cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Santa Claran taistelu
Seuraukset
Santa Claran taistelu tunnetaan Kuubassa yleisesti Batistan diktatuurin päättäneenä taisteluna. Taistelun voitto vaikutti Che Guevaran suosion kasvuun, kun häntä pidettiin vallankumouksen suurimman avoimen taistelun strategina. Todellisuus on hieman monimutkaisempi. Armeijan ei uskottu kykenevän enää puolustamaan Kuubaa jo ennen taistelun loppua ja Batista oli alkanut valmistella maanpakoaan jo aiemmin. Joka tapauksessa taistelu oli merkittävä voitto vallankumouksellisille, joita vastassa oli huomattavasti suurempi armeijan joukko.
Fosforylaasikinaasi
thumb|250px|Malli fosforylaasikinaasin katalyyttisesti aktiivisen γ-alayksikön rakenteesta Fosforylaasikinaasi on entsyymi, joka osallistuu glykogeeniaineenvaihdunnan säätelyyn. Entsyymi siirtää fosfaattiryhmiä ATP-molekyyliltä eräille glykogeenifosforylaasin seriiniaminohapoille. Tämä aktivoi glykogeenifosforylaasia ja siten glykogeenin pilkkoutumista eli glykogenolyysiä. Fosforylaasikinaasin EC-numero on EC 2.7.11.19.
Ominaisuudet ja toiminta
Fosforylaasikinaasi on hyvin suurikokoinen proteiini ja sen molekyylimassa on 1,2 MDa. Eläimillä entsyymistä esiintyy kahta isoentsyymiä, toinen maksassa ja toinen lihaskudoksessa. Fosforylaasikinaasi on heksadekameeri ja koostuu neljästä alayksiköstä joista jokainen jakautuu edelleen neljään alayksikköön, jotka ovat α-, β-, γ- ja δ-alayksiköt. Näistä alayksiköistä katalyyttisestä aktiivisuudesta vastaa γ-alayksikkö ja muut ovat säätelyalayksikköjä. δ-Alayksikkö on kalsiumionisensitiivinen kalmoduliini.
Fosforylaasikinaasi siirtää fosfaattiyhmiä eli fosforyloi glykogeenifosforylaasin seriiniaminohappoja ja tämä saa glykogeenifosforylaasin muuttumaan inaktiivisesta b-muodosta aktiiviseksi a-muodoksi ja näin glykogenolyysi aktivoituu soluissa. Myös fosforylaasikinaasilla on aktiivinen a-muoto ja inaktiivinen b-muoto. Proteiinikinaasi A aktivoi fosforylaasikinaasia fosforyloimalla inaktiivisen b-muodon α- ja β-alayksiköitä, jolloin fosforylaasikinaasin konformaatio muuttuu ja γ- ja δ-alayksiköt pääsevät muodostamaa kompleksin ja aktiivisen a-muodon entsyymistä. Toinen entsyymi proteiinifosfataasi 1 puolestaan kykenee inaktivoimaan fosforylaasikinaasin defosforyloimalla α- ja β-alayksiköt. Fosforylaasikinaasia aktivoivat myös kalsiumionit, koska ne aktivoivat kalmoduliinin eli fosforylaasikinaasin δ-alayksikön.
Cherry Jones
Cherry Jones (s. 21. marraskuuta 1956 Paris, Tennessee) on yhdysvaltalainen Emmy-palkittu näyttelijä. Hän on näytellyt televisiosarjassa 24 Yhdysvaltain presidentti Allison Tayloria, josta hän on myös voittanut Emmyn. Hän on tehnyt myös paljon näyttämötyötä.
Yksityiselämä
Jonesin äiti oli high school -opettaja ja isä kukkakauppias. Jones valmistui high schoolista vuonna 1978.
Kuljun seisake
Kuljun seisake oli Lempäälän rautatieaseman alainen rautatieliikennepaikka Riihimäki-Tampere-radalla Lempäälässä. Se sijaitsi lähellä Kuljun ja Kukkolan kartanoita.
Kennel
Kenneltoiminta tarkoittaa tavallisimmin koirien jalostustoimintaa eli pentujen teettämistä nartulla. Toimiva kennel voi muodostua jo yhdestä jalostukseen käytettävästä nartusta. Kennelnimen myöntää Kansainvälinen kennelliitto FCI.
Kennel voi tarkoittaa myös koiratarhaa.
Historia
Nykyaikainen kenneltoiminta syntyi Englannissa 1800-luvun puolivälissä, kun koiranjalostus alkoi kiinnostaa ihmisiä. Eri tehtäviin tarkoitettuja koiria oli ollut aiemminkin. Erilaiset koiratyypit olivat syntyneet luonnollista tietä, mutta nyt ihminen puuttui asiaan. Ihminen päätti, miltä eri koirarotujen piti näyttää ja miten käyttäytyä sopiakseen mahdollisimman hyvin tehtäväänsä. Jalostustoiminnan myötä syntyi myös kilpailuja, joissa mitattiin, kenen koirat olivat parhaita metsästyksessä, kilpajuoksussa tai ulkomuodon mukaan. Kennelharrastus kasvoi nopeasti ja levisi muihin maihin. Kehitettiin uusia rotuja. Perustettiin yhdistyksiä huolehtimaan koirien ja niiden omistajien eduista.
Beetasolu
pienoiskuva|F-aktiini haiman beetasoluissa, jotka on värjätty faloidiinilla ja TRITC:llä Beetasolut ovat haiman umpieritteisen osan Langerhansin solusaarekkeissa sijaitsevia soluja, jotka tuottavat insuliinia. Beetasolut aistivat elimistön verensokeritasoa ja lisäävät insuliinin eritystä tarpeen mukaan. Terveillä tämä eritys tapahtuu muutaman minuutin välein purskeina ja sitä kutsutaan peruseritykseksi. Näin verensokeria säädellään erityisesti aterioiden välillä ja yöllä. Ruokaillessa beetasolut vapauttavat insuliinia nopeasti ensivaiheessa ja hitaasti yhden - kahden tunnin aikana ruokailusta. Suolistosta erittyvät hormonit vaikuttavat ensivaiheen insuliinin tuotantoon beetasoluissa.
Suomalainen professori Timo Otonkosken johtama tutkijaryhmä on kyennyt tuottamaan kantasoluista toimivia beetasoluja. Tutkimus toteutettiin koemaljalla sekä hiirillä.
Solujen tuhoutuminen johtaa elimistössä verensokerin säätelyn pysähtymiseen ja sairastumiseen tyypin 1 diabetekseen. Perintötekijöillä on merkitys siihen, että kenellä tämä solutuho käynnistyy. Viime aikoina on havaittu, että enterovirus infektioilla ja erityisesti Coxsackie B -viruksilla (CVB) on osuus tämän prosessin käynnistymisessä. CVB-virusten on havaittu aiheuttavan kroonisen tulehduksen haimaan. Tapahtumaketju käynnistyy 1-2 vuotiailla ja voi kestää vuosia ennen kuin tyypin 1 diabetes puhkeaa.
Metooppi
pienoiskuva|upright|Metooppi (merkitty kirjaimella a) doorilaisessa friisissä. Metooppi on antiikin kreikkalaisessa arkkitehtuurissa ja yleisesti klassisessa arkkitehtuurissa suorakulmainen laatta doorilaista pylväsjärjestelmää edustavan rakennuksen friisissä. Metoopit vuorottelevat doorilaisessa friisissä triglyfien kanssa. Metooppilaatta voi olla joko sileä tai koristeltu reliefein tai maalauksin.
pienoiskuva|vasen|upright|Yksi [[Parthenonin friisin metoopeista, jossa on reliefikuva keskenään kamppailevista kentaurista ja lapiitista.]] Metoopit olivat suunnilleen yhtä korkeita kuin niiden viereiset triglyfit, mutta leveämpiä ja suurin piirtein neliön muotoisia. Metooppien reliefikoristelu esitti kreikkalaisissa temppeleissä yleensä jotakin mytologista aihetta. Joskus metooppeihin kiinnitettiin esimerkiksi kilpiä.
Antiikin metoopeista tunnetuimmat ovat Parthenonin friisin 92 metooppia, joissa kuvataan kentauromakhiaa eli kentaurien ja lapiittien välistä taistelua. Niiden säilyneet laatat ovat nykyisin pääosin British Museumissa.
Kattarat
thumb|oikea|240px|[[Mäkikattara ja ruiskattara.]]
Kattarat eli töpökattarat (Bromus) on heinäkasveihin kuuluva kasvisuku. Sukunimeä Bromus käytetään nimenä isosta joukosta lajeja, jotka voidaan käsittää yhdeksi heinäsuvuksi tai vaihtoehtoisesti jakaa useiksi suvuiksi. Suppean sukurajauksen mukaan kattarat jaetaan töpökattaroiden lisäksi viuhkakattaroihin (Anisantha), rönsykattaroihin (Bromopsis) ja lattakattaroihin (Ceratochloa).
Kattarat Suomessa
Suomessa on havaittu luonnonvaraisena 21 eri kattaralajia, kaikissa Pohjoismaissa vähintään 25 lajia. Suomen kattaroista alkuperäislaji on vain lehtokattara, joka on hyvin harvinainen ja rauhoitettu lehtokasvi. Mäkikattara on yleinen muinaistulokasheinä kedoilla Lounais-Suomessa ja Ahvenanmaalla. Idänkattara on Etelä-Suomessa paikoin melko yleinen tulokas, joka on myös nurmiheinä ja viljelykasvi. Ruiskattara on Pohjois-Pohjanmaan korkeudelle aiemmin yleisenä kasvanut ruispeltojen rikkakasvi, joka on sittemmin suuresti harvinaistunut.
Reino Kangas
Kangas vaikutti seuraavissa eduskunnan toimielimissä: Laki- ja talousvaliokunta, puolustusvaliokunta ja sosiaalivaliokunta.
Reino Kangas oli sotilasarvoltaan alikersantti. Hän oli käynyt kansakoulun sekä maamieskoulun vuonna 1928. Kangas oli naimisissa Elma Margareeta Karhumaan (1913–1994) kanssa.
Kankaalla oli lukuisia luottamustoimia. Presidentin valitsijamiehenä hän toimi vuonna 1968. Lisäksi Kangas toimi Paavolan kunnanvaltuuston ja kunnanhallituksen puheenjohtajana, Kirkolliskokouksen, Keski-Pohjanmaan tuberkuloosiparantolan liittovaltuuston ja Ruukki Oy:n hallintoneuvoston jäsenenä. Siika–Pyhäjoki-alueliiton hallituksessa Kangas oli puheenjohtaja, Oulaisten parantolan liittovaltuustossa varapuheenjohtaja. Jäsen Kangas oli myös Revon Sähkö Oy:n, Imatran Voima Oy:n, Kemijoki Oy:n ja Keski-Pohjanmaan puhelinosuuskunnan hallintoneuvostoissa. Yhteisistä asioista Kangas huolehti lisäksi Heikinharjun B-mielisairaalan kuntainliiton liittovaltuustossa, Pohjolan Maidon ja Vesihuoltoliiton hallituksissa.
11. syyskuuta
11. syyskuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 254. päivä. (255. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 111 päivää.
Merkkipäiviä
Katso myös: kalenteri ~ 10. syyskuuta, 12. syyskuuta
Espoonlahden lukio
Espoonlahden lukio, lempinimeltään Jylla, on Espoonlahdessa sijaitseva kielipainotteinen yleislukio. Se perustettiin vuonna 1923 nimellä Helsingin suomalainen yksityislyseo. Vuonna 2014 lukiossa oli noin 570 opiskelijaa. Lukion koulurakennus valmistui vuonna 1975 ja sen peruskorjaus valmistui vuonna 2013.
Historia
Professori Yrjö Jahnsson ja kouluneuvos Hilma Jahnsson perustivat vuonna 1923 Helsingin Kamppiin Helsingin suomalaisen yksityislyseon. Koulu toimi vuosina 1925–1957 Helsingin ortodoksisen seurakunnan omistamassa niin sanotussa Tabunovin talossa osoitteessa Lönnrotinkatu 2 ja sen jälkeen vuosina 1957–1974 ensimmäisessä omassa koulutalossaan Nordenskiöldinkadulla Taka-Töölössä, nykyisessä Venäjän tiede- ja kulttuurikeskuksen talossa. Ensimmäisenä rehtorina toimi vuoteen 1938 saakka eversti Boris Gyllenbögel, jonka mukaan koko koulu tunnettiin lempinimellä ”Jylla”. Helsingin suomalaisen yksityislyseon yhteyteen perustettiin vuonna 1927 iltalinja, joka oli Suomen ensimmäinen iltaoppikoulu. Koulun omistus kuului Yrjö ja Hilma Jahnssonille kunnes jälkimmäinen kuoli vuonna 1970, minkä jälkeen koulua ylläpiti muutaman vuoden ajan kannatusyhdistys.
Saatuaan valtioneuvostolta luvan koulu muutti vuonna 1974 uuteen koulutaloon Espooseen ja vaihtoi nimekseen Espoonlahden yhteiskoulu. Iltalinja siirrettiin samalla osaksi Töölön yhteiskoulua. Peruskoulu-uudistuksen seurauksena koulun omistus siirtyi vuonna 1977 Espoon kaupungille. Koulu jakautui samalla Espoonlahden kouluksi (luokat 7–9) ja lukioksi.
Huipputekniikkaa ja pilottiprojekteja
Espoonlahden lukiossa tehtiin vuosina 2012–2013 täydellinen peruskorjaus, joka maksoi noin 18 miljoonaa euroa. Peruskorjauksen jälkeen lukio oli monessa suhteessa yksi Espoon moderneimmista lukioista: luokat oli varusteltu viimeisimmällä opetusteknologialla (Smart Podium, Apple TV, dokumenttikamera, datatykki ja suuri laajakangas), lukiossa on 7 liikkuvaa atk-luokkaa eli vaunuissa 130 iPadia ja 100 kannettavaa tietokonetta. Lukio pilotoi ensimmäisenä suomalaislukiona tulevaisuuden sähköisiä ylioppilaskirjoituksia syksyllä 2014 koeviikolla yhdessä ylioppilastutkintolautakunnan kanssa. Lukio pilotoi myös ainoana Espoon suomenkielisenä lukiona Google Apps for Education -sähköistä opiskeluympäristöä. Fysiikan ja kemian luokissa on käytössä uudet laboratoriovarusteet.
Koulurakennus
thumb| Lukion uudistettu ruokala thumb| Espoonlahden aulatilat
Koulurakennus rakennettiin vuonna 1975 ja peruskorjattiin vuosina 2012–2013. Peruskorjauksen yhteydessä koulutalon energiatehokkuutta parannettiin muun muassa kohentamalla rakennuksen eristystä ja uusimalla talotekniikka. Peruskorjauksen jälkeen 25 prosenttia rakennuksen vaatimasta lämmitysenergiasta saadaan kymmenestä 240 metrin syvyisistä maalämpökaivoista, joiden lisäksi rakennuksen katolla on 80 m² aurinkopaneeleita. Koulurakennuksen peruskorjauksen teki NCC Rakennus Oyj elinkaarimallilla, jossa rakennusyhtiö vastaa ja huolehtii rakennuksen ylläpidosta seuraavat 25 vuotta.
Elinkaariajattelu on ollut lähtökohtana materiaali- ja rakenneratkaisuissa sekä laitevalinnoissa. Raikkaan sisäilman takaavat 11 säädettävää ilmankäsittelykonetta ja luokkakohtaiset hiilidioksidisensorit, jotka säätelevät sisäilmaa henkilömäärän mukaan. Lämmitys säätyy huonetiloittain sähköisesti. Valaistus säätyy ulkotilan valomäärän mukaan ja syttyy automaattisesti läsnäolosta, suurimmat tilat on varustettu Dali-valaistuksenohjausjärjestelmällä. Ikkunoiden markiiseja liikuttelevat automaattiset tuuli-, aurinko- ja sadeanturit.
Kansainvälisyys
Espoonlahden lukio sai vuonna 2006 European Label -kunniamaininnan tasokkaasta kieltenopetuksesta. Opetettavia vieraita kieliä ovat muun muassa englanti, ranska, ruotsi, saksa, venäjä, espanja ja japani. Lukiolla on ollut kansainvälisiä projekteja Kiinan Shanghaihin, Kanadan Torontoon, Sveitsin CERNiin, Saksan Berliiniin, Espanjan Barcelonaan, Belgiaan, Venäjän Pietariin, Ruotsin Tukholmaan, Englannin Lontooseen ja Coventryyn sekä Kreikan Ateenaan. Espoonlahden lukiossa voi suorittaa myös Deutsches Sprachdiplomin sekä liikunnan, kuvataiteen ja musiikin lukiodiplomit ja puhetaidon päättökokeen.
Opiskelu
Lukion opiskelijamäärä oli syksyllä 2014 noin 570. Kouluun oli 173 aloituspaikkaa syksyllä 2014 keskiarvorajan ollessa 8,17. Keväällä 2014 Espoonlahden lukioon haki eniten opiskelijoita Espoon lukioista, 1 106, ja eniten ensisijaisia hakijoita, 242. Syksyllä 2014 aloittaneiden opiskelijoiden sisääntulokeskiarvo jakautuu melko tasaisesti välille 8,17–9,92 seuraavasti: 34 prosentilla keskiarvo oli 8,17–8,41; 31 prosentilla 8,42–8,74 ja 35 prosenttila 8,75–9,92. Tyttöjä oli hiukan poikia enemmän, 54 %.
Helsingin Sanomien keväällä 2020 tekemässä lukioiden ylioppilaskirjoitusten tulosten vertailussa Espoonlahden lukio sijoittui 400 lukion joukossa sijalle 26. Ylen keväällä 2019 tekemässä lukioiden ylioppilaskirjoitusten tulosten vertailussa Espoonlahden lukio sijoittui 400 lukion joukossa sijalle 55. STT:n tekemässä lukiovertailussa, jossa huomioidaan myös opiskelijoiden lähtötaso, Espoonlahden lukio sijoittui sijalle 152 kevään 2013 lukiovertailussa. Lukio sijoittui sijalle 335 Helsingin Sanomien keväällä 2014 tekemässä lukiovertailussa. Vertailu ei huomioinut lukioiden erilaista oppilasainesta, kuten kirjoittajien lähtötasoa. Vertailun kohteena oli 2011 vanhaan rakennukseen keskiarvolla 7,45 sisään tullut ikäluokka. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.
Koulun rehtorina toimii Juha Kivioja. Hänen edeltäjiään ovat olleet Harri Korhonen, Juhani Turjanmaa ja Kauko Salmenkallio.
Rehtorit
Helsingin suomalainen yksityislyseo
Helsingin yksityislyseo ja Espoonlahden yhteiskoulu
Espoonlahden lukio
Lännensuitset
thumb|115px|Lännensuitset otsahihnalla Lännensuitset (myös western-suitset) ovat Pohjois-Amerikasta kotoisin olevassa lännenratsastuksessa käytettävät suitset, joissa ei ole turpahihnaa.
Lännensuitsia on kahdenlaisia: Ensimmäinen on malli, josta puuttuvat kokonaan perinteisiin suitsiin kuuluvat turpa- ja leukahihna. Suitsien paikalla pysymisen takuuksi on pantu korvalenkki, joka kulkee hevosen vasemman korvan ympäri. Toisessa lännensuitsien mallissa käytetään otsahihnaa, eikä korvalenkkiä tarvita. Lännensuitset voivat olla perinteisesti raakavuodasta tehdyt tai nailoniset. Lännensuitset ovat yleensä koristeelliset ja niihin voi kuulua tupsuja, hapsuja tai nahkasta valmistettuja koristeita. Lännensuitsien kanssa käytetään tietynlaisia nahkaohjia, joita on kahta eri päämallia: Päistään auki olevat ja yhtenäiset, nk. kalifornialaiset ohjat.
On myös olemassa kuolaimettomat bosal hackamore -suitset, joita lännenratsastuksessa saatetaan käyttää kuolaimellisten lännensuitsien sijaan.Bosal hackamore näyttää kotitehdyltä riimulta jossa on ohjat(kuten kuvassa näkyy). Kuten tavallista hackamorea, myöskään bosal hackamorea ei saisi käyttää kuin kokenut ratsastaja. thumb|left|130px|Bosal hackamore
Monacon Grand Prix 1964
Monacon Grand Prix 1964 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 10. toukokuuta 1964 Monacon katuradalla. Kilpailu oli kauden avauskilpailu, ja sen voitti Graham Hill. Kilpailussa Peter Arundell ajoi ensimmäisen kerran palkintosijalle, ja Mike Hailwood ensimmäistä kertaa pisteille.
Reposaaren Kunto
Reposaaren Kunto on vuonna 1932 perustettu, noin 550-jäseninen yleisseura Porin Reposaaressa. Vuonna 2020 ReKu:n jalkapallojoukkue pelaa Satakunnan Kutosessa.
Reposaaren Kunnon urheilijoista painija Kelpo Gröndahl on voittanut olympiakultaa ja pituushyppääjä Maire Österdahl on saavuttanut EM-pronssia.
Simo Heikkilä
Simo Heikkilä (s. 1943 Helsinki) on suomalainen muotoilija ja sisustusarkkitehti. Heikkilä jatkaa pohjoismaisen pelkistetyn muotoilun perinnettä. Hän aloitti uransa suunnittelemalla Marimekon myymälöitä ja näyttelyitä. Oman studionsa hän perusti vuonna 1971. Heikkilän näyttelyarkkitehtuurille on ominaista rakenteiden keveys ja huolellinen valaistuksen suunnittelu. Hänen suunnittelemilleen huonekaluille ja pienesineille on tyypillistä rakenteiden jättäminen näkyviin ja materiaalien puhtaus. Heikkilä on toiminut aloitteentekijänä useissa kulttuurihankkeissa. Hän on muun muassa ollut käynnistämässä kansainvälistä, Alvar Aalto Design-seminaaria ja elvyttämässä saamelaisen leukupuukon perinnettä.
Heikkilä sai vuonna 1989 valtion pitkäaikaisen apurahan, mikä on mahdollistanut keskittymisen kokeelliseen työskentelyyn. Sen tuloksia hän on hyödyntänyt sarjatuotannossa olevissa tuotteissaan. Vuosina 2000-2007 Heikkilä toimi vastaperustetun Taideteollisen korkeakoulun puustudion johtajana, minkä jälkeen hän jatkoi vuoteen 2011 asti kalustemuotoilun professorina.
Simo Heikkilä on saanut töistään useita palkintoja. Vuonna 1999 hänelle myönnettiin pohjoismaisesti merkittävä Bruno Mathsson -palkinto. Vuonna 2003 hän sai Pro Finlandia -mitalin. Vuonna 2006 hänelle myönnettiin Asko Avonius -palkinto osoituksena merkittävästä työstä suomalaisen sisustus- ja huonekalusuunnittelun alalla. Heikkilä valittiin Taideteollisen korkeakoulun kunniajäseneksi 2007. Vuonna 2011 Heikkilälle myönnettiin Kaj Franck -muotoilupalkinto. Sen perusteluissa mainittiin laaja-alainen työ muotoilun parissa ja erityisesti häntä kiitettiin opettajan työstä
Gösta Ekman (syntynyt 1890)
Frans Gösta Viktor Ekman (28. joulukuuta 1890 Tukholma, Ruotsi – 12. tammikuuta 1938 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen näyttelijä.
The Addams Family (musikaali)
The Addams Family on yhdysvaltalainen musikaali, jonka on musiikin ja sanoituksen on tuottanut Andrew Lippa. Musikaalin käsikirjoituksen ovat tehneet Marshall Brickman ja Rick Elice, joka perustuu Charles Addamsin sarjakuviensa pohjalta luomaan The Addams Family perheeseen. Musikaali sai ensi-esityksensä kokeiluna Chicagossa vuonna 2009. Vuotta myöhemmin musikaalin ensi-ilta oli New Yorkin Broadwayllä huhtikuussa 2010. Musikaalikomedia on ensimmäinen teatterinäytelmäksi tuotettu The Addams Family-näytös, vaikka Addamsin perheestä on tehty jo useita televisio- ja elokuvasovituksia.
Gösta Ekman (syntynyt 1890)
Ekmania pidetään yhtenä ruotsalaisen teatterin ensimmäisistä suurista tähtinäyttelijöistä. Vähän ennen kuolemaansa syksyllä 1937 Ekman oli vierailevana näyttelijänä myös Svenska Teaternissa Helsingissä, Ragnar Josephsonin näytelmässä Kanske en diktare. Hän palasi Ruotsiin vasta jouluaatoksi ja sai muutama päivä myöhemmin korkean kuumeen. Parin viikon kuluttua Ekman menehtyi.
The Addams Family (musikaali)
Musikaali Suomessa
Suomessa musikaalin kantaesitys oli Tampereen Työväen Teatterissa, jossa ensi-ilta oli 4. lokakuuta 2013. Oulun kaupunginteatterissa musikaalin ensi-ilta oli 17. tammikuuta 2015 jatkuen aina 19. joulukuuta 2015 saakka musikaalin ollessa suuri menestys näytöksien ollessa aina loppuunmyyty, saaden kaiken kaikkiaan yli 25 000 katsojaa.
Näyttelijät
Broadwayn, Tampereen ja Oulun The Addams Family-musikaalin näyttelijät.
Manila
Manila (filipinoksi Maynila) on Filippiinien pääkaupunki. Se sijaitsee Manilanlahden itärannalla Luzonin saarella. Metro Manila (filipinoksi Kalakhang Maynila) koostuu varsinaisen Manilan kaupungin lisäksi 16 muusta kaupungista. Manilan väkiluku vuonna 2015 oli 1 780 148 ja koko metropolialueen 12 877 253.
Manilan pormestarina on vuodesta 2013 lähtien toiminut Joseph Estrada.
Maantiede
Manila sijaitsee kapealla Pasigjoen suistotasangolla, joka virtaa luoteeseen ja laskee Manilanlahteen. Pampangajoki kaupungin pohjoispuolella virtaa puolestaan etelään ja muodostaa soisen suistoalueen. Kaakossa ja idässä sijaitsee Sierra Madren vuoret ja Laguna de Baýn järvi, josta Pasigjoki on lähtöisin. Manilanlahden länsipuolella on vuoristoinen Bataanin niemimaa.
Sierra Madre ja Bataanin niemimaa suojaavat Manilaa rajuimmilta sääilmiöiltä. Paikallisen trooppisen ilmaston tyypillisiä piirteitä ovat kesäkuusta marraskuuhun kestävä sadekausi ja kuivakausi joulukuun ja toukokuun välillä. Sateisimmat kuukaudet ovat heinäkuu, elokuu ja syyskuu, jolloin etenkin ukkosmyrskyt ovat tavallisia. Vuosittainen sadanta on noin 2 200 millimetriä ja lämpötila pysyy ympäri vuoden 24 ja 34 C°:n välillä.
Historia
thumb|vasen|Näkymä Manilaan vuoden 1665 paikkeilta, piirtänyt [[Johannes Vingboons.]] Ennen espanjalaisten saapumista Filippiineille nykyisen Manilan paikalla oli May-nilad-niminen asutuskeskus, jonka asukkaat olivat muslimeja. Paikalliset saivat tuloja verottamalla Pasigjoen kauppaliikennettä. Espanjalainen konkistadori Miguel Lopez de Legazpi tuhosi sen vuonna 1571 ja perusti espanjalaisen kaupungin. Legazpi kuoli seuraavana vuonna ja vuonna 1574 kaupunkia vastaan hyökkäsivät kiinalaiset merirosvot. Hyökkäyksen johdosta Manilaa alettiin linnoittaa ja lopulta syntyi intramuros-nimellä tunnettu muurin suojaama kaupunki. Portugalilaiset kauppiaat Macaolla alkoivat myydä kiinalaista silkkiä espanjalaisille Manilassa ja vastineeksi he saivat Aasian maiden himoitsemaa hopeaa, jota espanjalaiset toivat kaljuunoilla Meksikon Acapulcosta. Kauppa oli huipussaan 1500-luvun lopulla, mutta siitä saadut tulot eivät koskaan riittäneet korvaamaan kokonaan Filippiinien hallinnasta syntyneitä kuluja. Manilassa Filippiinien luonnonvaroista saadut tuotot päätyivät usein kaupungin kiinalaisten kauppiaiden käsiin. Kaupungin tagaloginkielinen väestönosa kasvoi siirtomaan hallinnollisen ja uskonnollisen keskuksen ympärille. Manilaan avattiin seminaari vuonna 1601 ja dominikaanit avasivat vuonna 1611 Pontifical and Royal University of Santo Tomasta edeltäneen oppilaitoksen. Britit valtasivat Manilan vuonna 1762 ja se palautettiin Espanjalle seuraavana vuonna. Vuoden 1810 jälkeen kaupungista tuli rapistuvan Espanjan valtakunnan syrjäseutua. Yhdysvallat ohitti Espanjan ja Yhdistyneen kuningaskunnan Filippiinien kaupan määrässä vuonna 1825 ja Manila avattiin ulkomaan kaupalle vuonna 1837. thumb|vasen|Taisteluissa tuhoutunutta Manilaa toukokuussa 1945. Yhdysvallat miehitti Manilan vuonna 1898 Espanjan–Yhdysvaltain sodan aikana ja hieman myöhemmin he voittivat kansallismieliset filippiiniläiset sodassa 1899–1902. Vuonna 1903 Manilan asukasluku oli 219 928 ja vuoteen 1935 mennessä se nousi lukemaan 620 000. Filippiinit oli vuoteen 1901 saakka sotilashallinnon alaisuudessa, mutta sen jälkeen Manilasta tuli itsehallinnollisen liittovaltion pääkaupunki. Toisen maailmansodan sytyttyä Manila julistettiin avoimeksi kaupungiksi ja japanilaiset joukot miehittivät sen tammikuussa 1942. Japanilaisten saapuminen ei aiheuttanut juurikaan tuhoja, mutta kaupunki tuhoutui lähes täysin amerikkalaisjoukkojen vallatessa kaupungin takaisin vuonna 1945. Filippiinit itsenäistyi vuonna 1946 ja Manilasta tuli uuden maan pääkaupunki. Sen jälleenrakennusta vauhditti Yhdysvalloista saatu apu. Vuonna 1948 pääkaupunki siirrettiin Quezon Cityyn lähelle Manilaa, mutta se siirrettiin takaisin Manilaan vuonna 1978. Manila kasvoi ja teollistui huomattavasti 1900-luvun aikana, mikä johti toisaalta ongelmiin esimerkiksi saasteiden ja ylikansoittumisen takia. Yhteiskuntavakautta ovat horjuttaneet myös islamistiset ja kommunistiset terroristiryhmät.
Talous
thumb|vasen|Manilan liikekeskusta [[Binondo.]] Manila on Filippiinien taloudellinen keskus. Suurin osa Filippiinien tuonnista ja viennistä kulkee Manilan satamien kautta ja kauppa Manilan ja Filippiinien muiden maakuntien välillä on vilkasta. Aasian kehityspankilla, Filippiinien keskuspankilla ja Philippine Veterans Bankilla on pääkonttorit Manilassa. Niiden lisäksi on useita muita yksityisiä ja kehityspankkeja. Manilassa toimii myös Filippiinien pörssi.
Väestö
Manilan väkiluku elokuussa 2015 oli yhteensä 1 780 148 henkilöä. Laajemman Metro Manilan väkiluku oli samaan aikaan 12 877 253. Manila on asuttu erittäin tiheästi ja sen väkiluku kasvaa nopeasti jatkuvan maaseudulta kaupunkiin suuntautuvan muuttoliikkeen takia. Väestön nopea kasvu on esimerkiksi kuormittanut julkisia palveluja ja heikentänyt näin elinolosuhteita.
Manilanlahden ympäristö on Filippiinien suurimman etnisen ryhmän tagalogien kotiseutua. Tagalogien puhumaan tagalogiin pohjautuva kielimuoto valittiin Filippiinien viralliseksi kieleksi vuonna 1937. Noin puolet kaikista Filippiinien kiinalaisista asuu Manilan metropolialueella.
Kulttuuri
thumb|Kiinalainen puutarha Rizal-puistossa. Filippiinien kulttuurikeskus on maan esittävien taiteiden keskus. Muita esittävän taiteen paikkoja ovat Manila Metropolitan Theater, Tanghalang Francisco Balagtas -teatteri ja Rizal-puistossa toimiva ulkoilmateatteri. Manilassa sijaitsee myös Filippiinien kansalliskirjasto sekä antropologisista ja arkeologisista näyttelyistään tunnettu Filippiinien kansallismuseo. Rizal-puisto on kaupungin tärkein virkistysalue. Puistoon kuuluu esimerkiksi kiinalainen puutarha, Manilan eläin- ja kasvitieteellinen puutarha ja Manilanlahden rantaa pitkin kulkeva rantatie.
Sia Tolno
pienoiskuva|Sia Tolno vuonna 2019. Sia Tolno (s. 21. helmikuuta 1975) on guinealainen laulaja.
Manila
Kulttuuri
Manilan urheilukeskuksia ovat Rizal Memorial Stadium ja jai alai -kenttä.
Sia Tolno
Tolno on alkujaan kotoisin eteläisestä Guineasta, mutta varttui Sierra Leonessa, jossa hänen isänsä työskenteli ranskanopettajana. Sierra Leonen sisällissodan alkaessa perhe palasi Guineaan. Tolno alkoi laulaa Conakryn kabaree- ja pianobaareissa. Lisäksi hän sävelsi ja sanoitti lauluja. Vuonna 2002 eräs tuottaja löysi hänet, ja esikoisalbumi La voix de la forêt ilmestyi pian tämän jälkeen.
Manila
Koulutus
Manilassa toimivia korkeakouluja ovat Philippine Normal University ja Technological University of the Philippines. Kaupungissa toimii lisäksi uskonnollisten yhdyskuntien yliopistoja, kuten Pontifical and Royal University of Santo Tomas ja Ateneo de Manila University. Far Eastern University on puolestaan uskonnollisesti sitoutumaton yksityinen yliopisto. Filippiinien yliopiston pääkampus on Quezon Cityssä, mutta sen osasto toimii myös Manilassa.
Ystävyyskaupungit
Manilalla on useita ystävyyskaupunkeja ympäri maailmaa.
Sia Tolno
Vuonna 2008 Tolno esiintyi Africa Star -televisioshow’ssa Librevillessä ja sijoittui neljänneksi. Tällöin hän sai Pierre Akendenguén huomion. Akendengué kehotti ystäväänsä, tuottaja José Da Silvaa tekemään sopimuksen Tolnon kanssa, ja vuonna 2009 tämä julkaisi Lusafrica-levymerkillä albumin Eh Sanga. Vuonna 2011 hän levytti uuden albumin My Life.
Ari Paunonen
Ari Tapani Paunonen (s. 10. maaliskuuta 1958 Sulkava) on entinen suomalainen kestävyysjuoksija, joka oli parhaimmillaan 1 500 metrillä. Nykyään Paunonen toimii Juoksija-lehden päätoimittajana ja aiemmin lehden toimittajana.
Paunonen oli jo juniorina huippulahjakas. 17-vuotiaana kesällä 1975 hän voitti nuorten EM-kultaa kukistaen muun muassa tulevan huippujuoksijan Sebastian Coen. Kalevan kisoissa samana vuonna hän juoksi pronssille 1 500 metrillä.
Kesällä 1977 Paunonen voitti 19-vuotiaana toistamiseen nuorten EM-kultaa 1 500 metrillä sekä samalla matkalla miesten SM-kultaa. 3 000 metrillä Paunonen juoksi nuorten maailmanennätyksen 7.43,20, joka kesti liki 20 vuotta. Tämä aika myös sivusi Lasse Virénin Suomen ennätystä (käsiaika 7.43,2) ja on voimassa edelleenkin. Myös maililla Paunonen juoksi vieläkin voimassa olevan Suomen ennätyksen 3.55,65. Aika oli tuolloin myös nuorten Euroopan ennätys. Paunosella on useita voimassa olevia Suomen ennätyksiä 15-, 17- ja 19-vuotiaissa. Paunonen osallistui ulkoratojen aikuisten arvokilpailuihin ainoastaan kerran, Prahan EM-kilpailuihin 1978.
Uransa aikana Paunonen edusti Sulkavan Urheilijat -41:tä, Turun Urheiluliittoa, Savon Mailereita ja Savonlinnan Rientoa.
Paunonen elää avioliitossa entisen keskimatkojen huippujuoksijan Aila Paunosen (o.s. Virkberg) kanssa. Heillä on kaksi tytärtä, Aino ja Venla, jotka niin ikään ovat kansallisen tason juoksijoita.
Sirkka Lekman
Sirkka Liisa Lekman (vuodesta 2017 Leikkula, s. 13. syyskuuta 1944 Laukaa) on suomalainen opettaja, siluettitaiteilija ja poliitikko, joka toimi kokoomuksen kansanedustajana vuosina 1998-1999.
Elämä
Lekman on varsinaiselta ammatiltaan opettaja. Hän valmistui kansakoulunopettajaksi vuonna 1967 ja suoritti kasvatustieteiden approbaturin vuonna 1970. Lekman työskenteli opettajana Helsingissä vuosina 1967-2004. Vuosina 1990–1996 hän oli Töyrynummen ala-asteen rehtori ja 1986–1990 Suutarilan ala-asteen vararehtori.
Lekman sai eduskuntavaaleissa 1995 1774 ääntä ja oli kolmannella varasijalla Pirjo-Riitta Antvuoren ja Seppo Kanervan jälkeen, jotka nousivat kansanedustajiksi syksyllä 1996. Lekman toimi kansanedustajana syyskuusta 1998 maaliskuuhun 1999, kun Anssi Rauramo siirtyi Helsingin kaupungin liikuntajohtajaksi. Lekman oli varsinaisena jäsenenä eduskunnan työasiainvaliokunnassa ja ympäristövaliokunnassa sekä sivistysvaliokunnan varajäsen. Eduskuntavaaleissa 1999 hän putosi eduskunnasta jäätyään toiselle varasijalle. Viimeisimmän kerran Lekman on ollut eduskuntavaaliehdokkaana eduskuntavaaleissa 2003, joissa hän sai 2887 ääntä, jotka riittivät kuudenteen varasijaan, ja oli eniten ääniä saanut ehdokas kahdella äänestysalueella, Suutarilassa ja Töyrynummella.
Lekman oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1985–2004 ja kaupunginhallituksessa 1995–2004. Parhaan kunnallisvaalituloksensa hän saavutti vuoden 1996 vaaleissa, joissa hän sai 2232 ääntä.
Lekman on myös siluettitaiteilija. Hän on leikannut siluetteja Linnanmäen huvipuistossa kesinä 1988–2007 ja satunnaisesti myöhemminkin, viimeistä kertaa kesällä 2017. Hänen isänsä Eero Manninen leikkasi siluetteja Linnanmäellä vuosina 1955-1992. Vuonna 2023 Lekman lahjoitti leikkaamansa siluetit Harjavallassa toimivan Emil Cedercreutzin museon kokoelmiin.
Luokkakaavio
Luokkakaavio on UML-mallinnuksessa käytettävä kaavio. Sen avulla kuvataan olio-ohjelmointikielien luokkia. Luokat vastaavat tietoja, niiden ominaisuuksia (attribuutteja) sekä tietoon kohdistuvia toimenpiteitä. Luokkakaaviossa luokkia yhdistää assosiaatiot. Assosiaatioissa voi olla yhden suhde yhteen, yhden suhde moneen, monen suhde moneen -yhteyksiä. Voi olla myös nollan suhteita, joka tarkoittaa, että toisen luokan ilmentymää ei ole.
Luokkakaaviossa luokat esitetään laatikoina, jotka jakautuvat kolmeen osaan. Ylin osa sisältää luokan nimen, keskimmäinen osa luokan attribuutit ja alin osa luokan metodit. Attribuuttien ja metodien edessä on näkyvyysmääreen symboli ja perään on merkattu minkä tyyppistä dataa attribuutti tai metodi ottaa vastaan tai palauttaa.
Ohjelmointiympäristö voi osata luoda luokkakaaviosta ohjelmointikielen mukaista ohjelmakoodia. Koodi on runko luokasta, attribuuteista ja toiminnoista (metodit). Metodeihin tulee automaattisesti parametrit. Tämä nopeuttaa ohjelmointia kun rutiinitoimenpiteet syntyvät automaattisesti.
Jäsenet
UML tarjoaa mekanismeja luokan jäsenten, kuten attribuuttien ja metodien esittämiseen, sekä lisätietoa niistä kuten rakentajista.
Näkyvyys
Luokan jäsenen (mikä tahansa attribuutti tai metodi) näkyvyyden määrittämiseksi nämä merkinnät on sijoitettava jäsenen nimen eteen:
Julkinen (Public) Määrittää jäsenen olevan käytettävissä kaikkialla ohjelmistossa
Yksityinen (Private) Määrittää jäsenen olevan käytettävissä vain luokan sisällä
Suojattu (Protected) Määrittää jäsenen olevan käytettävissä kaikille samassa paketissa oleville luokille ja kaikille luokasta periytyville aliluokille
Paketti (Package) Määrittää jäsenen olevan käytettävissä kaikille samassa paketissa oleville luokille
Johdettu ominaisuus on ominaisuus, jonka arvo (tai arvot) tuotetaan tai lasketaan muista tiedoista, esimerkiksi käyttämällä muiden ominaisuuksien arvoja.
Johdettu ominaisuus esitetään siten, että sen nimen edessä on kauttaviiva ”/”.
Näkyvyysalue
UML määrittelee jäsenille kahdentyyppisiä näkyvyysalueita: ilmentymä ja luokka, ja jälkimmäiset esitetään alleviivatuilla nimillä.
Jäsenen luokittelualueen osoittamiseksi sen nimi on alleviivattava. Muussa tapauksessa näkyvyysalue asetetaan oletuksena.
Luokkien väliset suhteet
Luokkien välisiä suhteita ja yhteyksiä kuvataan luokkakaavioissa erilaisilla nuolilla ja viivoilla.
Assosiaatio (association)
Assosiaatio kuvaa luokkien välisiä yhteyksiä. Luokasta määritetään assosiaatio, jos luokka esimerkiksi omistaa tai kontrolloi muita jäseniä luokkakaaviosta tai muulla tavalla liittyy toiseen luokkaan. Assosiaatio voi olla yksi- tai kaksisuuntainen. Assosiaatiota kuvataan esimerkiksi viivalla tai tavallisella nuolella. pienoiskuva|Kaksi luokkakaaviota. Ylempi kaavio esittää koosteen kahden luokan välillä: Kaavion kuvaamassa rakennuksessa on yksi huone, ja huone puolestaan on osa yhtä rakennusta. Huone ei voi olla olemassa itsenäisesti rakennuksesta erillään. Huoneen olemassaolo on sidottu rakennuksen olemassaoloon, ja rakennuksen tuhoutuessa myös huone tuhoutuu. Alempi kaavio esittää aggregaation kahden luokan välillä: Lammessa on nolla tai useampia ankkoja, ja ankka on enintään yhdessä lammessa kerrallaan. Ankka voi olla olemassa itsenäisesti ilman lampea. Täten jos tuhoamme lammen, ankoille ei välttämättä käy kuinkaan.
Aggregaatio (aggregation)
Aggregaatiolla tuodaan esiin luokan koostuminen muista luokista ja se kuvaa luokkien välisiä omistussuhteita. Aggregaatio on erikoistunut assosiaatio. Aggregaatiota kuvataan luokkakaaviossa nuolella, jonka päässä on tyhjä vinoneliö. Aggregaatiksi nimitetään sitä luokkaa, johon aggregaattinuoli osoittaa. Aggregaatti omistaa nuolen toisessa päässä olevan luokan. Aggregaatin tuhoutuessa sen osat eivät yleensä tuhoudu.
Kooste (composition)
Kooste tarkoittaa vahvaa aggregaatiota, jossa aggregaatin tuhoutuessa myös kaikki sen osat tuhoutuvat. Koostetta kuvataan nuolella, jonka päässä on täytetty vinoneliö.
Yleistys (generalization) ja periytyminen (inheritance)
Yleistyksellä kuvataan luokkien välistä periytymistä. Luokkakaaviossa periytymistä kuvataan nuolella, jonka päässä on kolmio. Lapsiluokka periytyy kantaluokasta, joka sijaitsee nuolen päässä. Lapsiluokka perii kantaluokan ominaisuudet ja toiminnot, ja kykenee muokkaamaan tai korvaamaan niitä. Myös kokonaan uusien ominaisuuksien ja toimintojen lisääminen on mahdollista. Lapsiluokkaa pidetään kantaluokan erikoistuneena muotona, ja kantaluokkaa pidetään yleistyksenä lapsiluokasta. Käytännössä siis jokainen lapsiluokan ilmentymä on myös kantaluokan ilmentymä.
Muita kantaluokasta käytettyjä nimiä ovat muun muassa isäluokka, emoluokka, yläluokka ja yliluokka.
Lapsiluokasta puolestaan käytetään joskus nimiä alaluokka, aliluokka ja jälkeläisluokka.
Esimerkki tämänkaltaisista yleistyksistä löytyy tieteellisestä luokittelusta: ihminen on apinoiden alaluokka, joka puolestaan on nisäkkäiden alaluokka ja niin edelleen. Suhde on helpoin ymmärtää lauseen ”A on B” avulla (ihminen on nisäkäs, nisäkäs on eläin).
Riippuvuus (dependency)
Riippuvuus on tyyppi assosiaatiosta, joka kertoo, että luokat liittyvät toisiinsa. Riippuvuutta kuvataan katkoviivanuolella. Riippuvuusnuolen päässä oleva luokka pystyy aiheuttamaan muutoksia nuolen toisessa päässä olevaan luokkaan. Riippuvuus on yksisuuntainen.
Implementaatio (implementation)
Implementaatio kuvaa luokkien välistä toteutussuhdetta, joka osoittaa luokan toteuttavan implementaationuolen päässä olevan rajapinnan tarjoamat toiminnot. Implementaatiota kuvataan katkoviivalla, jonka päässä on kolmio.
Moniarvoisuusmääreet (multiplicity)
Luokkien välisiä suhteita kuvaavien viivojen päihin voidaan myös laittaa näkyviin moniarvoisuusmääreet. Luvut tulevat viivan molempiin päihin ja ne kuvaavat moniko luokan ilmentymä yhteyteen liittyy. Moniarvoisuus määreet on kuvattu alla olevassa taulukossa.
Rolando Alarcón
Rolando Alarcón (5. elokuuta 1929 Sewell – 4. helmikuuta 1973 Santiago de Chile) oli chileläinen laulaja-lauluntekijä ja runoilija, joka varsinaiselta ammatiltaan oli opettaja. Kotimaansa ulkopuolella sangen tuntemattomaksi jäänyt Alarcón oli Chilessä suosittu artisti, jonka hautajaisiin osallistui myös maan presidentti Salvador Allende.
Alarcón aloitti uransa 1950-luvun alussa muutettuaan Chilen pääkaupunkiin Santiagoon, jossa hän työskenteli musiikinopettajana. Alarcón oli mukana muun muassa Cuncumén-lauluyhtyeessä, joka 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa kiersi kahteen otteeseen Euroopassa. Hän oli homoseksuaali ja kuului Chilen kommunistisen puolueen kannattajiin. 1960-luvun aikana Alarcón nousi merkittäväksi vaikuttajaksi Chilessä syntyneessä ja myöhemmin koko latinalaiseen Amerikkaan levinneessä poliittisessa nueva canción -laululiikkeessä. Hän julkaisi 13 studioalbumia, joista tunnetuin on vuonna 1968 ilmestynyt Espanjan sisällissodan aikaisia tasavaltalaisten lauluja sisältävä Canciones de la Guerra Civil Española. Alarcónin kappaleita ovat myöhemmin levyttäneet myös ulkomaiset artistit kuten Joan Baez.
Ronnie Peterson
Bengt Ronnie Peterson (14. helmikuuta 1944 Örebro, Ruotsi – 11. syyskuuta 1978 Milano, Italia) oli ruotsalainen kilpa-autoilija ja Formula 1 -kuljettaja. "Super Swedeksi" ristitty Peterson oli aikansa yksi nopeimmista, mutta myös epäonnisimmista kuljettajista. Peterson ajoi 123 GP:tä, voitti niistä 10, keräsi 26 palkintokorokesijaa, 14 paalupaikkaa, yhdeksän nopeinta kierrosta ja 206 MM-pistettä. Peterson on edelleen menestynein ruotsalainen F1-kuljettaja ja viimeisin ruotsalainen osakilpailuvoittaja.
Ura
Peterson aloitti Formula 3:ssa 1966 ja ajoi täyden kauden 1967. Hän taisteli sarjan voitosta seuraavana vuonna ja hallitsi sarjaa lähes mielin määrin 1969. Tämän jälkeen hän kilpaili Euroopan Formula 2 -sarjassa, jossa hän voitti mestaruuden vuonna 1971. Peterson ajoi osittain Formula 1 -uransa ohella 50 osakilpailua Formula 2 -sarjassa vuosina 1969–76. Starteista yhdeksän päättyi hänen voittoonsa.
Petersonin F1-ura alkoi kaudella Marchin ratissa ilman menestystä, mutta jo seuraavana vuonna ruotsalainen sijoittui MM-pisteissä toiseksi. Lotuksellaan hän otti MM-sarjan kolmossijan kaudella. Vuonna 1977 Peterson ajoi Tyrrellin 6-pyöräistä autoa huonolla menestyksellä. Kauden ainoan palkintokorokesijoituksensa hän sai Belgian osakilpailusta, missä hän oli kolmas. Onnettoman vuoden jälkeen hän palasi Lotukselle, jossa hänen uransa kääntyi jälleen loistavaan nousuun, ennen kuin hän joutui joukkokolariin Italian GP:n lähdössä Monzassa 1978.
Lotus-kaksikko Peterson ja Mario Andretti hallitsi kautta. Monzaa edellinen osakilpailu Hollannin Zandvoortissa oli päättynyt Lotuksen kaksoisvoittoon Andrettin johdolla. Lotukset olivat suosikkeja myös Monzassa, jossa Andretti otti paalupaikan. Petersonilla sen sijaan oli aika-ajossa teknisiä ongelmia ja hän joutui tyytymään viidenteen lähtöruutuun.
Perhe
Ronnie Petersonilla oli vaimo Barbro ja heillä yhteinen tytär, Jochen Rindtin lesken Nina Lincolnin mukaan nimetty Nina. Nina oli vain kaksivuotias isänsä menehtyessä Monzassa. Ronnie Petersonin kuoleman jälkeen leski Barbro seurusteli viitisen vuotta englantilaisen F1-kuljettaja John Watsonin kanssa. Tämän suhteen kariuduttua Barbron elämä ajautui laskevalle uralle, ja joulukuussa 1987 hänet löydettiin menehtyneenä kotinsa kylpyammeesta. Virallinen kuolinsyy oli alkoholin ja lääkkeiden sekakäyttö. Petersonien tuolloin 12-vuotias tytär tunnetaan nykyisin nimellä Nina Kennedy.
Kuolema
Monzan onnettomuus 10. syyskuuta 1978 sai alkunsa, kun lähettäjät antoivat vihreän valon liian aikaisin jo siinä vaiheessa, kun osa autoista oli vielä lipumassa lähtöruutuihinsa lämmittelykierroksen päätteeksi. Tämä aiheutti haitariliikkeen, jolloin takana tulevat saavuttivat nopeasti edellä ajavia. Peterson oli kolmannessa rivissä ja pysähtyi ennen starttia. Autot neljännestä rivistä taaksepäin olivat vielä liikkeellä ja saivat lentävän lähdön. Kiihdytyksen jälkeen Riccardo Patresen Arrows törmäsi James Huntin McLareniin ja tämä puolestaan tönäisi Petersonin Lotusta, joka pyörähti radalla. Petersonin auto luisui rata-aitausta vasten, syttyi liekkeihin ja ponnahti siitä takaisin radalle. Kaikkiaan tässä lähtökolarissa, joka kuuluu F1-historian pahimpiin, oli osallisena kymmenen autoa, niistä kuusi jäi lähtösuoralle.
Petersonin palavan auton luokse ryntäsi James Hunt. Hän irrotti Petersonin turvavyön ja raahasi hänet turvaan yhdessä Patrick Depaillerin ja Clay Regazzonin kanssa. Onnettomuudessa Peterson sai vakavia vammoja jalkoihinsa. Vasen jalka oli poikki kolmesta ja oikea peräti seitsemästä kohdasta. Hänellä oli myös toisen ja kolmannen asteen palovammoja sekä vaurioita keuhkoissa sisään hengitetyistä savukaasuista. Formula 1:n lääkintäryhmään kuulunut, professori Sid Watkins, ei päässyt onnettomuuspaikalle välittömästi, koska italialaiset viranomaiset olivat sulkeneet alueen. Viivytyksen jälkeen Peterson ja päänsä loukannut Vittorio Brambilla kuljetettiin helikopterilla Niguardan sairaalaan Milanoon. Siellä Petersonille tehtiin kuusi tuntia kestänyt leikkaus. Hänen tilansa huononi yöllä ja Peterson menehtyi onnettomuutta seuranneena päivänä kello 10.10. Hänelle aiheutui rasvaembolia (luuydintä joutuu verenkiertoon), joka on potentiaalinen riski useissa luunmurtumissa.
Ronnie Petersonin virallinen kuolinsyy oli veritulppa, joka aiheutui luuytimen tunkeutumisesta verenkiertoon.
Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset
pienoiskuva|283x283px|Vasemmalla suojeluskuntien toimesta Mannerheimille vuonna 1928 lahjoitettu epävirallinen [[marsalkansauva, oikealla vuoden 1933 sotamarsalkan arvonimen yhteydessä lahjoitettu sauva.]]Presidentti, Suomen marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset ovat eri maiden myöntämiä kunnianosoituksia aina ritarikuntien suurristeistä muistomerkkeihin ja lippujuhlapäiviin.
Arvonimet
Mannerheim sai sotamarsalkan arvon sisällissodan päättymisen 15-vuotisjuhlan yhteydessä 15. toukokuuta 1933.
Lähinnä talvisodan suomalaisjoukkojen johtamisen ansioista puolustusvoimain komentajana ja ylipäällikkönä toimineen Mannerheimin 75-vuotislahjaksi vuonna 1942 hänelle luotiin Georg von Wendtin ehdotuksesta uusi ainutlaatuinen Suomen marsalkan arvonimi. "Loistavat sotilaalliset tekonne asettavat Teidät kunniapaikalle historiamme suurimpana sotilaana", hallituksen esityksessä todettiin. Esikuvana arvolle olivat ulkomaisten suurvaltojen suurille sotapäälliköilleen myöntämät ainutlaatuiset arvonimet, kuten natsi-Saksassa kesällä 1940 sotamarsalkka Hermann Göringille annettu valtakunnanmarsalkan arvo.
Lippujuhlapäivä
Puolustusvoimain lippujuhlan päivä on 4. kesäkuuta. Se on virallinen liputuspäivä. Päivää on vietetty nykyisellä paikallaan vuodesta 1942 alkaen. Vuosina 1919-1939 juhlaa vietettiin nimellä sotaväen lippujuhlan päivä 16. toukokuuta muistaen hallitukselle uskollisten Suomen tasavallan joukkojen, valkoisten voittoa punaisista sisällissodassa 1918. Kahtiajaosta muistuttava päivä haluttiin siirtää talvisodan jälkeen toukokuun kolmanneksi sunnuntaiksi kunnioittamaan sisällissodassa ja talvisodassa kaikkien henkensä antaneiden suomalaisten muistoa, jolloin alkoi kaatuneiden muistopäivän vietto. Jatkosodan aikana ylipäällikkö Mannerheimin täyttäessä 75 vuotta hänen syntymäpäiväänsä 4.6. vietettiin aluksi nimellä Suomen marsalkan syntymäpäivä, mutta varsin pian nimeksi vakiintui puolustusvoimain lippujuhlan päivä.
Kunniamerkit
Mannerheim lienee eniten kunniamerkkejä saanut suomalainen. Hän on saanut lukuisia korkea-arvoisia ulkomaalaisia kunniamerkkejä ja mm. suomalaisista ritarikunnista viisi suurristiä, joista kaksi jalokivien ja miekkojen kera, sekä muita erityisen harvinaisia suomalaisia kunniamerkkejä: 1. luokan Mannerheim-risti (myönnetty vain kahdesti, Mannerheimille ja jalkaväenkenraali Erik Heinrichsille) ja 1. luokan Vapaudenmitali ruusukenauhoin (myönnetty vain kerran, Mannerheimille).
Suomalaiset
Lähde:
Ulkomaalaiset
Lähde:
Suomessa
Mannerheimille on pystytetty ratsastajapatsaat Helsinkiin ja Lahteen. Helsingin patsas rahoitettiin suuren kansalaiskeräyksen tuotolla ja sen veistäjästä järjestettiin kilpailu, jonka voitti professori Aimo Tukiainen. Hänen veistämänsä Marsalkka Mannerheimin ratsastajapatsas paljastettiin 4. kesäkuuta 1960 Mannerheimintien varrella, paikalla jossa valkoisen armeijansa kärjessä ratsastanut Mannerheim oli lausuttu tervetulleeksi Helsinkiin vuonna 1918. Lahtelainen kuvanveistäjä Veikko Leppänen oli saanut kilpailussa kunniamaininnan, ja Lahdessa perustettiin oma patsastoimikunta, joka keräsi varat veistoksen pystyttämiseksi kaupunkiin. Leppäsen veistämä Mannerheimin ratsastajapatsas paljastettiin joulukuussa 1959 Lahden asema-aukiolla. Lahden varuskunnassa Hennalan kasarmialueella on myös Mannerheimin rintakuvapatsas.
Tampereella on kiistelty, usein töhrimisen kohteeksi joutunut Mannerheimin patsas. Evert Porilan vuonna 1939 veistämä ja vapaussotureita edustaneen Tampereen seudun Rintamamiesyhdistyksen tilaama patsas oli tarkoitus pystyttää Tammerkosken rannalle, mutta kaupunginvaltuusto kielsi tämän, koska Mannerheim oli kuvattu vuoden 1918 aikaisessa sotilasasussaan. Viivytysten jälkeen veistos paljastettiin 4. kesäkuuta 1956 kahdeksan kilometrin päässä keskustasta Leinolan Vehmaisten Mannerheiminkalliolla, jolla Mannerheimin kerrottiin vuonna 1918 katselleen Tampereen valtausta.
Myös päämajakaupunki Mikkelissä on kiistelty Mannerheimin patsas. Veistos tilattiin kuvanveistäjä Kalervo Kalliolta marsalkan 100-vuotisjuhlan kunniaksi vuonna 1967, ja se oli tarkoitus sijoittaa Mikkelin torille, mutta se pystytettiin vastustuksen vuoksi syrjemmälle. Vuonna 2003 patsas kuitenkin siirrettiin alun perin suunnitellulle paikalleen torille.
Huuto (täsmennyssivu)
Huuto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Queenslandin tiikeri
Queenslandin tiikeri eli pussitiikeri (eng. Queensland Tiger tai Marsupial tiger) on kryptidi, josta väitetään tehdyn havaintoja lähinnä Pohjois-Queenslandin kallioisilla ja tiheäpuustoisilla sademetsäalueilla, mutta myös muualla Australiassa. Mantereen alkuperäisasukkaat, aboriginaalit, tuntevat sen nimellä Yarri. Olennon kerrotaan olevan lihaa syövä, suurikokoinen ja kissaeläimiä muistuttava pussieläin. Sen arvellaan olevan joko pussihukka tai Thylacoleo-suvun pussileijona. Kummatkin eläimet ovat nykytiedon mukaan kuolleet sukupuuttoon.
Marsalkka Mannerheimille myönnetyt kunnianosoitukset
Suomessa
Mannerheim on saanut myös patsaan Turkuun, Vaasaan ja Seinäjoelle.