jaksossa.
Taikurin pantterin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Juha Varis.
Ti-ti-uu
Ti-ti-uu on hahmo, joka esiintyy novellissa Kevätlaulu. Hän on metsässä asuva erittäin puhelias pikkuotus, joka pyytää Nuuskamuikkusta keksimään itselleen nimen. Ti-ti-uun ja Nuuskamuikkusen kohtaaminen sisältyy myös Muumilaakson tarinoiden jaksoon Kiirehdi, Nuuskamuikkunen.
Ti-ti-uun äänenä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö. Muumilaakso-sarjassa äänenä on Lauri Ketonen. Muumien maailma-sarjassa äänenä on Ilpo Mikkonen.
Todd Howard
Todd Howard (s. 25. huhtikuuta 1971 Pennsylvania) on yhdysvaltalainen videopelisuunnittelija, -ohjaaja ja -tuottaja. Hän työskentelee peliohjaajana ja tuottajana Bethesda Softworksilla, jossa hän on osallistunut The Elder Scrolls -videopelisarjan sekä Fallout 3 ja Fallout 4 -pelien luomiseen.
Vuonna 2009 yhdysvaltalainen GamePro-lehti valitsi hänet yhdeksi 20 vaikutusvaltaisimmista pelialan henkilöistä edelliseltä 20 vuodelta. Vuonna 2013 IGN valitsi hänet yhdeksi kaikkien aikojen tärkeimmistä pelintekijöistä.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Tuhto
Homssu Tuhto toimii kertojana viimeisessä Muumi-romaanissa Muumilaakson marraskuu, jossa Muumiperhe ei esiinny lainkaan. Tuhto (ruots. toft) muistuttaa Tove-nimeä ja siitä johdettua Tofslan-nimeä, jolla Tove Jansson signeerasi taulujaan. Tässä kirjassa Homssu Tuhto toimiikin kirjailijan alter egona. Tuhto on miespuolinen, mutta androgyyni hahmo. Tuhto asuu teoksessa Muumitalossa Ruttuvaarin, Vilijonkan, erään hemulin ja Mymmelin kanssa sillä aikaa kun Muumit ovat poissa. Kirjan alussa Tuhto nukkuu hylätyssä veneessä.
Tuhto esiintyy myös Muumilaakson tarinoita -sarjassa jaksoissa Majakka ja Majakka syttyy. Hänen oli ollut tarkoitus matkustaa Muumilaaksoon, mutta myrsky yllätti hänet. Kalastaja pelasti hänet ja siitä lähtien hän on asunut tämän kanssa salaperäisellä majakkasaarella. Hän ei kuitenkaan esiinny kirjassa Muumipappa ja meri. Muumilaakson tarinoita -sarjassa hänellä on lyhyet, ruskeanpunaiset hiukset ja pitkä harmaa takki. Sarjassa Tuhton ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Katja Aakkula. Muumilaakso-sarjassa ääninäyttelijänä toimii Iina Kuustonen
Adventus Satanae
Adventus Satanae on suomalaisen black metal -yhtye Hornan EP-levy.
Luettelo Muumi-tarinoiden hahmoista
Tuittu
Tuittu esiintyy teoksessa Kuka lohduttaisi Nyytiä?. Tuittu on vaarassa joutua Mörön ruoaksi, mutta Nyyti pelastaa hänet ja heistä tulee ystävät. Tuittu kirjoitti pullopostia, jonka Nyyti löysi merestä kirjan puolivälissä.
Tulppaana
Tulppaana esiintyy ensimmäisessä Muumi-teoksessa Muumit ja suuri tuhotulva. Tulppaana on nainen, jolla on kirkkaansiniset, jalkoihin ulottuvat hiukset. Hän asui suuressa tulppaanissa, jolla Muumimamma, Muumipeikko ja Nipsu valaisivat tietä metsässä etsiessään Muumipappaa. Hän halusi auttaa heitä. Kesken etsintöjen Tulppaana jää kuitenkin asumaan nuoren punatukkaisen miehen kanssa torniin, joka oli tehty puhtaasta kullasta ja jonka ylin kerros oli lasia.
Tähtitieteilijä
Tähtitieteilijä esiintyy teoksessa Muumipeikko ja pyrstötähti. Muumipeikko, Nipsu ja Nuuskamuikkunen tulevat Yksinäisten vuorten tähtitorniin, jossa ensimmäinen tähtitieteilijä sanoo vihaisena, ettei hänellä ole aikaa. Ystävykset menevät toisen tähtitieteilijän luokse ja tämä suostuukin näyttämään heille pyrstötähden kaukoputkella. Tähtitieteilijä on kirjassa pitkä ja parrakas ja hänellä on silmälasit. Tähtitieteilijät polttavat tupakkaa tähtitornissaan ja elävät siellä omaa elämäänsä. Tähtitieteilijä esiintyi myös teoksessa Outo vieras Muumitalossa (1980), jossa hän pitää yöllisiä neuvotteluja Ruttuvaarin kanssa. Tähtitieteilijä on tässä kirjassa lähes samannäköinen.
Tähtitieteilijä esiintyy myös Muumipeikko ja pyrstötähti -elokuvassa. Tässä hänellä on pitkä valkoinen tukka ja muhkeat viikset. Nipsu pyytää häntä kertomaan pyrstötähden tulosta ja saa katsoa sitä ensimmäisenä kaukoputkella, vaikka arasteleekin ensin.
Ensimmäisen tähtitieteilijän ääninäyttelijä on Markku Huhtamo ja toisen Pertti Koivula elokuvan vuoden 1993 dubbauksessa.
Vanginvartija
Vanginvartija on Kuusilahden Poliisi. Vanginvartija pidätti Muumipeikon, Niiskuneidin ja Viljaanan siitä kieltotaulun repimisestä ja niiden polttamisesta
Vanginvartijan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Vanginvartijan serkku
Vanginvartijan serkku on hahmo, joka esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Jälleen yhdessä.
Vanginvartijan serkun ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Vilijonkan lapset
Vilijonkalla on kolme lasta, jotka esiintyvät jaksoissa Tiukka naapuri, Naamiaiset, Hiekkaveistoksia, Nipsu apumiehenä sekä Suomen televisiossa esittämättömässä jaksossa Kuka asuu kelon sisällä?.
Vilijonkan lasten ääninäyttelijät Yleisradion dubbauksessa ovat Ulla Tapaninen, Aila Svedberg ja Marja Packalén.
Vilijonkan lasten ääninäyttelijät MTV:n dubbauksessa ovat Carla Rindell, Katja Aakkula ja Ella Pyhältö.
Yksinäiset orpolapset
Yksinäiset orpolapset ovat puistonlapsia, jotka esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Kadonneet lapset ja Jälleen yhdessä.
Yksinäisten orpolapsien ääninäyttelijät Yleisradion dubbauksessa ovat Aila Svedberg, Marja Packalén ja Leena Uotila.
Yksinäisten orpolapsien ääninäyttelijät MTV:n dubbauksessa ovat Heljä Heikkinen, Ella Pyhältö ja Karolina Blom.
Ötökkä Salome
Ötökkä Salome on teoksessa Taikatalvi esiintynyt pieni nainen. Se tulee asumaan talvena uimahuoneelle, jonka komerossa asustaa myös Surku-koira. Salome asuu Muumien merenvahasta tehdyssä koristeraitiovaunussa. Salome on hyvin surullinen, koska hän haluaisi kuulla torvisoittoa ja torvea soittavalla hiihtäjä-Hemulilla ei ole aikaa ja kukaan ei huomaa. Salome on myös surullinen, koska Muumit ovat heittäneet kaikkea rojua raitiovaunuun vuosien varrella ja Salome on liian hienovarainen raivatakseen ne pois. Lopulta Salome lähtee Reippailija-Hemulin ja Surkun kanssa pois. Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Talven vieraita esiintyy Reippailija-Hemuli ja Surku-koira, mutta ei Salomea.
Avaruusoliot
Avaruusoliot esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Olioita avaruudesta. Avaruusoliot ovat marsilaisia.
Avaruusolion ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Katja Aakkula.
Avaruusolion vanhempien ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja Ulla Tapaninen ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman ja Ella Pyhältö.
Eläintarhan väki
Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko pelastaa tiikerit esiintyy joukko eläintarhan miehiä, joista kaksi ensimmäistä nähdään ensimmäisen kerran laivassa, johon Muumipeikko ja Niiskuneiti pakenevat isokokoista pytonkäärmettä. Miehet laivassa yrittivät vangita Muumipeikon ja Niiskuneidin, koska luulivat heidän olevan virtahepoja. He onnistuivat kuitenkin pakenemaan. Myöhemmin laiva rantautuu lähelle Muumilaakson rantaa, ja miehet soutavat pienellä soutuveneellä maihin. He aloittavat eläintarhan eläinten etsimisen Muumitalon ympärille kasvaneesta viidakosta. Vähän ajan kuluttua yksi eläintarhan miehistä huomaa käärmeen pilkistävän Muumitalon savupiipusta, ja sitten he yrittävät tunkeutua Muumitaloon sisälle hakemaan eläimiä pois. Muumit puolustavat kotirauhaansa, eivätkä päästä miehiä sisälle. Pian Pikku Myy ja Poliisimestari saapuvat paikalle. Poliisimestari kehottaa miehiä häipymään Muumilaaksosta ennen kuin hän pidättää ne mellakoinnista. Myöhemmin Muumit vievät eläimet takaisin eläintarhaan, ja siellä heidätkin teljetään häkkiin. Häkissä heidän ei tarvinnut kuitenkaan virua pitkään, kun Nuuskamuikkunen, Hemuli, Pikku Myy ja Eläintarhan johtaja tulevat vapauttamaan heidät. Eläintarhan mies pyytää nöyrimmästi anteeksi Muumeilta, ja antaa heille kukkia sovittelulahjaksi. Nuuskamuikkunen, Myy ja Hemuli olivat käyneet tiedeakatemiassa, ja saaneet todistuksen tiedeakatemian presidentiltä, etteivät Muumit ole virtahepoja.
Eläintarhan miesten ääninä em. sarjassa olivat Yleisradion dubbauksessa muun muassa Eero Ahre, Matti Ruohola ja Timo Torikka. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Tapio Hämäläinen.
MTV:n dubbauksessa eläintarhan miehiä ääninäytteli Markus Bäckman, Jon-Jon Geitel ja Ilkka Villi. Eläintarhan johtajaa ääninäytteli Markus Bäckman.
Muumien maailmassa eläintarhan miehien äänenä ovat Jarmo Koski ja Ilpo Mikkonen. Laivan kapteenin äänenä Taneli Mäkelä.
Herra Virkkunen
Herra Virkkunen esiintyy Vaarallinen talvi -sarjakuvassa, jossa hän yrittää houkutella muumiperheen jäseniä mukaan erilaisiin talviurheilulajeihin. Hahmo esiintyy myös Arabian Talvinuotio-mukissa, jossa Virkkunen istuu nuotion ääressä Muumipapan kanssa. Hahmo ei esiinny Muumilaakson tarinoita -televisiosarjassa, vaikka hänen nimisensä hahmo sarjan MTV:n versiossa esintyykin. Sarjassa esiintyvä Herra Virkkunen on oikeasti Reippailija-Hemuli. Herra Virkkunen esiintyy myös Muumilaakso-sarjassa, jossa hänen ääninäyttelijänään toimii Riku Nieminen.
Hosuli eli Sottuli
Hosuli (varhaisemmissa suomennoksissa Sottuli) on Sosulin ja Hosulin toinen poika (eli Nipsun veli). Hän muistuttaa hyvin paljon isäänsä: Hän asuu sinisessä kahvipurkissa ja keräilee nappeja isänsä tavoin, ja on ulkonäöltään oikeastaan täysin saman näköinen kuin isänsä. Hosuli esiintyy muutamassa Muumipeikko-sarjakuvassa.
Houska
Muumilaakson tarinoissa Houskan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Kitinä ja Narina (Nips ja Naps)
Kitinä ja Narina ovat kaksi orpolasta, jotka Niiskuneiti hankkii orpokodista hoidettavikseen sarjakuvatarinassa Muumipeikko ja orpolapset. He ovat kauhukakaroita, jotka tekevät jatkuvasti kepposia ja hajottavat paikkoja Muumitalossa. Koska Muumit eivät koskaan suutu heihin eivätkä kiellä heiltä mitään, he lopulta kyllästyvät ja karkaavat takaisin orpokotiin.
Muumilaakson tarinoissa Yleisradion dubbauksessa Nipsin ääni on Marja Packalén, Napsin Ulla Tapaninen ja heidän äitinsä Leena Uotila.
MTV:n dubbauksessa heidän nimensä ovat Kitinä ja Narina ja Kitinän ääni on Katja Aakkula, Narinan Ella Pyhältö ja heidän äitinsä Carla Rindell.
Käärme
Käärme esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Viidakon kätköissä ja Muumipeikko pelastaa tiikerit. Käärme on jättikokoinen Pyton.
Käärmeen ääninäyttelijä Yleisradion dubbauksessa on Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Lampun henki
Sarjassa Lampun hengen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Launo
Launo on Poliisimestarin veljenpoika. Hän esiintyy Lars Janssonin sarjakuvassa Poliisimestarin veljenpoika sekä siihen perustuvassa samannimisessä Muumilaakson tarinoiden jaksossa. Launo aiheutti paljon päänvaivaa Poliisimestarille. Hän pidätti Muumilaakson asukkaita pienistä asioista: oksien keruusta, onkimisesta yms. Lopulta Launo lähti Poliisiylitarkastajan kanssa pois Muumilaaksosta muihin tehtäviin.
Mabel
Mabel on rouva Vilijonkan kotiapulainen, joka on esiintynyt ainoastaan Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa.
Mabelin ensiesiintymisessä tuli selväksi myös hänen taustaansa: hän on Vaarallinen juhannus -kirjasta tutun Miskan isosisko. Samassa kertomuksessa Miska saapuu muumien kotiapulaiseksi ja myöhemmin sisarukset sopivat erimielisyytensä; Mabel oli kirjoittanut Miskalle runsaasti kirjeitä, joissa oli väittänyt olevansa filmitähti.
Mabel muistuttaa etäältä katsottuna muumia; hänellä on samanlainen iso kuono kuin muumeilla, pieni nutturakampaus, musta mekko ja valkea esiliina. Erään tarinan mukaan Mabelilla on myös Muumilaakson suurin granaattirintasolki.
Mimmi-täti (Jenni-täti)
Mimmi-täti (Myös Jane-täti, Julia-täti sekä Muumilaakson tarinoita'' -televisiosarjan Yleisradion suomennoksessa Jenni-täti) on muumiperheen rikas ja komenteleva sukulaistäti, jonka tapaamista Muumit yrittävät viimeiseen asti välttää. Hänet nähdään ensimmäisen kerran toisessa sarjakuvatarinassa Muumiperhe, jossa hän saapuu Muumilaaksoon, koska Muumit lähettivät hänelle viisi kiloa rumia sanoja paketissa. Hahmo esiintyy muutamassa myöhemmässäkin sarjakuvassa.
Muumilaakson tarinoita -sarjassa Jenni-täti mainitaan nimenomaan Muumipapan tädiksi. Sarjassa Muumipappa on ainoa, joka ei pidä paljoakaan Jenni-tädistä ja joka yrittää välttää Jenni-tädin tapaamista viimeiseen asti, koska hän puhuu vain raha-asioista ja komentelee. Sarjassa Muumipappa on ainoa, jota Jenni-täti komentelee. Muille täti on kiltti. Hänet nähdään sarjassa ensimmäisen kerran jaksossa nimeltä Jenni-täti on miljonääri, jossa täti saapuu Muumien luo aikomuksenaan keskustella Muumipapan kanssa rahoistaan. Pappa ei halua tavata tätiä, vaan piileskelee Nuuskamuikkusen teltassa. Täti löytää hänet Myyn avulla ja lopulta he sopivat välinsä. Jaksossa nimeltä Joulutarina Jenni-täti viettää joulua muumien kanssa ja kutsuu heidät vierailulle. Jaksossa nimeltä Salainen lääke Jenni-täti on sairastanut noidannuolta, johon Muumipeikko, Niiskuneiti, Pikku Myy ja Nipsu lähtevät etsimään aikakoneella lääkettä. Seuraavassa jaksossa, sarjan päätösjaksossa Kultainen valtakunta Jenni-täti on parantunut noidannuolesta ja kaikki muumit viettivät isoja juhlia, joissa vieraat antoivat paljon lahjoja Jenni-tädille. Lahjat liittyivät jotenkin tähtiin. Muumilaakson tarinoissa Jenni-täti pitää yllään pinkkiä mekkoa sekä hattua jossa yllään on musta sulka.
Muumilaakson tarinoissa Jenni-tädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa (jossa hahmon nimenä on sarjakuvien tavoin Mimmi-täti) Carla Rindell.
Posteljooni
Posteljooni esiintyy Muumipeikko-sarjakuvassa Muumitalvi sekä japanilais-suomalais-hollantilaisena yhteistyönä tehdyssä animaatiosarjassa Muumilaakson tarinoita.
Posteljoonin tunnistaa ruskeista, tuuheista viiksistä, postilaukusta, sinisestä takista ja housuista sekä oranssista karvalakista. Muumilaakson tarinoissa hän esiintyy ensimmäistä kertaa sarjan jaksossa Pikkuruiset vieraat (jakso nro. 6). Siinä hän on tuomassa kirjettä Muumeille Mymmeliltä, mutta putoaa ennen sitä Pikku Myyn tekemään ansakuoppaan. Lisäksi hän esiintyy jaksossa Taikurin taika etsimässä Muumimamman kadonnutta käsilaukkua sekä laukun löytymisen kunniaksi järjestetyissä juhlissa, sensuroidussa jaksossa Muumit ja taistelu merirosvoa vastaan sekä jaksoissa Jenni-täti on miljonääri, Jysähdyksiä yössä, Salaperäistä ilotulitusta, Muumitalvi ja Joulutarina. Jaksossa Taikurin taika Posteljooni ei puhu lainkaan. Posteljooni on Poliisimestarin ohella yksi harvoista, jolla on virallinen ammatti Muumilaaksossa.
Primadonna
Primadonna esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Primadonna.
Primadonnan näyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Primadonnan hevonen
Primadonnan hevonen esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Primadonna.
Primadonnan hevosen ääninäyttelijä Yleisradion dubbauksessa on Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Samu
Samu on pieni otus Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän seuraa usein Muumipeikkoa, mutta puhuu harvoin. Samu näyttää hieman Nipsulta, mutta hän on pienempi, kokonaan musta, hänellä on pienemmät korvat ja lyhyemmät jalat eikä hänen hännässään ole tupsua. Sarjakuvan alussa esiintyi hänen serkkunsa, joka näyttää muuten samalta, mutta hänellä on valkoinen maha. Samun serkku pyytää Samun tilalleen sarjakuvaan, koska kertoo menevänsä naimisiin.
Samu ei yleensä ole ollut mukana Muumi-animaatioissa, mutta hän esiintyy elokuvassa Muumit Rivieralla.
Sarvikuono
Sarvikuono esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Viidakon kätköissä ja Muumipeikko pelastaa tiikerit.
Sarvikuonon ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Tapio Hämäläinen ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Talonpeikko
Talonpeikko esiintyy elokuvassa Muumipeikko ja pyrstötähti.
Talonpeikon ääninäyttelijä on elokuvan vuoden 1993 dubbauksessa Leena Uotila.
Tiikerit
Tiikerit esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Viidakon kätköissä ja Muumipeikko pelastaa tiikerit.
Miespuolisen tiikerin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman jaksossa Viidakko ja jaksossa Eläintarhan eläimet Jukka Nylund.
Naispuolisen tiikerin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö jaksossa Viidakko ja jaksossa Eläintarhan eläimet Heljä Heikkinen.
Vampyyri
Vampyyri esiintyy sarjakuvassa Muumit ja vampyyri sekä Muumilaakson tarinoiden jaksossa Vampyyri. Se on pieni, herttainen ja söpö eläinhahmo, jota muumit luulevat eläintarhasta karanneeksi vampyyrilepakoksi. Muumimamma ottaa ”vampyyrin” lemmikikseen, vaikka muut pelkäävät sitä. Myöhemmin se pääsee vahingossa irti Vilijonkan talossa. Lopuksi vampyyri paljastuu tavalliseksi lepakoksi.
Vinssi
Vinssi on hahmo Tove ja Lars Janssonin Muumipeikko-sarjakuvissa. Hän esiintyy ensimmäisen kerran Toven ja Larsin yhdessä käsikirjoittamassa ja Toven piirtämässä sarjakuvassa Muumi ja velvollisuudentunto vuonna 1958. Vinssi on Muumipapan nuoruuden ystävä, jonka kanssa hän on viettänyt boheemia elämää. Sarjakuvassa Vinssi nähdään usein muun muassa pelaamassa korttia tai juomassa viiniä ja muistelemassa nuoruuttaan Muumipapan kanssa. Kuvakirjassa Vaarallinen matka (1977, suom. Panu Pekkanen) Vinssi esiintyy nimellä Tomppa ja pelaa korttia Nuuskamuikkusen kanssa nuotion ääressä. Muumipeikko ja kultainen häntä -sarjakuvassa Vinssi asuukin muumitalossa. Sarjakuvaan perustuvassa Muumilaakson tarinoita -sarjan samannimisessä jaksossa Vinssi ei esiinny, kuten ei muutenkaan koko sarjassa.
Voimamies
Voimamies on Muumipeikko-sarjakuvassa ja Muumilaakson tarinoita -sarjassa esiintyvä hahmo. Hän on munan muotoinen mies, joka on nimensä mukaisesti voimakas ja mukana samassa sirkuksessa kuin Primadonna. Hänen ihonsa on ruskea. Hänellä on mustat viikset ja puku yllään. Hän on esiintynyt jaksoissa Primadonna ja Muumipapan muistelmat II. Kronologisesti ajateltuna on tosin epätodennäköistä, että muistelmissa, Itsevaltiaan syntymäpäiväjuhlissa esiintyvä, voimamies olisi sama.
Televisiossa hän esiintyy ensimmäisen kerran, kun hän näyttää temppuja Mymmelille ja Pikku Myylle. Nähdessään Primadonnan hän lähtee karkuun, eikä kerro minne saatikka kuinka pitkäksi ajaksi, koska on kyllästynyt oikuttelevan ja itsekeskeisen Primadonnan luonteeseen. Myöhemmin Muumipeikko löytää hänet nauramasta ja Voimamies kertoo, että Primadonna vain teeskentelee avutonta saadakseen palvelua. Lopulta hän kuitenkin lähtee Primadonnan kanssa takaisin sirkukseen.
Muumilaakson tarinoissa Voimamiehen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Pelkästään Muumilaakso-animaatiosarjassa esiintyviä sivuhahmoja
Seuraavat hahmot ovat tehneet ensiesiintymisensä Muumilaakso-animaatiosarjassa.
Herra Vilijonkka
Herra Vilijonkka esiintyy Muumilaakso-sarjan jaksossa Kelluva teatteri Emman kertoessa teatterin menneisyydestä. Herra Vilijonkka oli yksi teatterin näyttelijöistä ja Emman ihastus. Kyseessä ei kuitenkaan oletettavasti ole rouva Vilijonkan mies. Peter Kanerva toimii hahmon äänenä suomeksi ja ruotsiksi.
Poliisi
Tarkemmin nimeämätön poliisihemuli esiintyy Muumilaakso-sarjan jaksossa Nuuskamuikkunen ja Puistonvartija. Hän on harmaahiuksinen naispuolinen hemuli, joka vie Muumipeikon ja Niiskuneidin vankilaan näiden jäätyä kiinni kieltotaulujen polttamisesta. Hahmossa on piirteitä Muumipeikko-sarjakuvan Poliisimestarista sekä Vaarallinen juhannus -kirjan vanginvartijasta ja tämän serkusta. Hahmoa suomeksi ääninäyttelee Ella Pyhältö.
Hemulitäti
Hemulitäti esiintyy Muumilaakso-sarjan jaksossa Näkymätön lapsi Muumipeikon tuodessa Ninnin takaisin kotiin. Hemulitäti on Ninnin ilkeä täti, joka ei voi sietää tätä ja ei haluaisi häntä huolehdittavakseen. Hahmoa suomeksi ääninäyttelee Ella Pyhältö.
DJ Drama
Tyree Cinque Simmons (s. 22. huhtikuuta 1978 Philadelphia, Pennsylvania) tunnetaan paremmin taiteilijanimellään DJ Drama on yhdysvaltalainen DJ ja musiikkituottaja. Hän on myös rap-artisti T.I.:n virallinen keikka-DJ. DJ Drama on tunnettu nopeana mixtapen tekijänä. The New York Times -lehti nimitti DJ Draman ja rap-artisti Lil Waynen yhteisen Dedication 2 -mixtapen vuoden 2006 parhaaksi albumiksi.
Singlet
200px|thumb
Kalevan kisat 1966
Kalevan kisat järjestettiin vuonna 1966 Tampereella 13.–14. elokuuta. Kilpailupaikkana oli Ratinan stadion, jossa kilpailtiin ensimmäistä kertaa Suomessa kumiasfalttiradalla. Kalevan maljan voitti Helsingin Kisa-Veikot. Kymmenottelu ja viisiottelu (2.–3. heinäkuuta) sekä maratonjuoksu (3. heinäkuuta) kilpailtiin Sippolan Inkeroisissa.
Ragnar Frisch
Ragnar Anton Kittil Frisch (3. maaliskuuta 1895 Oslo – 31. tammikuuta 1973) oli norjalainen ekonomisti, joka sai ensimmäisen Nobelin taloustieteen palkinnon vuonna 1969 taloudellisten prosessien analysoinnista ja dynaamisten taloustieteellisten mallien kehittämisestä.
Frisch suoritti taloustieteen perustutkinnon Oslon yliopistossa vuonna 1919 ja opiskeli Ranskassa kolme vuotta ennen tohtoriksi väittelemistään vuonna 1925. Vuonna 1931 hän sai henkilökohtaisen professuurin Oslon yliopistossa ja pysyi virassa vuoteen 1965 asti.
Frischin tutkimustyö keskittyi lähinnä makrotaloustieteeseen ja ekonometriaan.
Knattspyrnufélagið Víkingur
Knattspyrnufélagið Víkingur on urheiluseura Reykjavíkin kaupungista. Seuralla on toimintaa useissa eri lajeissa, mutta se on tunnettu jalkapallosta ja käsipallosta. Sen jalkapallojoukkue pelaa Islannin korkeimmalla sarjatasolla Úrvalsdeildissa kaudella 2017. Islannin mestaruuden jalkapallossa se on voittanut kuudesti: 1920, 1924, 1981, 1982, 1991 ja 2021.
Harja-argusfasaani
Harja-argusfasaani (Rheinardia ocellata) on aitokanoihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan uhanalaisena Kaakkois-Aasiasta.
Taksonomia
Harja-argusfasaani on usein jaettu kahteen alalajiin, jotka ovat Malesiassa tavattava R. o. nigrescens ja Laosissa ja Vietnamissa elävä R. o. ocellata. Morfologisten ja ääntelyn erojen perusteella ne on kuitenkin erotettu lajeiksi Rheinardia ocellata ja Rheinardia nigrescens.
Koko ja ulkonäkö
Harja-argusfasaanikoiras voi kasvaa 190–240 cm pitkäksi, ja suurin osa tästä on pyrstöä. Naaraan pituus on noin 75 cm. Lajin koiras on väriltään tumman ruskea, lähes musta. Ruumiissa on runsaasti pieniä valkoisia täpliä. Kurkku on valkoinen. Päälaella on ruskea harja. Harja-argusfasaaninaaras ei ole yhtä tumma kuin koiras.
Levinneisyys ja elintavat
Harja-argusfasaani luokitellaan äärimmäisen uhanalaiseksi. Kannan kooksi arvioidaan 10 000–20 000 yksilöä ja määrä on laskussa. Kantaa uhkaa erityisesti metsästys ravinnoksi ja pyydystäminen lemmikiksi. Myös metsien hakkuut ovat uhka.
Dean Butterworth
Dean Butterworth (s. 26. syyskuuta 1976) on nykyään Good Charlotte -yhtyeen rumpali, Chris Wilsonin jätettyä yhtyeen. Hän syntyi Rochdalessa, Englannissa, mutta hän muutti perheensä kanssa Yhdysvaltoihin 10-vuotiaana ja alkoi soittaa rumpuja 13 vuoden ikäisenä. Deanin tunnetaan myös nimellä "Deano".
Jared Hess
pienoiskuva|Jared Hess vuonna 2009. Jared Hess (s. 18. heinäkuuta 1979 Idaho, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten Dynamiitti Napoleon -elokuvan (2004) ohjaajana.
Aiheesta muualla
Джаред и Джеруша Хесс