cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Särkijärvi (Kangasala, Savo)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 121 metriä mpy. Järven ainoa oja on sen laskuoja Mustaojaan, joka laskee Nelijärveen. Sen vedet päätyvät lopuksi Roineeseen.
Luontoarvoja
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Master of Everything
Master of Everything (tunnetaan myös nimellä Bamboo Shoot, 自娱自乐 pinyin: Zì yú zì lè) on Li Xinin (李欣) vuonna 2004 ohjaama kiinalainen wuxia-komedia, joka perustuu tositapahtumiin. Elokuva on lisäksi amerikankiinalaisen poplaulajan Coco Leen (李玟) ensimmäinen elokuva. Elokuvassa hänen vastanäyttelijänään on John Lone (尊龙), joka esitti myös keisari Pu Yitä elokuvassa Viimeinen keisari.
Master of Everything avasi Shanghain elokuvajuhlat vuonna 2004.
Juoni
Mi Jihong (John Lone) on hiljainen, yksinäinen romantikko, joka asuu syrjäisessä kiinalaisessa kylässä. Hän asustaa yhdessä energisen siskonsa Alianin (陶虹Tao Hong) kanssa, joka on hyvin määrätietoinen nuori nainen, joka tietää mitä haluaa. Alianin sydänsystävä, ja samalla Jihongin salainen ihastuksen kohde Luhua, on sädehtivän kaunis, mutta heikkolahjainen kyläpäällikön tytär.
Nurmon suuralue
Nurmo on yksi Seinäjoen suuralueista. Se sijaitsee kaupungin koillislaidalla, Hyllykallion suuralueen pohjoispuolella. Siihen kuuluvat kaupunginosat ovat Nurmo (51. kaupunginosa) ja Keski-Nurmo (56. kaupunginosa), ja sen pienempiä tilastoalueita ovat Nurmonjokilaakso, Nurmon keskusta, Teppo ja Koliini. Suuralueen väkiluku oli 3 675 joulukuussa 2022. Ennen vuoden 2009 kuntaliitosta alue oli osa Nurmon kuntaa.
Suuralueella sijaitsee muun muassa terveyspalvelukeskus, kirkko, peruskoulu, lukio, museo, liikuntahalli ja Atrian tehdas.
Unna ja Nuuk
Elokuvan tapahtumat sijoittuvat osittain muinaisuuteen. Sen muinaisuuteen sijoittuvissa kohtauksissa puhutaan mukailtua varhaiskantasuomea. Noin puolentoista miljoonan euron budjetilla tehty Unna ja Nuuk on Mandart Entertainmentin tuottama. Elokuva oli mukana Berliinin elokuvajuhlilla helmikuussa 2006.
Jussi-palkinnot ja -ehdokkuudet
Elokuva voitti parhaan äänisuunnittelun Jussi-palkinnon vuonna 2007. Lisäksi elokuva oli samana vuonna ehdokkaana parhaan käsikirjoituksen ja parhaan musiikin Jussi-palkintokategorioissa.
Armas Gideon Järnefelt
Armas Gideon Järnefelt (29. elokuuta 1869 Oulu – 5. toukokuuta 1916 Helsinki) oli suomalainen virka- ja valtiopäivämies.
Järnefeltin vanhemmat olivat rovasti Klas Erik Järnefelt ja Ida Emilia Ottelin ja puoliso vuodesta 1898 Siiri Kerstin Järnefelt. John Järnefelt ja Jalo Järnefelt olivat hänen veljiään. Armas Gideon Järnefelt tuli ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta ja suoritti kameraalitutkinnon 1892 ja ylemmän hallinnollisen tutkinnon 1898. Järnefelt työskenteli ensin Suomen Pankissa, muun muassa pankin setelipainon valvojana, ja sitten säästöpankkien ja panttilainakonttorien tarkastajana 1900–1916. Hän oli myös lehtien Sparbanken ja Säästöpankki toimittaja. Järnefelt oli aatelissäädyssä edustaja valtiopäivillä 1897.
GRAU
GRAU antoi nk. GRAU-koodit Neuvostoliiton ammuksille ja asejärjestelmille. Nämä koodit eivät siis olleet suunnittelutoimistojen tai teollisuusyritysten koodeja.
GRAU-koodit
GRAU-koodit ovat muotoa "numero kirjain numero". Esimerkiksi «2 S 19 Msta-S» on koodi 2S19 Msta rekyylittömälle haupitsille. Esimerkiksi ilmatorjuntaohjus SA-1/SA-25 tunnettiin Neuvostoliitossa ainakin neljällä nimellä:
Gelsemiaceae
Gelsemiaceae on pieni kasviheimo koppisiemenisten Gentianales-lahkossa.
Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat puita, pensaita tai liaaneja. Kukat sijaitsevat tavallisesti kukinnoissa ja ovat tavallisesti erilaisvartaloisia (heterostylisiä). Suvussa Pteleocarpa sikiäin on varrellinen. Vartalo on tavallisesti kahteen kertaan haaroittunut, ja luotti on tavallisesti pistemäinen, joskus pallomainen. Hedelmä on rakokota tai suvussa Pteleocarpa siivellinen pähkylä eli samara; hedelmä on tavallisesti verhiöllinen. Siemenet ovat siivellisiä tai karvaisia, tavallisesti litteitä tai poimuisia.
Levinneisyys
Heimon on levinnyt trooppiseen Afrikkaan, Kaakkois-Aasiaan, Yhdysvaltain kaakkoisosista Keski-Amerikkaan ulottuvalle alueelle ja Etelä-Amerikan koillisosaan.
Luokittelu
Heimossa on vain kolme sukua (Gelsemium, Mostuea ja Pteleocarpa) ja 11 lajia. Lähin sukulaisheimo on strykniinipähkinäkasvit (Loganiaceae).
Gruyère
Gruyère [gryjäär] viittaa muun muassa seuraaviin:
Seppo Toiviainen
Seppo Esko Tapani Toiviainen (6. lokakuuta 1944 Kankaanpää – 28. kesäkuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen vasemmistopoliitikko ja yhteiskuntatieteen tohtori. Hän toimi SKDL:n (1979–1986) ja Demokraattisen vaihtoehdon (1986–1987) kansanedustajana sekä Tutkijaliiton puheenjohtajana 1976–?. Toiviainen oli yksi SKP:n opposition kärkinimistä 1980-luvun puoliväliin asti.
Nuoruus
Seppo Toiviainen syntyi lokakuussa 1944 Kankaanpäässä majuri Jaakko Toiviaisen perheeseen. Suoritettuaan lukion vuonna 1963 lahjakas nuorukainen siirtyi yliopistoon opiskelemaan ja valitsi pääaineekseen folkloristiikan. 1960-luvun lopun radikaalissa ilmapiirissä Toiviainen kuitenkin vaihtoi sosiologiaan ja sosiaalipsykologiaan. Samanaikaisesti hän alkoi kritisoida 1960-lukulaista uusvasemmistolaisuutta ja sivistyneistön roolia. Toiviaisen mukaan oli päästävä eroon pikkuporvarillisesta loismaisuudesta, joka porvarillisessa yliopistomaailmassa vaani vasemmistolaisia. Vaasan sosiologipäivillä 1969 Toiviainen tuomitsi perinteisen sosiologian "keskiluokan sunnuntaifilosofiaksi". Hän asetti tehtäväkseen liittoutumisen työväenluokan kanssa marxilaisen maailmankatsomuksen pohjalta.
Toiviainen valmistui tohtoriksi 26-vuotiaana vuonna 1970 väitellen "yhteiskunnallisista ja kulttuurisista ristiriidoista". Hän viimeisteli väitöskirjaansa suorittaessaan asevelvollisuutta, jonka jälkeen tuore tohtori palkattiin Tampereen yliopiston sosiaalipsykologian laitoksen assistentiksi.
Kommunistiksi
Tehtyään poliittisen valintansa Seppo Toiviainen liittyi 1971 Suomen kommunistiseen puolueeseen (SKP). Toiviainen omaksui marxilais-leniniläisen ideologian ja nousi nopeasti yhdeksi SKP:n opposition (ks. taistolaisuus) johtavista teoreetikoista. Hän paneutui aluksi tulopolitiikkaan tuomiten keskitetyt ratkaisut jyrkästi. Toiviainen valittiin SKP:n Tampereen piirikomiteaan ja hänestä tehtiin piirinsä valistusjaoston puheenjohtaja. Piirisihteeri Esko Malmbergin suosioon päässyt Toiviainen kiersi ahkerasti puhumassa puolueensa tilaisuuksissa. Toiviaisen asemaa taistolaishierarkian huipulla korostivat tehtävät Tiedonantaja-yhdistyksen johtoelimissä. SKP:n keskuskomiteaan hänet valittiin 17. edustajakokouksessa 1975 ja poliittiseen toimikuntaan kolme vuotta myöhemmin.
Tammikuussa 1975 Toiviaisen johtama SKP:n Tampereen piirin sivistyneistöjaosto organisoi kolmipäiväisen Lenin-seminaarin, josta tuli suuri menestys. Pääorganisaattori puhui tilaisuudessa sivistyneistön demokraattisesta järjestäytymisestä työväenluokan liittolaisena. Kommunistien edellytykset vaikutuksensa laajentamiselle sivistyneistön piirissä 500 osanottajaa kerännyt seminaari arvioi hyviksi. Toiviainen oli keskeinen vaikuttaja taistolaista Tutkijaliittoa perustettaessa tammikuussa 1976 ja hänet valittiin liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. 1977 aloittaneen Tutkijaliiton Tiede ja edistys -lehden ensimmäisenä päätoimittajana oli luonnollisesti Toiviainen.
Toiviainen oli tuottelias kirjoittaja työskennellessään Tampereella mm. Antti Eskolan kanssa. Hänen kirjoituksiaan ilmestyi kansandemokraattisten julkaisujen lisäksi esimerkiksi Sosiologia-lehdessä. 1977 ilmestyi tutkielma Nuori Lukács, jonka alaotsikko lupasi kriittisen esityksen Georg Lukácsin varhaisvaiheista. Kyseinen filosofi oli ollut Toiviaisen keskeinen kiinnostuksen kohde jo pitkään.
Kansanedustajana
Eduskuntavaaleissa 1979 Seppo Toiviainen valittiin Suomen kansan demokraattisen liiton (SKDL) kansanedustajaksi Helsingin vaalipiiristä ja hän siirtyi yliopistomaailmasta täysipäiväiseksi poliitikoksi. Eduskunnassa hän oli muun muassa pankki-, sivistys- ja puolustusvaliokuntien jäsen. Toiviainen toimi aktiivisesti myös Tampereen kaupunginvaltuutettuna ja hänet valittiin kaksi kertaa (1978 & 1982) presidentin valitsijamieheksi. Eduskuntavaaleissa 1987 Toiviainen jäi usean tuhannen äänen päähän paikkansa uusimisesta ja vuoden 1988 valitsijamiesvaaleissa hän sai vain 223 ääntä. Toiviainen sai seurata aitiopaikalta SKP:n 1980-luvun puolivälissä konkretisoitunutta hajaannusta ja hän siirtyi oppositiolle uskollisena Suomen kommunistisen puolueen (yhtenäisyys) (SKPy) riveihin. Luottamus Toiviaiseen oli kuitenkin tuolloin kadonnut jo omienkin keskuudessa eikä häntä nostettu SKPy:n johtotehtäviin.
Viimeiset vuodet
Osasyynä Seppo Toiviaisen suosion hiipumiseen 1980-luvulla oli pahentunut alkoholismi, joka ei enää toisen kansanedustajakauden (1983–1987) aikana ollut salaisuus kenellekään. Kovia kokenut kommunisti aloitti itsekritiikin, maailmankuva koki kolauksen ja kapakat veivät miehen. Huonokuntoinen teoreetikko päätyi lopulta Tervalammen alkoholistiparantolaan, jossa kuntoutus eteni jopa yli odotusten. Toiviaisen potilas-status vaihtui työntekijäksi. Hän alkoi myös kirjoittaa Alkoholipolitiikka-lehteen artikkeleita, jotka 1997 julkaistiin juoppokulttuuria käsitelleessä teoksessa Kantapöydän imu.
Toiviainen kuoli sairauskohtaukseen 60-vuotiaana kotonaan Helsingissä kesäkuussa 2005. Hänen sekä hyvän ystävänsä Matti Virtasen välisestä kirjeenvaihdosta vuosilta 1996-2005 julkaistiin vuonna 2007 (WSOY) teos Kaksi kirjaa -ja se kolmas.
Karstinpaimenkoira
Karstinpaimenkoira on slovenialainen koirarotu. Vaikka se tunnettiin aiemmin nimellä "illyrianpaimenkoira", sitä ei tule sekoittaa kosovolaiseen rotuun nimeltä illyrianpaimenkoira.
Ulkonäkö
Karstinpaimenkoira on keskikokoinen, pitkäkarvainen ja tiivisrakenteinen molossityyppinen paimenkoira. Uros on 57–63 cm korkea (ihanne 60 cm) ja painaa 30–42 kg. Narttu on 54–60 cm korkea (ihanne 57 cm) ja painaa 25–37 kg. Karvapeite on kaksikerroksinen ja väri vaihtelee raudanharmaan eri sävyihin, joista tumma on toivotuin.
Luonne
Karstinpaimenkoira on rohkea, luotettava, itsenäinen ja viisas. Se tarvitsee paljon tilaa ympärilleen ja sillä olisikin hyvä olla suuri piha vahdittavanaan. Se on hyvä vahti- ja suojeluskoira, mutta myös sopiva seurakoira itsenäistä luonnetta arvostaville ja aktiivisille ulkoilmaihmisille. Karstinpaimenkoiraa ei saa painostaa liikaa, vaan sen luottamus tulee ansaita johdonmukaisella ja määrätietoisella kouluttamisella.
Alkuperä
Karstinpaimenkoira on hyvin vanha vuoristokoira, mutta on epäselvää miten se alun perin saapui Karstin alueelle. Se on kaukaista sukua Eurooppaan tuodulle tiibetinmastiffille ja todennäköisesti Slovenian halki vaeltaneiden heimojen paimenkoirien jälkeläinen. Jo 1600-luvulta löytyy maininta koirista, jotka ovat luultavasti sen esi-isiä. Vuonna 1939 FCI hyväksyi rodun nimellä illyrianpaimenkoira, mutta koska myös sarplaninac rekisteröitiin samalle nimelle syntyi paljon sekaannuksia. Väärinkäsitykset vaaransivat karstinpaimenkoirien kannan ja myös toinen maailmansota vaikutti siihen negatiivisesti. Sen jälkeen ei ollut jäljellä kuin enää joitain yksilöitä ja rotu oli vaarassa kadota kokonaan. Vuonna 1968 FCI lopulta tunnusti sen omaksi rodukseen.
Aiheesta muualla
250px|thumb|Karstinpaimenkoiran pää. thumb|250px|Karstinpaimenkoira, jolla on toivottu tumma väritys ja musta maski.
Vähä-Riutta
Vähä-Riutta on Pirkanmaalla Lempäälässä  ja Kangasalla sijaitseva metsälampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lampi sijaitsee Iso-Riutan lähellä, mutta näiden välillä ei ole kartan mukaan yhteyttä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Riuttajärvien välisellä kannaksella sijaitsee Taivalpirtti ja Vähä-Riutan rannassa on nuotiopaikka. Nämä kuuluvat Birgitan polun reitistöön. Kuntien välinen raja ylittää lammen sen keskeltä. Pirtille tulee tie yhdystieltä 3110.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Mallasveden ja Pälkäneveden alueella (35.71), jonka Roineen alueeseen (35.713) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy. Lammesta ei lähde laskuojaa eikä siihen laske muita ojia. Sitä voidaan pitää umpijärvenä.
Luontoarvoja
Järvi sisältyy Lempäälän ja Kangasalan rajalla sijaitsevaan Salmuksen alueeseen, joka on pienjärvien Natura 2000-suojelualue. Alue on suosittu retkeilyalue.
Historiaa
Vuoden 1975 peruskartassa lammille tulee etelästä metsätie ja samassa yhteydessä sinne ilmaantuu Taivalpirtti. Molemmat puuttuivat vuoden 1960 kartasta.
Laconian tapaus
Laconian tapaus oli toisen maailmansodan aikainen tapahtuma Atlantilla, jossa joukkojenkuljetusaluksen torpedoinut sukellusvene ryhtyi auttamaan veden varaan joutuneita, ja joutui tämän johdosta itse lentohyökkäyksen kohteeksi. Tapahtuman seurauksena Saksan sukellusvenelaivaston komentaja Karl Dönitz kielsi hyökkäysten uhrien auttamisen.
Tapahtumien kulku
thumb|200px|RMS Laconia noin vuonna 1921. RMS Laconia oli brittiläisen Cunard White Star -yhtiön matkustajalaivasta joukkojenkuljetusalukseksi muunnettu laiva. 20 000 tonnin kokoinen alus oli varustettu kansitykeillä, syvyyspommeilla ja kaikuluotaimella. Syyskuussa 1942 Laconia oli matkalla Atlantilla mukanaan yhteensä 2 732 henkeä: noin 80 siviiliä, 268 brittisotilasta, noin 1 800 italialaista sotavankia sekä 160 puolalaista vartiosotilasta.
Saksan Kriegsmarinen sukellusvene U-156, joka oli ollut partioimassa Afrikan rannikolla päällikkönään kapteeniluutnantti Werner Hartenstein, havaitsi aluksen 12. syyskuuta. Yön pimeydessä kello 22 sukellusvene hyökkäsi ja laukaisi kaksi torpedoa, jotka molemmat osuivat ja upottivat Laconian vajaan kahden tunnin kuluttua, puoli tuntia ennen keskiyötä. Muutamat italialaiset vangit väittivät, että Laconian vankityrmien ovia ei avattu torpedojen räjähdettyä ja että ulos murtautuneet vangit ammuttiin.
Laukaisun jälkeen Hartenstein komensi aluksensa pintaan ja lähestyi uppoavaa laivaa aikomuksenaan ottaa ylempiä upseereja vangiksi. Yllätyksekseen saksalaiset kuulivat veden varaan joutuneiden huutelevan italiaksi ja Hartenstein huomasi virheensä: alus ei ollut joukkojenkuljetustehtävissä, kuten hän oli luullut. U-156 hälytti muita aluksia apuun ja ryhtyi auttamaan Laconian matkustajia. Hartenstein lähetti yleisen englanninkielisen hätäkutsun, jossa ilmoitti ettei hän hyökkää auttamaan tulevia aluksia vastaan. Sukellusveneen kannelle pelastettiin parisataa henkeä, ja saman verran väkeä oli hinaukseen otetuissa pelastusveneissä. Alus pysytteli koko ajan pinnalla auttaakseen.
Vara-amiraali Dönitz yllättyi kuultuaan Hartensteinin auttamispäätöksestä, mutta lähetti paikalle lisäapua: kolme sukellusvenettä ja Vichyn Ranskalle kuuluvia, punaisin ristein varustettuja laivoja. Kahden vuorokauden kuluttua paikalle saapuivat saksalaiset U-506 ja U-507, sekä italialainen Cappelini. Pelastettuaan mahdollisimman monta mereen jäänyttä sukellusveneet suuntasivat kohti paikalle lähetettyjä ranskalaislaivoja.
Seuraavana päivänä 16. syyskuuta Ascensionin saarelta partioimassa ollut yhdysvaltalainen B-24 Liberator -pommikone havaitsi sukellusveneet, joiden kansille oli levitetty Punaisen Ristin liput. Hartensteinin signaloi koneelle ja pyysi lisäapua. Koneen kapteeni luutnantti James D. Harden kääntyi takaisin pyytäen lisäohjeita tukikohdastaan. Harden sai käskyn upottaa sukellusveneet huolimatta pelastetuista. Kone palasi ja hyökkäsi pudottaen pommeja ja syvyyspommeja. Yksi pommeista osui hinattaviin pelastusveneisiin. Sukellusveneet painuivat pinnan alle ja kannella olleet sadat pelastetut jäivät jälleen veden varaan. Paikalle samana päivänä purjehtineet ranskalaislaivat onnistuivat kuitenkin pelastamaan noin 1 100 ihmistä. Kaikkiaan noin 1 500 ihmistä selvisi Laconialta ja runsaat 1 200 menehtyi.
Seuraukset
Tapauksen jälkeen Saksan sukellusvenelaivaston komentaja amiraali Dönitz kielsi sukellusveneitä auttamasta uhrejaan, mistä syystä häntä syytettiin sodan jälkeen sotarikoksista Nürnbergin sotarikosoikeudenkäynnissä. Dönitziä ei kuitenkaan rangaistu sotarikoksista Yhdysvaltain Tyynenmeren laivaston komentajana sodan aikana toimineen amiraali Nimitzin kerrottua todistajanlausunnossaan yhdysvaltalaisten sukellusveneiden toimineen pitkälti samanlaisten ohjeiden mukaisesti Tyynellämerellä.
Pelastustyöhön omasta aloitteestaan ryhtynyt kapteeniluutnantti Hartenstein sekä koko hänen miehistönsä kaatuivat maaliskuussa seuraavana vuonna syvyyspommien tuhotessa heidän aluksensa Barbadoksen vesillä.
Hawker Siddeley Trident
Hawker Siddeley Trident (HS121 Trident) on käytöstä poistunut brittiläinen kolmimoottorinen, kapearunkoinen lyhyen ja keskipitkän toimintamatkan matkustajalentokone. Konetyypin suunnitteli de Havilland 1950-luvulla, mutta kokoonpanon hoiti Hawker Siddeley Aviation. Kone lensi ensilentonsa vuonna 1962. Koneen kolme suihkumoottoria oli sijoitettu rungon takaosaan, yksi rungon molemmille puolille sekä yksi rungon päälle.
Kone oli suunniteltu erityisesti British European Airwaysin (BEA) tarpeisiin, eikä se juurikaan kiinnostanut muita lentoyhtiöitä. Konetta valmistettiinkin vain 117 kappaletta. BEA:n seuraaja British Airways päätti luopua Trident-koneista 1980-luvulla. Kiinan kansanarmeija kuitenkin käytti konetta 1990-luvun puoliväliin saakka. Trident oli ensimmäinen (vuodesta 1965) tietokoneen ohjaamaa automaattista laskeutumisjärjestelmää käyttävä matkustajakone. Siinä oli myös ensimmäisenä tietokoneohjattu karttanäyttö, joka hieman nykyisten lasiohjaamojen tapaan näytti koneen sijainnin liikkuvalla kartalla. Dopplerin ilmiöön perustunut järjestelmä oli ensimmäisiä itsenäisiä ns. aluesuunnistusjärjestelmiä, joka oli riippumaton maa-asemista. Koneen paikka kirjautui samalla myös mekaanisesti ohjatulla kynällä ohjaamossa sijaitsevalle paperikartalle. Jälkimmäinen ratkaisu ei toiminut kovin hyvin, ja se poistettiin useimmista koneista.
Käyttäjät
pienoiskuva|Taka-alalla BEA:n Trident [[Heathrow'n lentoasemalla vuonna 1964.]] pienoiskuva|[[Manchesterin lentoasemalle museoidun Tridentin keula.]]
Onnettomuudet
Alla olevaan taulukkoon on listattu kaikki Tridentille sattuneet onnettomuudet, jotka ovat johtaneet koneen tuhoutumiseen tai hylkäämiseen.
Norick Abe
Norifumi "Norick" Abe (, 7. syyskuuta 1975 Tokio – 7. lokakuuta 2007 Tokio) oli japanilainen ratamoottoripyöräilijä.
Hän ajoi 11 kauden aikana ratamoottoripyöräilyn MM-sarjassa ja sijoittui parhaimmillaan MM-sarjassa viidenneksi. MotoGP-urallaan hän voitti kolme osakilpailua, joista kaksi Japanissa. Palkintokorokkeelle hän sijoittui 17 kertaa.
Abe kuoli liikenneonnettomuudessa Tokion lähellä törmätessään moottoripyörällään u-käännöstä tehneeseen rekkaan.
Ura
Vuonna 1994 Abe kilpaili villin kortin kuljettajana Japanin Grand Prix'ssä. Hän säväytti otteillaan ja sai seuraavaksi kaudeksi tallipaikan Kenny Robertsin johtamaan talliin. Abe ajoi kaudella 1994 vielä kaksi kilpailua ja sijoittui molemmissa kuudenneksi. Ensimmäinen palkintopallipaikkansa hän otti kaudella 1995 ja ensimmäisen voittonsa kaudella 1996, jolloin hän sijoittui loppupisteissä viidenneksi. Kausina 1997–1998 hän kilpaili Wayne Raineyn tallissa ja kaudet 1999–2002 Luis d'Antin tallissa. Kaudella 2003 hän ajoi MotoGP-sarjassa vain viisi kilpailua mutta seuraavalla kaudella jälleen täyden sarjan. Tämän jälkeen hän siirtyi kausiksi 2005–2006 Superbiken MM-sarjaan. Kaudella 2007 hän kilpaili vielä Japanin Superbike-mestaruussarjassa.
Tekoäly
thumb|[[Kuvantunnistus-tekoälyn tunnistamat jalankulkijat.]] Tekoäly eli keinoäly tai AI (englannin sanoista artificial intelligence) on tietokone tai tietokoneohjelma, joka kykenee tekemään älykkäinä pidettäviä toimintoja. Esimerkkejä tällaisista tehtävistä ovat puheentunnistus, tietokonenäkö ja kääntäminen luonnollisten kielten välillä.
Tekoälyä käytetään esimerkiksi edistyneissä verkkohakukoneissa (esim. Google-haku), suositusalgoritmeissa (joita käyttävät esim. YouTube, Amazon ja Netflix), ihmisen puheen ymmärtämisessä (kuten Siri ja Alexa), itseohjautuvissa autoissa (esim. Waymo), generatiivisissa tai luovissa työkaluissa (ChatGPT ja tekoälytaide), automatisoidussa päätöksenteossa ja kilpailemisessa korkeimmalla tasolla strategisissa pelijärjestelmissä (kuten shakkissa ja go:ssa).
Tekoäly on kehittynyt voimakkaasti 2010-luvulta alkaen. Nousun ovat mahdollistaneet suorittimien laskentatehon merkittävä kasvu, oppivan tekoälyn harjoittamiseen käytetyn datan määrän kasvu sekä algoritmien parantunut saatavuus.
Tekoäly perustettiin akateemisena tieteenalana vuonna 1956, ja sen jälkeen se on kokenut useita optimismiaaltoja, pettymyksiä ja rahoituksen menetystä (ns. "tekoälytalvi"), uusia lähestymistapoja, menestystä ja rahoituksen elpymistä. Tekoälytutkimuksessa on kokeiltu ja hylätty monia erilaisia lähestymistapoja, kuten aivojen simulointia, ihmisen ongelmanratkaisun mallintamista, formaalia logiikkaa, suuria tietokantoja ja eläinten käyttäytymisen jäljittelyä. 2000-luvulla matemaattinen ja tilastollinen koneoppiminen on ruvennut hallitsemaan alaa, ja tämä tekniikka on osoittautunut erittäin menestyksekkääksi ratkaisten monia haastavia ongelmia teollisuudessa ja akateemisessa maailmassa.
Tekoälyn määritelmä
Tekoälyn tarkempi määrittely on avoin, koska älykkyyttä itsessään on vaikea määritellä. Andreas Kaplan ja Michael Haenlein määrittelevät tekoälyn "järjestelmän kyvyksi tulkita ulkoisia tietoja oikein, oppia tällaisista tiedoista ja käyttää opittuja asioita tiettyjen tavoitteiden ja tehtävien saavuttamisessa joustavan sopeutumisen kautta". Tekoäly viittaa myös aihetta tutkivaan tieteen alaan.
Eräässä merkityksessä tekoälynä pidetään tietokoneohjelmaa, joka suorittaa yleisesti ihmismäistä ajattelua (laskennallinen lähestymistapa). Tämän niin kutsutun yleisen tekoälyn kehittämisen ajankohdasta ei voida antaa juurikaan luotettavia ennusteita.
Suppeammassa merkityksessä tekoäly on mikä tahansa johonkin älykkääseen toimintoon kykenevä. Tällaisia tekoälyjä on jo käytössä. Käytössä olevia tekoälyn sovelluksia ovat esimerkiksi luonnollisen kielen tuottamiseen ja tunnistamiseen erikoistuneet järjestelmät, asiantuntijajärjestelmät, robottitekniikka ja viihdesovellukset.
Kun koneista tulee yhä kyvykkäämpiä, tekoälyn määritelmän kynnys usein nousee. Tämä ilmiö tunnetaan nimellä "AI effect". Esimerkiksi optista merkkien tunnistusta ei nykyään usein pidetä tekoälynä, koska siitä on tullut rutiiniteknologiaa.
Tekoälyn muodot
Kapea eli heikko tekoäly toimii erilaisissa rajoitetuissa tehtävissä. Sillä ei ole tietoisuutta, tahtoa eikä ymmärrystä oman alansa ulkopuolella. Tämänhetkiset tekoälysovellukset ovat kaikki kapeaa tekoälyä.
Yleisellä eli vahvalla tekoälyllä on laaja ymmärrys asioista ja mahdollisesti ihmisen kaltainen tietoisuus. Vahva tekoäly kykenee ratkaisemaan laajan skaalan erilaisia ongelmia, ja suoriutumaan mistä vain tehtävästä mistä ihminen voi suoriutua, kuten ajamaan autoa, ymmärtämään kieliä ja tekemään ruokaa. Vahvaa tekoälyä ei vuoteen 2018 mennessä ole missään vielä kehitetty. Sitten kun tekoäly ohittaa ihmisen kyvykkyyden, voidaan puhua super-tekoälystä.
Koneoppiminen
Tekoälyn sovelluksista suurin osa on koneoppimista. Koneoppiminen on tekoälyn osa-alue, jossa toimintaa ei ole ohjelmoitu valmiiksi. Kone oppii sille annetusta datasta itsenäisesti, eikä sille määritellä toimintaohjetta jokaista erillistä tilannetta varten. Se käyttää askel askeleelta datasta oppivia algoritmeja, jolloin koneoppimisen malli kehittyy. Malli opetetaan opetusdatalla ennustamaan jotain tiettyä lopputulosta, minkä jälkeen testidata selvittää, miten hyvin opetus onnistui. Tulos on sitä tarkempi, mitä enemmän mallilla on dataa käytettävissään.
Neuroverkot ja syväoppiminen
Neuroverkko on joukko neuroneita, jotka on kytketty toisiinsa ja jotka kommunikoivat keskenään. Syviä neuroverkkoja ovat neuroverkkokerrokset, jotka toimivat yhdessä. Syväoppiminen on syvien neuroverkkojen oppimista raakadatan avulla. Neuroverkot ovat hyvin laajalti sovellettavia, ja laskentatehon kehittyessä niiden kehitys jatkuu nopeana. Neuroverkkojen avulla pystytään esimerkiksi tunnistamaan valokuvasta elementtejä, kuvailemaan videon tapahtumia, kääntämään kieliä laadukkaasti ja muuntamaan puhetta tekstiksi.
Ohjelmointikielet
Suosituimpia tekoälyn ohjelmointikieliä vuonna 2017 olivat Python, Lisp, Prolog, Java ja C++. Pythonia käytetään yleisimmin koneoppimisessa ja neuroverkkojen teossa. Lispiä käytetään paljon tekoälykehityksessä. Prolog soveltuu tietynlaisten algoritmien toteuttamiseen ja tekoälyn luomiseen. Java on yleinen, monikäyttöinen ja helppo oppia. C++ soveltuu nopeana ohjelmointikielenä hyvin kehitystyöhön, koneoppimiseen ja neuroverkkojen rakentamiseen. Javaa käytetään tekoälyn kehitykseen enimmäkseen koneoppimisratkaisujen, hermoverkkojen, hakualgoritmien, geneettisen ohjelmoinnin ja monirobottijärjestelmien luomiseen. Java on oliosuuntautunut ja skaalautuva, mitkä ovat yleensä tekoälyprojektien pakollisia ominaisuuksia. Javan perustuminen virtuaalikonetekniikkaan tekee siitä monipuolisen, ylläpidettävän ja läpinäkyvän ohjelmointikielen. Sen avulla voidaan rakentaa yksi sovellusversio, joka toimii kaikilla Javaa tukevilla alustoilla.
2020-luvun transformer-pohjaiset tekoälyohjelmat, kuten GPT, Dall-E ja Stable Diffusion on ohjelmoitu etupäässä Pythonilla.
Vaikutukset yhteiskuntaan
Tekoäly ei yleensä suoriudu itsenäisesti kaikesta työstä, minkä vuoksi osa sen suorittamasta työstä on niin sanottua ihmisavusteista laskentaa (human computation). Tekoälyä avustava työ suoritetaan tyypillisesti etänä ja ilman työsuhdetta eli niin sanottuna haamutyönä, joka on yksi alustataloustyön muoto. Tyypillinen tuntiansio näissä töissä on vain kaksi dollaria. Arviolta kahdeksan prosenttia yhdysvaltalaisista on osallistunut haamutyön tekemiseen.
Europa-Center
thumb|Europa-Centerin tornitalo thumb|Europa-Center [[Kurfürstendammilta nähtynä]] Europa-Center on rakennuskokonaisuus Berliinissä. Se sijaitsee Breitscheidplatz-aukiolla, Charlottenburgin kaupunginosassa Charlottenburg-Wilmersdorfin osa-alueella. Rakennuskokonaisuus rakennettiin 1960-luvulla Keisari Vilhelmin muistokirkon viereen ja siitä muodostui yksi Länsi-Berliinin maamerkeistä. Rakennuskokonaisuus on suojeltu.
Edeltävä historia
Nykyisen Europa-Centerin paikalla sijaitsi ennen toista maailmansotaa berliiniläisten kirjailija-, taidemaalari- ja teatteripiirien tapaamispaikkana toiminut Romanisches Café.
Tekoäly
Lainsäädäntö ja valvonta
Tekoälyn käyttöönotosta käydään vuoropuhelua kansainvälisten järjestöjen, asiantuntijaelimien ja valtioiden välillä. Valtiot ja niiden yhteiset elimet, kuten YK ja Euroopan unioni, valmistelevat lainsäädäntöä ja valvontaa, jotta tekoälyn kielteisiä ilmiöitä voidaan ehkäistä ja kehitystä ohjata oikeaan suuntaan.
Europa-Center
Rakennuskokonaisuus
Europa-Center-projektin laittoi alulle berliiniläinen liikemies Karl Heinz Pepper. Pepperin toimeksiannosta professori Helmut Hentrich ja diplomi-insinööri Hubert Petschnigg suunnittelivat toimisto- ja kauppakeskuksen amerikkalaisen mallin mukaisesti. Keisari Vilhelmin muistokirkon eli Gedächtniskirchen suunnitellut arkkitehti Egon Eiermann toimi taiteellisena neuvonantajana. Rakennustyöt aloitettiin vuonna 1963 ja Berliinin silloinen pormestari Willy Brandt vihki rakennuskokonaisuuden käyttöön 2. huhtikuuta vuonna 1965. Europa-Centerin 86-metrinen, 21-kerroksinen ja 13 000-neliömetrinen tornitalo oli valmistuttuaan ainoa laatuaan Berliinissä.
Aiheesta muualla
52.50444°N, 13.33889°W
Tekoäly
Lainsäädäntö ja valvonta
Tekoälyyn liittyvistä teknisistä asioista sovitaan kansainvälisissä standardointijärjestöissä, kuten ISO:ssa ja IEC:ssä sekä niiden yhteisessä työryhmässä. Niiden yleiskokous perusti vuonna 2017 alakomitean tekoälyn standardien määrittelemiseksi. Standardien avulla voidaan varmistua muun muassa tekoälysovellusten luotettavuudesta, turvallisuudesta ja yhteensopivuudesta.
Tekoälyn käyttöä tarkkailee vuonna 2009 perustettu The International Committee for Robot Arms Control (ICRAC). Se edistää robottien rauhanomaista kehittämistä ja pyrkii luomaan säännöt aseistettujen robottien käytölle. Myös tappavien autonomisten asejärjestelmien kansainvälisen oikeuden lainsäädäntö on kehitteillä.
Münchenissä vuonna 2018 järjestetty kansainvälinen kyberturvallisuuskokous hyväksyi julistuksen digitaalisen turvallisuuden tulevaisuudesta. Amnesty Internationalin järjestämä kansainvälinen kokous julkaisi vuonna 2018 Toronton julistuksen, joka otti kantaa tekoälyn eettisen käytön ja sisällön olemukseen.
Euroopan komissio julkaisi vuonna 2018 tekoälyä koskevan strategia-asiakirjan, jossa EU:lle sovitellaan johtavaa asemaa tekoälyn eettisten säännöstöjen laatimisessa. Strategian mukaan EU:n tulisi perustaa digitaalisen teknologian ja tekoälyn eettinen komitea. Komissio varasi keväällä 2018 tutkimusbudjetistaan 1,5 miljardia euroa tekoälyn kehittämiseen sekä perusti korkean tason asiantuntijaryhmän seuraamaan alan kehitystä. Ranskan presidentti Emmanuel Macron näkee tekoälyn paitsi teknologisena myös poliittisena vallankumouksena, jossa vastakkain olevat kolme voimapistettä ovat Yhdysvallat, Kiina ja EU.
Sovelluksia
Tekoälyllä ja siihen liittyvillä koneoppimisella ja konenäöllä on paljon sovelluksia, joiden käyttö yleistyy nopeasti. Samaan aikaan tekoälylle keksitään uusia käyttökohteita monilla aloilla, kuten liikenteessä, lääketieteessä , teollisuudessa, finanssialalla ja älykaupungeissa. Esimerkkejä ovat optimoidut reitit Google Mapsissa sekä Uberin ja Lyftin kaltaisissa taksipalveluissa, autopilotit lento- ja tieliikenteessä , röntgenkuvien tulkinta , tuotantoprosessien optimointi , roskapostinsuodatus, vihapuheen seulonta , metsäsuunnittelu , pankkien ja vakuutusyhtiöiden tekoälysovellukset, sosiaalisen median algoritmit, puheentunnistus älypuhelimissa sekä tekoälyn käyttö esimerkiksi kalastuksen ja orjatyön valvonnassa. Tekoäly on myös osoittanut kykynsä saavuttaa huippuosaamista peleissä, kuten shakissa
Lääketieteen alalla tekoäly pystyy tulkitsemaan röntgenkuvia ja tunnistaa kuvista esimerkiksi ihosyövän. Nykyaikainen tekoäly pystyy käymään läpi lääketieteellisiä tutkimuksia noin puoli miljoonaa sivua 15 sekunnissa. Tekoälyä käytetään terveydenhuollossa eniten Itä-Aasiassa, kuten Kiinassa, Etelä-Koreassa, Japanissa ja Singaporessa. Kiinassa on esimerkiksi otettu käyttöön tekoälysairaala, Japanissa monissa vanhainkodeissa käytetään robotteja, ja Singaporessa kehitetään esimerkiksi silmäsairauksia havaitsevaa tekoälyä.
Pankkien sovellukset lukevat sekille kirjoitettua tekstiä. Pankit käyttävät neuroverkkoja vilpillisten rahansiirtojen tunnistamisessa, sillä niitä tapahtuu liian paljon ihmisten seurattavaksi. Tekoäly arvioi myös, kannattaako pankin myöntää hakijalle lainaa tai luottokorttia. Finanssialan asiakaspalvelusta osan hoitavat verkossa toimivat chatbotit. Vakuutusalalla tekoälyä käytetään korvausprosessien automatisointiin. Oppiva tekoäly voi suositella asiakkaalle sopivia vakuutus- tai sijoitustuotteita. Robottineuvojat osaavat suositella asiakkaalle sopivia sijoitusratkaisuja tämän sijoitusprofiilin ja tavoitteiden pohjalta. Varainhoidossa tekoäly on tukemassa sijoituspäätöksiä. Tekoäly automatisoi taloushallinnon rutiinitehtäviä. Esimerkiksi saksalainen SAP käyttää tekoälyä data-analyysien tekemisessä, Danske Bank petosten tunnistamisessa, Ernst & Young auditoinneissa ja suomalaiset FabricAI ja Sisua Digital ostolaskujen käsittelyssä. Luottokorttiyhtiöt käyttävät koneoppimista tunnistaakseen luottokorttipetokset ja myös välttääkseen väärät hälytykset.
Joissain yliopistoissa ja lukioissa tekoälysovelluksia käytetään plagioinnin tunnistamisessa. Tekoäly pystyy myös oppimaan tunnistamaan koodaajan tyylin lähdekoodista ja sitä kautta paljastamaan plagioinnin. Tekoälyä on käytetty myös kouluaineiden arvostelijana yhteistyössä ihmisarvioijan kanssa.
Googlen käännösohjelma alkoi syksyllä 2016 ensimmäisenä konekääntimenä käyttämään hyväkseen neuroverkkoja.
Amazonin verkkokauppa laatii neuroverkkojensa avulla personoituja hakutuloslistoja ja suosituslistoja, jotka perustuvat käyttäjän aikaisempaan toimintaan. Tekoälyn laatimia personoituja suosituslistoja tarjoavat myös esimerkiksi Spotify ja Netflix.
Googlen DeepMindin AlphaGo Zero -tekoäly oppi nopeasti maailman parhaaksi lautapeli gon pelaajaksi ja AlphaZero-tekoäly maailman parhaaksi shakin pelaajaksi vuonna 2017 vain pelaamalla itseään vastaan.
2020-luvulla luonnollisen kielen käsittelyjärjestelmät, kuten GPT, saavuttivat ihmisen suorituskyvyn olemassaolevissa vertailuarvoissa, vaikka järjestelmä ei saavuttanutkaan yleistä ymmärrystä vertailuarvojen sisällöstä. DeepMindin AlphaFold 2 (2020) osoitti kykenevänsä laskemaan proteiinin 3D-rakenteen tunneissa kuukausien sijaan. Muita sovelluksia ovat oikeudellisten päätösten ennustaminen, taiteen (kuten runouden tai maalausten) luominen ja matemaattisten teoreemojen todistaminen.
Kulttuurin tuottajana
Tekoälyä on ryhdytty vuodesta 2016 alkaen käyttämään erilaisten kulttuurituotteiden luovana tekijänä. Tekoäly on esimerkiksi opetettu kirjoittamaan elokuvakäsikirjoituksia, säveltämään musiikkia ja maalaamaan tauluja.
Japanilaisen Sonyn Flow Machines -ohjelmisto sävelsi albumin Coditany of Timeness, joka julkaistiin vuonna 2017 ensimmäisenä tekoälyalbumina. Sony on julkaissut myös tekoälyn viimeistelemän Johann Sebastian Bachin fuugan sekä The Beatlesin, Irving Berlinin ja Duke Ellingtonin tyyliä jäljitteleviä kappaleita. Spotify alkoi vuonna 2017 julkaista aiempaa selvästi runsaammin tekoälysävellyksiä. Lontoolaisten yliopistojen opettama tekoäly säveltää uutta irlantilaista kansanmusiikkia sille syötetyn 23 000 kansanlaulun pohjalta. Brittiläinen Alex da Kid sai vuonna 2016 Watson-sävellyskoneen kanssa tekemänsä kappaleen “Not Easy” Billboardin listalle.
Monikansallisen tutkijaryhmän kehittämä tekoäly opetettiin vuonna 2018 laatimaan sonetteja William Shakespearen tapaan, käyttäen pohjamateriaalina 2600:aa sonettia. Aalto-yliopistossa on valmistettu DeepBeat-tekoälysovellus, joka kirjoittaa rap-lyriikoita.
New Yorkin yliopistossa kehitetty Benjamin-niminen tekoäly laati ensi kertaa elokuvakäsikirjoituksen ja sävelsi musiikin vuonna 2016 Sunspring-nimiseen lyhytelokuvaan. Tekoäly käytti luovuutensa perustana kymmeniä aikaisempien tieteiselokuvien käsikirjoituksia ja kymmeniä tuhansia popkappaleita. Autonvalmistaja Lexusin mainosvideon käsikirjoitus vuodelta 2018 on toteutettu kokonaan IBM:n Watson-tekoälyn avulla.
Tekoälyn avulla pystytään jäljittelemään taidemaalareiden tyyliä niin tarkasti, että taidemessujen yleisö ja taidekriitikot eivät kyselyissä ole pystyneet erottamaan tekoälyn teoksia aitojen taiteilijoiden teoksista. Tekoäly pystyy myös muuntamaan valokuvia maalausten näköisiksi eri taiteilijoiden tyyliä jäljitellen.
Snapchatin kasvofiltterit hyödyntävät koneoppimiseen perustuvaa liiketunnistamista.
2020-luvulla julkaistiin ensimmäiset teksti-kuvaksi -mallit, jotka luovat kuvia erilaisten tekstikomentojen perusteella. Näitä ovat muun muassa OpenAI:n DALL-E, joka esiteltiin tammikuussa 2021, Google Brainin Imagen ja Parti, joka julkistettiin toukokuussa 2022, ja avoimen lähdekoodin Stable Diffusion. Syöte voi sisältää myös kuvia, avainsanoja ja konfiguroitavia parametreja, kuten taiteellisen tyylin.
Koulukunnat
Tekoälytiede voidaan historiallisesti karkeasti jakaa perinteiseen symbolipainotteiseen tekoälytieteeseen sekä uudempaan, hahmopohjaiseen, laskennallisen älykkyyden suuntaukseen. Perinteisen tekoälytieteen työkaluja ovat muun muassa asiantuntijajärjestelmät, ontologiat ja sääntöpohjainen päättely. Uudemman konnektionistisen suuntauksen tunnetuimpia menetelmiä ovat neuroverkot, sumeat järjestelmät ja evolutionäärinen laskenta. Näistä lähestymistavoista kiisteltiin 1970-1980-luvuilla, mutta 1990-luvulla matemaattiset lähestymistavat tulivat normiksi.
Tekoälyn suoriutuminen
Tietokoneen ihmismäisyyttä voidaan mitata Turingin testillä. Testin ajatus on, että tietokone on älykäs, jos sen vastauksia ei pysty erottamaan ihmisen vastauksista. Turingin testiä on myös arvosteltu, ja sen tilalle on ehdotettu muitakin mittareita, kuten luetunymmärtämistestiä.
Teknologinen singulariteetti
Tekoälyn uhkakuvaksi on nostettu, että tekoäly nopeuttaa teknologista ja sosiaalista muutosta niin paljon, etteivät ihmiset ehdi sopeutua siihen. Tällaista kehitystä kutsutaan teknologiseksi singulariteetiksi.
Ihmistyön korvautuminen ja teknologinen työttömyys
Tekoälyn pelätään usein vievän ihmisiltä työpaikkoja. Tekoälyn arvellaan uhkaavan monenlaisia työtehtäviä fyysisistä ja rutiininomaisista aina korkeakoulutettujen kuten lääkäreiden ja lakimiesten töihin. Toisaalta tekoälyn arvellaan vastaavasti synnyttävän paljon uusia työpaikkoja etenkin uusien teknologioiden aloille.
Oxfordin ja Yalen yliopistojen vuonna 2017 toteuttamassa kyselyssä 352 maailman johtavaa tekoälytutkijaa ennusti, että vuonna 2060 on todennäköistä, että koneet pystyvät silloin suoriutumaan kaikista tehtävistä ihmistä paremmin. Tutkijoiden mukaan koneiden vallankumous on kuitenkin hyvin epätodennäköinen, sillä niillä ei ole tietoisuutta eivätkä ne ole yhtä monipuolisia kuin ihmiset.
Datan ja tekoälyn väärinkäyttö
Taloustieteilijä Joseph Stiglitzin mukaan data ja tekoäly mahdollistavat yrityksille uusia keinoja asiakkaiden hyväksikäyttöön. Yrityksille on helpompaa hyväksikäyttää asiakkaita kuin luoda parempi tuote. Erityisesti hintaa voidaan nostaa yksittäisen asiakkaan kohdalla tai keskitytään pakkomielteisesti shoppaileviin asiakkaisiin.
Kuutäplä
Koko ja ulkonäkö
Kuutäplä esiintyy Suomessa ja muualla Pohjoismaissa kahtena muotona, joiden koko, ulkonäkö, levinneisyys ja lentoajat eroavat toisistaan.
Tekoäly
Taloudellisten hyötyjen epätasainen jakautuminen
Tekoälyn on pelätty johtavan siihen, että pieni joukko kansainvälisiä jättiyrityksiä saavuttaa alallaan monopoliaseman. Tämä johtaisi siihen, että tekoälyn hyödyt jakautuvat epätasaisesti. Taloustieteilijä Joseph Stiglitzin mukaan tekoäly tekee yhteiskunnasta jakautuneemman.
Kuutäplä
Koko ja ulkonäkö
Alalaji Cosmotriche lobulina lobulina on eteläisempi. Etusiipien pohjaväri on vaalean tuhkaharmaa, sävyltään vaalean kehnän vuoksi hieman epätasainen ja siiven keskellä on leveä, tummempi kaistale. Kaistaleen reunoilla olevat vaaleat poikkiviirut erottuvat korkeintaan heikosti. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanharmaat, ja niissä erottuu usein vaalea, epäselvä poikkijuova. Siipiväli koiraalla on 30–40 mm ja naaraalla 41–45 mm. Alalaji Cosmotriche lobulina junia on pohjoisempi ja kookkaampi. Sen siipien pohjaväri on tummanharmaa, ja vaaleat poikkiviirut erottuvat kohtalaisen selvinä. Poikkiviirujen väliin jäävä alue on mustanharmaa, ja koko siiven pinta on hieman kiiltävä. Takasiivet ovat tasaisen vaaleanharmaat. Siipiväli on koiraalla 36–44 mm ja naaraalla 44–51 mm.
Tekoäly
Joukkovalvonta ja yksityisyyden puute
Kansalaisista kerätty ja tekoälyn prosessoima data sekä kasvontunnistuksella varustetut valvontakamerat luovat joukkovalvontayhteiskunnan, jossa kansalaisella ei ole yksityisyyttä. Kiina ottaa käyttöön vuonna 2020 sosiaalisen luottoluokitusjärjestelmän. Analyytikoiden ennusteiden mukaan vuonna 2020 Kiinassa on 300 miljoonaa valvontakameraa ja poliisi käyttää vuodessa 30 miljardia Yhdysvaltain dollaria valvontateknologiaan.
Kuutäplä
Koko ja ulkonäkö
Molemmilla alalajeilla etusiiven keskellä on laaja, valkea, puolikuun muotoinen täplä. Siipien ulkoreunan ripset ovat valkoiset mutta siipisuonten kohdalta tummat. Naaras on koirasta rotevaruumiisempi, ja koiraan tuntosarvet leveälti kaksoiskampamaiset.
Tekoäly
Joukkovalvonta ja yksityisyyden puute
Monen asiantuntijan mukaan tiedon keräämistä ei pitäisi rajoittaa paljon. Muutenhan sotilaalliset vastustajat etenevät tekoälyssä nopeammin, koska heitä direktiivit eivät jarruta.
Kuutäplä
Koko ja ulkonäkö
Kuutäplän voi sekoittaa vain pihlajakehrääjään (Trichiura crataegi), jolla ei kuitenkaan ole valkeaa siipitäplää.
Tekoäly
Sodankäynti
Vladimir Putinin mukaan tekoälyn kehittelyn voittajasta tulee maailman valtias. Kiina haluaa olla vuoteen 2030 mennessä maailman johtava tekoälymaa. Se aikoo kouluttaa viisi miljoonaa uutta tekoälyosaajaa. Kiinan tekoäly-yritykset saavat enemmän rahoitusta kuin Yhdysvaltojen, ja maan tekoälypatenttien määrä on kovassa kasvussa. Venäjä on erikoistunut roboottisiin asejärjestelmiin. Kiina tavoittelee johtoasemaa tekoälyssä ja tekoälyn sotilaskäytössä.
Kuutäplä
Levinneisyys ja lentoaika
Kuutäplää tavataan vyöhykkeellä Keski-Euroopasta Balkanille, Etelä-Siperiaan ja aina Kiinaan ja Japaniin. Suomessa lobulina-alalajia tavataan Lounaissaaristosta Etelä-Suomen poikki itärajalle. Junia-alalajin levinneisyys ulottuu vyöhykemäisesti Keski-Suomen poikki ja se elää myös suuressa osassa Lappia. Alalajien levinneisyydet menevät hieman päällekkäin Satakunnassa ja Etelä-Hämeessä. Lentoaika on lyhyt. Alalaji lobulina lentää heinäkuun lopulta elokuun puoliväliin ja alalaji junia kesäkuun puolivälistä heinäkuun alkuun, joskin Lapissa hieman myöhemmin.
Tekoäly
Sodankäynti
Perinteisessä aseteknologiassa lännen etumatka on suuri, mutta tekoälyä hyödyntävässä teknologiassa se on jo melkein olematon. Tämä laskee voimankäytön kynnystä, esimerkiksi Kiinan Taiwania vastaan. Tiedon keräämisen rajoittaminen direktiiveillä haittaa kehitystä länsimaissa muttei kilpailijoilla.
Yli tuhat tekoälyn asiantuntijaa varoitti vuonna 2015 avoimessa kirjeessä sotilaallisen tekoäly-kilpavarustelun vaaroista. Asiantuntijoiden mukaan ”tappajarobottien” eli itsenäisesti ilman ihmisen käskyjä toimivien asejärjestelmien seurauksena voisi syntyä ”sodankäynnin kolmas vallankumous”. Toisaalta hyvin yksinkertaiset nykyisetkin aseet tekevät tappopäätöksen ilman ihmisen käskyä. Esimerkiksi miina voi räjähtää painosta tai kosketuksesta.
Väärennökset
Väärennettyjä valokuvia ja videoita on yhä vaikeampi erottaa aidoista. Siksi voi käydä niinkin, että sotilaalliset päätöksentekijät uskovat väärennökseen tai eivät usko näkemäänsä.
Kuutäplä
Elinympäristö ja elintavat
Naaras munii 70–100 munaa yksittäin tai muutaman munan ryhminä puiden oksille ja neulasille. Muninta kestää muutaman päivän, ja naaras kuolee heti saatuaan kaikki munat munittua. Toukat eivät nauti ravintoa kuoriutumistaan seuraavien parin vuorokauden aikana. Perhostoukille epätyypilliseen tapaan kuutäplän toukat juovat vettä oksilla olevista pisaroista. Alalajilla lobulina keskenkasvuinen toukka talvehtii ja koteloituu seuraavana keväänä, kun alalajilla junia ensimmäinen talvi kuluu keskenkasvuisena toukkana ja toinen kotelovaiheessa. Kotelo on harmaan, toukkakarvoilla suojatun kotelokopan sisällä puun rungolla.
Tekoäly
Ihmiskunnan eksistentiaalinen uhka
Tekoälyn vaaroista ihmiskunnalle ovat puhuneet julkisesti esimerkiksi Microsoftin perustaja Bill Gates, Applen perustaja Steve Wozniak, PayPalin ja Teslan perustaja Elon Musk sekä fyysikko Stephen Hawking. Steve Wozniak pelkää, että kehitettyään itsenäisen tietoisuuden tietokoneet saattavat ottaa vallan ihmisiltä, jolloin ihmiskunta taantuu koneiden lemmikkieläimiksi. Elon Muskin mukaan kilpailu tekoälyn paremmuudesta voi johtaa kolmanteen maailmansotaan tai maailmantalouden kaaokseen. Stephen Hawkingin mukaan tekoäly voi alkaa kehittää ja monistaa itseään, kunnes se syrjäyttää ihmiset tulevaisuudessa täydellisesti.
Kuutäplä
Ravintokasvi
Kuutäplän pääasiallinen ravintokasvi on mänty (Pinus sylvestris), mutta alalaji junia suosii kuusta (Picea abies).
Tekoäly
Ihmisen ja tekoälyn yhdistyminen
Historioitsija Yuval Noah Harari pitää epätodennäköisenä, että tietokone syrjäyttäisi ihmisen. Sen sijaan tapahtuu yhdistyminen, eli tulevien vuosisatojen aikana ihmisen nykymuodon syrjäyttää tietokoneen ja ihmisen hybridi.
Haltmaagiin Battulga
Haltmaagiin Battulga (s. 3. maaliskuuta 1963) on mongolialainen liikemies ja poliitikko. Hänet valittiin maansa presidentiksi vuonna 2017.
Battulga on Genco-nimisen suuryrityksen perustaja, ja maansa judoliiton entinen puheenjohtaja. Hän on ollut kansanedustaja vuodesta 2004, liikenneministeri vuosina 2008–2012 ja teollisuus- ja maatalousministeri 2012–2014.
Vaalikampanjan aikana Battulga profiloitui Kiinan vastaisena, Venäjä-myönteisenä, ja ilmoitti pyrkivänsä kitkemään korruptiota. Häntä pidetään jossain määrin populistina. Mongolian presidentin valta keskittyy ulkopolitiikkaan, ja Battulgan toimimismahdollisuuksia rajaa pääministerin ja parlamentin enemmistön kuuluminen kilpailevaan puolueeseen.
Judoharrastus yhdistää Battulgaa ja Vladimir Putinia. Battulga on maailmanmestari Neuvostoliitossa kehitetyssä kamppailulajissa sambossa.
Riikka Lehtonen
Viimeiset vuodet Lehtonen on keskittynyt täysipäiväisesti rantalentopalloiluun ja jättänyt lentopallokentät taakseen. Yhdessä parinsa Taru Lahti-Liukkosen kanssa hän on kiertänyt beach volleyn maailmankiertuetta, jossa he ovat rikkoneet Nyströmin sisarusten tekemiä suomalaisen rantalentopalloilun kaikkien aikojen rajapyykkejä.
Syyskuussa 2015 Lehtonen ja Lahti tekivät silloista suomalaista beach volley -historiaa saavuttamalla historian parhaimman suomalaissijoituksen World Tourilla ollen neljäs. Toukokuussa 2016 pari nousi kautta aikain ensimmäisinä suomalaispelaajina maailmankiertueen palkintopallille, toiseksi. Kaksikon tavoitteena oli pelata Rion olympialaisissa 2016, mutta ratkaisevissa turnauksissa koetut tappiot katkaisivat tien Rioon.
Kotimainen lentopalloliiga
Lehtonen aloitti pääsarjauransa Oriveden Ponnistuksessa, lentopallon SM-liigassa kaudella 1996-1997 vasta 17-vuotiaana. Heti ensimmäisellä kaudellaan hän voitti Suomen mestaruuden sekä Suomen Cupin kultaa Ponnistuksen väreissä. Lehtonen valittiin lentopalloliigan tähdistöjoukkueeseen historian nuorimpana pelaajana ja samalla vuoden tulokkaaksi SM-liigassa.
Lehtonen jatkoi Orivedellä myös seuraavalla kaudella ja eteni joukkueensa kanssa aina loppuotteluihin asti. Tällä kertaa joukkue ja Lehtonen joutuivat kuitenkin tyytymään hopeisiin mitaleihin. Kauden aikana OrPo voitti Suomen Cupin.
Kaksi vuotta Orivedellä vietettyään Lehtonen siirtyi Euran Raikuun pelaamaan. Eurassa suomalaislahjakkuus jatkoi hyviä edesottamuksia: hän voitti jo uransa kolmannen SM-mitalinsa vasta 19-vuotiaana, kun Eura valloitti Suomen mestaruuden sekä Suomen Cupin. Lehtonen valittiin kauden jälkeen liigan tähdistökentälliseen.
Kolme kautta SM-liigassa vietettyään Lehtonen siirtyi ammattilaiseksi Eurooppaan, Ranskaan.
Ranskan lentopalloliiga
20-vuotias Lehtonen jatkoi mitaliputkeaan Ranskan pääsarjassa: hän voitti heti uransa ensimmäisellä ammattilaiskaudella La Rochetten riveissä pronssia Pro A-liigassa. Myös seuraavalla kaudella Lehtosen mitaliputki sai jatkoa, kun La Rochette oli jälleen pronssilla. Kaksi vuotta La Rochetessa vietettyään Lehtonen siirtyi suurseura Cannesin riveihin.
Suomalaistähden ja Cannesin lento jatkui myös seuraavalla kaudella, kun joukkue voitti jälleen kaiken, mitä heille oli tarjolla: lentopallon Mestareiden liigan, Ranskan liigan ja Ranskan cupin.