cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rauma
Raumalla on kaksi Unescon maailmanperintökohdetta. Pohjoismaiden suurin yhtenäinen ja hyvin säilynyt vanha puutaloalue Vanha Rauma on elävä ja kaunis kaupungin keskus; täynnä museoita, kauppoja, ravintoloita ja koteja. Toinen kohteista on Lapin Kivikylässä sijaitseva pronssikautinen kalmistoalue Sammallahdenmäki.
Rauma tunnetaan murteestaan, pitsinnypläyksestä, meri- ja metsäteollisuudesta. Rauma sai vuoden kaupunkikeskusta -tunnustuksen 2009 ja vuoden pyöräilykunta -tunnustuksen vuonna 2010.
Historia
pienoiskuva|225px|Keskiajalta peräisin oleva [[Kalatori 1900-luvun alun kuvassa.|vasen]]pienoiskuva|Vanha Rauma kuuluu Unescon [[maailmanperintöluetteloon.|225x225px]]Rauman kaupunki katsotaan perustetuksi huhtikuun 15. päivänä 1442, jolloin Kaarle Knuutinpoika Bonde antoi Kalmarin unionin silloisen kuninkaan Kristofer Baijerilaisen nimissä Rauman porvareille oikeuden harjoittaa kauppaa ja nauttia kaikkia niitä lain ja oikeuden suomia etuja, erioikeuksia ja vapauksia, mitä Turunkin porvareilla oli. Rauma oli jo ennen erioikeuksien myöntämistä ollut alueen kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Tältä ajalta on jäljellä alun perin Rauman fransiskaaniluostarin kirkoksi rakennettu Pyhän Ristin kirkko sekä Pyhän Kolminaisuuden kirkon rauniot.
Vuonna 1550 kuningas Kustaa Vaasa perusti Helsingin kaupungin. Kuninkaan ja hänen neuvonantajiensa mielestä muutama iso kasvukeskus olisi useaa pientä kaupunkia parempi kuningaskunnan kannalta, joten myös raumalaisia porvareita määrättiin muuttamaan Helsinkiin. Osa porvaristosta totteli kuninkaan määräystä, mutta monet jäivät Raumalle; varsinkin kun Helsinkiin muuttivat etupäässä vain miehet. Uppiniskaisia raumalaisia porvareita jahdattiin useita vuosia Rauman ympäristöstä, useimpia sakotettiin ja kaikkein hankalimpia uhattiin kuolemantuomiolla. Tilanne rauhoittui huomattavasti sen jälkeen, kun porvaristo sai paluuluvan vuonna 1557.
1500-luvulla kaupunki paloi monta kertaa, mutta siitä huolimatta merenkulku kannatti ja raumalaiset porvarit ja laivurit kävivät kauppaa omien laivojensa kanssa Ruotsissa, Saksassa ja Baltiassa sekä Pohjanmerellä. Vientiin meni puutavaraa ja -astioita ja paluulaivoilla tuotiin suolaa, kankaita ja juomia. 1500-luvun lopulta 1700-luvulle kaupungin kehitys oli pysähdyksissä Ruotsin suurvalta-ajan keskittämispolitiikan takia. Muun muassa ulkomaanpurjehdus oli kielletty 130 vuoden ajan, alkaen vuodesta 1636, jolloin tavaraa sai viedä vain Tukholmaan ja Turkuun. Lisäksi samaan aikaan perustettiin kilpailevia kaupunkeja, kuten Uusikaupunki Rauman eteläpuolelle ja kahdeksan muuta kaupunkia Pohjanmaalle. Viimeisin lähes koko kaupungin tuhonnut palo tapahtui vuonna 1682.
thumb|Raumo [[Zachris Topelius|Zacharias Topeliuksen kirjasarjassa Finland framstäldt i teckningar 1800-luvun puolivälissä.]]
Rauman purjelaivakausi oli parhaimmillaan 1800-luvulla, jolloin sen purjelaivasto oli Suomen suurin. Samalta ajalta on peräisin myös suurin osa Vanhan Rauman puutaloista. 1800-luvun lopulla Rauma investoi mereltä saatuja varoja kehitykseen: kaupungista rakennettiin rautatie Kokemäelle ja kaupunkiin perustettiin museo sekä Opettajaseminaari.
Fåfängan alueelle oli suunnitteilla kylpylähotelli, jonka suunnitteluvaihe tuli päättyä kesällä 2015. Hanke kuitenkin kariutui vuonna 2019.
Merellinen Rauma
pienoiskuva|225x225px|[[Vanha Rauma]] pienoiskuva|225px|[[Rauman merimuseo]] Rauma on rannikkokaupunkina elänyt aina merestä ja käynyt kauppaa meriteitse. Kaupunkiin on tullut vuosisatoja ulkomaisia vaikutteita muiden satamakaupunkien tapaan.
Laivanrakennus Raumalla alkoi jo 1500-luvulla, jolloin kaupunkiin perustettiin ensimmäinen laivaveistämö eli varvi. Purjealuksia rakennettiin Raumalla aina purjelaivakauden loppuun saakka ja 1800-luvulla Raumalla oli jopa Suomen suurin purjelaivasto. Kuuluisin purjelaivoista on Raumalla 1891 rakennettu purjelaiva, kuunarilaiva Uljas, joka poltettiin ja upotettiin juhlallisin menoin kesäkuussa 1950. Alus makaa 40 metrin syvyydessä Rauman edustalla Valkiakarilla. Toisen maailmansodan päättymisen jälkeen Rauman Korkeakariin perustettiin F.W. Hollming Oy:n telakka valmistamaan sotakorvauslaivoja Neuvostoliitolle. Hollmingin telakka rakensi vuoteen 1952 mennessä yhteensä 34 puurakenteista kuunaria. Sotakorvausten valmistuttua telakka siirtyi valmistamaan moderneja teräsrakenteisia aluksia, joita toimitettiin aina 1970-luvulle saakka pääosin neuvostoliittolaisille tilaajille. Raumalla on edelleen nähtävissä kolme purjelaivaa. Priki Gerda, kuunari Kathrina ja kaljaasi Marita ovat ankkuroituna purjelaivasatamassa, Otanlahden rantapuiston alueella Poroholman lomakeskuksessa, jossa ne palvelevat mm. ravintoloina.
Rauman Merimuseo sijaitsee merenkulkuoppilaitoksen vanhassa rakennuksessa. Laivanvarustajan kotimuseo Marela sijaitsee Vanhassa Raumassa. Merimiehen kotimuseo Kirsti sijaitsee Vanhassa Raumassa.
Saaristo
Rauman edustalla oleva saaristo on myös tunnettu turistialue ja kesäinen pienveneiden matkailukohde. Saaristoon on vesibussiyhteys mantereelta, Otanlahden rantapuistosta. Entinen rannikkotykistön linnakesaari Kuuskajaskari toimii nykyään matkailusaarena. Rauman vanhin matkailusaari on Reksaari. Saariston uloimmalla luodolla sijaitsee Kylmäpihlajan majakka.
Satama
Rauman satama oli vuonna 2008 satamassa käyneiden alusten perusteella maan viidenneksi vilkkain 1 657 aluksella. Satamassa on 20 laituripaikkaa, joista peräporttipaikkoja on 7, lo-lo-laituripaikkoja 9, öljy- ja kemikaalilaitureita 3 ja muita 1. Laitureiden yhteispituus on 3 233 metriä. Sataman suurin artikkeli on Raumalla sijaitsevan paperitehtaan ansiosta paperi ja kartonki.
Teollisuus ja kauppa
Rauma on perinteinen laivateollisuuskaupunki. Raumalla sijaitsee potkurilaitteita valmistava Kongsberg Maritime Finland Oy. Satama-alueella toiminut Rauman telakka myytiin maaliskuussa 2014 Rauman kaupungille STX Finlandin lopettaessaan toimintansa telakalla. Rauman kaupunki perusti entisen telakan alueelle raskasteollisuuden alueen, Seaside Industry Park Rauman. Kaupungissa on myös sellu- ja paperiteollisuutta; UPM:n Rauman paperitehdas on Euroopan toiseksi suurin. Fredman Group valmistaa ruoanlaittotuotteita, kuten suodatinpusseja ja leivinpaperia. Forchemin mäntyöljytislaamo on alansa suurin maailmassa. Kaupungissa toimiva Oras on merkittävä eurooppalainen talotekniikan vesikalustetoimittaja. Kaupungissa toimiva Alfa Laval Aalborg Oy suunnittelee ja valmistaa lämmöntalteenottojärjestelmiä ja toimittaa niitä ympäri maailmaa. Raumalla sijaitsee myös maailmanlaajuisesti materiaalinkäsittelyjärjestelmiä toimittava Raumaster Oy. Lisäksi Rauman lähellä, Eurajoella sijaitseva Olkiluodon ydinvoimalaitos työllistää myös raumalaisia teollisuuden alan yrityksiä ja työntekijöitä.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Raumalla oli 39 620 asukasta, joista 36 383 asui taajamissa, 2 894 haja-asutusalueilla ja 343:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Rauman taajama-aste on 92,6 %. Rauman taajamaväestö jakautuu viiden eri taajaman kesken:
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu.
Seurakunnat
pienoiskuva|250px|[[Pyhän Ristin kirkko (Rauma)|Pyhän Ristin kirkko]] Vuoden 2018 aluejaon mukaan Raumalla on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Rauman alueella toimii Turun ortodoksinen seurakunta. Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä paikkakunnalla toimii evankelisuus.
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Raumalla toimii Rauman Avainseurakunta.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Rauman kaupungin nykyisellä alueella. Vuoteen 2006 Kodisjoen saarnahuonekunta kuului Laitilan seurakuntaan.
Politiikka
pienoiskuva|225px|Talo Vanhassa Raumassa. Rauman kaupunginvaltuusto kokoontuu yleensä joka kuukauden viimeisenä maanantaina, vanhan kaupungintalon valtuustosalissa. Rauman kaupunginvaltuustossa on 43 paikkaa. Vuoden 2021 kuntavaalissa annettiin 16 480 hyväksyttyä ääntä, joka vastaa 51,7 prosenttia äänioikeutetuista.
Valtuuston puheenjohtajana toimii Otso Huuska. Ensimmäisenä varapuheenjohtajana toimii Reijo Kallio, toisena varapuheenjohtajana Susanna Ruponen ja kolmantena varapuheenjohtajana Pasi Kailaanmäki.
Koulutus
1800-luvun lopulta alkanut opettajaksi kouluttautumisen mahdollisuus on tehnyt Rauman tunnetuksi koulukaupunkina. Nykyään Rauman opettajankoulutuslaitos toimii Turun yliopiston alaisena yksikkönä. Opettajankoulutuslaitoksen lisäksi Raumalla toimii 18 peruskoulua, ammattiopisto, musiikkiopisto, kansalaisopisto, lukio ja ammattikorkeakoulu.
Perusopetus
Rauman peruskouluista 13 on keskittynyt peruskoulun alaluokkien (1–6) opetukseen ja kaksi peruskoulun yläluokkien (7–9) opetukseen. Lisäksi peruskoulun jokaisen luokka-asteen (1–9) käsittäviä yhtenäiskouluja on kolme. Rauman peruskouluista kaksi toimii muun kuin Rauman kaupungin hallinnon alaisuudessa: Rauman normaalikoulu on Turun yliopiston ylläpitämä luokkien 1–9 yhtenäiskoulu ja Rauman freinetkoulu on Rauman Avokas ry:n ylläpitämä freinetpedagogiikkaa soveltava luokkien 1–6 koulu.
Toisen asteen koulutus
Raumalla toisen asteen koulutusta tarjoavat Rauman Lyseon lukio sekä Länsirannikon Koulutus Oy WinNova.
WinNova tarjoaa Raumalla opintoja sosiaali- ja terveysalalla, kauneudenhoitoalalla, matkailualalla, ravintola-alalla, elintarvikealalla, liiketalouden ja kaupan alalla, turvallisuusalalla, tekniikan alalla, logistiikan alalla sekä merenkulkualalla.
Korkea-asteen koulutus
Satakunnan ammattikorkeakoulu tarjoaa Raumalla hoitotyön, liiketalouden, logistiikan, merenkulun, tuotantotalouden ja tekniikan opintoja. Turun yliopistolla on Raumalla opettajankoulutuslaitos, joka tarjoaa varhaiskasvatuksen opettajan, luokanopettajan sekä käsityön aineenopettajan koulutusta.
Tapahtumat ja festivaalit
pienoiskuva|250px|Rauman kirjasto [[Rauman Kanali|Kanalin rannassa.]] pienoiskuva|[[Fåfängan niemi Raumalla.]]
Rauma Blues
Vuodesta 1986 lähtien kaupungissa on järjestetty Rauma Blues -festivaali aluksi maaliskuussa ja 1990-luvun alusta lähtien heinäkuun loppupuolella. Viime vuosina kaksipäiväisen tapahtuman ajankohta on vakiintunut heinäkuun puoleen väliin. Tapahtuma keskittyy bluesin, soulin ym. roots-musiikin tarjoamiseen.
RMJ
Vuosina 1999–2007 sekä jälleen vuodesta 2016 lähtien Rauman Otanlahdessa on järjestetty Raumanmeren juhannus, jota markkinoitiin maailman suurimpana juhannusfestivaalina. Vuosina 2008–2009 tapahtuma järjestettiin Porin Kirjurinluodossa, jossa se ei saavuttanut tavoitteitaan. RMJ siirrettiin takaisin Raumalle, Unajan viihdepuistoon, jossa festivaali järjestettiin vuosina 2010–2011. Vuonna 2016 RMJ palasi Otanlahteen ja sitä tullaan järjestämään ainakin muutaman vuoden ajan.
RMJ herätti joka vuosi keskustelua sen mukanaan tuomien haittojen, kuten melun, ilkivallan ja kotirauhanrikkomisten takia. Myös tapahtuman siirto Raumalta Poriin oli pitkään keskustelun aiheena.
Pitsiviikko
Raumalla on järjestetty vuosittain vuodesta 1971 lähtien Rauman Pitsiviikko. Pitsiviikon tarkoituksena on pitää yllä Raumalle oleellista pitsinnypläyskulttuuria ja käsityöläisperinnettä. Erityisesti Vanhan Rauman alueella järjestetään käsityö- ja pitsinäyttelyitä ja lisäksi osa Vanhan Rauman liikkeistä koristelee näyteikkunansa pitsiteemalla. Pitsiviikko huipentuu perjantaisin järjestettävään Mustan pitsin yöhön, jolloin Vanhan Rauman liikkeet ovat auki pidempään ja erilaisia tapahtumia järjestetään yömyöhään. Osana Pitsiviikkoa on alettu 2010-luvulla järjestää myös Kansainvälisiä suurmarkkinoita.
Urheilu
pienoiskuva|250px|Satakunnan paikalliskamppailu marraskuussa 2019 [[Kivikylän Areenalla.]] pienoiskuva|250px|Rauman jäähalli, talviharjoitteluhalli ja uimahalli sijaitsevat lähellä toisiaan.
Jääkiekko
Raumalla on Liigaa pelaava Rauman Lukko, jonka kotihalli on Kivikylän Areena. Lukon naisten joukkue pelaa Naisten Liigaa.
Jalkapallo
Rauman pääjalkapallokenttänä toimii Äijänsuon stadion. Pallo-Iiroilla on miesten joukkue kakkosessa ja naisten joukkue ykkösessä.
Leevi Linko
Leevi Linko oli suomalainen näyttelijä.
Rauma
Liikenne
pienoiskuva|250px|Valtatie 8 Rauman kohdalla. Kuva otettu [[Rauman vesitornista.]] pienoiskuva|[[Syväraumanlahti|Syväraumanlahden pienvenesatama on yksi Suomen suurimmista pienvenesatamista.]]
Leevi Linko
Linko työskenteli järjestäjä-näyttelijänä Suomen Kansallisteatterissa.
Stavronísi
Stavronísi eli Stavrós (Σταυρός) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee noin 5,6 kilometriä etelään Hydran saaresta. Saaren pinta-ala on noin 0,33 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Stavronísi kuuluu Hydran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Vapaus, veljeys ja tasa-arvo
thumb| [[Ranskan ensimmäinen tasavalta|Ranskan ensimmäisen tasavallan ajalta oleva propaganda juliste (1793) jossa iskulause; Vapaus, tasa-arvo, veljeys tai kuolema]]thumb| Ilmoitus [[Pakkolunastus |pakkolunastetun omaisuuden myynnistä (1793). Alkuperäinen motto kirjoitettiin usein muodossa, Vapaus, tasa-arvo, veljeys tai kuolema, mutta kuolema sana poistettiin Ranskalaisen vallankumouksen jälkeen siihen liittyvän terrorin takia.]] Vapaus, veljeys ja tasa-arvo – alkuperäisen ranskankielisen ilmaisun Liberté, Égalité, Fraternité mukaisessa järjestyksessä vapaus, tasa-arvo, veljeys – on nykyisen Ranskan tasavallan tunnuslause. Se on perintöä suuresta vallankumouksesta ja sen ihanteista. Tunnuslauseen esitti Ranskan kansalliskokouksen hyväksyttäväksi markiisi de La Fayette vuonna 1789. Alun perin tunnuksessa oli neljäskin osa, ja se kuului: Liberté, Égalité, Fraternité ou la mort (”Vapaus, tasa-arvo, veljeys tai kuolema”).
Leevi Linko
Lingon tunnetuimmat elokuvaroolit ovat Tuntemattoman sotilaan vääpeli Sinkkonen ja elokuvien Täällä Pohjantähden alla, Akseli ja Elina ja Pohjantähti herastuomari Artturi Yllö.
Vapaus, veljeys ja tasa-arvo
Vapaus
Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus vuodelta 1789 määrittää vapauden: ”vapaus on mahdollisuus tehdä kaikkea sitä, mikä ei vahingoita toisen oikeuksia”. ”Elää vapaana tai kuolla” oli eräs vallankumouksen keskeisiä tunnuksia.
Olli Hanski
Antti Olavi (Olli) Hanski (5. lokakuuta 1926 Jääski – 8. tammikuuta 2008 Lahti ) oli suomalainen pesäpalloilija.
Vapaus, veljeys ja tasa-arvo
Tasa-arvo
Tasavallan tunnuslauseen toinen termi tasa-arvo tarkoittaa, että laki on kaikille sama, että syntyperään liittyvä eriarvoisuus sekä sen antamat eriarvoisen mahdollisuudet on poistettu. Jokaisen on mahdollisuuksiensa mukaisesti osallistuttava kansakunnan ja valtion menoihin. Tasa-arvo ei kuitenkaan tarkoita miesten ja naisten tasa-arvoa ainakaan yhtä suuressa mitassa kuin nykyään se tajutaan.
Vuoden 1992 talviolympialaisten mitalitaulukko
Vuoden 1992 talviolympialaisissa oli mukana urheilijoita 64 eri maasta, jotka kilpailivat 57 olympiatapahtumassa. Mitalitaulukon ykkössijan saavutti Saksa.
Vapaus, veljeys ja tasa-arvo
Veljeys
Veljeys, joka määritellään vuoden III (1795) perustuslain alussa sijaitsevassa kansalaisen oikeuksissa ja velvollisuuksissa: ”Älä tee toiselle sitä, mitä et haluaisi itsellesi tehtävän; tee toisille jatkuvasti hyvää, jota itse haluat osaksesi saada”. Vaikka sanoja ”vapaus, veljeys ja tasa-arvo” lainattiin usein suuren vallankumouksen jälkeisenä aikana, piti kuitenkin odottaa aina kolmannen tasavallan syntyyn (1880) saakka, ennen kuin niistä tuli virallisesti tasavallan tunnukset. Väliaikana tunnukset olivat olleet jopa pannassa, kuten oli itse tasavaltainen hallitusmuotokin.
Keisarikunnan ja kuningasvallan palautuksen (restauraatio) aikana tunnukset olivat jääneet pois käytöstä. Vasta vuoden 1848 tapahtumien yhteydessä ja uuden tasavallan syntyessä kirjailija Pierre Leroux synnytti ne uudelleen, jolloin ne edustivat kansaa ja kansalliskokousta ja olivat siten osa tasavaltalaisten ajatusten uudestisyntymää.
Tunnus oli yhteydessä työläisten tasavaltaan, mutta tällöin se sai uuden sisällön ja tuli yleisen äänioikeuden tunnukseksi. Vapaus ei siis jäänytkään porvariston porttien sisäpuolelle.
Jälleen kerran tasavaltalainen ajatusmaailma hajosi: työläisten sorto vuoden 1848 tapahtumien aikana ja keisarikunnan paluu saattoivat kyseenalaiseksi tunnusten aatteen ja niiden kolmiyhteyden. Oli siis odotettava vuoteen 1880 saakka, kunnes tunnukset ilmestyivät kaikkien julkisten laitosten ovien yläpuolelle. Nykyisin tunnukset ovat piirtyneet lopullisesti historian sivuille, kun ne on kirjoitettu Ranskassa sekä neljännen että viidennen tasavallan perustuslakeihin.
Pia Lindström
Pia Lindström, syntymänimeltään Pia Friedel Lindström  (s. 20. syyskuuta 1938 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalais-yhdysvaltalainen näyttelijä ja tuottaja. Hän on näyttelijä Ingrid Bergmanin vanhin lapsi.
Olli Hanski
Pelaajauransa Hanski aloitti 11-vuotiaana Kuurnanpohjan kentällä. Sodan jälkeen hän jatkoi pesäpalloilua Jääsken Kirijöissä Imatralla. Veljensä Unton kanssa hän siirtyi Kirijöistä Tainionkosken Urheilijoihin, joka tuolloin pelasi mestaruussarjassa.
Pia Lindström
Pia Lindström aloitti televisiouransa toimittajana KGO-TV -kanavalla San Franciscossa vuonna 1966,  ja 1971 meni töihin WCBS-TV -kanavalle New Yorkiin. Vuodesta 1973 vuoteen 1997 hän toimi uutisankkurina ja kulttuurikriitikkona WNBC-TV Channel 4 -uutisissa (New Yorkissa). Hän on lisäksi esiintynyt televisiossa ja näytellyt elokuvissa. Hän on voittanut kaksi Emmy-palkintoa uutisraporteista ja tv-esiintymisistä. Hänelle on myös myönnetty Associated Press Broadcaster's Award.
Olli Hanski
Hanski pelasi suurimman osan pesäpallourastaan Lahden Mailaveikkojen joukkueessa. Kahdestatoista seurassa viettämästään vuodesta hän oli kuusi vuotta joukkueen kapteenina. Hän voitti Suomen mestaruuden vuosina 1951 ja 1952. Hän oli mukana Helsingin 1952 olympialaisissa pelatussa pesäpallon näytösottelussa Pesäpalloliiton joukkueen kakkosvahtina. Hän pelasi vuosina 1948–1961 kaikissa neljässätoista Itä–Länsi-ottelussa. Tuo ottelumäärä oli kaikkien aikojen ennätys, kunnes kolme vuotta myöhemmin Eino Kaakkolahti pelasi 15. ottelunsa.
Pia Lindström
Hänen ensimmäinen aviopuolisonsa oli Fuller Earle Callaway, III. Hänellä on kaksi poikaa (Justin ja Nicholas) toisen aviomiehensä Joseph Dalyn kanssa. Pian kolmas puoliso on John H. Carley.
Olli Hanski
Pesäpallouransa jälkeen Hanski saavutti golfissa maaotteluedustuksia ja SM-joukkuemitaleja.
Koulutukseltaan Hanski oli rakennusmestari ja toimi vastaavana mestarina useilla Lahden suurilla kerrostalotyömailla. Hänen muita harrastuksiaan olivat metsästys ja kalastus.
Pittsburgh Pirates
Pittsburgh Pirates on vuonna 1882 perustettu yhdysvaltalainen baseballseura, joka pelaa kotiottelunsa PNC Parkilla Pittsburghissa. Se kilpailee Major League Baseballiin kuuluvan National Leaguen keskidivisioonassa. Pirates liittyi National Leagueen liigan kuudennella kaudella vuonna 1887, ja voitti liigan vuosina 1901, 1902 ja 1903. Seura selviytyi vuonna 1903 ensimmäiseen World Seriesin loppuotteluun, mutta hävisi Boston Americansille otteluvoitoin 3–5. Seura voitti World Seriesin ensimmäistä kertaa vuonna 1909 Honus Wagnerin kaudella, kun Detroit Tigers kaatui loppuottelussa otteluvoitoin 4–3. Sittemmin se on lunastanut mestaruuden vuosina 1925, 1960, 1971 ja 1979.
Elfstedentocht
thumb|225px|Kilpailijoilla on mukana kortti, johon he saavat leiman jokaisessa etappikaupungissa Elfstedentocht (friisiksi Alvestêdetocht) on Friisinmaalla epäsäännöllisin väliajoin käytävä perinteikäs pikaluistelun ja matkaluistelukilpailu. Kilpailun nimi on hollantia ja tarkoittaa "yhdentoista kaupungin kierrosta".
Kilpailu
Kilpailu pidetään hyvin epäsäännöllisin väliajoin, koska Alankomaiden ilmasto-olot eivät mahdollista luonnonjäillä luistelua läheskään joka vuosi. Kun kilpailu pystytään järjestämään, siihen osallistuu noin 15 000 luistelijaa, mikä vaatii hyvin kestävän jään. Jään vähimmäispaksuutena pidetäänkin viittätoista senttimetriä koko reitin matkalta, jotta kilpailun järjestäminen katsotaan turvalliseksi. Reitillä on usein kohtia, joissa jää ei ole riittävän paksua. Friisin kielellä näitä paikkoja kutsutaan nimellä klúnje. Tällöin osanottajat ohittavat kohdat kävelemällä. Niinä vuosina, jolloin kilpailu voidaan järjestää, järjestetään Leeuwardenissa edeltävänä iltana suurimuotoiset karnevaalit.
Kilpailuun pääsee osallistumaan vain Friisinmaan 11 kaupungin seuran jäsenet, ja koska osallistumismäärä on rajattu, joudutaan paikkoja arpomaan. Voittajista tulee Hollannissa kuuluisuuksia, ja kaikki osallistuneet saavat palkinnoksi arvostetun pienen emaloidun ristin.
Tamperelainen urallaan Tampereen Sisua edustanut maratonluistelija Lauri Paalasmaa sijoittui vuoden 1997 tapahtumassa sijalle 22. .
Pallantidit
Pallantidit olivat kreikkalaisessa mytologiassa Pallaan, Attikan kuningassuvun jäsenen, viisikymmentä poikaa. Heidän isänsä oli osallistunut kolmen veljensä kanssa Metionin poikien karkottamiseen Ateenasta, jonka jälkeen veljeksistä vanhin, Aigeus, oli saanut kruunun, mutta valta oli jaettu neljään osaan.
Aigeuksen kuoltua lapsettomana Pallas yritti päästä valtaistuimelle onnistumatta, koska hän oli suvun ottolapsi. Hallitsijaksi julistettiin Theseus. Pallantidit eivät hyväksyneet uutta kuningasta, vaan haluten vallan itselleen alkoivat juonitella Theseusta vastaan. He jakautuivat kahteen joukkoon – toinen marssi isänsä kanssa avoimesti kohti kaupunkia, kun taas toinen järjesti väijytyksen Theseuksen surmaamiseksi. Heidän joukossaan oli kuitenkin sanansaattaja Leos, joka kertoi väijytyksestä Theseukselle, ja tämä tappoi kaikki väijytyksessä olleet veljekset. Tämän jälkeen toinen joukkio Pallaksen kanssa hajosi.
Elfstedentocht
Naiset
Naisten osallistuminen on ollut mahdollista vuodesta 1985 lähtien, vaikkei heille senkään jälkeen ole myönnetty virallisia palkintoja.
Rauma
Liikenne
Valtatie 12:n alkupisteenä toimii Rauman satama, jonne tie jatkettiin Kairakadun–Kaunisjärventien risteyksestä. Uusi osuus kulkee ensin vanhaa Kairakadun osuutta ja alittaa Rauma–Kokemäki-rautatien ja sen jälkeen jatkuu rautatien varrella Syväraumankadun–Rautatienkadun risteykseen ja siitä Rautatienkatua satamaan asti. Uusi osuus valmistui vuoden 2008 lopulla. Valtatie 8 (E8) kulkee kaupungin läpi ja kaupunkialueella valtatielle pääsee kahdesta eritasoliittymästä. Toisessa näistä liittymistä VT 8 ylittää VT 12:n.
Elfstedentocht
Naiset
Maalilinjan ensimmäisenä ylittäneet naiset:
Rauma
Liikenne
Lähimmät lentoasemat sijaitsevat Porissa ja Turussa.
Linja-autoliikenne
Rauman linja-autoaseman toiminnot siirtyivät 17.8.2019 alkaen tilapäisesti Harmaidenveljesten pysäköintialueelle, joka sijaitsee kirkon ja Tallikedon kiertoliittymän välissä. Tilapäisen linja-autoaseman alueelle on rakennettu uusi liittymä Tallikedonkadulta.
Linja-autoasemalla on viisi lähtevän linjaliikenteen laituria, tilausajolaituri, saapuvan liikenteen laituri sekä alue rahdin lastausta ja purkua varten. Myös matkahuollon palvelut siirtyivät alueelle.
Asemalta on päivittäin suoria yhteyksiä Turkuun, Poriin ja Huittisiin. Huittisista pääsee eteenpäin muun muassa Tampereelle ja Helsinkiin. Matka-aika linja-autolla Turkuun on puolitoista tuntia, Poriin tunti ja Tampereelle Huittisten kautta kaksi ja puoli tuntia.
Rauman paikallisliikennettä hoitaa nykyisin Satakunnan Liikenne, johon aikaisemmin liikennettä hoitanut Raumalainen Oras Liikenne fuusioitui vuoden 2009 alussa. Paikallisliikenteen keskuspaikkana toimii Savilanpuisto, jossa on myös Rauman taksiasema. Raumalla on neljä linja-autoreittiä, linjat 1, 2, 3 ja 4:
Media
Raumalla ilmestyvät 5-päiväinen sanomalehti Länsi-Suomi sekä kerran viikossa ilmestyvä ilmaisjakelulehti Raumalainen. Lisäksi Raumalla jaetaan kerran viikossa Satakunnan Viikkoa. Kaupungissa toimii radiokanava Radio Ramona sekä nettiradio Radio Dynamo.
Osa-alueet
pienoiskuva|225px|[[Kiikartorni]]
Jarmo Saari
thumb|Saari soittamassa Anna-Mari Kähärän Orkesterin keikalla Jyväskylässä heinäkuussa 2007. Jarmo Ilari Saari (s. 14. maaliskuuta 1970 Kauniainen) on suomalainen kitaristi, säveltäjä ja tuottaja. Hän on muun muassa soittanut XL-, ZetaBoo- ja Anna-Mari Kähärän orkesteri -yhtyeissä sekä julkaissut kolme soololevyä Jarmo Saari Solu-projektinsa tiimoilta. Hän on työskennellyt mm. Jukka Perko n, Emma Salokosken, Tero Saarisen, Mika Kaurismäen, HKO n, Avanti! n, Don Huonot-yhtyeen, UMO n, Espoo Big Band in, Tuomari Nurmio n ja Sivuun Ensemblen kanssa. Saarelle myönnettiin Suomi-palkinto vuonna 2012 taiteellisesta toiminnasta.
Rauma
Rauman ystävyyskaupungit
Raumalla on viisi ystävyyskaupunkia:
Jarmo Saari
Nuoruus
,Saari vietti nuoruutensa Espoon Tapiolassa. Lapsena hän lauloi Tapiolan kuorossa sekä soitti selloa, rumpuja, pianoa ja pasuunaa. Ensimmäisen kitaransa hän sai kymmenvuotiaana. Vuonna 1990 hän opiskeli Oulunkylän Pop & Jazz -konservatoriossa ja päätti pasuunan lisäksi keskittyä yhä enemmän kitaransoittoon. Vuonna 1992 hän siirtyi Sibelius-Akatemian jazzmusiikin osastolle, jossa hän opiskeli säveltämistä ja kitaraa. 1999 jazzsävellyksen maisteriksi valmistuneen Saaren opettajina toimivat mm. Olli Kortekangas, Anders Jormin, Jukkis Uotila ja Raoul Björkenheim.
Muusikonura
Suorittaessaan asepalvelustaan vuonna 1991 soittokunnassa Saari tapasi vibrafonisti Arttu Takalon. Myöhemmin samana vuonna Saari ja Takalo perustivat yhdessä kahden muun Sibelius-Akatemian opiskelijan, basisti Tuure Kosken sekä rumpali Tomi Salesvuon kanssa yhtyeen nimeltä XL. Yhtye julkaisi ensimmäisen levynsä Xlentin vuonna 1995. Sävellyksistä vastasivat Saari ja Takalo, ja musiikissaan yhtye yhdisteli vaikutteita orkesteri- ja elokuvamusiikista, jazzista, rockista, elektronisesta musiikista ja kansanmusiikista; itse yhtye käytti termiä "fantasiamusiikki". Yhtyeeseen liittyi vielä DJ Bunuel eli Måns Strömberg. Michael Brecker vieraili yhtyeen Jukola-albumilla (1998). Mm. Pekka Pohjola, Kie von Hertzen, Pekka Kuusisto ja Marzi Nyman vierailivat soittajina yhtyeen keikoilla. 2000-luvun keikoilla yhtyettä lämmitteli usein salaperäinen Avanto, jossa samaiset muusikot improvisoivat valepuvuissa. XL julkaisi (Rockadillo Records) viisi studioalbumia sekä yhden livealbumin, ja vuonna 2004 yhtye päätettiin lopettaa.
Vuonna 1992 Saari tapasi basisti Pekka Lehden. He alkoivat soitella duona ja saivat mukaan yhtyeeseensä rumpali Marko Timosen sekä myöhemmin Anna-Mari Kähärän, jolloin syntyi ZetaBoo, maailmanmusiikkia jazziin yhdistelevä kvartetti. Yhtyeen esikoislevy, Janne Haaviston tuottama ZetaBoo julkaistiin (Texicalli) vuonna 1997. Zetaboo on julkaissut kolme albumia, ja Saari on säveltänyt useimmat kappaleet yhtyeelle. Tukholmassa asunut yhdysvaltalainen, vuonna 2009 kuollut David Wilczewski oli lyömäsoittaja Mongo Aaltosen lisäksi yhtyeen säännöllinen erikoisvieras.
Rauma
Ruokakulttuuri
Rauman pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla lapskoussi, riisistä ja rusinoista keitettävä makea topseilvellinki sekä Rauman piparkakot.
Jarmo Saari
Muusikonura
Vuonna 1998 nimellä Johnny Island Saari perusti yhdessä DJ-rumpali Teppo Mäkysen kanssa Reuna-yhtyeen. Myöhemmin duoon liittyi äänivisionääri Teemu Korpipää. Reuna on julkaissut albumin Smelly vuonna 2003. Yhtyeen musiikki oli kokeilevaa elektronista klubimusiikkia jazz- ja dub-vaikuttein. Yhtye pyrki myös tekemään musiikistaan rosoista ja viimeistelemätöntä vastapainona nu jazzin hienostuneelle tyylille.
Vuonna 2001 Saaren projekti Jarmo Saari Filmtet julkaisi albumin Filmtet – A tribute to Finnish cinema. Albumi koostui Saaren uudelleen sovittamista suomalaisen elokuvamusiikin klassikoista 1950-luvulta nykyaikaan, kuten "Akselin ja Elinan häävalssi", "Sinua, sinua rakastan" sekä elokuvien Talvisota ja Rukajärven tie teemoista. Albumilla soittaneeseen septettiin kuuluivat Saaren lisäksi muun muassa Pepa Päivinen ja Seppo Kantonen. Levy oli jazzpainotteinen, ja alun perin sen pitikin ilmestyä Blue Note -levymerkillä. Levy julkaisi EMI Finland.
2006 Saari ryhtyi esittämään säveltämiään omia ja suomalaisten runoilijoiden tekstejä. Trubamolli-duon toinen jäsen on Suomen Kansallisoopperan silloinen harpisti Laura Hynninen.
Jarmo Saari Solu
thumb|Saari vuonna 2007 Solu-projektinsa keikalla Tokiossa.
2007 Saari julkaisi toisen Solu-albuminsa The Making of LOVE. Toukokuun lopussa Saaren Solu esiintyi kahdesti Tokiossa, Japanissa. Kolmas Solu-albumi Next of Kin julkaistiin 2008. Se sisältää Tero Saarinen Companyn samannimiseen tanssiteokseen sävellettyä musiikkia. Levyllä Saari soittaa kitaran lisäksi useita muita soittimia, kuten lasiharppua ja viola da gambaa, ja käyttää sampleja muun muassa luonnon, kodinkoneiden ja lelujen äänistä.
Jarmo Saari Republic
Saari perusti vuonna 2012 kolmen rumpalin ja itsensä muodostaman superkokoonpanon, jonka esikoislevy ilmestyi keväällä 2014. Sami Kuoppamäki, Olavi Louhivuori ja Abdissa "Mamba" Assefa ovat maamme arvostetuimpia, monipuolisimpia ja työllistetyimpiä lyömäsoittajia. Jarmo Saari Republic-keikoilla ovat lavalla vierailleet myös solistit Sam Huber, Tommy Lindgren ja Timo Lassy. Debyyttilevyllä esiintyvät myös Johanna Iivanainen, Rolling Stones -yhtyeen saksofonisti Tim Ries sekä mm. Jarmo Saaren lapset. Albumi sai Emma-ehdokkuuden 2015 tammikuussa. Yhtyeen toinen albumi "Soldiers of Light" ilmestyi 2019 saksalaisella Membran-levymerkillä ja myöhemmin jakelua on hoitanut Eclipse Music.
Muut projektit
Jarmo Saari on säveltänyt myös Moominvalley (Muumilaakso) TV-sarjan 2. ja 3. tuotantokauden yhdessä Samulin Kosmisen ja Pekka Kuusisto n kanssa sekä Otso Kauto n ohjaaman Hamlet rockmusikaalin yhdessä Eeva Konnun ja Varre Vartiaisen kanssa (Tampereen Työväen Teatteri 2020). Hän on ollut tanssiteatteri Sivuun Ensemblen hovisäveltäjä Ninni Perkon näyttämöteoksissa sekä tanssielokuvissa vuodesta 2011. Saari sävelsi 2023 TTT:lle Kristian Smeds in kirjoittaman ja Samuli Reunasen ohjaaman Fjodor Dostojevski n Rikos ja rangaistus-romaaniin pohjautuvan Sad songs from the heart of Europe-näytelmän musiikin ja äänisuunnittelun sekä esiintyy lavalla lasiharpun, bassobalalaikan, matkaharmonin ja kitaran kera 2023 näyttelijä Suvi-Sini Peltola n kanssa.
Saari sai Suomi-palkinnon 2012 taiteellisesta toiminnasta.
Motivaatio
Psykologiassa motivaatio on käyttövoima (halu), joka on kaikkien eliöiden toiminnan syynä.
Motivaation käsitettä on käytetty kuvaamaan sitä: Yksinkertaisesti motivaatioteorian tulisi vastata kysymykseen ”miksi käyttäydymme siten kuin käyttäydymme”. Erääksi motivaatioteorioiden jaoksi on ehdotettu ns. push–pull-dikotomiaa: toisissa teorioissa oletetaan jokin ”työntävä”, organismin sisäinen motivaatiovoima (perinteisesti tension tai sisäisen jännitteen vähentäminen, tension reduction), toisissa taas jokin ”vetävä”, organismin ulkopuolella oleva motivaatiovoima (perinteisesti palkkiot ja rangaistukset). Hedonistisia motivaatioteorioita yhdistää korostus organismin pyrkimisestä nautinnon tavoitteluun ja ahdistuksen tai kivun välttämiseen. Tärkeitä motivaatiokäsitteitä ovat muun muassa vietti, tarve, tavoite, vaisto, kausaaliattribuutio ja flow.
Motivaatiosta voidaan sanoa sen olevan toiminnan voima. Se suuntaa ja virittää suoritukseen, joka onnistuu ihmisen valmiuksista riippuen. Motivaatiotaso vaihtelee eri tilanteissa ja eri aikoina hyvin paljon. Motivaatio on käyttäytymistä virittävien ja ohjaavien tekijöiden järjestelmä. Motivaatio on se psyykkinen tila, millä vireydellä, aktiivisuudella ja ahkeruudella yksilö tietyssä tilanteessa toimii saavuttaakseen tavoitteensa. Motivaatiosta riippuu, millä halulla ihminen käyttää omia resurssejaan työn suorittamiseksi. Motivaatio tulee motiiveista ja niiden aikaansaamasta tilasta tulee motivaatio.
Motivaatioteoriat
Fysiologiset tarpeet
Ainakin pinnallisesti helpoimmat motivaatiotavat analysoida ovat selvät fyysiset tarpeet. Näitä ovat nälkä, jano ja kivun välttäminen. Näiden toimintatapojen perimmäisten syiden analysointi voi hyödyttää esimerkiksi etologiaa, vertailevaa psykologiaa sekä fysiologista psykologiaa. Edellä mainittuihin tarpeisiin liittyvät hormonaaliset ja aivoprosessit ovat samantyyppisiä ainakin kaikilla nisäkkäillä ja todennäköisesti kaikilla selkärangattomilla. Pitää ottaa kuitenkin huomioon, että ihmisillä jopa nämä perustavanlaatuiset motivaatiot muuntuvat ja välittyvät sosiaalisten ja kulttuurillisten vaikutteiden läpi. Esimerkiksi yksikään nälän tutkimus ihmisillä ei voi ohittaa syömishäiriöitä kuten anorexia nervosaa tai liikalihavuutta, joiden vastineita ei eläinmaailmassa tunneta. Jopa eläimillä on selvää, etteivät aikaisemmat homeostaattiset ”tyhjennys-yltäkylläisyys”-mallit ole enää riittäviä, koska monet eläimet syövät varotoimena etukäteen, eivätkä vasta sitten kun nälkä on jo tullut. Esimerkkinä tästä talviuni.
Muita biologisia motivaatioita
Seuraavalla tasolla ovat motivaatiot, joilla on selvä biologinen perusta, mutta joita ei tarvita eläimen välittömään eloon jäämiseen. Näitä ovat muun muassa seksi, jälkeläisistä huolehtiminen ja aggressio. Näidenkin motivaatioiden tapauksessa fysiologinen perusta on samanlainen ihmisillä ja eläimillä, mutta sosiaalisen ympäristön monimutkaisuus on suurempi ihmisillä (tai ehkä vain ymmärrämme monimutkaisuuden paremmin omalla lajillamme). Näillä aloilla huomioita on tehty muun muassa käyttäytymisekologiassa ja sosiobiologiassa, jotka tarjosivat uusia tulkintoja sekä eläinten että ihmisten käyttäytymisestä 1900-luvun viimeisillä vuosikymmenillä, joskin sosiobiologisten tulkintojen laajentaminen ihmisiin on kiistanalaista.
Ehkä samanlainen mutta eri tasolla on motivaatio uuden stimulaation saamiseksi. Eri yhteyksissä on mainittu tutkiminen, uteliaisuus tai seksuaalisen kiihottumisen hakuisuus. Ratkaiseva tekijä tällaisten motivaatiotyyppien tutkimisessa on onko niissä homeostaattista osaa, eli kasautuvatko ne ajan mittaan, jos niitä ei välillä saada tyydytettyä. Tämä on keskeinen osa 1900-luvun alun seksiä koskevissa päätelmissä, joita esimerkiksi Sigmund Freud ja Konrad Lorenz ovat tehneet. Samaa ideaa käytetään paljon myös motivaatiota käsittelevässä populaaripsykologiassa. Viime vuosikymmenten paremmin tutkittuun tietoon perustuvat päätelmät viittaavat kuitenkin siihen, että edelliset motivaatiot ovat tilanteeseen liittyviä ja ne esiintyvät, kun niitä tarvitaan (tai näyttää siltä, että tarvitaan) varmistamaan eläimen sopivuus ympäristöön, jonka jälkeen ne tyyntyisivät ilman seurauksia, kun tilanne on ohi.
Toissijaiset tavoitteet
Biologiset tarpeet luovat yleensä voimakkaampia tunteita, ja ne ovat siten voimakkaampia kuin toissijaiset tarpeet. Tätä kuvataan esimerkiksi Abraham Maslow’n mallissa (tarpeiden hierarkia). Ero voidaan tehdä myös suoran ja epäsuoran motivaation välillä. Suorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää tarpeen, kun taas epäsuorassa motivaatiossa toiminta tyydyttää välivaiheen tavoitteen, joka puolestaan johtaa tarpeen tyydyttämiseen. Työympäristössä raha käsitetään tyypillisenä epäsuorana motivaation keinona, kun taas työtyytyväisyys ja miellyttävä sosiaalinen ympäristö ovat suorempia motivaattoreita. Tämä esimerkki kuitenkin korostaa hyvin sitä, että epäsuora motivaatiokeino (raha) kohti tärkeää tavoitetta (ruoan ostaminen, vaatteet jne.) voi hyvinkin olla voimakkaampi kuin suora motivaatio, jonka miellyttävä työympäristö aiheuttaa.
Kiristys
Ilmiselvin motivointikeino on kiristäminen, jossa kivun tai muun negatiivisen seurauksen välttämisellä on välitön vaikutus. Kun kiristäminen on pysyvää, katsotaan sen olevan orjuuttamista. Vaikka kiristys katsotaan moraalisesti tuomittavaksi, monissa filosofisissa suuntauksissa harjoitetaan sitä kuitenkin usein vankeja kohtaan. Modernin kapitalismin kriitikot väittävät, että ilman sosiaalisia turvaverkkoja palkkaorjuus on väistämätöntä. Onnistunut kiristäminen luonnollisesti voittaa onnistuessaan muut motivaation muodot.
Itsehillintä
Motivaation itsehillintä ymmärretään yhä enemmän tunneälyn osaksi. Yksilö voi olla erittäin älykäs älykkyyden perinteisen määritelmän mukaan (kuten monet älykkyystestit sen mittaavat) mutta ei motivoitunut käyttämään tätä älykkyyttään tiettyyn tehtävään. Victor Vroomin ”odotusarvoteoria” kertoo, milloin ihmiset päättävät käyttää itsehillintää saavuttaakseen tietyn tavoitteen. Itsehillintä on usein asetettu vastakkain automaattisten prosessien, kuten ärsyke–vaste (stimulus-response), kanssa behavioristi B. F. Skinnerin paradigman mukaan.
Ohjaava motivaatio
Motivaation ohjausta ja hallintaa ei vielä ymmärretä täysin. Motivaatiokoulutukseen on monia erilaisia lähestymistapoja, mutta kriitikot pitävät useita näistä pseudotieteinä. Jotta ymmärrettäisiin miten motivaatiota voidaan ohjailla, on ensin tärkeää ymmärtää miksi monilta ihmisiltä puuttuu motivaatiota.
Viime vuosina työhön liittymättömät toiminnot, kuten internet-surffaus, ovat alkaneet enenevässä määrin huolestuttaa teollistuneiden maiden työnantajia. Monet yritykset ovat käyttäneet kieltoja taktiikkana käydä tämän uhan kimppuun, toiset taas yrittävät asettaa rajoja ja puuttuvat vain kaikkein räikeimpiin tapauksiin. Jopa kotikäyttäjien keskuudessa internet-riippuvuus on nostanut päätään. Samanlainen huolestuneisuus ympäröi myös videopelejä sekä televisiota.
Tämä voidaan selittää itseään vahvistavalla palautesilmukalla. Edellä mainitut toimet voivat luoda monenlaisia nopeita, positiivisia tunnepalautteita – komediasarjojen huumori, saippuaoopperoiden korvikeperheet, toimintaelokuvien, videopelien vapauttama endorfiini tai uutispalvelinten tyydyttämä uteliaisuus. On tunnettua, että aivojen hermoverkkojen yhteydet vahvistuvat, kun niitä harjoitetaan, mikä tarkoittaa sitä, että usein on helpointa jatkaa saman tekemistä kuin tehdä jotain muuta. Täten päivittäinen tapa voi ajan mittaan synnyttää psyykkistä riippuvuutta josta on vaikea päästä eroon.
Avainkysymys motivaation kannalta onkin: mitkä teot aiheuttavat positiivisen tunnereaktion ja mitkä eivät? Vastauksia näihin kysymyksiin tutkitaan neuropsykologiassa. Tähän mennessä tiedetään, että useimmille ihmisille toiminta, johon liittyy voimakas audiovisuaalinen heräte, aiheuttaa voimakkaamman tunnereaktion. Toisaalta puhtaasti tekstipohjainen tieto ei ole kovin motivoivaa. Tämä tuntuu intuitiivisesti järkevältä, jos ajatellaan että lukeminen on ylemmän aivokuoren harjoitettu toiminto, kun taas suuret aivoalueet ovat synnynnäisesti omistettu käsittelemään audiovisuaalista syötettä. Tämäntyyppiselle informaatiolle on vain yksinkertaisesti enemmän väyliä aivokuoren prosessoivilta alueilta alemmille tunnealueille limbiseen systeemin. Tuntuu siis loogiselta, että motivaatiota voi helpommin luoda käyttäen multimediaa.
Koska ihmiset ovat sosiaalisia eläimiä, näyttää myös siltä, että sosiaaliset suhteet näyttelevät suurta roolia motivaation synnyssä. Toistaiseksi ei tiedetä paljoakaan siitä, miten ihmisaivot käsittelevät sosiaalisia suhteita, mutta voidaan väittää, että sosiaaliset suhteet ovat erittäin voimakkaita tunteiden avulla koodattuja, yhteenliittyviä muistoja. Ajatus, joka on liitetty näihin muistoihin, laukaisee tietyn tunteen. Tästä seuraa, että negatiiviset sosiaaliset suhteet todennäköisesti pienentävät motivaatiota ja vaistomainen halu toimia täytyy korvata näissä suhteissa kiristyksellä. Niin opettajille kuin johtajillekin näyttää olevan tärkeää pystyä pitämään hyviä suhteita yllä, jotta he voivat luoda motivoivan ilmapiirin. Henkilökohtaiset syyt voivat kuitenkin olla tämän esteenä, minkä vuoksi useat motivaatioiden ohjauskurssit yrittävät opettaa johtajia löytämään muita kanavia purkaa henkilökohtaiset tunteensa kuin työntekijöihinsä.
Aikainen ohjelmointi
Nykyaikainen magneettinen resonanssikuvaus on tuottanut vankkaa empiiristä tukea psykologiselle teorialle, että tunteiden ohjelmointi määräytyy suurimmaksi osaksi lapsuudessa. PET klinikan lääketieteellinen johtaja Children’s Hospital of Michiganissa (Michiganin lastensairaala) sekä pediatrian, neurologian sekä radiologian professori Wayne State University School of Medicinessä Harold Chugani on tehnyt löydön, jonka mukaan lasten aivot ovat paljon kyvykkäämpiä käsittelemään (tunteisiin liittyvää) informaatiota kuin aikuisten. Aivoaktiviteetti aivokuoren alueilla on lapsilla noin kaksi kertaa niin korkea kuin aikuisilla kolmannesta yhdeksänteen elinvuoteen asti. Tämän jälkeen kyky laskee jatkuvasti aikuisuuden alhaisille tasoille. Aivojen tilavuus on toisaalta jo 95% aikuisen tasolla ihmisen ollessa yhdeksännellä vuodellaan.
Tämä on ratkaisevaa myös motivaation ymmärtämiselle. Eri ihmiset voivat aikaansaada positiivisia tunnereaktoita eri toimista; Matemaatikot voivat nauttia monimutkaisten yhtälöiden käsittelystä, ohjelmoijat voivat tuntea samoin ohjelmakoodista, muusikot voivat tuntea olevansa harmoniassa itsensä kanssa säveltäessään tai soittaessaan jne. Jos otetaan yllä mainittu tietous ihmisaivojen aikaisesta ohjelmoinnista ja huomioidaan, että muistot on koodattu yhdessä tunteiden kanssa, voidaan päätellä, että ainakin osa näistä erilaisista tunnevasteista on luotu lapsuuden aikana. Lapsi, joka kasvaa katsellen televisiota, muttei lue yhtään kirjoja, voi havaita, että myöhemmällä iällä on vaikea motivoitua pelkästä tekstityyppisestä tiedosta. Laiminlyödyn lapsen voi olla mahdotonta muodostaa motivoivia sosiaalisia kontakteja myöhemmin.
Kiistanalaisempi johtopäätös on, että jos lapsi altistetaan liialle yksinkertaiselle, tunteisiin perustuvalle viihteelle, he ”tylsistävät” aivonsa. Tämän väitetään aiheuttavan sitä, että he eivät voisi tehdä mitään, jos motivaatio ei tule suorasta, ensisijaisia tarpeita tyydyttävästä motivaatiosta (rahaa eloonjäämisen) tai nopeasta positiivisesti tunnepalautteesta (televisio, pelit jne.) Jos tämä näkökanta on oikea, näitä vinoutumia on erittäin vaikea korjata aikuisella iällä.
Monien alaa tutkivien tiedemiesten huoleksi koululaitokset monissa maissa huomioivat vain vähän edellä mainittuja näkökulmia. Oppimisen samaistaminen ulkoaopetteluun ja negatiiviseen ehdollistamiseen (jossain maissa jopa ruumiilliseen rangaistukseen asti) on yleistä.
Toisaalta positiiviset kokeet on usein tarkoituksella kielletty. Monet koulut (erityisesti Yhdysvalloissa) ovat asettaneet kieltoja julkisille kiintymyksen osoituksille, kuten halaamiselle ja suutelemiselle. Teini-ikäisten seksuaalisuutta pidetään usein erittäin ongelmallisena, ja siihen yritetään puuttua kovilla rangaistuksilla ja seksuaalisen pidättäytymisen kampanjoilla. Vaikkakin nämä toimet kumpuavat ajatuksesta, että negatiiviset seuraukset kuten teiniraskaudet pitäisi ehkäistä, sellaiset ryhmät kuin Coalition for Positive Sexuality väittävät, että tällainen sosiaalinen kontrolli vahingoittaa teini-ikäisiä eikä sillä saavuteta mitään käytännön hyötyä. Riippumatta siitä, ajatellaanko fyysisten kokemusten kuuluvan positiiviseen ympäristöön vai ei, on todennäköistä, että sellainen ympäristö on välttämätön miellyttävän oppimisympäristön luomiseksi.
Järjestäytyneisyys
Suorien motivaatiokeinojen lisäksi aikaisessa vaiheessa on myös abstraktimpia motivaatiokeinoja, mutta ehkä kuitenkin käytännöllisempiä itsemotivointiin. Käytännössä jokainen motivaation ohjekirja sisältää ainakin yhden kappaleen omien tavoitteiden ja tehtävien kunnollisesta organisoinnista. Yleensä ehdotetaan, että on erittäin tärkeää pitää listaa tehdyistä ja tekemättömistä tehtävistä samalla siirtäen osa motivaatiosta tehtävien itsensä suorittamisesta listan ylläpitämiseen, josta muodostuu rutiinia.
Valmiiden tehtävien listan katsomista voidaan pitää motivoivana, koska se voi luoda tunteen siitä, että on saavuttanut jotain. Useimmissa elektronisissa tehtävälistoissa on tämä ominaisuus, tosin usein ero tehtyjen ja keskeneräisten töiden välillä ei ole selkeä. Tehdyt työt yksinkertaisesti poistetaan sen sijaan, että ne sijoitettaisiin erilliseen tehtyjen töiden listaan.
Toisentyyppiset tiedonjärjestämistavat voivat myös olla motivoivia, esimerkiksi miellekartat (mindmap) ajatusten järjestämiseksi. Tällä tavoin aivojen hermoverkko voidaan opettaa keskittymään annettuun tehtävään. Yksinkertainen tapa ajatusten korostamiseen on bullet-point-luettelo, ja se voi joskus olla jopa hyödyllisempi vähemmän visuaalisesti suuntautuneille ihmisille.
Sosiologia on jättänyt vähemmälle huomiolle erään kiinnostavan piirteen, nimittäin roolipelien riippuvuutta aiheuttavan luonteen. Tämä peli toimii kokemuspisteiden (experience points) ja tasojen (levels) periaatteella, joka motivoi pelaajaa jatkamaan. Kun pelaajalla on tarpeeksi pisteitä, hän voi edetä seuraavalle tasolle ja saada siten korkeamman statuksen mahdollisessa yhteisössä. Vaikka monilla sähköisillä motivointijärjestelmillä on yksinkertainen prioriteettien käsite, vain muutamat käyttävät hyväkseen mahdollisuutta käyttää pisteitä motivaatiotekijänä.
Lääkkeet
Jotkut kirjoittajat, erityisesti transhumanistisessa liikkeessä ovat ehdottaneet, että käytettäisiin ns. älylääkkeitä (smart drugs) jotka tunnetaan myös nootropiineina eli ”motivaation parantajina”. Monien näiden lääkkeiden vaikutuksia aivoihin ei ymmärretä hyvin ja niiden laillisuustilanne tekee avoimet kokeet usein vaikeiksi. On kuitenkin fakta, että jotkut historian tuottavimmista taiteilijoista ovat olleet huumeiden tai lääkkeiden käyttäjiä, vaikkakaan ei ole selvää onko tämä korrelaatio syy-seuraus luontoista.
Opetuksessa
Motivoinnilla voi olla hyvin suuri vaikutus siihen, miten oppilaat oppivat ja suhtautuvat käsiteltävään asiaan. Motivoinnin avulla voi
Stratopaussi
Stratopaussi on ilmakehän rajakerros, joka sijaitsee stratosfäärin ylärajalla noin 50 kilometrin korkeudessa. Stratopaussi erottaa toisistaan stratosfäärin ja mesosfäärin. Stratopaussissa ilman lämpötila alkaa viiletä korkeuden funktiona, ja sitä voidaan pitää rajana, jonka yläpuolelle stratosfäärissä sijaitsevan otsonikerroksen lämmittävä vaikutus ei välity.
Ainoa kulttuuri?
'''Ainoa kulttuuri? Keskustelua luonnontieteestä''' on vuonna 2001 ilmestynyt kemisti Jay A. Labingerin ja sosiologi Harry Collinsin toimittama kirja. Teos syntyi seminaarista johon toimittajat kokosivat luonnontieteilijöitä ja tieteensosiologeja ajatustenvaihtoon kahden kulttuurin, tieteensosiologian vahvan ohjelman ja tieteiden sodan kysymyksistä. Artikkelien kirjoittajia ovat muun muassa Alan Sokal, Jean Bricmont, Steven Weinberg, Steven Shapin ja Trevor Pinch. Teoksen on suomentanut Kimmo Pietiläinen ja julkaissut suomeksi Terra Cognita vuonna 2006.
Kazakstanin kansalliskirjasto
Kazakstanin kansalliskirjasto on Almatyn kaupungissa toimiva Kazakstanin kansalliskirjasto.
Jardins Proibidos
Jardins Proibidos on portugalilainen saippuasarja, jota esitti portugalilainen TVI-kanava. Sitä tehtiin vuosina 2000–2001 yhteensä 148 jaksoa.
Schienenbus
pienoiskuva|Schienenbus Baijerissa vuonna 2008. Schienenbus (saksaa, ) eli Baureihe 795, Baureihe 796, Baureihe 797 ja Baureihe 798 on Deutsche Bahnin kaksiakselinen kiskobussi. Sarja oli käytössä 1950-luvulta 2000-luvun alkuun.
Suurin osa sarjojen kalustoista valmistettiin Uerdingenin tehtaalla, joskin eräät muut valmistajat tekivät siitä omat versionsa. Kaikki sarjat mukaan lukien niitä valmistettiin 1 492 kappaletta vuosien 1950 ja 1971 välillä.
Deutsche Bahn on jo lopettanut liikennöinnin Schienenbuseilla, mutta niitä on vielä useilla yksityisillä toimitsijoilla museoliikenteessä. Osa kalustosta on myös myyty Luxemburgiin, Turkkiin ja Kuubaan.
VR:llä oli 1950-luvun alkupuolella aikomus tilata kokeeksi joitakin tämäntyyppisiä kiskobusseja Suomeen, mutta valuuttapulan vuoksi niille ei saatu tuontilupaa.
Marjaniemen majakka
Marjaniemen majakka sijaitsee Hailuodon Marjaniemessä noin 50 kilometrin päässä Oulusta.