cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Itsenäisyyspäivän vastaanotto
Suorat tv-lähetykset vuosina 1967–1968 ja vuodesta 1983 lähtien
Vuonna 1980 Linnan juhlista lähetettiin 40 minuutin ohjelma kello 20.45–21.25 (selostajina Mirja Pyykkö ja Antero Kekkonen) ja vuonna 1982 45 minuutin katsaus kello 20.45–21.30 (selostajina Eva Polttila ja Antero Kekkonen, ohjaajana Ritva Kuusisto). Vuonna 1981 juhlia ei järjestetty lainkaan presidentti Kekkosen sairastumisen takia. Vuodesta 1983 alkaen Itsenäisyyspäivän vastaanotto tasavallan presidentin linnassa on lähetetty vuosittain (lukuun ottamatta vuonna 1988, jolloin radio- ja tv-toimittajien lakko 30.11.–21.12.1988 esti lähetyksen). Vuosina 1993, 1994 ja 1998–2016 lähetettiin erillinen ruotsinkielinen lähetys Fest på slottet samanaikaisesti toisella kanavalla (vuosina 1993, 1994 ja 1998–2000 Yle TV2:lla osana FST:n ohjelmaosuutta, vuosina 2001–2006 sekä Yle TV2:lla että FST:n digikanavalla ja vuosina 2007–2016 pelkästään Yle FST5:llä/Femillä). Vuodesta 2017 alkaen juhlista lähetetään yksi kaksikielinen lähetys Yle TV1:ssä. Osa haastatteluista on suomeksi ja osa ruotsiksi, ja urheilulähetysten tavoin lähetykseen voi valita ruotsinkielisen selostuksen.
Musiikki
Kättelyn aikana taustamusiikista ja myöhemmin illalla tanssimusiikista Valtiosalissa on vastannut Kaartin soittokunta.
Kaartin soittokuntaa vastaanotolla johtaneet henkilöt
Ensimmäisenä on mainittu soittokuntaa kättelyn aikana ja toisena tai kolmantena myöhemmin illalla johtanut henkilö.
Kuokkavierasjuhlat
1990-luvun alusta vuoteen 2003 asti linnan juhliin liittyi aina myös mielenosoitus nimeltä kuokkavierasjuhlat. Vuonna 2006 kuokkavierasjuhlat järjestettiin jälleen. Vuonna 2013 Tampereella järjestettiin anarkistien kiakkovierasjuhlat, joissa esiintyi väkivaltaista käyttäytymistä ja kymmeniä pidätettiin. Protestoijilla oli kommandopipoja ja Timo Jutila -naamareita. Tilaisuutta oli turvaamassa 300 poliisia ja 6 poliisihevosta.
Xinjiang
Xinjiang eli Sinkiang (uiguuriksi: شىنجاڭ Shinjang,, pinyin: Xīnjiāng) on autonominen alue Kiinassa. Xinjiang merkitsee kiinan kielellä "uutta rajaa". Koska Kiinan autonomiset alueet ovat joillekin vähemmistökansallisuuksille varattuja, Xinjiang on varattu uiguureille, minkä vuoksi alueen täydellisempi nimi on Xinjiangin uiguurien autonominen alue. Myös nimeä Sinkiang-Uigur on käytetty. Muita nimiä alueelle ovat Kiinan Turkestan tai Itä-Turkestan.
Xinjiangin väestö on ollut kasvussa. Osana Kiinan kansantasavallan väestöpolitiikkaa on Xinjiangissa sallittu kaupunkilaisille yksi lapsi ja maalla asuville kaksi lasta vuodesta 1984. Maalla asuvat ovat paljolti uiguureja ja muita vähemmistökansallisuuksia, kun taas kaupungistuminen on tapahtunut pääasiassa öljy- ja kaasuteollisuuden tarpeista, mikä on tuottanut alueelle väestöä Kiinan muista osista, pääasiassa han-kiinalaisia. Kiinalaisten ja uiguurien välillä on ollut poliittista kitkaa, joka on johtanut levottomuuksiin, terroritekoihin ja näiden koviin tukahduttamistoimiin. Kiinan uiguureihin ja muihin muslimivähemmistöihin kohdistamia sortotoimenpiteitä kutsuttiin ensin uiguurien kulttuuriseksi kansanmurhaksi, 2020-luvulla jo uiguurien kansanmurhaksi.
Lop Nor, jossa Kiina on tehnyt ydinkokeita, sijaitsee Xinjiangissa.
Maantiede
Xinjiang on pinta-alaltaan suurin Kiinan hallinnollisista alueista tai maakunnista. Sen 1 646 900 neliökilometrin laajuinen alue käsittää kuudesosan Kiinan kansantasavallan alueesta. Tienšan-vuori jakaa alueen Džungarianin altaaseen pohjoisessa ja Tarimin altaaseen etelässä.
Xinjiangin ja samalla koko Kiinan alin kohta sijaitsee 155 metriä merenpinnan alapuolella, korkeimman vuoren yltäessä 8 611 metrin korkeuteen Kashmirin rajalla.
Alue on ilmastoltaan mannermainen ja kuiva, minkä vuoksi säänvaihtelut lämpötilan osalta ovat jyrkkiä.
Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella on maarajaa ulkovaltojen kanssa noin 5 600 kilometriä. Alue rajoittuu Mongoliaan, Venäjään, Kazakstaniin, Kirgisiaan, Tadžikistaniin, Afganistaniin, Pakistaniin ja Intiaan Kashmirin kohdalta. Aluetta ympäröivät kiinalaiset alueet ovat idässä Gansu, kaakossa Qinghai ja etelässä Tiibet.
Karakorumin maantie yhdistää Kašgarin Pakistanin Islamabadiin. Xinjiangiin on kehitetty liikenneyhteyksiä, muun muassa Etelä-Xinjiangin rautatie, Turpanin-Ürümqin-Dahuangshanin valtatie ja Burqin-Kanasin valtatie matkailukäyttöön sekä Xinyuan Nalatin lentoasema.
Merkittäviä kaupunkeja ovat Ürümqi, Turfan, Kašgar, Karamay, Yining ja Shihezi.
Historia
Xinjiang on ollut enemmän tai vähemmän Kiinan hallussa Han-dynastiasta lähtien, sillä sen kautta kulkeva silkkitie piti turvata. Se on kuitenkin ollut varsin autonominen, sillä se on kovin kaukana Kiinan pääalueista.
Provinssi perustettiin Qing-dynastian aikana 1884. Pariin otteeseen alueella oli Itä-Turkestan-niminen valtio, joka muutti nimensä Xinjiangiksi 1934. Valtion ainoa sallittu puolue oli kommunistipuolue, ja valtio läheni Neuvostoliittoa. Vuonna 1944 valtio palasi Itä-Turkestaniksi, mutta Kiinan kansantasavalta miehitti sen vuonna 1949 ja perusti sille autonomisen hallintoalueen 1. lokakuuta 1955. Kiinan ensimmäinen ydinkoe suoritettiin Xinjiangissa 16. lokakuuta 1964.
Politiikka
Useimmat uutiset alueelta kertovat Kiinan keskushallinnon harjoittamasta voimakkaasta sorrosta, samaa kertovat muun muassa Amnesty International ja Human Rights Watch. Kiinan suunnitelmallisia ja laajamittaisia sortotoimia voidaan kutsua kansanmurhaksi. Kiinan ylin johto on osaltaan syypää näihin tekoihin, sillä Kiinan kommunistisen puolueen johtohahmojen (esimerkiksi Xi Jinping ja pääministeri Li Keqiang) lausunnot ovat johtaneet uiguurien ja muiden Kiinan muslimivähemmistöjen sortoon.
Kiinan viranomaiset ovat sulkeneet uiguureja melko mielivaltaisin perustein vankileireille. Niissä on tapahtunut kaltoinkohtelua ja kidutusta. Uiguurikulttuurin ja -älymystön edustajien toimintaa on estetty; kirjailijoita, tiedotusvälineiden ja kirjapainojen työntekijöitä, yliopistojen professoreita ja muita älymystön edustajien on vangittu tai "kadonnut". Esimerkiksi Xinjiangin yliopiston rehtori Tashpolat Teyip uutisoitiin erotetun ja pidätetyn vuonna 2017; on myös esitetty että hänet olisi tuomittu pian tämän jälkeen kuolemaan salaisessa oikeudenkäynnissä. Kiina on myös pyrkinyt siirtämään kiinalaisia uiguurialueelle, ja uiguureja muualle maahan. Kiinan hallitus on kiistänyt ulkomaiset puheet uiguurien vainosta.
Kiinalaisten kovien toimien syynä on ollut uiguurien itsenäisyysmielisten harjoittama jatkuva separatismi ja terrorismi. Keskushallinto pelkää islamilaisen kansan pyrkivän irti emä-Kiinasta. Riippumaton tiedonvälitys alueelta on rajoitettua.
Osana Yhdysvaltain johtamaa kansainvälistä terrorisminvastaista sotaa uiguureja otettiin kiinni vuosiksi Guantanamo Bayn vankileirille. Miesten lopulta vapauduttua terroriepäilyttä Yhdysvallat pyrki sijoittamaan heitä myös Euroopan unioniin, muun muassa Suomeen. Kun tämä ei toteutunut, päätyivät miehet Albaniaan, koska eivät katso pystyvänsä palaamaan aikaisemman terroriepäilyn vuoksi enää Kiinaan.
Vuonna 2008 kaksi miestä ajoi Kašgarin keskustassa kuorma-autolla aamulenkkeilevään poliisiryhmään aiheuttaen 17 poliisin kuoleman ja 15 loukkaantumisen. Miehet saivat teoistaan kuolemantuomiot. Kesäkuun lopulla 2009 puhjenneita levottomuuksia pidetään vakavimpina pitkiin aikoihin, ja Kiina syytti väkivallan lietsomisesta ulkomailla toimivia uiguurijärjestöjä. Väkivaltaisuudet leimahtivat jälleen vuonna 2013, jolloin viranomaiset syyttivät separatisteja Kašgarissa tehdyistä terrori-iskuista, joissa kuoli 21 henkilöä. Väkivaltaisuudet jatkuivat vielä seuraavan vuoden puolelle.
Kiinalaisten mukaan uiguurien separatistiset pyrkimykset ovat paha uhka maan yhtenäisyydelle. Kiina hyötyy Xinjiangin luonnonvaroista, eikä sen kannata päästää aluetta itsenäistymään.
Hallinnollinen jako
Xinjiangissa on erityinen aluejako. Alue jakautuu neljään prefektuuritason kaupunkiin, kolmeen prefektuuriin, neljään autonomiseen prefektuuriin, sekä yhteen maakunnan hallinnoimaan autonomiseen prefektuuriin jonka sisällä on vielä kaksi prefektuuria. Lisäksi on vielä maakunnan suoraan hallinnassa 10 piirikuntatason Bingtuan-kaupunkia, eli ne eivät kuulu mihinkään prefektuuriin. thumb|550px|vasen|Xinjiangin hallinnollinen jako.
Talous
Xinjiangin uiguurien autonomisen alueen bruttokansantuote oli vuonna 2013 yhteensä 836,0 miljardia yuania (CNY) eli 100,2 miljardia euroa. Tämä oli 1,3 prosenttia koko Kiinan bruttokansantuotteesta. Henkeä kohti laskettuna se teki 37 181 jeniä, eli 4 454 euroa. Tämä oli 89 prosenttia Kiinan keskiarvotasosta.
Xinjiang kuuluu Kiinan läntisiin alueisiin, johon öljy- ja kaasuteollisuus toi taloudellista kasvua. Öljynetsintää ja porausta on alueella harjoittanut Tarim Oil. Öljy- ja petrokemianteollisuus tuottavat nykyisin noin 60 prosenttia Xinjiangin kansantuotteesta.
Öljyn lisäksi Xinjiangissa on myös mineraaleja. Kiinan alueista Xinjiangissa on eniten kaikista berylliumia, muskoviittia, salpietaria ja serpentiiniä. Xinjiangin todetut rautavarat ovat 730 miljoonaa tonnia.
Xinjiang oli vuonna 2000 Kiinan kansantasavallan suurin puuvillan, sokerijuurikkaiden ja villan tuottajamaakunta. Viidennellä sijalla se oli maidon, kašmirvillan, hevosten ja sokerin tuottajana. Xinjiang tuottaa hedelmiä, kuten rypäleitä ja meloneja.
Perinteisiä pienteollisuustuotteita ovat nahkatuotteet, paperi, jadekivet ja matot.
Väestö
Xinjiangin väkiluku on ollut kasvussa usean vuosikymmenen ajan. Väkiluku oli 13,082 miljoonaa vuonna 1982, 15,157 miljoonaa vuonna 1990 ja 18,460 miljoonaa vuoden 2000 väestönlaskennan mukaan. Vuoden 2010 väestönlaskennassa asukkaita oli 21,627 miljoonaa eli 1,63 prosenttia Kiinan väestöstä (ilman Hongkongia ja Macaota). Autonominen alue oli Kiinan 25. väkirikkain maakuntatason hallintoalue. Vuoden 2013 lopun väestöarvio oli 22,64 miljoonaa ja arvio väestötiheydestä 13,7 henkeä neliökilometrillä.
Xinjiangissa on useita islamilaisia turkkilaissukuisia kansoja, muun muassa uiguurit ja kazakit. Lisäksi siellä elää esimerkiksi hui-kiinalaisia, kirgiisejä, mongoleja ja venäläisiä.
Keskushallinto yrittää kiinalaistaa Xinjiangia sijoittamalla sinne enemmän han-kiinalaisia. Han-kiinalaisten osuus väestöstä onkin noussut kuudesta prosentista neljäänkymmeneen prosenttiin vuoden 1949 jälkeen.
Xinjiangissa on ollut jo 90-luvulla, myöhemmin vuodesta 2008 uiguuriseparatistien tekemiä terrori-iskuja. Kiinan hallitus on vastannut niihin vuodesta 2014 voimakkain vastatoimin. Ne ovat olleet uiguurien sulkemisia "uudelleenkoulutusleireille", tehostettua kansalaisten valvontaa jne. Ulkomaiset tahot arvostelivat Kiinan tekemiä ihmisoikeusrikkomuksia.
Kulttuuri
Uiguurien kieli, kulttuuri, uskonto ja ulkonäkö poikkeavat aluetta hallinnoivista han-kiinalaisista. Xinjiangissa vaikuttaa Kiinan islamilainen ruokakulttuuri.
Pakojuna
Pakojuna (Runaway Train) on vuonna 1985 ensi-iltansa saanut toimintatrilleri, jonka ohjasi Andrei Kontšalovski ja pääosissa ovat Jon Voight ja Eric Roberts.
Akira Kurosawan aiheeseen perustuva elokuva kertoo karskista vangista, Oscar ”Manny” Manheimista, joka on viettänyt kolme vuotta eristyssellissä, josta hänet kuitenkin vapautetaan oikeuden määräyksestä. Mannyllä on tietenkin ensimmäisenä mielessään pakeneminen ja hän onnistuu pakenemaan vankilasta nuoren Buckin avulla, joka päättääkin lähteä Mannyn matkaan. Pakomatkallaan kaksikko hyppää erääseen tavarajunaan. Hyvin alkanut pakomatka saa karmaisevan lopun, sillä veturin kuljettaja kuolee äkilliseen sydänkohtaukseen ja juna kiitää entistä kovempaa kohti tuhoaan...
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Asko Alanen antaa Pakojunalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Refleksi
Refleksi (lat. reflexus < reflectere = taivuttaa takaisin) eli heijaste on kerrasta toiseen lähes samanlaisena toistuva reaktio ärsykkeeseen. Se on nopea ja automaattinen. On olemassa sekä synnynnäisiä että opittuja refleksejä. Refleksi voi olla riippuen sen heijastekaaresta joko mono- tai polysynaptinen heijaste. Monosynaptisessa heijasteessa on vain sensorinen neuroni ja motorinen neuroni, mutta polysynaptisessa heijasteessa näiden kahden neuronin välillä on välineuroni tai välineuroneja.
Lihasrefleksit
Lihasrefleksit eli lihasheijasteet ovat lihastoiminnan muutoksia, jotka aiheutuvat tietynlaisista ärsykkeistä. Lihasheijasteet voidaan jakaa venytys-, suoja-, iho-, asentoheijasteisiin sekä imeväisiän heijasteisiin.
Venytysheijasteet
thumb|Havainnekuva: nelipäisen reisilihaksen venytys saa aikaan supistumiskäskyn.Venytysheijaste on monosynaptinen heijaste, jossa välittäjäaine on glutamaatti. Lihaksen venyessä lihaskäämi lähettää tyypin Ⅰa sensorisilla neuroneilla impulsseja selkäytimeen. Siellä sensoristen neuronien aksoneilla on synapsit motoristen neuronien kanssa, jotka lähettävät supistumiskäskyjä venyneeseen lihakseen sekä sen kanssa samaa liikettä aikaansaaviin lihaksiin. Tyypin Ⅰa sensoristen hermojen haarat välittävät signaalin lisäksi välineuroneille, jotka inhiboivat eli estävät vastakkaista liikettä aikaansaavien lihasten supistusta.
Asentoheijasteet
Asentoheijasteet osallistuvat asennon ja tasapainon ylläpitämiseen. Asentoheijasteet perustuvat muun muassa silmistä, proprioseptoreista ja sisäkorvan asento- ja liikereseptoreista keskushermostoon tuleviin viesteihin, jotka tuovat tietoa kehon tai sen osan asennosta.
Imeväisiän heijasteet
Imeväisiän heijasteita ovat muun muassa astumisheijaste, sukellusheijaste sekä tarttumisheijaste. Sukellusheijaste toimii vielä aikuisiässäkin suurimmalla osalla ihmisistä.
Suojaheijasteet
Suojaheijasteisiin kuuluvat muun muassa silmän räpytysheijaste, välikorvan jalustinlihasheijaste ja koukistusheijaste (eli vetäytymisheijaste eli väistöheijaste) ja oksennusheijaste.
Silmän räpytysheijasteessa silmäluomet sulkeutuvat jonkin koskettaessa silmää tai lähestyessä sitä. Heijasteen voi saada aikaan myös kuuloärsyke (esimerkiksi kova pamaus).
Kalevi Mutanen
Unto Petter Kalevi Mutanen (20. heinäkuuta 1924 Viipuri – 20. toukokuuta 1985 Kuopio) oli suomalainen metsänhoitaja ja yritysjohtaja, joka sai metsäneuvoksen arvonimen.
Refleksi
Suojaheijasteet
Välikorvan jalustinlihasheijaste suojaa sisäkorvaa liian kovilta ääniltä siten, että kuuloluuketju jännittyy liian kovassa metelissä tärykalvon jännittäjälihaksen supistuessa.
Kalevi Mutanen
Mutasen vanhemmat olivat piiripäällikkö Petter Mutanen ja Ida Karttunen ja puoliso 1947–1976 Seija Harjunpuro. Mutanen tuli ylioppilaaksi Viipurin kaksoisyhteislyseosta 1944 ja valmistui metsänhoitajaksi Helsingin yliopistosta 1948. Hän oli Hackman & Co:n, vuodesta 1969 Oy Hackman Ab, apulaismetsänhoitaja ja erilaisissa erikoistehtävissä 1948–1965, aluemetsänhoitaja 1965–1973, apulaismetsäpäällikkö 1971–1973 ja metsäpäällikkö ja johtokunnan jäsen 1973–1984. Mutasella oli myös useita asiantuntija- ja luottamustehtäviä. Metsäneuvoksen arvonimen hän sai 1978.
Refleksi
Suojaheijasteet
Oksennusheijaste on suojaheijaste, joka poistaa pilaantuneen ruoan tai myrkyn elimistöstä. Samoin se suojaa elimistöä suolistosairauksissa ja vähentää suolen toimintaa. Oksentamisen käynnistävä pahoinvointikeskus sijaitsee aivorungon alueella lähellä 4. aivokammiota. Ruoansulatuskanavasta sille välittää tietoa vagushermo. Oksennusrefleksin laukeamisen aiheuttaa palleahermo yhdessä suorien ja vinojen vatsalihaksien kanssa. Niiden aiheuttama paine avaa ruokatorven ja vatsalaukun välisen liitoksen, ja mahalaukun sisältöä työntyy suuhun. Myös suoliston venyminen, tulehdus ja tukkeuma, kuten myös jännitys tai muu emotionaalinen tila, voivat aiheuttaa oksennusrefleksin. Pahoinvointikeskusta ärsyttävä hermovaikutus voi tulla myös aivohermojen alueelta. Paha maku tai haju tai myös näköaistimus voi kulkea makuhermoa pitkin pahoinvointikeskukseen kolmoishermoa pitkin välittyvän heijasteen. Oksennusheijasteen voi aiheuttaa myös esimerkiksi intubaatio tai gastroskopia.
Ihoheijasteet
Ihoheijasteet perustuvat ihon reseptorien ärsytykseen.
Cremaster-heijasteessa kiveksen kohottajalihas supistuu ärsytettäessä alavatsan tai sisäreiden ihoa.
Babinskin refleksissä (nimetty Joseph Babinskin mukaan) eli jalkapohjaheijasteessa eli plantaarirefleksissä jalkapohjan ihon ärsytys aiheuttaa isovarpaan käpristymisen alaspäin (Babinski –). Vauvoilla varpaat kipristyvät ylöspäin (Babinski +). Aikuisella Babinski + on merkki hermovauriosta.
Vatsaheijasteessa vatsalihakset supistuvat ärsytettäessä vatsan ihoa pituussuunnassa.
Harlemin yöt
Harlemin yöt on vuonna 1989 kuvattu rikoselokuva. Elokuvan pääosissa nähdään Eddie Murphy, Richard Pryor, Redd Foxx, Danny Aiello, Michael Lerner, Della Reese ja Stan Shaw. Elokuva menestyi taloudellisesti kritiikistä huolimatta. Elokuva oli Eddie Murphyn esikoisohjaus.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Kari Salminen antoi Harlemin öille kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Elokuva palkittiin Razzie-palkinnolla luokassa Huonoin elokuvan käsikirjoitus.
Friedrich Albert Lange
thumb|Friedrich Albert Lange Friedrich Albert Lange (28. syyskuuta 1828 – 23. marraskuuta 1875) oli saksalainen filosofi ja sosiologi. Hänet tunnetaan ennen kaikkea varhaista uuskantilaisuutta edustaneesta materialismia kritisoineesta pääteoksestaan Geschichte des Materialismus (”Materialismin historia”, 1866).
Lange syntyi Waldissa lähellä Solingenia teologi Johann Peter Langen poikana. Hän opiskeli Duisburgissa, Zürichissä ja Bonnissa. Vuonna 1852 hän aloitti opettajana Kölnissä, vuonna 1853 filosofian privatdozentina Bonnissa, ja vuonna 1858 opettajana Duisburgissa. Hän erosi, kun hallitus kielsi opettajia osallistumasta poliittiseen toimintaan.
Tämän jälkeen Lange aloitti toimittajana ajaakseen poliittisia ja yhteiskunnallisia uudistuksia. Samaan aikaan hän kirjoitti myös useita teoksia. Vuonna 1866 hän muutti Winterthuriin lähelle Zürichiä Saksan tilanteen vuoksi, ja löysi yhteyksiä demokraattiseen sanomalehteen nimeltä Winterthurer Landbote. Vuonna 1869 hän toimi privatdozentina Zürichissä, ja seuraavana vuonna professorina. Sveitsin ranskalaissympatiat Ranskan–Preussin sodassa johtivat hänen pikaiseen eroonsa. Samalla hän luopui politiikasta. Vuonna 1872 Lange hyväksyi professorinviran Marburgin yliopistossa. Hän kuitenkin kuoli jonkin ajan päästä sairauden uuvuttamana.
Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
pienoiskuva|Newtonin oma kopio Principian ensimmäisestä painoksesta, jossa on hänen tekemiään korjauksia toista painosta varten. Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica on Isaac Newtonin 5. heinäkuuta 1687 julkaisema kirja. Kommentoituaan ja korjattuaan henkilökohtaisen kopionsa ensimmäisestä painoksesta Newton julkaisi kaksi uutta painosta, vuoden 1713 aikana, jossa oli korjattu vuoden 1687 virheet, ja parannetun version vuodelta 1726.
Kirja loi nykyaikaisen mekaniikan tieteenalan ja mahdollisti teollisen vallankumouksen. Kirjassa esitettiin Newtonin lakeina tunnetut lauseet ja yleinen painovoimalaki. Nykyään kirjaan viitataan usein lyhyesti nimellä Principia.
Principia sai alkunsa Royal Societyn demonstraattorina toimineen Robert Hooken esitettyä Newtonille kirjeessä kysymyksen, millaista rataa liikkuu kappale, johon kohdistuu voima, jonka suuruus on kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön. Ajatus tätä muotoa olevasta voimasta oli varsin luonteva arvaus painovoimalle, sillä esimerkiksi isotrooppisesti pistemäisestä kohteesta säteilevän valon määrä pienenee suhteessa etäisyyden neliöön (koska säteily jakautuu tasaisesti sellaisen pallon pinnalle, jonka pinta-ala on 4\pi r^2). Myöhemmin Edmond Halleyn tiedustellessa Newtonilta samaa asiaa vuonna 1684 Newton ilmoitti radan olevan ellipsi. Osittain Halleyn painostuksesta tuloksen julkaisemiseen Newton aloitti Principian kirjoittamisen, ja kirja julkaistiin vuonna 1687.
Vaikka oletetaan, että Newton johti planeettojen liikettä kuvaavan lain käyttäen hyväkseen kehittämiään fluksioiden ja fluenttien matematiikkaa (joista nykyisin käytetään Gottfried Leibnizin termejä differentiaali- ja integraalilaskenta), perustuvat Principian todistukset Almagestin tapaan klassiseen geometriaan. On luultavaa, että Newton ajatteli vallankumouksellisten ajatustensa tulevan paremmin hyväksytyiksi, jos ne esitellään perinteisillä merkintätavoilla uusien matemaattisten notaatioiden sijaan. Toinen oletus on, ettei Newton halunnut uusia matemaattisia menetelmiään julkisiksi (mikä myöhemmin johtikin pitkään kiistaan Leibnizin kanssa siitä, kenelle kunnia uudesta menetelmästä kuului).
Gaza (kaupunki)
Gaza on kaupunki Palestiinan hallitsemalla alueella Gazan kaistalla ja on koko Palestiinan hallintoalueen suurin kaupunki. Vuonna 2016 Gazassa oli 583 870 asukasta.
Historia
240px|thumb|vasen|Gazaa [[David Robertsin maalauksessa vuodelta 1839.]] Gazan perustivat kanaanilaiset varhaisen pronssikauden aikana noin vuonna 3000 eaa. ja he käyttivät kaupungista sen nykyistä nimeä. Ensimmäinen kirjallinen lähde kaupungista on kuitenkin Egyptin faarao Thutmosis III:n (hallitsi 1479–1426 eaa.) valtakaudelta, jolloin kaupungissa oli hänen sotaväkensä varuskunta. Kaupunki mainitaan myös Amarna-kirjeissä noin vuonna 1340 eaa. Useita vuosisatoja myöhemmin kaupunki oli yksi filistealaisten viidestä kaupungista, jotka mainitaan useaan otteeseen Raamatussa. Erityisesti se mainitaan paikkana, jolla Simson tuhosi itsensä ja vihollisensa romahduttamalla filistealaisten temppelin.700-luvulla eaa. kaupungin valloittivat assyrialaiset ja 100-luvulta ensimmäiselle vuosisadalle eaa. sen omistuksesta taistelivat egyptiläiset, syyrialaiset ja makkabealaiset. Rooman valtakunnan aikana kaupunkia kutsuttiin nimellä Minoa ja sillä oli voimakkaita kreikkalais-roomalaisia vaikutteita.
Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica
Kirjan sisältö
Tämän jälkeen Newton siirtyy tutkimaan planeettaliikettä, johon liittyvät keskeisimmät tulokset esitetään ensimmäisen kirjan kolmannessa luvussa. Tämän luvun alussa esitetään kysymykset, millainen voima tarvitaan, että taivaankappaleen rata olisi ellipsi, hyperbeli tai paraabeli. Kaikkiin näihin saadaan vastaukseksi, että voiman tulee olla kääntäen verrannollinen etäisyyden neliöön. Mielenkiintoista on, että Newton ei varsinaisesti todistanut, että muotoa 1/r^2 olevan voiman vaikutuksesta kappale liikkuisi kartioleikkauksen muotoisella radalla, vaan että kartioleikkausta pitkin kulkevaan kappaleeseen vaikuttaa muotoa 1/r^2 oleva voima. Vaikka onkin oletettavaa, että Newton oletti myös ensimmäisen väitteen pitävän paikkaansa, Principian perusteella oli mahdollista, että muutkin kuin kartioleikkauksen muotoiset radat ovat mahdollisia.
Gaza (kaupunki)
Historia
Vuonna 1947 YK:n laatiman suunnitelman mukaan Palestiina oli tarkoitus jakaa arabien ja juutalaisten kahteen valtioon. Gazasta oli tarkoitus tulla osa arabien valtiota. Israelin itsenäisyyssodan aikana aluetta puolustivat egyptiläiset joukot, jotka jatkoivat alueen miehittämistä vuonna 1949 solmitun aseleposopimuksen jälkeen. Israelin nyt hallitsemilta alueilta tuli Gazan alueelle noin 200 000 palestiinalaispakolaista, mikä kaksinkertaisti alueen väestön. Egypti hallitsi aluetta aina vuoteen 1967 saakka, lukuun ottamatta lyhyttä Israelin miehitystä Suezin kriisin aikana. Israel miehitti alueen jälleen Kuuden päivän sodassa ja he perustivat sotilashallinnon, jota kesti aina vuoteen 1994 saakka. Ensimmäisen intifadan aikana Gaza oli ollut palestiinalaisten ja Israelin yhteenottojen keskus ja Israelin joukkojen vetäytymisestä sovittiin sen ja Palestiinan vapautusjärjestön välillä syyskuussa 1993. Viimeiset israelilaiset vetäytyivät Gazan kaistaleelta vuonna 2005.
Talous
Gaza on ollut pitkään sitrushedelmien tuotannon keskus ja itse kaupungin alueella sijaitsee useita viljelmiä. Alueella tuotetaan myös keramiikkaa, elintarvikkeita ja tekstiilejä.
Väestö
Vuonna 2016 Gazassa oli arviolta 583 870 asukasta. Vuonna 2007 vastaava lukema oli 443 095. Väestön suuri valtaosa on arabisunnimuslimeja pienen vähemmistön ollessa kristittyjä. Kaupungin vanha juutalainen vähemmistö muutti muualle 1900-luvun aikana. Israelin perustamisen jälkeen kaupungin väestömäärää kasvattivat Israelista saapuneet palestiinalaispakolaiset. Vuosien 1948 ja 1967 välillä kaupungin väestö kasvoi 600 %. Kaupunki on jatkanut kasvuaan siitä lähtien ja köyhyys sekä työttömyys ovat merkittäviä ongelmia.
Ulèëlheuë
Ulèëlheuë oli rannikkokaupunki Banda Acehin vieressä, Acehin erityisalueella, Indonesiassa. Vuoden 2004 Intian valtameren maanjäristyksen aiheuttama tsunami tuhosi sen täysin. Kaupungin nimessä on kaksi sanaa, joista ulèë tarkoittaa päätä ja lheuë niemimaata.
Kaupunki sijaitsi seitsemän kilometriä länteen suuremmasta Banda Acehin kaupungista.
Mopsi
Mopsi (kiin. 巴哥犬, bāgē quǎn) on Kaukoidästä kotoisin oleva koirarotu. Se on tylppäkuonoinen, pienikokoinen, isopäinen ja erittäin tukevarakenteinen. Mopsi kuuluu FCI:n roturyhmään 9 eli seura- ja kääpiökoiriin.
Ulkonäkö
Mopsi on pieni, vankkarakenteinen seurakoira. Ruumiinrakenteeltaan se on pyörehkö, voimakas ja vanttera. Koiralla on suuri pää ja isot silmät. Kuono on hyvin lyhyt, pyöreä ja ryppyinen. Korvat ovat ohuet ja taittuvat eteenpäin niin sanottuina kolmiokorvina tai laskostuvat taaksepäin niin sanottuina ruusukorvina. Häntä on kiertynyt tiukasti selän päälle. Suomen Kennelliiton rotumääritelmä määrittelee rodulle neljä eri väritystä: keltainen (fawn), aprikoosi (vaalea keltainen), hopea (hyvin vaalea keltainen) ja musta. Värin tulee olla puhdas, maskin, selkäjuovan ja muiden tummien merkkien mahdollisimman mustat.
Aikaisemmin värejä jaoteltiin, mutta nykyään suomalaisessa rekisteröinnissä on käytössä vain kaksi värimääritystä: fawn (vaalea) ja musta.
Mopsin pää ei saa olla jakkihedelmän muotoinen. Mopsin turkki on helppohoitoinen. Rotu on luonnostaan hyvin siisti ja sen lyhyt turkki hylkii likaa ja rapaa. Turkki ei tarvitse trimmausta, mutta harjailu silloin tällöin on tarpeellista (varsinkin karvanlähdön aikana). Mopsin niin sanottu nenävekki tulee pitää puhtaana ja kuivana, sillä muuten sinne saattaa tulla tulehduksia, jotka ovat kuitenkin melko helppohoitoisia.
Alkuperä
thumb|240px|Britti [[William Hogarthin vuonna 1745 maalaamassa omakuvassa on myös hänen mopsinsa. Nykyään mopsien ruumiinrakenne on muuttunut lyhyemmäksi ja tukevammaksi.]] thumb|250px|Mopsi venäläisessä postimerkissä.
Rodun alkuperästä on olemassa neljä eri teoriaa. Ensimmäisen mukaan se on kääpiökokoinen bulldoggi - tämä teoria on todistettu vääräksi, koska kallot eivät muistuta juurikaan toisiaan, ja toisekseen mopsi on vanhempaa alkuperää kuin bulldoggi. Toisen mukaan se on kääpiökokoinen mastiffi - tämän vuoksi sitä on toisinaan kutsuttu "hollanninmastiffiksi" (Dutch Mastiff). Kolmannen mukaan se on lyhytkarvainen, pitkäraajainen versio kiinanpalatsikoirasta, ja neljännen mukaan jopa tämän esi-isä.
Yleinen käsitys tukee mastiffi-teoriaa: nykyisten mopsien esi-isät tulivat Kaukoidästä, jossa ne jalostettiin pienistä mastiffeista noin 1 400 vuotta sitten. Niistä tuli arvostettuja seurakoiria, ja ne ovatkin olleet kuninkaallisten ja aristokraattien suosiossa. Marie Antoinetella, kuningatar Victorialla, keisarinna Josephinella ja Vilhelm Oranialaisella on ollut mopseja. Kerrotaan jopa Napoleonin joutuneen jakamaan aviovuoteensa mopsin kanssa. Suomeen niitä lienee tuotu 1960-luvun alussa.
Terveys
Mopsi on altis saamaan lämpöhalvauksen kuumalla säällä ja myös vilustuu helposti, joten se pitää kuivata hyvin kastumisen jälkeen. Joillakin mopseilla on pehmeän kitalaen vuoksi hengitysvaikeuksia, erityisesti jos koira on kiihtynyt, jännittynyt tai ponnistanut kovasti. Hengitysvaikeuksille alttiita ovat erityisesti ylipainoiset mopsit.
Rodussa esiintyy kääpiökoirille ominaisia vikoja, kuten polvivika (patellan luksaatio), selkävika, (legg-perthes), lonkkavika, ja silmäsairauksia, kuten luomen alla olevia ylimääräisiä silmäripsiä. Mopsin silmät ovat suuret ja hieman ulkonevat, minkä vuoksi ne keräävät helposti likaa ja saattavat tulehtua.
Tylppä kuonokaan ei suojaa silmiä, joten ne voivat vahingoittua tavallista herkemmin. Mopseilla esiintyy myös jonkin verran ihosairauksia, epilepsiaa, kivesvikaa ja ahtaista hengitysteistä johtuvia vaikeuksia.
Somebody to Love
Somebody to Love voi viitata:
Mielipuoli (sarjakuvahahmo)
Mielipuoli (oik. Philip Sterns) on Marvel-kustantamon sarjakuvissa esiintyvä superroisto. Mielipuoli on Hulkin arkkivihollisen, Johtajan veli. Myös Mielipuoli itse nähdään useimmiten juuri Hulkin vihollisena. Mielipuolen ensiesiintyminen tapahtui amerikkalaisen Incredible Hulk (Vol. II) -lehden numerossa 362. Hahmon loivat käsikirjoittaja Peter David ja piirtäjä Gary Frank.
Mielipuolen ensiesiintyminen Suomessa tapahtui MARVEL -lehden numerossa 6 (1995).
Historia
Philip Sterns oli Bruce Bannerin vanha koulutoveri, joka Bannerin muututtua Hulkiksi kehitti kieroutuneen viha/rakkaussuhteen tätä kohtaan. Sterns halusi kiihkeästi nousta samalle tasolle ihanteensa kanssa ja pakkomielteensä ajamana säteilytti itseään gammasäteillä.
Käytyään läpi lukuisia tieteellisiä prosesseja Sterns muuttui ruskeaksi ihmismäiseksi olioksi, joka kykeni vaihtamaan muotoaan suurikokoiseksi, yli-inhimillisen voimakkaaksi jätiksi.
Sterns nimesi itsensä uudelleen Mielipuoleksi ja hautoi ovelan juonen joka tähtäsi Hulkin tuhoon. Mielipuoli myrkytti Hulkin ja manipuloi lukuisia tämän vihollisia, kuten Kuvotuksen ja Harmaan Kalman Hulkia vastaan.
Mielipuolen veli Johtaja kuitenkin saapui yllättäen Hulkin avuksi ja auttoi tätä löytämään Mielipuolen piilopaikan. Johtajan syy poikkeukselliseen käytökseensä on "Mielipuolen pelottavuus". Hulk käy Mielipuolen kimppuun ja voittaa tämän. Mielipuoli myrkyttyy taistelun kuluessa ja Hulk jättää vastalääkkeen tämän ulottumattomiin lähtien itse pois paikalta.
Mielipuoli pakenee paikalta Lontooseen, jossa pitäen prinssi Charlesia panttivankinaan vaatii tulla kruunatuksi Britannian kuninkaaksi. Hulk kuitenkin pelastaa Charlesin ja pieksää Mielipuolen. Lannistettu Mielipuoli tunnustaa lopulta rakastavansa Hulkia juuri ennen sortumistaan Thamesin syövereihin. Ei ole kuitenkaan varma, onko Mielipuoli kuollut.
Voimat ja varusteet
Kuten Hulk, myös Mielipuolella on valtavat fyysiset voimat ja kestävyys. Mielipuolella on myös kyky regeneroida itsensä vammoista. Voimakkailla jalkalihaksillaan Mielipuoli kykenee taittamaan loikkien valtaviakin etäisyyksiä. Toisin kuin Hulk, Mielipuoli ei vahvistu adrenaliinitason kasvaessa.
Mielipuoli muissa medioissa
Vuonna 2003 tehdyssä Hulk-videopelissä Mielipuoli on yksi välivastuksista. Hahmon äänenä toimi Paul Dobson.
Murderworks
Murderworks on Rotten Soundin vuonna 2002 julkaistu kolmas albumi.
Vitalijs Samoilovs
Vitalijs Samoilovs (s. 19. huhtikuuta 1962 Riika Latvian SNT, Neuvostoliitto) on neuvostoliittolainen, sittemmin latvialainen jääkiekkomaalivahti. Samoilovs pelasi Neuvostoliiton mestaruussarjaa Dinamo Riian ja Sokol Kievin joukkueissa ja Neuvostoliiton hajottua vielä yhden kauden Dinamo Riian joukkueessa Latvian jääkiekkoliigassa.
Samoilovs edusti Neuvostoliittoa alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 1982, joissa toimi joukkueensa ykkösmaalivahtina. Aikuisten tasolla Samoilovs oli mukana voittamassa maailmanmestaruushopeaa vuonna 1987 ja olympiakultaa 1988. Hän oli mukana myös Neuvostoliiton Canada Cup -joukkueessa 1988. Näissä turnauksissa hänen roolinsa oli olla varamaalivahtina, eikä hän päässyt varsinaisesti pelaamaan peliäkään.
Peliuransa jälkeen Samoilovs toimi HK Riga 2000 -joukkueen apuvalmentajana Latvian liigassa kaudella 2003–2004 ja hetken aikaa Metallurg Novokuznetskin maalivahtivalmentaja kauden 2007–2008 alussa. Pesti kuitenkin päättyi jo marraskuussa. Tämän ohessa hän toimi Latvian maajoukkueen maalivahtivalmentajana vuosina 2004–2007
Dobrynja Nikititš
Dobrynja Nikititš on yksi kolmesta kuuluisimmasta bogatyrista, legendaarisesta venäläisestä soturista, ja monien bylinoiden päähenkilö. Kansanperinteessä Dobrynja kuvataan Zmei Gorynytš -lohikäärmeen rohkeana tappajana.
Historioitsijat uskovat, että Dobrynja Nikititšin hahmo pohjautuu todelliseen historialliseen henkilöön. Dobrynja-kandidaatteja ovat muun muassa ruhtinas Vladimir Suuren setä Dobrynja, joka johti Vladimirin isän Svjatoslav I:n armeijaa, ja eräs Novgorodin käskynhaltijoista.
Nuutinlampi (Soini)
Nuutinlampi on Etelä-Pohjanmaalla Soinissa Pahankalanperän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Kolunjoen valuma-alueella (35.46), jonka Syväjoen alueeseen (35.463) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 186,7 metriä mpy.
Einārs Tupurītis
Einārs Tupurītis (s. 9. joulukuuta 1973, Smiltene, Latvia) on latvialainen entinen keskimatkojen juoksija. Hänen päämatkansa oli 800 metrin juoksu. Aktiiviurallaan hän edusti Latvian maajoukkueen ohella yhdysvaltalaista Wichita State Universityä.
Vuoden 1997 sisäratojen MM-kilpailuissa Tupurītis sijoittui 800 metrillä kuudenneksi. Hän osallistui myös ulkoratojen MM-kilpailuihin 1995 ja 1997 sekä Atlantan vuoden 1996 Olympialaisiin, mutta karsiutui näissä ulos finaaleista.
Tupurītisin ennätys 800 metrillä on 1.43,90 jonka hän juoksi Durhamissa heinäkuussa 1996. Tulos on entinen Latvian ennätys ja tällä hetkellä (elokuu 2015) Latvian toiseksi kovin aika. Maailmanlistalla tulos yltää sijalle 107 (elokuu 2015)
Tupurītis oli myös mukana Latvian 4x400 metrin viestijoukkueessa, joka juoksi vuoden 1997 ulkoratojen MM-kisoissa Latvian ennätyksen 3.04,30.
DreamWorks Pictures
DreamWorks Pictures (tunnetaan myös nimillä DreamWorks SKG, DreamWorks Studios tai yksinkertaisesti DreamWorks) on yhdysvaltalainen elokuvastudio, joka kehittää, tuottaa ja levittää elokuvia, musiikkia ja televisio-ohjelmia. Yhtiön perustivat Steven Spielberg, Jeffrey Katzenberg ja David Geffen lokakuussa 1994.
Vuoden 2016 lokakuusta lähtien DreamWorksin elokuvia on markkinoinut ja levittänyt Universal Pictures, jonka tytäryhtiö DreamWorks Animation on ollut elokuusta 2016 asti.
Historia
Yhtiön perustivat Steven Spielberg (elokuvaohjaaja), Jeffrey Katzenberg (aikaisempi Disneyn animaatio-osaston johtaja) ja David Geffen (Geffen Recordsin perustaja) lokakuussa 1994. Heidän nimistä syntyi kirjainyhdistelmä SKG yrityksen nimen perään (DreamWorks SKG).
Vuonna 1995 perustettiin videopeleihin keskittynyt tytäryhtiö DreamWorks Interactive. Electronic Arts osti DreamWorks Interactiven vuonna 2000. Yhdistymisessä syntynyt osasto on nimeltään Danger Close Games.
Musiikkiin keskittynyt tytäryhtiö DreamWorks Records perustettiin vuonna 1996. Alle odotusten toiminut levy-yhtö myytiin vuonna 2003 Universal Music Groupille, jolloin sen nimeksi vaihtui DreamWorks Nashville. Lopulta Universal Music Group lopetti sen toiminnan kokonaan vuonna 2005.
Joulukuussa 2005 DreamWorks myytiin Paramount Picturesin omistavalle Viacomille 1,6 miljardilla dollarilla.
Vuodesta 2016 lähtien Amblin Partners on toiminut jakelusopimuksen isäntänä, ja sen myötä DreamWorksin elokuvat julkaistaan Universal Picturesin kautta.
DreamWorks käyttää elokuvien teossa MoonRay-renderöintiohjelmistoa, joka on käytössä elokuvissa kuten Hurja jengi ja Puss in Boots: The Last Wish. Elokuussa 2022 yhtiö kertoi julkaisevansa MoonRayn avoimena lähdekoodina. MoonRay käyttää Monte Carlo -menetelmää säteenseurantaan. MoonRay käyttää DreamWorksin hajautettuun laskentaan tarkoitettua ohjelmistokehystä nimeltä Arras, joka myös sisältyy avoimena lähdekoodina julkaistavaan koodiin. MoonRayn lähdekoodit on julkaistu 15. maaliskuuta 2023.
Elokuvat ja tv-sarjat
DreamWorks Television oli televisiosarjoihin keskittynyt osasto, joka toimi vuosien 1996–2013 välillä. Vuonna 2013 se yhdistettiin osaksi Amblin Partnersin osastoa nimeltä Amblin Television.
Musiikki
Vuosina 1996–2004 toiminut DreamWorks Records oli DreamWorksin alainen levy-yhtiö. Heidän listoilla olivat aikanaan mm. Propellerheads, Smash Mouth, Elliott Smith, Rufus Wainwright ja AFI.
Videopelit
Videopeleihin keskitynyt DreamWorks Interactive (DWI) aloitti toimintansa vuonna 1995. Yksi suurimmista onnistumisista oli vuonna 1999 julkaistu PlayStation-peli Medal of Honor. Heti seuraavana vuonna EA osti DWI:n.
Animaatiot
Vuonna 1994 syntyi animaatioelokuviin keskittynyt DreamWorks Animation. Yhtiö oli DreamWorks Picturesin omistuksessa vuoteen 2004 saakka, jolloin siitä tuli erillinen osakeyhtiö.
WWE SmackDown vs. Raw 2008
WWE SmackDown vs. Raw 2008 on Yuke's:in kehittämä ja THQ:n julkaisema showpainipeli, joka julkaistiin PlayStation 2, PlayStation 3, Xbox 360, Wii, Nintendo DS ja PlayStation Portable alustoille syksyllä 2007. Peli kuuluu SmackDown vs. Raw -pelisarjaan.
Heidy Purga
Heidy Purga (s. 18. maaliskuuta 1975) on virolainen reformipuolueen poliitikko ja Viron nykyinen kulttuuriministeri huhtikuusta 2023. Vuosina 2015–2023 hän oli Riigikogun jäsen. Purga on aiemmin työskennellyt toimittajana ja televisiojuontajana.
Pertti Lantti
Pertti Tapani Lantti (s. 22. helmikuuta 1945 ) on suomalainen korkeushyppääjä. Hän voitti SM-kultaa vuonna 1965 ja saavutti lisäksi pronssia 1963, 1964 ja 1967. Lantti edusti urallaan Lahden Urheilijoita ja Esbo Idrottsföreningia.
Fitzcarraldo
Fitzcarraldo on Werner Herzogin vuonna 1982 ohjaama elokuva, jossa pääosaa esittää Klaus Kinski. Tarinan päähahmo irlantilainen Brian Sweeney Fitzgerald (Fitzcarraldo) on innokas oopperanystävä, jolla on suuruudenhullu haave. Tositarinaan perustuva elokuva kuvaa tämän yhden miehen sinnikästä taistelua unelmiensa ja haaveittensa puolesta.
Irlantilainen liikemies omistaa jäätehtaan 1900-luvun alun Perussa ja haaveilee oopperan perustamisesta Amazonin yläjuoksun pikkukaupunkiin. Hän saa idean, että jos läheiselle jokialueelle saisi viedyksi jokilaivan, hän voisi sen avulla ansaita rahat oopperaa varten. Todellisen elämän Fitzgerald vei laivan joelle osina, mutta Herzogin tarinassa laiva raahataan kokonaisena korkean kannaksen yli.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Fitzcarraldon vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta.
Elokuu
thumb|200px|Elokuu. 1400-luvun ranskalaisen rukouskirjan ja kalenterin [[Les Très Riches Heures du Duc de Berryn kuvitusta elokuun kohdalla. ]] Elokuu on gregoriaanisessa ja juliaanisessa kalenterissa vuoden kahdeksas kuukausi. Suomessa se käsitetään kesän viimeiseksi kuukaudeksi. Suomenkielisen nimensä elokuu on saanut elonkorjuusta eli viljan keräämisestä pelloilta. Elokuussa on 31 päivää. Elokuuta ennen tulee heinäkuu ja syyskuu tulee elokuun jälkeen. Suomessa elokuu on etelässä sekä pohjoisessa pimenevien öiden, lämpimien säiden ja sadonkorjuun aikaa. Yleensä elokuun lopulla voi jo pohjoisessa nähdä luonnossa merkkejä alkavasta syksystä. Koululaisten kesäloma päättyy Suomessa nykyisin elokuun puolivälin tienoilla.
Keskilämpötila
Elokuun keskilämpötilat vaihtelevat eri puolella Suomea. Vantaalla elokuun keskilämpötila on noin +16 astetta, Lahdessa noin +15 astetta, Tampereella noin +15 astetta, Kuopiossa noin +14 astetta, Oulussa noin +13,5 astetta ja Sodankylässä noin +10 astetta. Elokuu on vuoden toiseksi lämpimin kuukausi heinäkuun jälkeen. Heinä-elokuun vaihde on Suomessa vuoden lämpimintä aikaa, mutta helteen todennäköisyys vähenee hieman kuun loppua kohti. Toisinaan koetaan kuitenkin hellelukemia elokuun lopullakin, mikäli kaakosta virtaa kuumaa ja kosteaa ilmamassaa. Näin kävi mm. vuosina 2005, 2011 ja 2018, jolloin hellelukemia mitattiin vielä elokuun lopussa muutaman päivän ajan. Pohjois-Suomessa taas lämpötilat kieppuvat noin 15–20 asteessa.
Antti Aamunen
Antti Aamunen on ranskalaisen Les Cartooneurs Associésin luoma animaatiohahmo.
Elokuu
Muuta
Elokuu on ainoa kuukausi, jossa ei Suomen almanakassa nykyisin ole yhtään hengellistä eikä maallista merkkipäivää.
Loose
Loose voi viitata:
Borduria
Yleistä
Borduria on Itä-Euroopassa sijaitseva valtio, jota ilmeisesti hallitsevat erilaiset aggressiiviset, autoritaariset tai totalitaristiset diktatuurit. Borduriasta ei erityisemmin kerrota paljoakaan, sillä maa on suljettu valtio. Poikkeuksen muodostaa albumi Tuhatkaunon tapaus, jossa huomattava osa seikkailusta sijoittuu Borduriaan.
Maantiede
Kuvitteellisen naapurimaansa Syldavian tavoin Bordurian tarkkaa sijaintia ei ole koskaan paljastettu, mutta molemmat maat sijaitsevat itäisessä Euroopassa, mahdollisesti jossain Balkanin niemimaalla. Sekä Kuningas Ottokarin valtikassa että Tuhatkaunon tapauksessa Borduriaa nähdään vuoristoisessa maastossa, joten valtio saattaa mahdollisesti sijaita Balkanvuorten lähettyvillä.
Pääkaupunki
Bordurian pääkaupunki on Szohôd, jonka Tuhatkaunon tapauksessa nähdyt rakennukset edustavat 1950-lukulaista itäeurooppalaista rakennustyyliä.
Samaisessa albumissa Szohôdissa sijaitseviin rakennuksiin lukeutuvat muiden muassa Szohôdin lentoasema; marsalkka Plekszy-Gladzin valtava hallintopalatsi; hallintopalatsin edustalla sijaitseva Pledszy-Gladzin aukion, jonka keskelle pystytetty patsas esittää marsalkka Plekszy-Gladzin tekemässä viiksisteille tunnusomaisen Amaih-tervehdyksen; loistohotelli Sznôrr, johon Tintti ja kapteeni Haddock majoitetaan; sekä oopperatalo, jossa Bianca Castafiore pitää oopperaesityksen.
Asevoimat
Kuningas Ottokarin valtikassa Bordurian aseistus on nähtävästi peräisin Saksasta, sillä ilmavoimiinsa kuuluu Messerschmitt Bf 109 -torjuntahävittäjä, joista yksi joutuu Tintin kaappaamaksi ja lentämäksi.
Historia
Kuningas Ottokarin valtikassa Bordurian varhaisesta historiasta mainitaan, että maa oli aikoinaan kuningaskunta, jonka hallitsija käytti hyväkseen naapurimaa Syldavian kuningas Muskar II:n valtakauden aiheuttamaa anarkiaa ja liitti Syldavian osaksi Borduriaa. Borduria hallitsi Syldiaviaa vuodesta 1195 vuoteen 1275 saakka, jolloin syldaaviruhtinas Almazut karkotti borduurivalloittajat ja kruunasi itsensä kuningas Ottokariksi.
Fasistinen Borduria
thumb|210px|Vuoden 1939 Bordurian lippu. 1930-luvulla Bordurian johdossa oli aggressiivinen sotilashallitus, jolla oli paljon fasismiin tai kansallissosialismiin viittaavia piirteitä. Maan lippuna oli tällöin keltapohjainen lippu, jossa oli pyöreä musta ympyrä, jossa oli punainen ylösalaisin käännetty Y-kirjain. Bordurialla oli myös toinen lippu, jossa oli kuvattuna mustalla pohjalla oleva pyöreä punainen ympyrä, jonka keskellä oli tiimalasia muistuttava mustan värinen kuvio.
Vuonna 1939 ilmestyneessä albumissa Kuningas Ottokarin valtikka Bordurian fasistihallinnon hyväksi Syldaviassa toimiva borduurimielinen ZZRK-salaliitto (Zyldav Zentral Revolutzionär Komitzat) päättää varastaa Syldavian kuninkaan valtikan, sillä Syldavian lain mukaan valtikan menettäminen merkitsisi kuninkaan luopumista vallasta. Valtikan varastaminen on osa Bordurian salaista valloitussuunnitelmaa, jonka tarkoituksena on miehittää Syldavia ja liittää maa takaisin osaksi Borduriaa. Salaliiton johdossa on syldavialaisen Teräskaarti-puolueen johtaja Müsstler. Valtikan varastamisen yhteydessä oli tarkoitus järjestää provokaatio, jossa etniseltä taustaltaan bordurialaisia Syldavian asukkaita vastaan olisi hyökätty, mikä aiheuttaisi maassa paniikkia ja sekasortoa. ZZRK:n joukot valtaisivat Klow’n radioaseman, josta Müsstler lähettäisi Bordurian asevoimille avunpyynnön, ja nämä miehittäisivät Syldavian pikaisesti.
ZZRK:n agentit onnistuvat varastamaan valtikan, mutta Tintin ansiosta se saadaan takaisin ja salaliitto paljastuu. Müsstler liittolaisineen pidätetään ja syldaavijoukkoja määrätään Bordurian ja Syldavian väliselle rajalle. Borduurihallitus väittää olevansa tapahtuneen johdosta hämmentynyt ja julkaisee virallisen lausunnon, jossa se hämmästeli ”Syldavian käsittämätöntä asennoitumista”. Borduria vetää joukkonsa pois 20 kilometrin päähän rajasta.
Plekszy-Gladzin ”viiksistinen” Borduria
thumb|210px|Vuoden 1956 Bordurian lippu. Vuonna 1956 ilmestyneessä tarinassa Tuhatkaunon tapaus Borduriassa oli vallassa marsalkka Plekszy-Gladzin johtama diktatuurihallinto, joka muistutti ulkoisesti Itä-Euroopan kommunistisia hallituksia, mutta käytti kommunistisen symboliikan sijasta omalaatuisia viiksitunnuksia. Tässä mielessä Bordurian historia muistuttaa esimerkiksi Unkarin ja Romanian kaltaisia Itä-Euroopan valtioita, jotka olivat toiseen maailmansotaan saakka fasistisia ja kylmän sodan aikana kommunistisia diktatuureja.
Plekszy-Gladzin hallinnolla oli erittäin huonot välit Syldavian kanssa, minkä vuoksi molempien maiden tiedustelupalvelut kilpailivat keskenään. Tarinoissa Päämääränä Kuu ja Tintti Kuun kamaralla borduurit yrittivät huonolla menestyksellä kaapata Syldavian salaiseen avaruusohjelmaan kuuluneen kuuraketin.
Pelkän Syldavian valloittamisen sijasta Plekszy-Gladzin hallinto pyrki maailmanvaltaan uudenlaisten asejärjestelmien avulla. Bordurian salaisen poliisin Zturpon agentit kaappasivat professori Tuhatkaunon, jonka kehittämä yliääntä vahvistava laite olisi voitu muuttaa joukkotuhoaseeksi. Tintti ja kapteeni Haddock onnistuivat pelastamaan Tuhatkaunon eivätkä borduurit saaneet koskaan laitteen piirustuksia haltuunsa.
Vuonna 1976 ilmestyneessä tarinassa Tintti ja Picarot marsalkka Plekszy-Gladz oli yhä vallassa ja Bordurian hallitus tuki eteläamerikkalaista San Theodorosin banaanitasavaltaa tuolloin hallinnutta kenraali Tapiocaa. Molempia maita yhdistivät sotilashallitukset ja tapa värvätä armeijan palvelukseen epätavallisen paljon everstejä. Borduria lähetti San Theodorosiin omia sotilasasiantuntijoitaan. Tapiocaa vastustanut kenraali Alcazar ja hänen picarot-sissinsä taas saivat tukea International Banana Company -nimiseltä läntiseltä taholta.
Tintti-sarjakuvien borduurihahmoja
Monien Tintti-sarjakuvissa esiintyvien borduurihahmojen nimet ovat itse asiassa hollannin kieleen pohjautuvia sanaleikkejä; esimerkiksi ”Sponsz” (ja hänen myöhempi espanjankielinen peitenimensä ”Esponja”) merkitsee ”pesusientä” ja Himmerszeckin nimi mukaelma lauseesta immer ziek, ”aina kipeä”. Myös diktaattori Plekszy-Gladzin nimi palautuu tuotemerkkiin Plexiglas (pleksilasi).
Ida Bieler
Ida Bieler on yhdysvaltalaissyntyinen viulisti. Hän on työskennellyt johtavien kansainvälisten orkesterien kanssa ja levyttänyt laajan valikoiman soolo- ja kamarimusiikkiohjelmistoa. Bieler oli vuosina 1993–2005 Melos-kvartetin jäsenenä. Vuonna 2001 hän oli mukana perustamassa Xyrion-trioa Nina Tichmanin ja Maria Kliegelin kanssa. Bielerin saamiin palkintoihin ovat lukeutuneet Cannesin klassinen palkinto ja Echo Klassik -palkinto. Hänestä tuli vuonna 1988 professori Frankfurt am Mainin Hochschule für Musik und Darstellende Kunstissa. Vuonna 1993 hän seurasi Sándor Véghiä Düsseldorfin Robert Schumann Hochschulessa.