cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jalkaväkirykmentti 4 (jatkosota)
Komentajat
Rykmentinkomentajina olivat:
Huomioitavaa
Rykmentissä palveli myös Tapio Rautavaara ja Reino Helismaa, mutta he eivät tunteneet toisiaan vielä tuolloin.
Lauramaija Luoto
Lauramaija Luoto on suomalainen lapsinäyttelijä, joka näytteli Risto Räppääjän kaveria Nelli Perhosta Risto Räppääjä ja polkupyörävaras -elokuvassa.
Stefanssoninsaari
Stefanssoninsaari on saari Pohjois-Kanadassa Nunavutissa Kitikmeotin alueella. Saaren pinta-ala on noin 4 463 km², se on 128. suurin saari maailmassa ja 27. suurin Kanadassa. Saari sijaitsee Victoriansaaressa olevan Storkersoninniemimaan koillispuolella. Saaren pohjoispuolella on Viscount Melville Sound ja itäpuolella M'Clintock Channel. Saaren korkein kohta on nimeämätön huippu, joka kohoaa 290 m merenpinnasta. Saarella ei ole pysyvää asutusta.
Saari on nimetty kanadalaisen tutkimusmatkailija Vilhjalmur Stefanssonin (1879-1962) mukaan.
Lähteet
left|250px|Stefanssoninsaari
Auringonlaskun jälkeen
Auringonlaskun jälkeen (Just After Sunset) on Stephen Kingin vuonna 2008 ilmestynyt novellikokoelma. Ilkka Rekiaron suomennos teoksesta ilmestyi vuonna 2010.
Urania (Kypros)
Urania ( tai Ourania) oli antiikin aikainen kaupunki Kyproksen saarella. Se sijaitsi Kyproksen koillisosan pitkän niemimaan, nykyisen Karpasían niemimaan, pohjoisrannikolla joitakin kilometrejä itään Karpasian kaupungista ja noin kahdeksan kilometriä koilliseen nykyisestä Rizokárpason kylästä.
Historia
Uranian historiasta tiedetään suhteellisen vähän. Kaupunki on hautalöytöjen perusteella saattanut olla olemassa jo geometrisella ja arkaaisella kaudella. Kaupungin varsinaisen paikan arkeologisten löytöjen perusteella se olisi kuitenkin ollut olemassa vasta klassisella kaudella. Demetrios Poliorketes valtasi kaupungin vuonna 306 eaa. rantauduttuaan joukkoineen Kyprokselle Karpasiassa. Tämän jälkeen hän eteni sieltä kohti Salamista. Kaupunki kukoisti edelleen hellenistisellä ja roomalaisella kaudella ja aina varhaiselle bysanttilaiselle kaudelle saakka. Se hylättiin arabien hyökkäysten vuonna 647 jaa. jälkeen.
Kaupungin alueella on suoritettu joitakin kaivauksia vuonna 1938.
Rakennukset ja löydökset
Uranian raunioalue käsittää laajan alueen rannalla sekä sisämaan rinteillä. Kaupungin akropolis sijaitsi kaupungin eteläosassa. Akropoliilta on löydetty jonkun rakennuksen rauniot. Ne ovat mahdollisesti peräisin pyhäköstä tai linnoituksesta. Alakaupunki levittäytyi akropoliin ja meren väliselle alueelle. Sieltä on löydetty useiden rakennusten osia, kuten pylväänosia. Kaupungin satamana toimi hevosenkengänmuotoinen luonnonsatamalahti. Sen rannalla on joitakin jäänteitä satamarakennelmista.
Kaupungin hautausmaita on löydetty sen länsipuolelta. Haudat ajoittuvat klassiselta hellenistiselle kaudelle. Bysanttilaisen ajan löytöihin lukeutuvat kolmen kirkon rauniot. Ne ovat nykyisin parhaiten näkyvät jäänteet paikalla.
Kaupungin paikalta tehdyt esinelöydöt ovat Kyproksen museossa Nikosiassa ja osaksi museoissa eri puolilla maailmaa, kuten Ashmolean Museumissa Oxfordissa.
Osvaldo Nieves
Osvaldo Nieves Morales (s. 20. maaliskuuta 1980) on puertoricolainen entinen yleisurheilija, joka kilpaili pikajuoksussa.
Nieves osallistui Sydneyn olympialaisissa 2000 maansa joukkueessa 4 × 100 metrin viestiin, jossa Puerto Rico putosi jo ensimmäisellä kierroksella. Hän juoksi 100 metrin ennätyksekseen ajan 10,48 sekuntia vuonna 2003, jonka lisäksi hän kilpaili 60 metrillä, jolla hänen ennätyksensä oli 6,91 sekuntia ja 200 metrillä, jolla hän taittoi matkan nopeimmillaan ajassa 21,16.
Greta Westerholm
pienoiskuva|Nuori Greta keskellä äitinsä Hilman ja isänsä [[Victor Westerholmin kanssa vuonna 1889]] Greta Helena Maria Westerholm (1. elokuuta 1886 Lemland – 16. tammikuuta 1971 Turku) oli suomalainen ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Nokisiipiorneero
Nokisiipiorneero (Philydor pyrrhodes) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.
Hyljeksintä
Hyljeksintä merkitsee henkilön sulkemista pois yksilöiden välisestä suhteesta tai yhteisöstä. Hyljeksintä voi olla aktiivista uhkaamista, nöyryyttämistä, kiusaamista ja naurunalaiseksi saattamista tai passiivis-aggressiivista käyttäytymistä, jossa henkilö jätetään huomioimatta ja häntä hyljeksitään hiljaisesti. Hyljeksityksi tuleminen on subjektiivinen kokemus, jonka voi usein aistia vain hyljeksintää kokeva.
Hyljeksintä lapsuudessa
Hyljeksintä lapsuudessa johtaa epäsosiaaliseen käytökseen. Hyljeksintä yhteisössä muuttuu helposti pysyväksi ja siitä on vaikea päästä eroon ilman että hyljeksitty vaihtaa yhteisöä. Karen Biermanin mukaan hyljeksityt lapset altistuvat useille käytöshäiriöille: Biermanin mukaan hyväksytyt lapset osoittavat hyviä yhteisöllisiä taitoja, tulevat helposti mukaan uusiin leikkeihin ja oppivat helposti pelisäännöt. Hyljeksittyjen lasten on puolestaan vaikea osallistua. Atleettiset ja aggressiiviset lapset, joilla on hyvät sosiaaliset taidot hyväksytään kuitenkin mukaan, ja heistä voi tulla heikompien lasten kiusaajia. Vähemmistöryhmien lapset, vammaiset tai haastavasti käyttäytyvät lapset ovat suurimmassa vaarassa tulla hyljeksityiksi. Pienemmätkin erot ryhmän normistosta voivat johtaa hyljeksintään. Mielellään ryhmässä leikkivät lapset tulevat hyljeksityksi harvemmin kuin lapset, jotka leikkivät mieluiten yksin.
Hyljeksityt lapset ovat useammin kiusattuja ja heillä on vähemmän ystäviä kuin suosituimmilla lapsilla. Joskus suosituilla lapsilla ei ole kuitenkaan läheisiä ystäviä, mutta hyljeksityillä lapsilla sen sijaan voi olla. Hyljeksintä ei ole niin haitallista, jos lapsella on läheisiä ystäviä.
Yhteisöllisesti hyljeksittyjä lapsia voidaan auttaa vuorovaikutustaitoja harjoittamalla.
Kouluampumiset
Analysoitaessa 15 kouluampumista vuosina 1995–2001 hyljeksintä oli mukana useimmissa (87 %) tapauksissa. Mukana oli sekä akuuttia että kroonista yhteisöllistä hylkäämistä, johon liittyi yhteisöstä karkottaminen, kiusaaminen tai romanttinen hylkääminen. Yhteisöllisen hylkäämisen lisäksi kouluampumisiin liittyi myös masennusta, impulsiivisuutta ja muita psyykkisiä tekijöitä.
Romanttinen hyljeksintä
Toisin kuin lapsuuden hyljeksintä, romanttinen hyljeksintä on useimmin yksilöiden välistä. Romanttisessa hyljeksinnässä toinen osapuolista haluaa lopettaa romanttisen suhteen. Tilanne on yleinen nuorten välillä, mutta koskee myös aikuisia. Romanttinen hyljeksintä on kipeä kokemus, jossa hylätyksi tullut kokee negatiivisia tunteita, kuten turhautumista, vihaa, katkeruutta ja epätoivoa. Miehet kokevat naisia useammin raivoa ja vihaa. Miehille hylätyksi tuleminen on yleisempää kuin naisille.
Aiheesta muualla
Utanförskap
Kriging-interpolointi
thumb|300px|Yhden muuttujan arvojen interpolointia Pistekrigingiä käyttäen. Punainen käyrä näyttää menetelmän interpoloimat arvot ja neliöt merkitsevät näytteiden arvoja. Vihreällä käyrillä on rajattu 95% luottamusväli (pystysuuntaisena) olettaen estimoinnin olevan normaalisti jakautunut. Normaalijakauman odotusarvo sijaitsee punaisella käyrällä ja jakauman varianssi on estimoinnin krigingvarianssi. Tämä on kuvaajaa varten muutettu luottamusväliksi. Kriging-interpolointi eli Pistekriging on  on tilastotieteessä ja todennäköisyyslaskennassa ja erityisesti geostatistiikassa monimuuttujainen interpolointimenetelmä, jossa kriging-estimointimenetelmällä lasketaan pisteissä  sijaitsevien pistemäisten näytteiden f_i avulla kohdassa  sijaitsevan kohteen suureen arvo f(x). Jos näytteiden otos säilyy samana, voidaan laskea interpolointikäyrä (yksiulotteinen tapaus) tai -pinta (kaksiulotteinen tapaus) f(x) näytteiden lähiympäristössä. Kunkin arvioitavan kohdan arvo lasketaan määrittämällä ensin kaikille näytteille painokertoimet \lambda_i ja muodostamalla sitten painokertoimilla ja näytteiden arvoilla f_i painotettu aritmeettinen keskiarvo
Pistekriging ei ole yksinkertainen menetelmä, koska painokertoimet lasketaan huomioimalla näytteiden keskinäiset riippuvuudet ja näytteiden ja kohteen väliset riippuvuudet. Riippuvuudet johtuvat estimoitavan suureen spatiaalisesta autokorrelaatiosta. Kun käytetään n näytteen otosta, joudutaan painokertoimia määritettäessä ratkaisemaan n+1 yhtälön yhtälöryhmä.
Pendjarin kansallispuisto
Pendjarin kansallispuisto Beninin luoteisosassa sijaitseva luonnonsuojelualue joka on suurin luonnontilainen ekosysteemi Länsi-Afrikassa. Se on yhteydessä W-kansallispuistoon jonka kanssa se on osa laajempaa suojeluaueiden yhteensulautumaa, WAP-kompleksia  joka ulottuu Beniniin, Burkina Fasoon ja Nigeriin. WAP-kompleksin kokonaislaajuus on noin 50 000 km².
Kriging-interpolointi
Taustaa
Menetelmä on johdettu geostatistiikassa käytettävästä krigingistä, jolla estimoidaan suureen arvoja halutuissa kohdissa ja jossa suureen arvot muuttuvat tilassa spatiaalisesti levittäytyvän ilmiön vaikutuksesta. Geostatistiikassa ajatellaan, että tila muodostuu satunnaiskentästä Z(x), jonka todennäköisyyslaskennallisia ominaisuuksia pyritään hyödyntämään tilastollisesti.
Pendjarin kansallispuisto
Pendjarin alue rauhoitettiin 1950-luvulla siirtomaahallinnon käyttöön metsästysmaaksi. Suojelualueella on monenlaista biotooppia: heinikkoa, pensaikkoa, metsäisiä savanneja, metsiä. Jokien varsilla kasvaa kapealla vyöhykkeellä tiheitä metsiä jotka seuraavat joen kulkua.
Ilmasto
Suojelualueella on trooppinen ilmasto joka on sama kaltainen kun Sudanissa ja Guineassa. Sille on tyypillistä loka–huhtikuuhun sijoittuva kuivakausi ja sadekausi joka on touko–syyskuussa, ja kestää yleensä 30–50 päivää. Keskimääräinen vuotuinen sademäärä on 1100 mm. Lämpötilat vaihtelevat noin 10 asteesta hieman yli 30 asteeseen talvella ja kesäisin lämpötila on keskimäärin 26 °C. Lopputalvesta puhaltaa Saharasta, koillisesta Harmattan-tuuli joka tuo pölyä mukanaan.
Eläimistö
Pendjarin alueen suurimpia eläimiä ovat norsut ja virtahevot. Puistot tunnetaan myös petoeläinten suuresta määrästä, etenkin gepardeistaan. Muita petoja ovat leijonat, täplähyeena, hyeenakoira, sakaali ja leopardi. Ruohonsyöjiin kuuluvat afrikanpuhveli, lehmäantilooppi ja muut suuret antiloopit. Puiston alueella tavataan kymmentä eri antilooppilajia. Lintulajeja Pendjarin alueeltä löytyy yli 460.
Ihmiset
Pendjarissa ja sen ympärillä asuu noin 40 000 ihmistä. Puistossa asui 27 783 ihmistä vuonna 2002. Alueen ihmiset saavat elantonsa maataloudesta, pienimuotoisesta karjanhoidosta ja kalastuksesta sekä puiston luomasta turismista.
Kriging-interpolointi
Merkinnät ja tavalliset reunaehdot
Interpoloidaan funktiota, joka on määritelty avaruudessa, missä dimensio voi olla esimerkiksi n=2 eli taso tai n=3 eli tila. Merkitään interpoloitavaa funktiota f(x) kohdassa x, siihen tarvittavia näytteitä f_i paikoissa x_i ja kovarianssifunktion arvot merkitään, kun pisteiden välinen etäisyys on halutulla metriikalla , tai merkitään , kun.
Interpolointimenetelmän tulee käyttäytyä näytteiden välisessä tilassa niin, että kaikki estimoidut arvot ovat odotusarvoltaan samat kuin on koko näyteavaruuden odotusarvo. Tässä esityksessä oletetaan satunnaiskentän odotusarvon E[Z(x)]=\mu olevan vakio, mutta silti sen tarkka arvo olisi tuntematon. Yhtälöihin liitettävä harhattomuusehto eli normitus saadaan siitä, että virheen odotusarvo pitäisi olla nolla: Kovarianssifunktio on oltava positiividefiniitti eli Se on tasan nolla, kun riippuvuus näytteiden nälillä on olematon eli ne ovat tilastollisesti riippumattomia. Tällöin etäisyys h on ylittänyt riippuvuuden etäisyyden raja-arvon. Kovarianssi tulee saada suurimman arvonsa, kun etäisyys h=0. Yleensä vaaditaan, että kovarianssi saa näyteavaruuden tilastollisen varianssin Kovarianssi on yleensä monotonisesti laskeva käyrä.
Arviovarianssin minimointi
Geostatistiikassa Kriging-estimointi syntyy tilanteessa, jossa on voitu arvioida eri painokertoimien valinnan aiheuttaman virheen varianssi eli arviovarianssi \sigma_E^2. Optimoimalla painokertoimia, voidaan virheen varianssia pienentää. Kriging-interpoloinnissa arvo lasketaan sellaisilla painokertoimilla, joilla virheen varianssi on pienimmillään. Tätä varianssin minimiarvoa kutsutaan Krigingvarianssiksi \sigma_K^2. Se on yleensä pienempi kuin näyteavaruuden tilastollinen varianssi \sigma^2.
Interpoloinnin suorittaminen
Seuraavassa selostetaan, miten kokonaisen alueen kaikki pisteet interpoloidaan, kun aina käytetään samoja näytteitä. Jos näytteet vaihdetaan välillä, tulee interpolointi aloittaa alusta uudelleen.
Interpoloinnin valmistelut
Sitten määritetään kaikkien näytteiden väliset riippuvuudet ja kootaan ne kovarianssimatriisiin (neliömatriisi) koska
Ensimmäisen pisteen interpolointi
Saatu painokerroinvektori sisältää tarvittavat painokertoimet, joilla voi laske interpolaatiolle arvon Viimeinen lauseke voidaan merkitä ja laskea vektorilaskennalla, kun näytteistä muodostetaan lyhyt pystyvektori ja sitten vektorit kerrotaan keskenään
Seuraavien pisteiden interpolointi
Seuraavan pisteen x interpolointi, kun käytetään samoja näytteitä f_i kuin aikaisemmin, aloitetaan päivittämällä kovarianssivektori Koska interpoloitava piste x vaihtui, muuttuvat näytteiden x_i ja pisteen x väliset riippuvuudet, joten ne lasketaan aina uudelleen. Toisaalta, koska näytteet ovat samat, ei niiden väliset riippuvuudet ole vaihtuneet ja nyt voidaan hyödyntää valmiiksi käännettyä matriisia K^{-1} painokertoimien \lambda laskemisessa. Uudet painokertoimet lasketaan ja ne sijoitetaan lausekkeeseen joka antaa uuden interpolaation. Tätä jatketaan kunnes halutaan vaihtaa uudet näytteet, jolloin aloitetaan valmistelemalla uusi matriisi K.
Pyrstötulkku
Pyrstötulkku (Carpodacus sibiricus) on peippojen heimoon kuuluva varpuslintu.
Kriging-interpolointi
Krigingvarianssi
Interpoloinnin krigingvarianssi pisteessä x lasketaan teorian mukaan missä ratkaisun mukaan on, joten varianssi voidaan kirjoittaa niillä painokertoimilla, joilla varianssi minimoituu.
Pyrstötulkku
Levinneisyys
Pyrstötulkkuja elää Siperiassa ja Itä-Aasiassa. Lajin kokonaispopulaatiota ei ole arvioitu, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi. Euroopassa lajia ei ole havaittu luonnonvaraisena, vaan kaikki havainnot koskenevat häkkikarkulaisia.
Kriging-interpolointi
Pistekrigingin ominaisuuksia
Pistekriging on eksakti interpolaatiomenetelmä, sillä näytteiden kohdissa x_i se antaa interpolaattoriksi näytteen arvon f(x_i)=f_i krigingvarianssilla Menetelmä on toisaalta tasoittava interpolaatio, koska interpoloinnin tuloksien f(x) pisteessä x \ne x_i varianssit ovat näytepopulaation varianssi.
Kun tarkastellaan Kriging-interpoloinnin tuottaman käyrän tai pinnan ominaisuuksia, periytyvät sen jatkuvuus- ja derivoituvuusominaisuudet käytettävän kovarianssifunktion vastaavista ominaisuuksista.
Song 2
Song 2 on brittiläisen Blur-yhtyeen tunnetuin kappale, joka julkaistiin vuonna 1997 albumilta Blur. ”Song 2” saavutti kakkossijan Britannian singlelistalla, kuudennen sijan Australian ARIA Charts -listalla ja kuudennen sijan Yhdysvaltain Billboard Modern Rock Tracks -listalla.
AFA
AFA tarkoittaa seuraavia asioita:
Diablo (pelisarja)
Diablo on Blizzard Entertainmentin kehittämä ja julkaisema toimintaroolipelisarja.
Pelisarjan ensimmäisessä osassa yksi (pelisarjan maailman) Helvetin johtajista, Diablo, on päässyt terrorisoimaan fiktiivistä Tristramin kylää. Pelisarjan toisessa osassa Diablo on jälleen valloillaan ja yrittää saada avukseen veljensä Baalin ja Mephiston.
Peleissä on tarkoitus voittaa paha, ja sitä helpottaakseen pelaajan on kerättävä erilaisia varusteita (mm. haarniskoja ja aseita), sekä kehittää hahmoaan tappamalla kaikenlaisia vastaan tulevia vihollisia. Kehittyessään hahmo oppii uusia kykyjä ja taitoja. Ensimmäinen peli julkaistiin myös PlayStationille. Pelisarjan kolmas peli julkaistiin myös PlayStationille (3 & 4) ja Xboxille (360 & One).
Suuret pahat
Kauan sitten oli seitsemän suurta pahaa - kolme Pääpahaa (the Prime Evils) (Diablo, Mephisto ja Baal) ja neljä Pientä pahaa (the Lesser Evils) (Andariel, Duriel, Azmodan ja Belial). Pääpahat johtivat Helvettiä, kun taas pienemmät pahat toimivat näiden alaisina ollen kuitenkin samalla erittäin voimakkaita omissa erikoiskyvyissään.
Sin Warin aikaan Azmodan liittoutui veljensä Belialin kanssa pääpahoja vastaan (myös Andariel ja Duriel olivat heidän puolellaan), jotka heidän uskomuksensa mukaan eivät olisi halunneet lopettaa sotaa Taivaan kanssa. Helvetin joukot mukanaan, Azmodan ja Belial voittivat Diablon, Mephiston ja Baalin ja karkottivat heidät kuolevaisten maailmaan, uskoen, että jos enkelit keskittyisivät taistelemaan Pääpahoja vastaan kuolevaisten maailmassa, Taivaan portit olisivat suojaamattomia.
Kun Pääpahat olivat poissa, Azmodan ja Belial kiistelivät siitä, kumpi nyt johtaisi Helvettiä. He eivät päässeet asiasta sopuun mikä johti heidän yhteistyönsä päättymiseen ja he lopulta päätyivät sisällissotaan keskenään.
Järjestöt
Horadrim on vanha maagien järjestö Diablossa, Diablo II:ssa ja Diablo III:ssa. Sin Warin aikaan, Horadrim perustettiin metsästämään Prime Evilit - Diablo, Mephisto ja Baal- jotka oli karkotettu kuolevaisten maailmaan. Arkkienkeli Tyrael luovutti heille Sielukivet (Soulstones), joilla oli voima vangita Prime Evilien sielut.
Vaikka järjestö oli ensimmäisen pelin alussa huvennut vain yhteen jäseneen, Deckard Cainiin (Cain the Elder), he olivat nähneet tulevan Prime Evilsien nousun ja olivat luoneet useita esineitä ja asioita, (kuten Horadric Staff ja Horadric Cuben) auttamaan ihmisiä taistelemaan tätä tulevaa uhkaa vastaan. Deckard Cain, Horadrimin viimeinen, lopulta auttoi ja neuvoi sankareita, jotka menivät taistelemaan Prime Evilseja vastaan niiden vapauduttua.
Pelit
Diablo
Diablo: Hellfire (Diablon lisäosa, ei jatka ensimmäisen pelin tarinaa)
Sweating Bullets
Sweating Bullets voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Diablo (pelisarja)
Pelit
Diablo II
Diablo II: Lord of Destruction (Diablo II:n lisäosa, jatkaa toisen pelin tarinaa)
Diablo III
Diablo III: Reaper of Souls (Diablo III:n lisäosa, jatkaa kolmannen pelin tarinaa)
Diablo III: Rise of the Necromancer (lisää kolmanteen Diabloon Necromancer - hahmoluokan)
Diablo II: Resurrected (Diablo II ja tämän lisäosan remasteröitynä)
Diablo IV
Leonardo José Rodríguez Ballón
pienoiskuva|Leonardo José Rodríguez Ballón Leonardo José Rodríguez Ballón (10. maaliskuuta 1909 Arequipa – 6. lokakuuta 1992) oli perulainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin fransiskaanien papiksi 21. huhtikuuta 1935 ja nimitettiin Liman arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Isindan titulaaripiispaksi 30. joulukuuta 1943. Piispaksi konsekroinnin suoritti 6. helmikuuta 1944 Pedro Pascuál Francesco Farfán de los Godos, jota avustivat León Buenaventura de Uriarte Bengoa ja José Constantino García Pulgar.
Rodríguez Ballón sai 13. kesäkuuta 1946 nimityksen Arequipan arkkipiispaksi, jona hän toimi, kunnes erosi tehtävistään 26. syyskuuta 1980. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
Kuvamuseo
Historia
Museo perustettiin vuonna 1981 Gammlian alueelle, Västerbottenin museon lähelle. Kesäkuussa 2012 se muutti Uumajan yliopiston taidekampuksella sijaitsevaan uuteen rakennukseen, jonka on suunnitellut tanskalainen Henning Larsen Architects yhdessä White arkitekter -toimiston kanssa. Rakennus on 36 metriä korkea, seitsemänkerroksinen, ja siinä on kolme suurta näyttelytilaa.
Museossa on esillä arkkitehtuuria, muotoilua, nykytaidetta sekä valokuvia. Kolmessa alimmassa kerroksessa on putiikkeja, kuvamyymälä ja monikäyttöinen kokoussali.
thumb|250px|right|Kuva Kuvamuseon sisältä. Kuvamuseo oli yksi kolmesta ehdokkaasta Euroopan neuvoston vuoden 2014 museopalkinnon saajaksi ja Ruotsin vuoden museo 2014 -palkinnon saajaksi.
Karl Mager
Karl Mager (1. tammikuuta 1810 – 10. kesäkuuta 1858) oli saksalainen kasvatustieteilijä ja kirjailija. Mager otti ensimmäisenä käyttöön käsitteen sosiaalipedagogiikka yhdessä Adolph Diesterwegin kanssa. Mager ja Diesterweg ovat Saksassa olleet sosiaalipedagogiikan käsitteeseen nojaavan keskusteluperinteen ja teoriamuodostuksen alullepanijoita. Sosiaalipedagogiikan käsitteen kehityksessä erottui 1800-luvun lopulla ja 1900-luvun alussa kaksi kehityslinjaa, joista toinen versoo Diesterwegistä ja toinen Magerista.
Magerilaisessa kehityslinjassa käsitettä on tulkittu pedagogiikan ja ihmisen yhteisöllisyyden sisällöllisestä yhteenkuuluvuudesta käsin. Tällöin sen pohjalta on luotu kasvatuskeskeisiä yhteiskuntafilosofisia ja sosiologisia teorioita, joissa sen alaan on sisällytetty: sosiaalisaatiota koskevat pedagogiset toimenpiteet, yhteiskunnalliselle kehitykselle välttämätön kasvatus ja siihen liittyvä lasten- ja nuortenhuolto, ajatus kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivasta tieteestä, tulkinta, jossa sosiaalipedagogiikka on käsitetty opiksi kasvatuksesta yhteisyyteen ja elämään yhteiskunnassa.
Mager käytti sosiaalipedagogiikan käsitettä eri merkityksissä. Hänen käyttötavassa korostui ajatus kasvatuksen ja yhteiskunnan kiinteästä yhteenkuuluvuudesta. Magerin mukaan pedagogiikan kantava elementti on yhteiskunnallinen tai yhteiskuntaan kasvatus, jonka tulisi lähteä kunkin kulttuurin ja yhteiskunnan sisäisistä tarpeista.
Magerin sosiaalipedagogiikka merkitsi lähinnä kasvatuksen yhteiskunnallisia kytkentöjä tutkivaa pedagogiikan aluetta. Mager käsitti kasvatuksella "kasvatusta yhteiskunnassa, yhteiskunnan kautta ja yhteiskuntaa varten." Hänelle individuaali- ja kollektiivipedagogiikka olivat teesi ja antiteesi; synteesiä hän kutsui sosiaalipedagogiikaksi. Hän jakoi kasvatustieteen kolmeen osa-alueeseen: yleiseen kasvatusoppiin, koulukasvatusoppiin ja sosiaalipedagogiikkaan. Sosiaalipedagogiikan käsitteen lähtökohta oli kasvatuksen yhteiskunnallisessa luonteessa. Sosiaalipedagogiikka merkitsi kasvatuksen tutkimusta ja opetusta olemassa olevassa yhteiskunnassa. Magerin sosiaalipedagogiikkaan sisältyi myös pyrkimys kehittää yleisen siveellisen rappion lievittämiseen suuntautuvaa pedagogiikkaa. Sosiaalipedagogiikan käytännöllisenä tehtävänä oli siveellisen yhteiskuntaelämän edistäminen ja kontrollointi.
Danny Dries
Danny Dries (s. 12. huhtikuuta 1988 Lake Orion, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen entinen jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan ammattilaisena SM-liigassa kaudella 2012–2013. Miesten pelejä Driesille kertyi myös AHL:ssä ja ECHL:ssä.
Ura
Dries pelasi kauden 2004–2005 NAHL-joukkue Traverse City North Starsissa ja kauden 2005–2006 USHL-liigaa Ohio Blue Jacketsin ja Cedar Rapids RoughRidersin joukkueissa. Vuodet 2006–2012 hän pelasi yliopistosarjoja. Dries pelasi kaksi ensimmäistä kauttaan New Hampshiren yliopistojoukkueessa ja kolme jälkimmäistä kautta hän kävi Ohion osavaltionyliopistoa. Dries oli kaudella 2010–2011 OSU:n (Ohio State University) toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 12+15=27, kuten myös kaudella 2011–2012 tehoilla 13+9=22. Keväällä 2012 hän kävi myös amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue St. John's IceCapsissa, jossa Dries pelasi yhdeksän runkosarjaottelua tehopistein 1+2=3.
Lokakuussa 2012 Dries teki 23. marraskuuta asti kestävän try-out -sopimuksen SM-liigajoukkue Tampereen Ilveksen kanssa. Hän teki siellä 13 ottelussa yhden syöttöpisteen. Dries ei kuitenkaan täyttänyt ulkomaalaisvahvistukselle asetettuja standardeja ja hän lähti Ilveksestä joulukuussa. Tammikuussa 2013 Dries palasi Pohjois-Amerikkaan ja siirtyi loppukaudeksi ECHL-joukkue Orlando Solar Bearsin riveihin.
Dries teki lokakuussa 2013 sopimuksen ECHL-joukkue Kalamazoo Wingsin kanssa, mutta hän jätti joukkueen kuitenkin vain kahden pelaamansa ottelun jälkeen. Pari päivää myöhemmin Dries siirtyi Ontario Reignin paitaan. Hän pelasi siellä viisi ottelua, jotka jäivät hänen pelaajauransa viimeisiksi.
Muuta
Driesin isä Ray, setä Todd ja pikkuveli Nick ovat pelanneet myös jääkiekkoa yliopistosarjoissa.
Internet-roolipeli
Tarinankerronnallinen verkkoroolipelaaminen tai verkko- tai internet-roolipelaaminen tai puhekielisesti "ropettaminen" on roolipelaamisen muoto, jossa pelaajat kirjoittavat tai piirtävät vuoropohjaista tarinaa omaan hahmoonsa eläytyen verkkopelialustoilla. Yleisimmin alustoina käytetään keskustelupalstoja tai chatteja, mutta pelaamista varten on suunniteltu myös omia ohjelmia, kuten OpenRPG. Harrastus jaotellaankin erilaisiin alaluokkiin lähinnä pelialustojen mukaan, esimerkiksi chatti- ja foorumiroolipelihin.
Pelaaminen
Verkkoroolipelien pelitavat ja säännöt vaihtelevat paljon pelistä peliin, mutta yhdistäviä tekijöitä ovat yleensä vuoropohjaisuus sekä oman hahmon tekemisten kuvailuun keskittyminen. Pelaajat ohjaavat omia hahmojaan, ja tuottamiensa peliviestien avulla ilmaisevat muille pelaajille vaihtelevalla tarkkuudella hahmonsa liikkeistä, reaktioista sekä vuorosanoista, usein myös ajatuksista ja tuntemuksista. Vastapelaaja tai -pelaajat sitten reagoivat näihin tapahtumiin seuraavassa viestissä omilla hahmoillaan, ja niin edelleen, kunnes halutut tapahtumat päättyvät tai peli saavuttaa muuten jonkinlaisen päätöksen.
Yleisimpiä verkkoroolipelien genrejä ovat esimerkiksi fantasia, nykyaika, sekä eläimillä pelattavat pelit.
Hahmot
Pelattavien hahmojen tyylii riippuu ensisijaisesti verkkoroolipelien kategoriasta, eli käytännössä pelimaailman tyylistä, jossa niillä on tarkoitus pelata. Tapoja luoda hahmo on vähintään yhtä monta kuin pelaajiakin, ja useimmiten yksittäisissä roolipeleissä on omat sääntönsä hahmoilta vaadituille tiedoille. Yleisimmin hahmoesittelyssä pakollisia tietoja ovat hahmon nimi, ikä, ulkonäkökuvaus, sekä jonkinlainen kuvaus hahmon luonteesta. Hahmon täytyy yleensä olla kokonaan itse keksitty, ellei peli erityisesti perustu johonkin lähdeteokseen, esimerkiksi kirjaan tai TV-sarjaan. Joissakin roolipeleissä sallitaan myös netistä kopioidut kuvat (ns. "faceclaim") hahmojen esittelyissä, vaikka ne eivät olekaan tekijäoikeuden alaisia.
Suomen Lyseoiden Urheilijat
Suomen Lyseoiden Urheilijat oli vuonna 1899 Ivar Wilskmanin perustama Suomen ensimmäinen koulu-urheilujärjestö. SLU:n toiminta lakkasi 1926, kun perustettiin Suomen Oppikoulujen Urheiluliitto, SOU. Työtä koululiikunnan hyväksi jatkaa nykyisin Koululiikuntaliitto, johon SOU sulautui 1973.
Yhdistykseen kuului lukuisia haaraosastoja Suomen oppikouluista, ja ne harrastivat moninaista urheilutoimintaa sekä keskinäisissä kilpailuissaan että eri lajiliittojen parissa. Viipurin SLU selviytyi muun muassa jääpallon SM-loppuotteluun kaudella 1912. Vielä samana vuonna joukkueen jäsenet perustivat jääpallossa erinomaisesti menestyneen Sudet -seuran.
Internet-roolipeli
Tyypit ja genret
Verkkoroolipelit ovat tyypeiltään ja genreiltään eli aihepiiriltään varsin monimuotoisia. Joidenkin roolipelien teema keskittyy jonkin tietyn kirjan, elokuvan tai vaikkapa mangan tai animen maailmaan (ns. "fanipohjaiset" pelit), mutta on olemassa myös laajalti pelejä, joiden koko teema on kokonaan tekijöidensä omaa tuotosta, keskittyen esimerkiksi kuvitteellisen nuorisovankilan, koiraeläinten valtaaman saaren tai kuvitteellisen, pseudokeskiaikaisen kaupungin tapahtumiin. Fantasia ja nykyaika-aiheiset pelit ovat suomenkielisissä pelipiireissä olleet pitkään kaikkein suosituimpia, mutta myös eläinkuntaan liittyviä pelejä pelataan jonkin verran, ja erityisesti koiraeläinpeleillä on vakituinen pelaajakuntansa.
Saporta Cup
Saporta Cup oli koripallosarja, joka toimi vuosina 1967–2002. Sarjassa jokaisen Euroopan maan mestarit pelasivat toisiaan vastaan. Historian saatossa sarjalla oli monta nimeä:
Nimi Saporta Cup annettiin sarjalle, kun Real Madrid Balonceston johtaja Raimundo Saporta kuoli. 2001–2002 kauden jälkeen sarja sulautettiin Korać Cupin kanssa yhteen ja nimettiin ULEB Cupiksi.
Carina Wenninger
right|thumb Carina Wenninger (s. 25. toukokuuta 1993) on itävaltalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Itävallan naisten maajoukkueessa kesäkuun 2022 loppuun mennessä 116 maaottelua, joissa hän on tehnyt kuusi maalia. Hän pelasi muun muassa EM-kisoissa 2017, joissa Itävalta selviytyi välieriin. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi toukokuussa 2007 Puolaa vastaan.
Seuratasolla Wenninger on edustanut saksalaista Bayern Müncheniä vuodesta 2007. Kauden 2022–2023 hän pelaa lainasopimuksella italialaisseura AS Romassa.
Juan Tomás Oliver Climent
Juan Tomás Oliver Climent (s. 22. syyskuuta 1951 Carcaixent) on espanjalaissyntyinen, Perussa toimiva roomalaiskatolinen piispa. Hänestä tuli fransiskaani 16. elokuuta 1972, ja hän sai pappisvihkimyksensä 18. elokuuta 1975. Hänet nimitettiin Requenan apostoliseksi koadjuuttorivikaariksi ja Legis Volumnin titulaaripiispaksi 27. helmikuuta 2004. Piispaksi konsekroinnin suoritti 6. kesäkuuta Agustín García-Gasco y Vicente, jota avustivat Victor de la Peña Pérez ja Odorico Leovigildo Sáiz Pérez.
30. heinäkuuta 2005 Oliver Climentistä tuli Requenan apostolinen vikaari.
Variogrammi
Variogrammi eli variogrammifunktio on stokastiikassa ja tilastotieteessä käytettävä riippuvuuden määrän ilmaisemiseen käytettävä mitta. Stokastisissa prosesseissa, jotka muistuttavat esimerkiksi aikasarjoja, käytetään autokorrelaatiota prosessin sisäisen riippuvuuden mittaamiseksi. Satunnaiskentissä, jotka muodostetaan moniston avulla, satunnaismuuttujien väliset riippuvuus ilmaistaan spatiaalisen autokorrelaation avulla. Korrelaatiota ilmaisevan variogrammin rinnalla käytetään myös korrelogrammia ja kovarianssifunktiota.
Kovarianssia käytetään sellaisten satunnaiskenttien yhteydessä, joilla on olemassa äärelliset odotusarvot ja toiset momentit. Jos toiset momentit ovat äärettömät, voidaan vielä käyttää variogrammia riippuvuuden määrän ilmaisemiseen. Variogrammeja käytettiin aluksi kaivosteollisuuden parissa geostatistiikassa, jonka puitteissa havaittiin, kuinka satunnaiskentän toinen momentti kasvoi kaivosalueen laajetessa liikaa. Variogrammien käyttö mahdollisti erityisesti kriging-estimoinnin, jolla suunniteltiin kaivoksen tuotantoa, mutta sen käyttö on levinnyt muillekin ympäristön suureita estimoiville aloille.
Määritelmä
Satunnaiskentässä Z(x), missä, eri kohdissa sijaitsevien satunnaismuuttujien erotuksen Z(y)-Z(x) varianssi (lyhennetään Var) antaa satunnaismuuttujien variogrammin arvon Koska satunnaismuuttujan X varianssi määritellään toisen keskusmomentin avulla voidaan erotuksen varianssi myös ilmaista keskusmomentin avulla Tätä kutsutaan yleisesti variogrammiksi. Sovelluksissa käytetään yleisemmin semivariogrammia, joka on variogrammin puolikas
Stationääriset satunnaiskentät
Näin määriteltynä huomioidaan se mahdollisuus, että variogrammilla voi olla eri arvoja jokaisen lähiympäristön pisteparin välillä. Käytännön sovellutuksissa tällainen teoreettinen variogrammi ei ole käyttökelpoinen, sillä sen selville saaminen näytteitä tutkimalla on epätodennäköistä. Optimaalinen toive on, että satunnaiskenttä on jossakin määrin stationäärinen.
Stationäärisyyksiä
Vahva stationäärisyys tarkoittaa sitä, että jokainen satunnaiskentän satunnaismuuttuja on jakaumaltaan identtinen toisen satunnaismuuttujan kanssa ja että mikä tahansa satunnaismuuttujien kokoelman yhteisjakauma on identtinen missä tahansa muualla avaruudellisesti samoin järjestäytyneen satunnaismuuttujaparven yhteisjakaumaan kanssa. Yksinkertainen seuraus on, että kaikki satunnaismuuttujien momentit ovat samat ja niistä erityisesti odotusarvo ja kovarianssi. Jos odotusarvo on äärellisinä olemassa ja se on E[Z(x)]=m, voidaan odotusarvo vähentää jokaisen satunnaismuuttujan arvosta pois Y(x)=Z(x)-m. Näin saadun modifioidun satunnaiskentän satunnaismuuttujien Y(x) odotusarvoksi tulee nolla E[Y(x)]=0. Kovarianssi pisteiden x ja y=x+h välille lasketaan silloin jolloin varianssi tulee olla arvoltaan sama kuin kovarianssi etäisyydellä h=0 eli Viimeinen ehto on myös kovarianssifunktion olemassaoloehto, sillä sitä ei ole olemassa ilman äärellistä varianssia. Vahvasti stationäärisen satunnaiskentän riippuvuusilmiö levittäytyy samanlaisena läpi avaruuden sen eri suunnissa ja on helposti määritettävissä tilastollisin keinoin. Käytännön sovellutuksissa tällaisia kenttiä ei kuitenkaan juuri tavata ja siksi työhypoteesiksi otetaan heikommin stationäärisiä satunnaiskenttiä.
Heikosti stationäärinen satunnaiskenttä ei ole yhtenäisesti jakautunut, koska satunnaiskentän satunnaismuuttujilla on vain samat odotusarvot ja varianssit (kaksi ensimmäistä momenttia) muttei samoja jakaumia. Tämä vastaa monien kenttätöiden tuloksia, jossa tilastoanalyysin tuloksena onnistutaan saadaan vain kaksi ensimmäistä momenttia. Muita satunnaiskentän piirteitä ei aina ole käytettävissä. Tarkemmissa geostatistisissa analyyseissä pyritään selvittämään vielä satunnaismuuttujien riippuvuuden määrä ja laatu. Lisäselvityksen tuloksena esitetään usein korrelogrammi tai kovarianssifunktio, jotka ilmaisevat pitoisuuden tai muun suureen jatkuvuuden määrää ja laatua. Tämäkään stationäärisyys ei kaikissa kenttätöissä toteudu. Esimerkiksi odotusarvo voi riippua paikasta eikä ole kaikkialla vakio ja eräillä kentillä satunnaismuuttujien varianssi kasvaa tutkimuskentän laajentuessa. Varianssi voi siis olla ääretön äärettömän laajalla tutkimuskentällä. Seuraava satunnaiskentän stationäärisyysehto onkin tällaisia tapauksia varten.
Koska variogrammi kehitettiin nimeen omaan sisäisesti stationäärisen satunnaiskentän riippuvuusfunktioksi, käytetään sitä siinä kovarianssifunktion sijasta. Se on kuitenkin myös käyttökelpoinen stationäärisemmissä satunnaiskentissä, joten seuraavassa käsitellään sen ominaisuuksia myös niissä.
Vahvasti stationääriset variogrammit
Vahvan stationäärisyyden satunnaiskentässä Z(x), jossa on olemassa äärellinen odotusarvo E[Z(x)]=m, voidaan odotusarvo vähentää jokaisen satunnaismuuttujan arvosta pois Y(x)=Z(x)-m. Tämän satunnaismuuttujien odotusarvo on silloin nolla E[Y(x)]=0. Jos satunnaiskentän Z(x) toiset momentit ovat äärellisinä olemassa, saadaan ja Variogrammi on tällaisessa satunnaiskentässä thumb|300px|Kovarianssi- ja variogrammifunktioiden suhteesta, kun varianssi on äärellisenä olemassa. eli variogrammi on kovarianssifunktion yhdistelmäfunktio Semivariogrammi on silloin Yleensä kovarianssit saavat suurimman arvonsa arvolla h=0 ja muilla etäisyyden harvoilla pienempiä arvoja. Tämän vuoksi variogrammi on vahvasti stationäärisessä satunnaiskentässä ylhäältä rajoitettu funktio. Jos kovarianssi saa vain positiivisia arvoja, on semivariogrammin yläraja ja jos riippuvuus voi olla myös käänteistä ja niin yläraja on kaksinkertainen
Heikosti stationääriset variogrammit
Heikon stationäärisyyden satunnaiskentässä on vahvaan stationäärisyyteen verrattuna suuri ehtojen huojennus se, että vain satunnaiskentän odotusarvosta ja kovarianssifunktiosta on selvä käsitys, mutta jakaumien laadusta ei tiedetä mitään. Odotusarvot ovat tietyn rajatun ympäristön A sisällä vakio eli kun. Kovarianssin arvot ovat saman ympäristön sisällä ja sen vuoksi myös varianssi on äärellisenä olemassa. Koska vahvasti stationäärisessä satunnaiskentässä johdetaan odotusarvon, kovarianssifunktion ja variogrammin lausekkeet samanhenkisten olettamusten varassa, pätevät ne tässäkin stationäärisyyden hypoteesissä.
Jos odotusarvo ei olekaan vakio, vaan muuttuu paikan mukaan muodostaen esimerkiksi pitoisuuksien trendin, eivät edellä kuvatut olettamukset pidä enää paikkaansa. Toisaalta varianssi voi olla arvoltaan jopa ääretön, jolloin kovarianssifunktio ei esitä riippuvuutta luotettavalla tavalla. Silloin tulee riippuvuusfunktiona käyttää variogrammia.
Sisäisen stationäärisyyden variogrammi
Mikäli lähekkäisissä pisteissä olevat satunnaismuuttujat muistuttavat laadultaan ja arvoiltaan toisiaan ja jos esimerkiksi samat odotusarvot, äärelliset toiset momentit tai varianssit eivät vaihtele satunnaiskentän eri osissa merkittävästi, voidaan silloin hyödyntää tilastollisesti koko satunnaiskentän mitattuja arvoja. Odotusarvot voivat muodostaa trendin eli odotusarvot ovat tietyssä suunnassa paikan funktio, joka näkyy jopa erotuksissa Tällaisissa tapauksissa vain variogrammi olemassa ja se voidaan estimoida näyteotoksen perusteella koko satunnaiskentälle yhteisesti.
Yleensä satunnaiskenttä ei toteuta heikon stationäärisyysden ehtoja ja silloin variogrammi ei ole enää ylhäältä rajoitettu. Semivariogrammi muistuttaa silloin enemmän logaritmista (de Wijsin malli) tai lineaarista  mallia.
Variogrammin tulkinta
Variogrammi antaa tavallisesti pienimmän arvon satunnaismuuttujille, jotka sijaitsevat lähellä toisiaan. Niiden riippuvuus on suurta ja sen vuoksi niiden saamat arvot ovat lähellä toisiaan. Silloin satunnaismuuttujien erotuksen varianssi on myös pieni. Riippuvuus vähenee, kun satunnaismuuttujat etääntyvät toisistaan, jolloin variogrammin arvot suurenevat. Variogrammin arvo origossa onkin nolla ja se kasvaakin varsin yleisesti etäisyyden kasvaessa.
Variogrammin estimaattori
Variogrammin arvojen estimointi suoritetaan laskemalla sen arvoja näytteistä suoritetulla otoksella. Otos muodostetaan valikoimalla sopivan etäisyyden päässä toisistaan olevia näytteitä. Jos mitattava suure ei toista itseään (temperospatiaaliset satunnaismuuttujat) vaan se esiintyy pitkän aikaa samanlaisena, sanotaan sillä olevan vain yksi käytettävissä oleva reaalisaatio eli ulostulo. Silloin tulee satunnaiskentän olla stationäärinen ja kaikki näytteet edustavat tulkinnan mukaan samalla tavalla jakautuvia satunnaismuuttujia. Silloin näistä muodostettu variogrammi on luotettava riippuvuuden mitta. Satunnaismuuttujien Z(x) reaalisaatioita merkitään tässä z(x).
Määritelmä
thumb|350px|Aineiston semivariogrammiarvot (vihreät pisteet) on luokiteltu viiteen eri etäisyysluokkaan, joiden arvojen keskiarvot muodostavat tilastollisesti tasoitetun semivariogrammin arvot (mustat pisteet). Variogrammi estimoidaan mitatuista näytteistä laskemalla samalla etäisyydellä hsijaitsevien näytteiden arvojen erotukset z(x+h)-z(x). Sama etäisyys voidaan korvata samalla etäisyysvälillä, jolloin aineisto on etäisyyden mukaan luokiteltua. Variogrammin estimaatti on näiden erotusten neliöiden keskiarvo. Semivarigrammin estimaatti \gamma^*(h) (merkitään myös ) on variogrammin puolikas: missä N(h) on etäisyydellä h olevien näytteiden lukumäärä. Jos satunnaiskenttä on anisotropinen, huomioidaan myös etäisyysvektorin suunta semivariogrammia laskettaessa. Silloin semivariogrammi on sekä etäisyyden että suunnan funktio. Estimoituihin semivariogrammin pisteisiin sovitetaan jokin ennalta valittu käyrä, joka antaa jatkuvan funktion ominaisuudet riippuvuuslaskuihin.
Esimerkki
Eräs varhaisia krigingin sovelluskohteita oli geologinen malminarviointi. Siinä kallioon kairataan syviä reikiä, joiden kiviytimet nostetaan maanpinnalle analysoitavaksi. Tutkimuksissa kairauksia on voitu tehdä satoja ja niiden analysoitujen ytimien osat muodostavat tuhansien näytteiden tietokannan. Koska kunkin näytteen sijainti kalliossa tunnetaan, voidaan niiden arvot hyödyntää riippuvuusanalyysissä ja krigingestimoinnissa. Näytteistä lasketaankin estimointia varten semivariogrammit, joista tutkitaan riippuvuuden laatu ja vaikutusala.
Yleisiä ominaisuuksia
thumb|350px|Semivariogrammin huntu, kynnys ja vaikutussäde silloin, kun ne ovat satunnaiskentässä olemassa. Huntu tarkoittaa variogrammin ja semivariogrammin origossa olevaa epäjatkuvuuskohtaa ja se on seurausta satunnaiskentässä olevasta satunnaisuudesta, kun eri pisteiden arvojen välillä ei ole keskinäistä riippuvuutta, tai kun näytteiden suureiden arvoissa on mittausvirhettä. Kun lasketaan lähekkäisillä satunnaismuuttujilla semivariogrammin arvoja, saadaan raja-arvoksi huntua merkitsevä luku b vaikka
Kynnys tarkoittaa semivariogrammin saamaa maksimiarvoa niissä tapauksissa, kun satunnaiskenttä on vahvasti- tai heikosti stationäärinen, odotusarvo on sekä äärellinen että vakio ja varianssi on äärellisenä olemassa. Kynnysarvo C saavutetaan yleensä vaikutussäteen jälkeen tai asymptoottisesti hyvin kaukana
Vaikutussäde kertoo etäisyyden, jonka jälkeen variogrammi tai semivariogrammi saavuttaa suurimman arvonsa. Semivariogrammilla kyseinen arvo on satunnaiskentän varianssi.
Edelliset kolme ominaisuutta on mahdollista sisällyttää mihin tahansa sovituskäyrään, jolla approksimoidaan näytteistä saatua variogrammiaineistoa. Jos merkitään vaikutussäteen a sisällä variogrammifunktiota f(x), sen ulkopuolella kynnystä C ja origossa huntua b,saadaan paloittaisella määrittelyllä semivariogrammiksi Semivariogrammilla voi edelleen olla vielä monta sisäkkäistä vaikutussädettä ja mutkikas lausekerakenne.
Paljon käytettyjä semivariogrammikäyriä
Alla on luettelo variogrammianalyysissä käytettävistä sovituskäyristä. Lausekkeissa vakio C tarkoittaa kynnyksen suuruutta, h etäisyyttä ja avaikutussädettä. Muut suureet, kuten esimerkiksi \alpha ja \beta, ovat käyrän sovittamisessa käytettäviä parametreja.
Hammaslahden rautatieasema
Hammaslahden rautatieasema on rautatieliikennepaikka Karjalan radalla, Hammaslahden taajamassa Joensuussa, entisen Pyhäselän kunnan alueella. Joensuun keskustaan on matkaa 25 kilometriä. Asemalta ei ole enää henkilöliikennettä, mutta puutavaraa kuormataan säännöllisesti.
Hammaslahti avattiin liikenteelle 1. marraskuuta 1894. Asemarakennus rakennettiin Oulun radan pysäkin tyyppipiirustusten mukaan. Se valmistui 1894, ja sitä laajennettiin 1902. Rakennus tuhoutui tulipalossa 1921, ja nykyinen asemarakennus rakennettiin sen jälkeen. Aseman tavaraliikennettä lisäsi Hammaslahden kaivoksen avaaminen. Kaivostoiminnan päätyttyä Hammaslahti muutettiin miehittämättömäksi 1. maaliskuuta 1988. Henkilöliikenne lakkautettiin 5. kesäkuuta 2005.
Rautatieaseman pihapiirissä olevassa rakennuksessa on Karjalan radan museopiste, joka on auki kesäisin.
Turun Kirjakahvila
Osuuskunta Turun Kirjakahvila – Andelslag Åbo Bokcafé  on vuonna 1981 perustettu vaihtoehtokirjakauppa ja kulttuurikahvila Vanhalla Suurtorilla Turussa.
Kirjakahvilan historia
Turun Kirjakahvilaa perustettaessa esikuvina ovat olleet kirjakahvilat eri puolilla Eurooppaa, erityisesti Berliinissä, Lundissa ja Tukholmassa. Toiminta-ajatuksena oli tuoda maahan ulkomaista tutkimus- ja yhteiskunnallista kirjallisuutta, jota oli vaikea saada Suomesta.
Kirjakahvila perustettiin alun perin puutaloon Henrikinkadulle. Ennen muuttoaan nykyisiin tiloihinsa Brinkkalan sisäpihalle Kirjakahvila on toiminut myös Juseliuksen talossa ja Brinkkalan talon toisessa kerroksessa.
Kirjakahvilan toiminta
Kirjamyynnin ja kahvilatoiminnan lisäksi Kirjakahvila tuottaa tapahtumia sekä omissa tiloissaan että Brinkkalan sisäpihalla. Tunnetuimmat tapahtumakokonaisuudet lienevät kesäkuukausien Urbaani kesäloma -festivaali, jota järjestettiin vuosina 2009-2011 ulkoilmatapahtumana Brinkkalan pihassa ja joka vuonna 2012 hajautettiin koko Turun kattavaksi, erilaisten epäkaupallisten tilojen ja toimijoiden yhteiseksi kaupunkifestivaaliksi, sekä musiikkiesityksistä ja keskiyön säestetystä mykkäelokuvanäytöksestä rakentuva Kirjakahvilan ja Kinokoplan Taiteiden yö. Lisäksi Kirjakahvilassa järjestetään ympäri vuoden runsaasti elokuvanäytöksiä, musiikkitapahtumia, lukupiirejä sekä yhteiskunnallisiin asioihin, taiteeseen ja kulttuuriin keskittyviä keskustelutilaisuuksia. Kirjakahvilassa on myös galleria, jonka näyttelyt vaihtuvat kuukausittain, sekä pääosin feminististä, anarkistista ja queeria aineistoa sisältävä pieni kirjastokokoelma. Tärkeä osa kirjastoa on zine-kokoelma, jossa on paljon harvinaisiakin feminismi-, anarkismi- ja queeraiheisia omakustanteita, joita on vaikea löytää mistään muualta. Kokoelmasta löytyvät esimerkiksi kaikki taiteilija Tiitu Takalon vanhat omakustanteet.
Osuuskunnan toiminta perustuu voittoa tavoittelemattomuudelle ja vapaaehtoistyölle. Kahvilan tarjonta on kokonaisuudessaan vegaaninen.
121 Hermione
121 Hermione on Marsin ja Jupiterin väliseen pääasteroidivyöhykkeeseen kuuluva pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1872. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Hermionen mukaan. Asteroidi kiertää Aurinkoa päävyöhykkeen ulko-osissa. Hermionen läpimitta on 209 kilometriä ja pyörähdysaika noin 5,55 tuntia. Pikkuplaneetalla on myös oma kuu, jonka läpimitta on noin 13 km. Se löydettiin vuonna 2002 ja tunnetaan tunnuksella S/2002 (121) 1.
Kummituseläimet
Kummituseläimet (Tarsiidae) ovat Kaakkois-Aasian saarilla eläviä kädellisiä. Ne ovat pääasiassa yöaktiivisia eläimiä, jotka hyppivät ja kiipeilevät puissa innokkaasti.
Kummituseläimet ovat pienikokoisia, ja ne painavat vain 80–150 grammaa. Niiden vartalo on noin 20 cm ja häntä 25 cm pitkä ja karvaton. Pää on pyöreä ja voi kääntyä jopa 180°. Kummituseläimen smaragdinvihreät silmät ovat poikkeuksellisen suuret. Eturaajojen sormissa sillä on litteät kynnet ja leveät tarttumalevyt. Hyvin pitkillä takaraajoillaan kummituseläimet hyppivät sammakkomaisesti puusta toiseen saalistaessaan hämärissä pikkueläimiä (yöperhosia, matoja, hyttysiä).
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että heimon suomenkieliseksi nimeksi vaihdettaisiin kummittelijat.
Kummituseläimet elävät Kaakkois-Aasian saarilla. Eri lajien levinneisyysalueisiin kuuluvat Filippiinit, Borneo, Sulawesi ja Sumatra sekä pienemmät saaret lähistöllä.
Kehityshistoria ja fossiilit
Kummituseläimet erkanivat niiden läheisimmistä elävistä sukulaisista luultavasti yli 50 miljoonaa vuotta sitten. Kummituseläinten fossiileja on löydetty hyvin vähän, mutta ne todistavat heimon olleen aikoinaan nykyistä monimuotoisempi ja laajemmalle levinnyt. Kummituseläimiä pidetään usein elävinä fossiileina, sillä jo varhaisimmat tunnetut lajit eoseenilla muistuttivat paljon nykyisiä lajeja. Kummituseläimet ovat todennäköisesti kehittyneet päiväaktiivisesta kantamuodosta, mutta heimolle tyypilliset yöaktiivisuuteen viittaavat laajentuneet silmät ovat pysyneet fossiiliaineiston perusteella samankaltaisina noin 45 miljoonaa vuotta.
Mioseeniepookilla kummituseläimet elivät laajalla alueella trooppisessa Aasiassa, ja heimo oli tuolloin myös nykyistä monimuotoisempi. Nykyiset kolme sukua erkanivat toisistaan mahdollisesti keskimioseenilla, mutta tuolta ajalta tunnetaan myös kummitusapinoita, jotka eivät välttämättä olleet sukua nykyisille lajeille. Kummituseläinten fossiileja on löydetty Kiinasta, Thaimaasta ja Pakistanista, ja todennäköisesti vasta plioseenille ja pleistoseenille tultaessa kummituseläimet olivat rajoittuneet Kaakkois-Aasian saaristoon, kuten ne nykyaikana ovat.
Egyptistä löydetty Afrotarsius kuvattiin alun perin kummituseläimenä, mutta nykyään sitä pidetään yleensä basaalisena apinana. Kummituseläinten tunnustetut fossiiliset suvut ja lajit:
Nykyiset suvut ja lajit
Aiemmin kummituseläimiä katsottiin olevan vain kolme tai neljä lajia, jotka kaikki luettiin samaan sukuun Tarsius. Celebesinkummituseläin (Tarsius tarsier, syn. Tarsier spectrum) oli kuitenkin lajikompleksi, joka sisälsi useita samannäköisiä, mutta geneettisesti erillisiä lajeja. Vuoteen 2021 mennessä kummituseläinten lajimäärä on noussut 12:een, ja heimo on jaettu kolmeen sukuun:
Sweating Bullets (kappale)
Sweating Bullets on Megadeth-yhtyeen kappale, joka julkaistiin tammikuussa 1993 neljäntenä singlenä vuoden 1992 albumilta Countdown to Extinction.
Kappale kertoo skitsofreenikon ajatuksista.
Kappale löytyy Guitar Hero 5 -videopelin soittolistasta.