cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lokit
Elintavat
Varsinkin pesimäajan ulkopuolella lokit kerääntyvät usein monen lajin sekaparvina suojaisille vesistöille, järville, satamiin ja keinoaltaiden lähettyville yöpymään tai etsimään ravintoa. Väliä ruokailu- ja yöpymispaikoilla voi olla 40 kilometriä. Lokit lentävät ruokailu- ja yöpymispaikoille aamu- ja iltalennoilla korkealla jonoissa tai auramuodostelmassa.
Pienikokoiset lokkilajit pyydystävät ravintonsa yleensä veden pinnalta, mutta voivat kastautua veteen saadakseen kalan kiinni. Kesällä ne voivat kokoontua isoina parvina saalistamaan korkealta ilmasta surviaissääskiä ja lentomuurahaisia. Suurikokoisemmat lajit syövät haaskoja, kalaa, jätteitä, lintujen poikasia ja -munia ja joskus myös aikuisia vesilintuja. Sekä pienet että suuret lajit kerääntyvät usein pelloille ja niityille syömään kastematoja.
Batman: Under the Red Hood
Batman: Under the Red Hood on heinäkuussa 2010 suoraan DVD:lle julkaistu animaatioelokuva. Se perustuu Judd Winick käsikirjoittamaan samannimiseen sarjakuvaan ja hän on myös itse tehnyt elokuvan käsikirjoituksen. Ohjauksesta vastaa Brandon Vietti, joka on aikaisemmin ohjannut Batman aiheisia animaatiosarjoja. Pääosassa kuullaan muun muassa Bruce Greenwood, Neil Patrick Harris ja Jensen Ackles.
Elokuva on kahdeksas peräkkäinen elokuva Warner Premieren ja Warner Bros. Animationin tuottamista DC universumin alkuperäisistä animaatioelokuvista, jonka aloitti Superman: Doomsday vuonna 2007.
Juoni
Viisi vuotta sitten kun Batmanin nuori apuri Jason Todd murhattiin, Batman ja hänen ensimmäinen apurinsa Dick Grayson, nykyinen Nightwing huomaavat kaupungissa olevan uusi rikollinen. Punahupuksi tunnistettu roisto on ottanut komentoonsa suurimmaksi osaksi paikallisia rikospomoja, jotka saavat tehdä huumekauppojaan, mutta eivät lapsille. Black Mask nousee vastarintaan, kun hän saa kuulla Punahupun yrittäneen viedä hänen salaista asettaan Amazoa, jonka Batman ja Nightwing kuitenkin pysäyttivät. Black Mask yrittää tappaa Punahupun, mutta monen epäonnistumisen jälkeen hän lähettää oman murhaaja nelikkonsa Punahupun perään. Sitä ennen Batman on jo udellut Jokerilta Punahupun henkilöllisyyttä, mutta tuloksetta. Batman kuitenkin kohtaa Punahupun yhdessä Nightwingin kanssa ja takaa-ajon päätteeksi yrittää selvittää luolassaan talteen ottamastaan ääninäytteestä mahdollista henkilöllisyyttä. Batman olettaa sen olevan edesmennyt Robin ja vahvistaakseen epäilynsä hän suuntaa kohti Ra's al Ghulia, joka paljastaa Robinin kohtalon.
Sillä välin Black Mask on ajautunut epätoivon tilanteeseen ja murtautuu vankilaan pyytääkseen Jokerilta apua päästäkseen eroon Punahupusta. Jokerin suostuessa pyyntöön hän järjestää kuitenkin yllätyksen Black Maskille sitomalla hänet ja kätyrinsä pyytämänsä rekan sisälle, jonka hän valelee bensalla. Poliisien saartaessa sillan Jokeri tyytyy vain sytyttämään sytykkeensä polttaakseen kaikki rekassa olevat. Punahuppu kuitenkin ilmaantuu paikalle ja kertoo suunnitelleen koko tilanteen, jotta saisi Jokerin ulos vankilasta. Jokeri saa lopulta sytykkeensä palamaan ja pudottaa sen rekkaan, mutta paikalle saapunut Batman pudottaa lentokoneestaan sammutusvaahtoa, jonka myötä Black Mask ja kumppanit eivät pala. Samalla Punahuppu sieppaa Jokerin ja vie hänet hylättyyn rakennukseen, jossa hän hakkaa Jokeria rautakangella muistuttaakseen siitä mitä Jokeri teki hänelle vuosia sitten.
Batman saapuu kujalle Punahupun viestin myötä, jossa kaksikko kohtaa ja ryhtyy tappelemaan toisiaan vastaan. Pitkän tappelun päätteeksi he ovat siirtyneet katolle, jossa Punahuppu paljastaa naamansa ja olevansa Jason Todd. Taistelu lopulta siirtyy rakennukseen, jonne Punahuppu on teljennyt Jokerin. Samalla hän vaatii selitystä miksi Batman ei ole tappanut Jokeria, edes sen vuoksi mitä se on tehnyt useille ihmisille ja ystäville. Batmanin kertoessa sen olevan liian helppoa, eikä enää tappamisen jälkeen olisi samanlainen. Punahuppu ei kuitenkaan hyväksy vastausta ja uhkaa Jokeria aseella, heittäen samalla Batmanille aseen pakottamalla tappamaan Jokerin tai hän tappaa rikollisen itse. Batman ei kuitenkaan suostu tekemään sitä ja kääntyy pois. Punahuppu yrittääkin ampua selkänsä kääntänyttä Batmania, joka kuitenkin onnistuu väistämään luodin ja heittämään batarangilla Punahupulta aseen pois. Samassa Punahuppu on jo järjestänyt tilanteen etukäteen ja virittänyt aikapommin, jonka seurauksena rakennus räjähtää. Batman ja Jokeri selviävät hengissä, mutta Punahupusta ei jää havaintoa.
Kaulushelttasieppo
Levinneisyys
Kaulushelttasieppoa tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi ja sen kannakehitys on vakaa.
Munchkin
Munchkin voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Fuusio
Fuusio tarkoittaa seuraavia:
Tiirat
Tiirat (Sterninae) on rantalintujen ryhmä, johon kuuluvia lajeja elää kaikkialla maailmassa. Tiirat viettävät suuren osan elämästään merellä. Sukupuolet ovat ulkonäöltään samanlaiset.
Tiirat luokiteltiin aiemmin omaksi Sternidae-heimokseen, mutta nykyisin niiden katsotaan kuuluvan lokkien Laridae-heimoon yhtenä sen kolmesta alaheimosta.
Suomessa on tavattu yhdeksän tiiralajia:
Lähde:
Doggilepakot
Doggilepakot (Molossidae) ovat lepakkoihin kuuluva heimo, johon kuuluu noin 100 lajia 18 suvussa.
Paratiisi (vuoden 2020 televisiosarja)
Paratiisi on suomalais-espanjalainen rikosdraamasarja, joka julkaistiin Suomessa helmikuussa 2020. Sarjan päärooleissa ovat Riitta Havukainen, Fran Perea ja María Romero. Paratiisin on käsikirjoittanut Matti Laine ja ohjannut Marja Pyykkö.
Sarjan toinen tuotantokausi alkoi Yle Areenassa perjantaina 4. marraskuuta 2022 ja Yle TV1:llä sunnuntaina 6. marraskuuta 2022. Kolmas kausi kuvattiin kesällä 2023, ja se esitetään loppuvuodesta 2024.
Synopsis
Sarjan pääosassa on eläkeikää lähestyvä oululaispoliisi Hilkka Mäntymäki (Riitta Havukainen), joka matkustaa Oulusta Espanjan Fuengirolaan kadonneen suomalaisperheen perässä ja päätyy tutkimaan suomalaisiin turisteihin ja paikkakunnalla vakituisesti asuviin suomalaisiin – etenkin naisiin – kohdistuneita henkirikoksia. Alkuun keskiössä on huumekauppa ja siihen liittyvä rikollisuus, myöhemmin tapahtumien polttopisteenä on Hailuodossa 1990-luvulla pidetyn rippileirin vaikeaselkoinen seksivyyhti. Sivujuonena on Hilkan aviopuolison nopeasti etenevä muistisairaus ja Hilkan monisäikeinen, seksuaalisia ulottuvuuksia saava suhde hänen kanssaan työskentelevään poliisimieheen (Fran Perea).
Julkaisut
Paratiisi alkoi Suomessa 7. helmikuuta 2020, kun sen kaikki jaksot julkaistiin Yle Areenaan. Televisiossa sarja alkoi 9. helmikuuta 2020 Yle TV1 -kanavalla. Espanjassa sarja sai ensi-iltansa loppuvuodesta 2020 Orange TV:llä, joka on yksi maan suosituimmista suoratoistopalveluista. Paratiisissa puhutaan suomea, espanjaa sekä englantia, joten Espanjassa muun kieliset osuudet on dubattu espanjaksi. Sarjan espanjankielinen nimi on Kosta.
Sarjan toista kautta alettiin esittämään marraskuussa 2022.
1. kausi
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä
Silta (televisiosarja)
Silta on ruotsalais-tanskalainen television rikossarja, jonka ensimmäinen tuotantokausi valmistui vuonna 2011, toinen vuonna 2013, kolmas vuonna 2015 ja neljäs vuonna 2017.
Sarjan kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella ruotsalainen lääninrikospoliisi Saga Norén (Sofia Helin) ja tanskalainen rikospoliisi Martin Rohde (Kim Bodnia) tutkivat rikoksia, joiden uhrit löydetään Juutinrauman sillalta Ruotsin ja Tanskan rajalta. Käynnistyy sarja murhia, joiden taustalla näyttää olevan yhteiskunnallisia vaikuttimia.
Oman lisämausteensa sarjaan tuo se, että työlleen intohimoisesti omistautuva mutta sosiaalisesti kömpelö Saga Norén on ilmiselvästi autismin kirjolla. Norénia esittävä Sofia Helin valmistautui rooliinsa lukemalla paljon Aspergerin oireyhtymästä ja tapaamalla Ruotsin autismi- ja Aspergerliiton edustajia.
Sarjan kolmas tuotantokausi esitettiin syksyllä 2015, mutta Kim Bodnian hahmo ei enää ollut mukana; tuottajan mukaan Bodnia ei ollut tyytyväinen siihen, miten hahmoa oli kehitetty, ja Malmössä voimistunut juutalaisvastaisuus oli Bodniasta epämieluisaa.
Sarjan neljännen ja viimeisen tuotantokauden kuvaukset alkoivat marraskuussa 2016, ja se esitettiin tammi–helmikuussa 2018.
Silta on ollut ruotsalaisen ja tanskalaisen televisiosarjatuotannon huomattavin kansainvälinen menestys. Sarjan esitysoikeudet on myyty lähes 180 maahan, ja esimerkiksi Suomessa toisen kauden esitykset keräsivät parhaimmillaan 440 000 katsojaa.
Silta oli Suomen katsotuin sarja Netflix-palvelussa 2017.
Juoni
Ensimmäinen kausi alkaa, kun Juutinrauman sillalta löytyy naisen ruumis. Ruumis on aseteltu täsmälleen Ruotsin ja Tanskan rajalle, joten molempien maiden poliisit alkavat tutkia tapausta. Vastuun tästä ja muista brutaaleista teoista ottaa henkilö, jonka media nimeää "totuusterroristiksi", sillä hän ilmoittaa haluavansa kiinnittää ihmisten huomion yhteiskunnan epäkohtiin, kuten eriarvoisuuteen, syrjäytymiseen, mielenterveyspotilaitten kohteluun, maahanmuuttajien kotouttamiseen ja lapsityövoimaan. Sarjan edetessä paljastuu, että terroristilla on henkilökohtaisempi päämäärä.
Ensimmäisen kauden tapahtumista on kulunut runsas vuosi. Hylätty laiva törmää samaiseen Juutinrauman siltaan. Laivan ruumasta löytyy kahlittuna kolme ruotsalaista ja kaksi tanskalaista henkitoreissaan olevaa nuorta. Nuoret eivät osaa kertoa, mitä heille on tapahtunut, ja he alkavat kuolla sairaalassa keuhkoruttoon. Sitten alkaa löytyä myrkytettyjä elintarvikkeita. Eläimenpäänaamioita videollaan käyttävät ekoterroristit ilmoittautuvat tekijöiksi. Toisin kuin ensimmäisellä kaudella, tekijät tai osa heistä ovat katsojan tiedossa lähes alusta lähtien.
Kolmas tuotantokausi
thumb|right|Kolmannella ja neljännellä kaudella päärooleissa nähdään ruotsalainen [[Sofia Helin (Saga Norén) ja tanskalainen Thure Lindhardt (Henrik Sabroe).]]
Neljäs tuotantokausi
Neljännellä kaudella Juutinrauman sillan tukipilarin juuresta paljastuu karu näky: nainen on haudattu elävänä hiekkaan ja kivitetty kuoliaaksi. Tanskan poliisi ryhtyy tutkimaan murhaa. Käy ilmi, että uhri toimi politiikan huipulla. Päähenkilöinä nähdään edelleen Saga Norén ja Henrik Sabroe.
Lähetykset
Toisen tuotantokauden esitys alkoi Suomessa, Ruotsissa ja Tanskassa 22. syyskuuta 2013, ja kolmannen tuotantokauden esitykset alkoivat Suomessa 27. syyskuuta 2015. Neljäs tuotantokausi sai Pohjoismaissa ensi-iltansa 1. tammikuuta 2018. Tanskan televisioesityksessä ensimmäisestä jaksosta oli sensuroitu väkivaltaa.
Kaikki neljä tuotantokautta on julkaistu Euroopassa myös DVD:nä ja Blu-rayna.
Ulkomaiset uusintaversiot
Silta-sarjasta ryhdyttiin tekemään Yhdysvalloissa versiota, joka sijoittuu Yhdysvaltain ja Meksikon rajalle. Sarjasta tehtiin myös brittiläis-ranskalainen versio The Tunnel, joka sijoittuu eurotunneliin. Venäläinen NTV on suunnitellut sarjasta Venäjän ja Viron rajalle Narvan Ystävyyden sillalle sijoittuvaa versiota. Sarja oli tarkoitus esittää vuonna 2017.
Lestelle-de-Saint-Martory
thumb|250px|Lestelle-de-Saint-Martoryn kunnantalo Lestelle-de-Saint-Martory on kunta Haute-Garonnen departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2005 oli 377. Lestelle-de-Saint-Martoryn pinta-ala on 9 km².
Lovestrong
Lovestrong on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Christina Perrin ensimmäinen studioalbumi, joka julkaistiin 10. toukokuuta 2011.
Albumi sai kriitikoilta vaihtelevaa palautetta. Perrin laulusuoritusta kiiteltiin, mutta kritiikkiä sai osakseen yhtenään toistuva teema, rakkaus ja sydänsurut. Ensimmäinen single, "Jar of Hearts", oli suosittu ympäri maailman, mutta kaksi seuraavaa singleä ei onnistunut saavuttamaan suosiota. Marraskuuhun 2013 mennessä Lovestrong on myynyt Yhdysvalloissa 444 000 kappaletta. Suomessa albumi debytoi virallisen albumilistan sijalla 25.
Montesquieu-Volvestre
thumb|250px|Montesquieu-Volvestre Montesquieu-Volvestre on kunta Haute-Garonnen departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2006 oli 2 660. Montesquieu-Volvestren pinta-ala on 60 km².
Skenningen sääntö
Skenningen sääntö on Ruotsin kuninkaan Mauno Ladonlukon vuoden 1284 herrainpäivillä antama asetus.
Skenningen säännössä annettiin tarkempia määräyksiä herrainpäivien kokoontumisesta, mutta samalla kuningas Mauno Ladonlukko – neuvoskuntansa ja miestensä kanssa – pidätti itselleen vallan päättää ja säätää sellaisista asioista, jotka kaipasivat oikaisua ja joista ei ennen ollut lailla säädetty. Tällä tavalla kuninkaalle tuli valta antaa säännöksiä taloudellisista ja hallinnollisista asioista sekä yleisen rauhan ylläpitämisestä samoin kuin myös lain selittämisestä.
Viidakkohelttasieppo
Viidakkohelttasieppo (Dyaphorophyia tonsa) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Viidakkohelttasieppoa tavataan Afrikan keskiosissa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi ja sen kannankehitys on vakaa.
Sugar Honey Ice & Tea
Sugar Honey Ice & Tea on englantilaisen rock-yhtyeen Bring Me The Horizonin kappale. Kappale julkaistiin amo-albumin kolmantena singlenä 26. heinäkuuta 2019.
Kappale kertoo yhteiskunnasta ja erityisesti suvaitsemattomuudesta muiden mielipiteitä kohtaan, eikä niinkään kuvaa albumin teemana olevaa rakkautta.
Karl Heinrich von Bogatzky
Karl Heinrich von Bogatzky (1690 Jankowe, Sleesia − 1774) oli saksalainen hartauskirjailija ja virsirunoilija unkarilaista sukujuurta. Nuoruudessaan hän ihastui pietismiin ja opiskeli varsinkin Francken ja Freylinghausenin vaikutuksen alaisena teologiaa. Vaikka hän ei huonon terveytensä vuoksi voinut antautua papinvirkaan, hän vaikutti paljon yksityisenä sielunpaimenena ja myös kirjailijatoimellaan. Hänen luetuin kirjansa on ollut Güldene Schatzkästlein der Kinder Gottes (1718), josta on otettu kymmeniä painoksia.
Bogatzkyn virsi "Wach’ auf, du Geist der ersten Zeugen" on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjassa virsi 168 nimellä "Suo, Herra, sama henki meille", suomentanut Elias Lönnrot.
Baran (Valko-Venäjä)
Baran on pienehkö kaupunki Valko-Venäjän Vitsebskin alueella, alle 10 kilometriä Oršan kaupungista lounaaseen. Hallinnollisesti molemmat kaupungit kuuluvat Oršan kaupunkipiiriin.
Vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan Baranin kaupungissa asui 11 662 henkeä.
Historia
Baran kuului Liettuan suuriruhtinaskuntaan. Puolan ensimmäisessä jaossa vuonna 1772 se liitettiin osaksi Venäjän keisarikuntaa, jonka puitteissa se kuului Mogiljovin kuvernementtiin. Neuvostovallan aika alkoi Baranissa marraskuussa 1917. Helmikuusta marraskuuhun 1918 Baran oli Saksan miehittämä. Toisen maailmansodan aikana saksalaismiehitys alkoi Baranissa 16. heinäkuuta 1941 ja päättyi 27. kesäkuuta 1944.
Hanna Vahvaselkä
Hanna Vahvaselkä (s. 1973 Lappeenranta) on suomalainen kuvanveistäjä. Hän valmistui Kuvataideakatemiasta kuvataiteen maisteriksi vuonna 1999. Hänen pääasiallisesti käyttämänsä materiaali on puu. Tekniikan yksityiskohdat ovat vaihdelleet välillä maalauksellisempaan, välillä graafisempaan suuntaan, ja tietyissä teoksissa näkyy installaation piirteitä. Lähiympäristö sekä tavalliset ihmiset ja näiden arki ovat usein toimineet inspiraation lähteinä.
Vahvaselkä on pitänyt vuodesta 1996 lähtien eri puolilla Suomea lukuisia yksityisnäyttelyitä, joista yhden hän jakoi Anssi Jääskeläisen kanssa Joensuun taidemuseossa vuonna 2009. Ryhmä- ja yhteisnäyttelyissä Vahvaselkä on ollut töillään edustettuna Suomen lisäksi Saksassa ja Tšekissä. Vuonna 2016 näytteillä oli kuolemaa koskeneiden pohdintojen innoittamaa Vahvaselän taidetta. Hän on Suomen kuvanveistäjäliiton jäsen. Hänelle myönnettiin valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2021.
Piatra Rosie
Piatra Rosie rakennettiin 831 metriä korkean kukkulan huipulle. Se oli kaksiosainen linnoitus, joka oli rakennettu kivestä ja puusta. Se koostui tilapäisestä suorakulmaisesta kivilinnakkeesta, jossa oli yhteensä viisi tornia. Yksi jokaisessa kulmassa ja yksi linnakkeen itäpuolella. Torneihin yhtyi linnoituksen suurempi osa, joka oli nelikulmainen ja koostui kivimuureista sekä kahdesta vartiotornista. Linnoituksen sisälle oli rakennettu kivipäällysteisiä teitä ja kaivo. Ulkopuolella oli myös rakennettu vahtitorneja. Myöhemmin tilapäisen kivilinnakkeen perustusten päälle rakennettiin suuri puinen rakennus. Yhteensä linnoitus oli 1 102 x 45 metrin kokoinen. Alueelta on löydetty myös alttareita.
Linnoitus vallattiin ja tuhottiin daakialaissodissa 100-luvun alussa.
Lakeside Airpark Finland
Lakeside Airpark Finland oli Mänttä-Vilppulaan suunniteltu hanke, jossa oli tavoitteena rakentaa asuin- ja yritysalue Sassin lentokentän ympärille. Rakentamisen suunniteltiin alkavan vuoden 2020 kesällä. Hankkeen päärahoittajana piti olla italialainen Osanna Group Srl 100 miljoonalla eurolla. Hanke kariutui syyskuussa 2021 Osanna Groupin vetäydyttyä hankkeesta oikeuteen tehtyjen valitusten, koronaviruspandemian ja julkisen paineen takia. Mänttä-Vilppulan kaupunki jatkaa alueen kehittämistä muilla tavoin.
SOS
SOS on kansainvälinen morseaakkosilla annettava hätämerkki. Se koostuu kolmesta lyhyestä, kolmesta pitkästä ja kolmesta lyhyestä merkistä (· · · – – – · · ·) eli Morsen aakkosin annetuista kirjaimista S, O ja S.
SOS voidaan antaa sähköttämällä, äänimerkinantolaitteilla, valolla, signaalilipuilla tai lippuviittomilla, jopa paukuttamalla laivan runkoa tai muuta kiinteää esinettä. SOS on yleismaailmallisesti pätevä hätämerkki.
Yleisen uskomuksen mukaan lyhenne SOS tulee sanoista save our souls (”pelastakaa sielumme”), joskus myös save our ship (”pelastakaa laivamme”) tai send our savior (”lähettäkää pelastajamme”). Todellisuudessa kirjainyhdistelmä SOS valittiin, koska se on tarpeeksi yksinkertainen kenen tahansa muistaa, lähettää ja tunnistaa ja se on helposti erottuva koodi Morsen aakkosilla ilmaistuna. Jopa täysin kokematon henkilö osaa lähettää tai tunnistaa SOS-merkin.
Toisen uskomuksen mukaan RMS Titanic olisi ollut ensimmäinen hädässä ollut laiva, joka olisi käyttänyt SOS-hätäkutsua. Todellisuudessa ensimmäinen SOS-hätäkutsu lähetettiin jo kolmea vuotta aiemmin.
Alun perin lennätinliikenteessä käytetty hätämerkki oli CQD (CQ tarkoittaa ”kutsu kaikille”), jota ehdotti Guglielmo Marconi ja joka hyväksyttiin vuonna 1904. Saksalaisesta SOS-merkistä tehtiin virallinen hätämerkki Berliinin konferenssissa vuonna 1906. Tällöin se korvasi CQD-merkin. SOS hyväksyttiin virallisesti vuonna 1908.
Hohtohelttasieppo
Hohtohelttasieppo (Dyaphorophyia blissetti) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Hohtohelttasieppoa tavataan Kamerunissa, Norsunluurannikolla, Ghanassa, Guineassa, Liberiassa, Nigeriassa, Sierra Leonessa ja Togossa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Malla Silfverstolpe
Magdalena (Malla) Sofia Silfverstolpe, s. Montgomery, (8. helmikuuta 1782 Snappertuna, Suomi – 17. tammikuuta 1861 Uppsala, Ruotsi ) oli ruotsalainen muistelmakirjailija ja salonginpitäjä. Hänen isänsä oli eversti Robert Montgomery ja äitinsä tämän toinen puoliso Katarina Charlotta Rudbeck. Hän syntyi Suomessa isänsä ollessa täällä palveluksessa. Äiti kuoli pari kuukautta synnytyksen jälkeen, ja hänet vietiin äidin sukulaisten hoiviin kasvatettavaksi Ruotsiin, missä vuoden ikäisen tyttären kasvatuksesta vastasi Edsbergin linnassa lähinnä äidinäiti Magdalena Rudbeck.
Silfverstolpen puoliso oli vuodesta 1807 David Gudmund Silfverstolpe (1769–1819). Avioliitto ei ollut onnellinen. Hän asui vuodesta 1812 Uppsalassa, jossa hänellä oli ajan myötä kaupungin seuraelämässä merkittävä asema. Hänen kotonaan kokoontuivat paikalliset kulttuuripiirit ja myös muu seurapiiri ja merkittävät ulkomaalaiset. Parinkymmenen vuoden ajan hän oli seuraelämän keskus ja myös Ruotsin romantiikan piirien kokoava ja yhdistävä voima sekä myös mesenaatti.
Silfverstolpe piti lapsesta pitäen päiväkirjaa ja kirjoitti Per Ulrik Kernellin kehotuksesta muistelmat, jotka alkavat vuodesta 1822. Neliosaiset muistelmat julkaisi 1908–1911 Malla Grandinson, ja ne saivat innostuneen vastaanoton. Henkilö- ja kulttuurihistoriallisena kuvauksena ne tarjoavat tietoa aikakauden merkittävistä kulttuurihenkilöistä. Hän kirjoitti myös merkittävistä saksalaisista kulttuurihenkilöistä oleskeltuaan siellä 1825–1926. Useat runoilijat omistivat hänelle runojaan, muun muassa Per Atterbom, Erik Gustaf Geijer ("Reseda") ja Johan Olof Wallin. Kiistaan Carl Jonas Love Almquistin kirjasta Det går an hän osallistui kirjoituksella Månne det går an? (1840), joka on Atterbomin tarkastama lempeä vastakirjoitus.
Jaakko Ohtonen
Jaakko Ohtonen (s. 25. elokuuta 1989 Oulu) on suomalainen näyttelijä.
Ura
Ohtonen opiskeli Voionmaan opiston elokuvanäyttelijälinjalla 2008–2009. Sen jälkeen hän opiskeli Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitoksella ja valmistui teatteritaiteen maisteriksi 2015. Valmistuttuaan hän on työskennellyt vapaana näyttelijänä. Ryhmäteatteri Meriteatterissa Ohtonen aloitti 2015. Ohtonen on näytellyt myös Tampereen Teatterissa ja ryhmäteatteri Siperiassa.
Valkokankailla Ohtonen nähtiin jo opiskeluaikanaan. Hänellä oli sivurooli draamaelokuvassa Väärät juuret vuonna 2009. Yle TV2:n draamakomediassa Mun ainoot 30 minsaa Ohtosella oli Mikon rooli. Draamakomediassa Klikkaa mua hänellä oli yhden jakson rooli Kekenä.
Ohtonen antoi äänensä myös Big Brotherille kausilla 2019–2021.
Ville Majamaa
Ville Majamaa (s. 13. maaliskuuta 1976 Tampere) on suomalainen näyttelijä. Hänellä on ollut vuodesta 2008 kiinnitys Tampereen Teatteriin, mitä ennen hän työskenteli freelancerina. Majamaa on vieraillut myös esimerkiksi Pyynikin kesäteatterissa, Rauman Kesäteatterissa ja Teatteri Telakalla.
Majamaa valmistui teatteritaiteen maisteriksi Tampereen yliopiston näyttelijäntyön laitokselta vuonna 2004.
Majamaan teatterirooleihin lukeutuvat muun muassa Hugo Simbergin rooli monologinäytelmässä Hugo Simbergin Siivet, Elwoodin rooli Blues Brothers Party -tuotannossa ja roolit Tampereen Teatterin näytelmissä Juhlat ja Pudotuspeli. Hän on näytellyt myös lyhytelokuvissa ja muun muassa televisiosarjoissa Joulukalenteri: Porokuiskaajan arvoitus (2014) ja Haamukirjoittaja (2015).
Jaakko Ohtonen
Ura
Ohtonen nähdään tulevassa Netflixin ja MGM:n Vikings: Valhalla -sarjassa, jonka tuotanto on jo käynnissä (tammikuu 2021).
Yksityiselämä
Ohtosen avopuoliso on radio- ja televisiojuontaja Alma Hätönen.
Viherhelttasieppo
Viherhelttasieppo (Dyaphorophyia chalybea) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Viherjelttasieppoa tavataan Kamerunissa, Päiväntasaajan Guineassa ja Gabonissa. Lajin on kuvattu olevan paikallisesti yleinen ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Silmäkoralli
Silmäkoralli (Lophelia pertusa) on kivikoralleihin kuuluva syvänmeren koralli, jota tavataan lähinnä Atlantin valtameressä.
Ulkonäkö
Silmäkoralli muodostaa suuria, puunnäköisiä runkokuntia, jotka voivat kiinnittyä alustaansa tai ajelehtia pohjan tuntumassa irrallaan. Sen polyypit ovat läpikuultavat ja väritykseltään valkoiset, vaaleanpunaiset tai kellertävät. Kussakin polyypissa voi olla jopa viisikymmentä lonkeroa. Polyyppien tukirangot ovat enintään sormenpaksuiset ja kiinnittyneet toisiinsa tiheän ”oksaston” muodostavilla ulokkeilla.
Levinneisyys
Silmäkoralli elää syvänmeren vyöhykkeellä Atlantin valtameressä. Levinneisyysalue ulottuu Euroopan ja Afrikan länsirannikolta Pohjois- ja Etelä-Amerikan itärannikolle. Yksittäisiä havaintoja on tehty myös Madagaskarin aluevesillä. Suurin silmäkoralliriutta on Røstrevet, Pohjois-Norjassa Lofoottien saariryhmän lounaispuolella.
Elintavat
Silmäkoralli elää kivikkoisessa tai pehmeässä merenpohjassa yleensä yli 150 metrin syvyydessä mutta joskus myös matalammissa rannikkovesissä. Se muodostaa suuria, merenpohjasta irrallaan ajelehtivia rykelmiä tai lauttoja, jotka voivat kasvaa 1 metrin korkuisiksi ja jopa 50 metrin läpimittaisiksi. Silmäkoralli kiinnittyy harvoin alustaansa, sillä tietyt sarveispiisieniin kuuluvat sienieläimet (Cliona) tunkeutuvat sen kuolleisiin osiin ja heikentävät niitä. Sienieläinten takia tukirangosta murenee jatkuvasti lukemattomia pieniä palasia, joiden ympärille voi alkaa kehittyä uusia runkokuntia.
Anjala (Kouvola)
thumb|[[Anjalan kirkko]] Anjala on Kouvolan kaupunginosa ja entinen Anjalan kunnan kirkonkylä. Anjala on myös tilastollinen pienalue Anjalankosken suuralueella. Se sijaitsee entisen Anjalankosken kaupungin alueella Kymijoen ja Inkeroisten länsipuolella. Tilastollisessa taajamaluokituksessa Anjala ja Inkeroinen ovat kasvaneet yhteen. Anjala oli vuonna 1975 lakkautetun Anjalan kunnan kirkonkylä ja kuului sen jälkeen vuosina 1975–2008 Anjalankoskeen, joka liittyi nykyiseen Kouvolaan vuoden 2009 alussa. Anjalan kirkko on rakennettu vuosina 1755–1756.
Tilastollisesti Anjalan hallinnollinen kaupunginosa on osa Inkeroisten tilastoaluetta, joka kattaa koko Anjalankosken eteläosan.
Bank of Canada
thumb|270px|Kanadan keskuspankin päärakennus [[Ottawassa.]] Bank of Canada on Kanadan keskuspankki. Vuonna 1934 annetulla lailla perustetun pankin toiminta alkoi 1935.
Pääkonttori sijaitsee Ottawassa. Pankin pääjohtaja on Stephen S. Poloz. Keskuspankin toiminta on Kanadan talousnministerin ohjauksessa.
Pankki kuuluu maailman keskeisimpien, rahajärjestelmän vakautta turvaavien keskuspankkien joukkoon ja on jäsen Financial Stability Boardissa.
Luettelo Suomen jäytiäisistä
Luettelo suomen jäytiäisistä sisältää jäytiäisten lahkon (Psocoptera) Suomesta tavatut lajit. Vuoden 2010 uhanalaisarvioinnin mukaan suomesta on tavattu 71 jäytiäislajia, joista kaksi on luokiteltu silmälläpidettäviksi (NT) ja kaksi puutteellisesti tunnetuiksi (DD). Osaa lajeista tavataan ainoastaan sisätiloissa.
Oô
thumb|250px|Oôn kylä vuonna 1941 Oô on kunta Haute-Garonnen departementissa Midi-Pyrénées'n hallintoalueella Ranskassa. Kunnan väkiluku vuonna 2004 oli 106. Oôn pinta-ala on 33 km².
Aiheesta muualla
42.79833°N, 0.50722°W
Vuorikarhunsammal
Vuorikarhunsammal (Polytrichastrum alpinum) on pystykasvuinen lehtisammallaji. Se kuuluu Polytrichaceae -heimoon ja vuorikarhunsammalten sukuun. Vuorikarhunsammalta esiintyy koko Suomessa. Uhanalaisuusluokittelussa se on elinvoimainen. Vuorikarhunsammalta kasvaa esimerkiksi kallioiden varjoisilla seinämillä ja tunturikankailla. Se on kaksikotinen, itiöt ovat melko pieniä.
IPhone X
iPhone X on Applen vuonna 2017 julkaisema iPhone-malli. iPhone X:ssä tuli uusi Face ID -kasvojentunnistus, mutta siitä poistettiin Touch ID -sormenjälkitunnistin. Puhelimessa on muutettu näyttöä paljon: siinä on näyttölovi ja se on ensimmäinen iPhone OLED-näytöllä.
Ominaisuudet
iPhone X:ssä on 5,85 tuuman OLED-näyttö, kuuden ytimen Apple A11 -prosessori, jota käytetään myös puhelimissa iPhone 8 ja iPhone 8 Plus. iPhonessa on Touch ID:n korvaava Face ID, jossa käyttäjä pääsee sisään kasvojentunnistuksella. iPhone X:ssä on kaksi takakameraa: toinen on 12 megapikselin laajakulmakamera, toinen on telekamera kaksinkertaisella zoomilla. iPhone X:ssä on tallennustilaa 64 tai 256 gigatavua.
Dancepunk
Dancepunk on 1970-luvun loppupuolella syntynyt musiikin tyylilaji, joka on läheisesti yhteydessä postpunkin sekä uuden aallon musiikkiin.
Säfflen kunta
thumb|262px|Säfflen kunnan alueella sijainneet pitäjät.
Säfflen kunta on Värmlannin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Värmlantiin ja Dalslandiin. Kunnan keskustaajama on Säffle.
Kunnan maapinta-ala on 1 220,88 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 396 henkeä (31.12.2021).
Vuonna 2007 kunnassa oli 195,89 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 16,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
Byn maalaiskunnasta erotettiin Säfflen kauppala vuonna 1882. Loppuosa maalaiskunnasta liitettiin kauppalaan vuonna 1942. Vuonna 1951 Säffle muutettiin kaupungiksi ja samalla siihen liitettiin Tvetan maalaiskunta. Säfflen perustamisen jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kaupunkeja. Tarve kaupunkien perustamiselle lakkasi vuonna 1952, koska siitä lähtien kaikki kunnat saattoivat soveltaa kaupungeille tarkoitettuja määräyksiä (ruots. stadsstadgorna).
Vuonna 1952 alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Säfflen kunta yhdistämällä Säfflen kaupunki ja yllä mainitut kolme maalaiskuntaa.
Vaakuna
Nykyinen kuntavaakuna kuului aiemmin Säfflen kaupungille. Lisäksi Värmlandsnäsin ja Svanskogin maalaiskunnilla oli omat vaakunat.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 97 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 148 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 167 066 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 82 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 64,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 545 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Svanskogin taajaman nimenä on joskus ollut myös Svaneholm.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Säfflen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Säfflen kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Aiheesta muualla
ᓴᕝᓕ
Seikkailukas Simplicissimus
Seikkailukas Simplicissimus: rehevän vallaton kuvaus kolmikymmenvuotisen sodan ajoilta (Der abenteuerliche Simplicissimus) on vuonna 1668 ilmestynyt Hans Jacob von Grimmelshausenin kolmikymmenvuotisen sodan aikaan sijoittuva veijariromaani, jonka päähenkilö on Simplicissimus.
Teoksen on suomentanut Werner Anttila, ja se ilmestyi suomeksi vuonna 1950 Kariston kustannuksella. Suomennoksen ensimmäinen painos ilmestyi kahtena niteenä, toinen, tarkistettu painos ilmestyi yhtenä niteenä vuonna 1975, kolmas painos 1981.
Esipuheessa, mahdollisesti suomentaja Werner Anttilan kirjoittamassa, kirjoittaja muistuttaa, että 1600-luvun saksalaiset kirjailijat hakivat aiheensa yleensä Aasiasta tai kuvitelluista maista lukijoiden houkuttelemiseksi, huomaamatta että lähiympäristössä oli tarjolla riittävästi aineistoa reheviin kuvauksiin. Omaperäinen Grimmelshausen rohkeni toimia toisin: hän löysi läheltä kaikkea sitä mitä muut kirjoittajat etsivät maailmalta ja kuvitelluista paikoista. Samalla syntyi laaja ja ivallinenkin ajankuva. Esipuheen kirjoittaja huomauttaa, että Grimmelshausen on tietoisesti käyttänyt liioittelua lukijoiden huomion kiinnittämiseksi, ja siteeraa Grimmelshausenia: ”Se että toisinaan voi hairahtua johonkin hassutukseen, tapahtuu ainoastaan veltostuneiden lukijoiden takia. Eiväthän he ota nielläkseen terveellistä pilleriä muutoin kuin että se ensin kääritään sokeriin ja hunajaan.” Tosin alkusanojen kirjoittaja huomauttaa, että hänen mielestään kyse on myös kertojanilosta, ei pelkästään lukijoiden houkuttelusta. Mutta toisaalta on hänen mielestään yhdentekevää, minkä verran tarinassa on totta, minkä verran tarua.
Teos kuuluu veijariromaanin lajiin. Sen tapahtumat sijoittuvat 1600-luvulle, kolmikymmenvuotisen sodan aikaan. Päähenkilö Simplex (Yksinkertainen) kuvailee elämänvaiheitaan. Teoksen arvostus on noussut 1800-luvulta alkaen, kun satiiri tuli kiinnostuksen kohteeksi.
Professori Vilho Suomi kirjoittaa teoksesta: ”...jokin milteipä puhdetyönä suoritettu harrastusnäyte voi kohota arvoon arvaamattomaan. – – Grimmelshausen olisi uutturuudestaan ja lahjakkuudestaan huolimatta kuollut nimi, ellei olisi tullut kirjoittaneeksi ’Simplicissimustaan’.” Vaikka Suomi pitää teosta ajankuvauksena ja kolmikymmenvuotisen sodan tapausten ja henkilöiden kuvaajana poikkeuksellisena dokumenttina, olennaista on hänen mukaansa kuitenkin, että kirjoittaja päästää kertojanilon ja rohkean realismin vallalle, ja hän pitää teosta iloisen huumorin ja vauhdikkaan kertojamielen hilpeänä leikittelynä. Suomi nostaan Simplicissimuksen François Rabelais’n teosten Gargantua ja Pantagruel ja Cervantesin Don Quijoten rinnalle. Hän näkee siinä ”renessanssin loisteliasta rehevyyttä ja iloista aistillisuutta, liioitellessankin se on nautittavalla tavalla älykäs”.
Josh Dallas
Joshua Paul "Josh" Dallas (s. 18. joulukuuta 1978) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan parhaiten rooleistaan Fandralina Thor-elokuvasta ja Unelmien prinssinsä sarjassa Olipa kerran.
Oliivihelttasieppo
Oliivihelttasieppo (Dyaphorophyia concreta) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Oliivihelttasieppoa tavataan Afrikan länsi- ja keskiosissa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi ja sen kannankehitys on vakaa.
Chevrolet Uplander
Chevrolet Uplander on tila-auto jota yhdysvaltalainen Chevrolet valmisti vuosina 2004–2008. Autoa koottiin Doraville Assembly -tehtaalla, Doravillen kaupungissa, Georgiassa, Yhdysvalloissa. Uplander korvasi Chevrolet Venturen, jonka valmistus päättyi 2005.
Autoa myytiin Yhdysvalloissa, Kanadassa, Chilessä, Meksikossa, Euroopassa ja Lähi-idässä.
Kääpiöhutia
Kääpiöhutian ruumiinpituus on vain vajaat 20 senttimetriä ja hännän pituus noin 17 senttimetriä. Se on täten heimonsa pienikokoisin laji. Kääpiöhutialla on pitkä turkki, jonka karva on karkeaa ja aluskarva pehmeää. Sen selän ja käpälien väritys on tumma, vaikkakin varpaat ja jalkapohjat ovat valkeat. Myös kuonon ja korvien etupuolella karvoissa on valkoinen kärki. Häntä on yläpuolelta musta ja alapuolelta keltaisenruskea lukuun ottamatta mustaa hännäntyveä. Hännän karvoitus on lyhyttä ja ohenee kärkeä kohden.
Kääpiöhutia kuvattiin tieteelle vuonna 1917 Kuubasta Matanzasin alueen luolasta löydettyjen leukaluiden perusteella. Ainuttakaan elävää yksilöä ei ollut tuolloin nähty, joten lajia pidettiin hävinneenä. Myöhemmin samana vuonna, Zapatan soilla havaittiin ja pyydystettiin useita kääpiöhutioita. Vuonna 1937 kääpiöhutioita havaittiin taas luonnossa, ja yksi pari kuljetettiin Berliinin eläintarhaan. Naaras sai yhden poikasen, joka kuitenkin kuoli kahden viikon iässä. Kääpiöhutia on tämän jälkeen havaittu vielä vuonna 1951, ja vuonna 1978 löydettiin mahdollisesti kääpiöhutialle kuuluva pesä. Laji on mahdollisesti kuollut sukupuuttoon, mutta jos niitä on vielä jäljellä, populaation koko on todennäköisesti alle 50 yksilön luokkaa.
Surinahelttasieppo
Surinahelttasieppo (Dyaphorophyia jamesoni) on afrikansieppojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Surinahelttasieppoa tavataan Kongon demokraattisessa tasavallassa, Keniassa, Etelä-Sudanissa, Sudanissa, Tansaniassa ja Ugandassa. Lajin on kuvattu olevan yleinen ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Veitsiturskat
Lajit ja anatomia
Veitsiturskien heimoon kuuluu yksi suku, jossa on kaksi lajia. Lajit ovat veitsiturska (Melanonus zugmayeri) ja pikkuveitsiturska (M. gracilis). Ne ovat pienehköjä kaloja, jotka saavuttavat suurimmillaan 15–28 senttimetrin pituuden. Selkäeviä veitsiturskalajeilla on yksi ja se on pitkä. Myös peräevä on pitkä ja matala. Pyrstöevä on pieni ja teräväkärkinen. Pitkänomainen ruumis suippenee voimakkaasti kohti pyrstöä. Monille turskakaloille tyypillinen alalaeun viiksisäie puuttuu veitsiturskilta.
Levinneisyys ja elintavat
Veitsiturskalajeja tavataan Eteläiseltä jäämereltä sekä eteläiseltä pallonpuoliskolta Atlantista, Intina valtamerestä ja Tyynestämerestä. Ne elävät kaukana rannikoista tyypillisesti 150–6 300 metrin syvyydessä.
Kihut
Kihut (Stercorariidae) on rantalintujen lahkoon kuuluva heimo. Heimon kaikki lajit kuuluvat sukuun Stercorarius. Lajeja on luokittelusta riippuen 7–9, joista Suomessa on tavattu neljä. Kihut ovat keskikokoisia tai suuria lintuja, jotka viettävät suuren osan elämästään merellä.
Taksonomia
Kihut ovat sukua lokeille, kahlaajille, ruokeille ja saksinokille. Kolmessa pienemmässä lajissa, jotka kaikki pesivät ainoastaan holarktiksella, pesivillä aikuisilla on kaksi keskipyrstösulkaa ilmeisesti pidentynyt ja ainakin joillakin aikuisilla on valkoista alapuolella ja vaaleankeltaista kaulassa. Näitä piirteitä ei ole suuremmilla lajeilla, jotka elävät eteläisellä pallonpuoliskolla, lukuun ottamatta isokihua. Niinpä kihut jaetaan usein kahteen sukuun, joista vain pienet ovat suvussa Stercorarius ja suuremmat lajit on siirretty suvuksi Catharacta. Genetiikan ja väiveiden perusteella lajin sukulaisuus ilmenee parhaiten sijoittamalla kaikki yhteen sukuun, Leveäpyrstökihujen ja isokihujen mitokondrio-DNA (periytyy äidiltä) on itse asiassa läheisempää sukua toisilleen kuin merikihuille tai pitkäpyrstökihuille tai eteläisen pallonpuoliskon lajeille. Siten risteytymisen on täytynyt olla merkittävä tekijä pohjoisen pallonpuoliskon kihujen monimuotoisuuden evoluutiossa.
Reserve Bank of India
thumb|270px|Intian keskuspankin, Reserve Bank of Indian tornirakennus [[Mumbaissa.]] Reserve Bank of India on Intian keskuspankki. Pankki on perustettu 1. huhtikuuta 1935.
Keskuspankki oli alkujaan yksityisesti omistettu ja sen päätoimipiste oli Kalkutassa. Pankki siirtyi Mumbaihin vuonna 1937. Pankin kansallistamisen seurauksena (1949) pankki on ollut Intian valtion omistuksessa. Pankin pääjohtaja on Shri Shaktikanta Das.
Jan Dismas Zelenka
thumb|right|Zelenkan muistomerkki Louňovicessa, [[Marie Uchytilován työ.]]
Jan Dismas Zelenka (16. lokakuuta 1679 Louňovice – 22. joulukuuta 1745 Dresden) oli böömiläinen barokkimusiikin säveltäjä. Hän toimi suurimman osan urastaan Dresdenissä hovimuusikkona. Sekä Johann Sebastian Bach että Georg Philipp Telemann tunsivat hänet ja arvostivat hänen musiikkiaan. Hän sai opetusta Johann Fuxilta ja Antonio Lottilta. Zelenka soitti hoviorkesterissa kontrabassoa ja auttoi sairastelevaa Johann David Heinichenia orkesterin johtamisessa. Heinichenin kuoltua Zelenka ei saanut tämän asemaa, mikä oli hänelle suuri pettymys.
Zelenkan musiikki on kokeellista eivätkä hänen keinonsa aina ole ajalleen ominaisia. Hänen tuotantoonsa kuuluu triosonaatteja, muuta soitinmusiikkia ja kuoroteoksia. HOASM luonnehtii Zelenkaa säveltäjänä suuresti aliarvostetuksi.
Jaavansarvikuono
Jaavansarvikuono (Rhinoceros sondaicus) on sarvikuonoihin kuuluva äärimmäisen uhanalainen nisäkäslaji, jota nykyisin tavataan tiettävästi vain Jaavan saarella Kaakkois-Aasiassa.
Elintavat
Jaavansarvikuonojen elintavoista tiedetään hyvin vähän, sillä harvalukuista lajia on erittäin vaikea tutkia luonnossa. Naaras synnyttää yhden poikasen kolmen tai neljän vuoden välein. Kantoaika on 16 kuukautta. Naaras saavuttaa sukukypsyyden 5- tai 6-vuotiaana, uros vasta kymmenen vuoden iässä.
Levinneisyys ja kannan suuruus
Jaavansarvikuono on ilmeisesti maailman uhanalaisin suuri nisäkäs. Joidenkin tutkijoiden mielestä kanta on liian pieni voidakseen koskaan elpyä. Jaavansarvikuonoja esiintyy varmasti vain Ujung Kulonin kansallispuistossa Jaavan saarella Indonesiassa, missä sitä elää vielä 50–60 yksilöä. WWF:n mukaan viimeinen Cát Tiênin kansallispuistossa Vietnamissa elänyt sarvikuono kuoli salametsästäjän luoteihin huhtikuussa 2010. WWF syytti Vietnamin hallitusta huonosta suojelutyöstä. Samalla laji hävisi koko manner-Aasiasta.
Bengalissa eli aiemmin tiettävästi omaksi alalajikseen luokiteltu jaavansarvikuonokanta, joka on jo hävinnyt. Koko maailmassa jaavansarvikuonoja on nykyisin arviolta noin 60 yksilöä. Eläintarhoissa on aiemmin ollut tiettävästi 22 jaavansarvikuonoa, mutta tällä hetkellä niitä ei luultavasti ole vankeudessa yhtään. Jaavansarvikuono elää tiheissä, vaikeakulkuisissa sademetsissä ja siksi on teoriassa mahdollista, että manner-Aasian Indokiinassa ja Thaimaassa voisi olla jäljellä vielä joitakin yksilöitä.
Amstel Gold Race 2006
thumb|Vuoden 2006 osallistujia Amstel Gold Race 2006 oli järjestyksessään 41. maantiepyöräilyn Amstel Gold Race -kilpailu. Se käytiin 253 kilometrin reitillä Maastrichtistä Valkenburgiin 16. huhtikuuta 2006.
Fränk Schleck karkasi kymmenen ajajan kärkiryhmästä noin yhdeksän kilometriä ennen maalia. Miguel Ángel Martín Perdiguero ja T-Mobilen kolmikko Steffen Wesemann, Patrik Sinkewitz ja Sergei Ivanov yrittivät aktiivisimmin takaa-ajoa. Viisi kilometriä ennen maalia Schleckin johto oli 15 sekuntia ja ero kasvoi maaliin tultaessa 22 sekuntiin. Wesemann, joka oli yrittänyt kahdesti irtiottoa kilpailun aikana, sijoittui toiseksi, Michael Boogerd oli kolmas.
Uppo-Nalle eksyksissä
Uppo-Nalle eksyksissä on Elina Karjalaisen kirjoittama lastenkirja, joka on ilmestynyt vuonna 1984 WSOY:n kustantamana sarjassa WSOY-nuortenkirjat. Se on seitsemäs Uppo-Nalle-kirja. Ensimmäistä painosta tehtiin 31 000 kappaletta.
Kirjan tapahtumat
Osoitteessa Kissakuja 5 asustelevat isoäiti, isoisä, äiti, isä, Reeta, Laulava Lintukoira ja Uppo-Nalle. On toukokuu ja Laulava Lintukoira sekä Reeta auttavat isoäitiä kevätsiivouksessa. Silloin polkupyöräilevä postimies Korttinen tuo pikakirjeen. Onni on potkinut isoäitiä, sillä hän on voittanut kahden hengen matkan Amerikkaan kakkureseptillään.
Uppiksella on ollut talviunipesä Reetan vuoteen alla ja nyt hän heräilee ja miettii huolestuneena onkohan kukaan kuollut. Mutta ei sentään ja sitten maistuvatkin jo hernekeitto ja letut. Kaikki on mullin mallin ja Uppis valmistelee Likaista laulukirjaa, joka kertoo liasta ja sotkusta. Sitten hän onnistuu Laulavan sijasta pelästyttämään Reetan luokkatoverit Anne Raition ja Raija-Liisa Saarenpään, jotka ovat tulleet vierailulle.
Isoäidin kanssa matkalle pääsevät mukaan puolihenki Reeta ja neljänneshenget Uppis ja Laulava. Laulava oli aiheuttanut harmia edellisellä Ranskan-matkalla ja nytkin sillä on matkakuume – se ei näes pidä lentämisestä. Lisäksi se pitäisi salakuljettaa isoäidin matkahameen alla. Isoäiti leipoo kymmenen kakkua ja aikoo antaa ensimmäisen lentokoneen kapteenille, mutta unohtaa asian myöhemmin.
Matkaan lähdettäessä Uppis on eksyä jo lentokentällä vaikkapa Bagdadin koneeseen. Oikeassa koneessa Uppis sivistää itseään lukemalla lentäjän ohjekirjaa. Laulava kimittää nälkää ja janoa, joten Uppis kertoo lentoemännälle, että isoäiti onkin maailmankuulu vatsastapuhuja. Lentokapteenin nimi on Jarmo "Jamppa" Vainio ja Uppis julistaa suureen ääneen auttavansa tätä tarpeen tullen, kun tämä kuuluttaa ukkosrintamasta. Laulava vinkuu sitten vessahätäänsä ja jälleen Uppis turvautuu juttuun vatsastapuhuja-isoäidistä, kun kapteeni Jamppa tulee tervehtimään matkustajia. Uppis pelästyy kuka konetta nyt mahtaa ohjata, joten hän pääsee ohjaamoon tutustumaan perämies Ville Varikseen. Sillä välin isoäiti näkee enneunen Uppiksen katoamisesta.
Seuraavaksi hälistään hätäisesti New Yorkin lentokentällä, kun maahan ei saisi tuoda viljatuotteita. Nyt ei auta muu kuin antaa kakut tullimiehelle, joka arvelee pääsevänsä ennätysten kirjaan maailman nopeimpana kakunsyöjänä syötyään kymmenen kakkua kymmenessä minuutissa. Isoäidin vihellettyä taksin sen kuljettaja ei ensin haluaisi ottaa koiraa kyytiin. Hotellihuone on 34. kerroksessa. Seuraavana aamuna Laulava on nuhainen, ja tartuntavaaran välttämiseksi Uppis joutuu odottamaan hotellin aulan nojatuolissa, kun isoäiti ja Reeta käyvät varaamassa paikkaliput kiertomatkalle Harmaalla Vinttikoiralla.
Uppis nukahtaa ja hotellista lähtevä Anne-tyttö äiteineen ottaa Uppiksen, kun luulevat tämän joltain unohtuneen. Yhteystiedot jätetään toki vahtimestarille. Uppis herää vasta lentokoneessa, joka on matkalla Kaliforniaan Tyynen valtameren rannalle. Anne on ihmeissään, kun Uppis onkin puhuva Olento. Uppis ei oikein haluaisi olla Annen leikkinalle ja söpyläinen. Päätetään lähettää sähkösanoma Uppiksen perhekunnalle sitten kun ollaan perillä. Annen isä keräilee Elossa Olevia Myrkyllisiä Eläimiä, etenkin sammakoita, ja äiti kesyttää tiikereitä.
Sillä välin New Yorkin hotellissa koetaan päivä, joka muistetaan Suurena Parkupäivänä. Reeta nimittäin näkee Uppiksen tuolissa lihavan miehen, jolla on karjapaimenen hattu päässä ja kyselee mahtaako Uppis olla miehen alla. Kun näin ei ole Reeta alkaa itkeä ja myötätunnosta vahtimestari ja muutkin paikalle osuneet. Nyt isoäidin, Reetan ja Laulavan ei auta muu kuin lähteä Harmaalla Vinttikoiralla 50 tuntia kestävälle matkalle San Franciscoon.