cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Poliisin painajainen
Poliisin painajainen on vuonna 1995 valmistunut television rikoselokuva. Se aloittaa milwaukeelaisesta poliisiperheestä kertovan trilogian, jonka keskeisimmässä osassa on Charles Bronson.
Juoni
Paul Fein haluaa viettää syntymäpäivänsä perheen kesken. Hän kutsuu juhliin myös nuorimman, etäisen ja kapinoivan tyttärensä Jackien Kaliforniasta. Jackie lähtee yöllä kaupungille juomaan ja päätyy viettämään yön miljonääri Adam Novaceckin kanssa. Aamulla Jackien herätessä Novaceck makaa kuolleena päähän ammuttuna. Jackie on pääepäilty mutta Paul on varma tyttärensä syyttömyydestä. Hän alkaa etsiä oikeaa tappajaa ja päätyy kontaktinsa kautta erään palkkamurhaajan jäljille mutta Paulin poika Ben haavoittuu takaa-ajossa vakavasti. Hän jää henkiin mutta Paul saa uutta vihiä murhan tilaajasta; selviää, että se on todennäköisesti rouva Novaceck. Uhrilla oli kuitenkin kaksi vaimoa, ja Paulin on selvitettävä, kumpi heistä on syyllinen.
Marko Baacke
Marko Baacke (s. 10. helmikuuta 1980 Friedrichroda) on saksalainen entinen yhdistetyn kilpailija.
Baacke voitti maailmanmestaruuden yhdistetyn sprintissä Lahden maailmanmestaruuskilpailuissa 2001. Hän sijoittui samoissa MM-kilpailuissa kahdeksanneksi normaalikilpailussa ja neljänneksi joukkuekilpailussa. Urallaan hän sijoittui yhdistetyn maailmancupissa kolme kertaa palkintokorokkeelle mutta ei voittanut yhtään osakilpailua.
Baacke loukkaantui pahoin kaaduttuaan mäkihyppyharjoituksissa Rukalla syksyllä 2001, minkä seurauksena häneltä jouduttiin poistamaan perna sekä toinen munuainen. Baacke oli sivussa kauden 2001–2002 ja palasi kilpailemaan syksyllä 2002. Val di Fiemmen MM-kilpailuissa 2003 hän sijoittui puolustavana maailmanmestarina sprintissä 23:nneksi. Loukkaantumisen jälkeen Baacke sijoittui maailmancupin osakilpailussa parhaimmillaan kolmanneksitoista Oslon sprinttikilpailussa maaliskuussa 2003.
Baacke päätti lopettaa uransa syyskuussa 2004, koska ei henkisesti toipunut loukkaantumisestaan.
LinuxQuestions.org
LinuxQuestions.org (yleisesti lyhennettynä LQ) on englanninkielinen yhteisöpohjainen sivusto Linux-käyttäjille. Kesäkuuhun 2007 mennessä sivustolle oli rekisteröitynyt yli 300 000 jäsentä. Jerymy Garcian vuonna 2000 perustama LinuxQuestions.org on yksi suosituimmista ilmaisohjelmiin liittyvistä yhteisöistä. Sivusto tunnetaan parhaiten auttavaisuudestaan.
LinuxQuestions.org-sivuston suosituin osa on foorumi, jossa Linux-käyttäjät voivat jakaa tietämystään ja kokemuksiaan. Linux-aloittelijat voivat kysyä kysymyksiä ja kokeneet Linux-käyttäjät voivat neuvoa ongelmissa. Aiheita ovat muun muassa Linuxin turvallisuus, asentaminen ja verkkoon liittyvät asiat. Tällä hetkellä foorumi jakautuu seuraaviin osiin: LinuxQuestions.org, Linux, Enterprise Linux, Other *NIX Forum, Non-*NIX Forums. Tammikuuhun 2007 mennessä foorumeilla oli jo yli 2,5 miljoonaa viestiä.
5. maaliskuuta 2004 LinuxQuestions.org perusti oman wiki-sivuston, josta on tarkoitus tulla Internetin laajin Linuxiin keskittyvä sivusto. Ohjelmisto, jota tähän tehtävään käytetään, on MediaWiki.
LinuxQuestions.org-sivustolla on osio, jolta voi ladata levykuvatiedostoja Linuxin asentamista ja LiveCD:itä varten. Latausosion, wikin ja foorumin lisäksi sivustolla ovat seuraavat osiot:
Huolimatta kasvustaan LinuxQuestions.org on vieläkin pääasiassa yhden henkilön ylläpitämä; Jeremy Garcia, omistaja ja perustaja, yhdessä moderaattoreiden kanssa ylläpitää sivustoa. LQ on aktiivinen yhteisö. Tämä näkyy konkreettisesti siinä, että LinuxQuestions.org-sivusto on edustettuna usein monissa konferensseissa, näyttelyissä sekä messuilla, pääasiassa vain Yhdysvalloissa. Edustusta erilaisissa tilaisuuksissa on kuitenkin ollut myös Isossa-Britanniassa ja Kanadassa.
Luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä
Tämä on luettelo Maan ulkopuolisista dyyneistä. Maan lisäksi dyynejä on muillakin aurinkokunnan kappaleilla. Ne on nimetty Undae termillä. Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) on nimennyt niitä planeetoilla Mars ja Venus sekä Saturnuksen kuulla Titanilla, mistä Cassini-Huygens luotain löysi dyynimaisiä hiekkamuodostelmia. Myös kääpiöplaneetta Plutolla ja komeetta 67P/Tšurjumov–Gerasimenkolla on havaittu dyynejä.
Marsin dyynit
Lähde:
Venuksen dyynit
Aikaisemmin dyyninä pidettiin Ningal Undae kohdetta, nimetty Ningalin, sumerilaisen Sin-jumalan puolison mukaan, mutta IAU uudelleennimesi tämän Ningal Lineae nimelle vuonna 2010.
Titanin dyynit
Lähde:
Pluton dyynit
Avaruusluotain New Horizons otti 14. heinäkuuta 2015 valokuvia Pluton Sputnik Planitia alueesta, ja näistä raportoitiin vuonna 2018 dyyneja jäätyneestä typestä muodostuneessa pinnassa. Näitä muodostelmia oli useita ja ne olivat noin 0,4–1 km etäisyydellä toisistaan. Niiden ajatellaan koostuvan hiekan hiukkaskokoa vastaavista, 200-300 μm halkaisijaltaan olevista metaanijään hiukkasista, jotka olisivat peräisin läheisiltä Al-Idrisi Montes vuorilta. Näitä muodostelmia ei ole vielä virallisesti nimetty.
Djungeltrumman
Djungeltrumman on ruotsalainen ilmaislehti ja verkkosivu joka keskittyy viihteeseen, kulttuuriin, klubielämään, yöelämään, jne. Lehden perustivat Jesper Strömqvist ja Jens Waern Göteborgissa vuonna 2001. Lehti keskittyi tuolloin jakamaan vinkkejä kaupungin klubielämästä. Vuonna 2007 mediakonserni Stampen alkoi tekemään yhteistyötä Djungeltrummanin kanssa. Lehti laajensi hetkeksi Tukholman ja Malmön alueelle. Vuodesta 2017 lähtien Djungeltrumman on ollut Nöjesguidenin omistuksessa, ja nykyään lehti kattaa vain Göteborgin alueen. Lehden painopiste on nykyisin populaarikulttuurissa.
Lehti ilmestyy 11 kertaa vuodessa ja se on saatavilla esimerkiksi kauppojen, kahviloiden, ravintoloiden ja lehtikioskien kautta Göteborgin keskustassa ja sen ympäristössä. Lehti järjestää myös omia tapahtumia, esimerkiksi Djungeltrumman Sessions -tapahtuman.
Likoma
thumb|300px|Näkymä [[Njassajärvi|Njassajärvelle Likoman rannalta.]] Likoma on afrikkalaisen Njassajärven eli Malawijärven kahdesta asutetusta saaresta suurempi. Pienempi on nimeltään Chizumulu. Likoma on kokonaan Mosambikin aluevesien ympäröimä, mutta se kuuluu Malawille eli se on Malawin eksklaavi. Saarella oli noin 8 000 asukasta vuonna 1998. Sen pinta-ala on 18 neliökilometriä.
Likoma kuuluu Malawille historiansa takia; David Livingstonen lähetysjärjestö perusti sinne päämajansa 1880-luvulla, ja Malawi piti sen toisen maailmansodan jälkeen, kun järvi jaettiin Malawin ja Mosambikin kesken. Saarella sijaitsee kivestä rakennettu katedraali, jonka rakentaminen aloitettiin vuonna 1903.
Saarella on paljon apinanleipäpuita. Saarella ei ole sähköä.
Aiheesta muualla
Likoma
Kasautumisteoria
Kasautumisteoria on johtava aurinkokunnan syntyä selittävä teoria. Sen mukaan alkuauringon ympärille muodostui kaasusta ja pölystä kiekko, jossa pöly vajosi painovoiman ja kaasun viskositeetin vaikutuksesta päiväntasaajan tasoon. Pölystä syntyi planetesimaaleja, komeetan tai pienen asteroidin kokoisia kappaleita, jotka törmätessään pienempiin kappaleisiin, pölyyn ja toisiinsa kasautuivat edelleen Kuun ja Marsin kokoisiksi kappaleiksi, tuottaen lopulta protoplaneettoja, joista aurinkokuntamme on muodostunut.
thumb|200px|Törmäykset aurinkokunnassa. Lukuisat törmäyskraatterit aurinkokunnassa kertovat väkivaltaisesta synnystä, joka on selitettävissä kasautumisteorian avulla. Kuvassa Asteroidi [[951 Gaspra|Gaspra.]]
Kasautumisteorian ongelma on ollut kehityksen aikaskaala, aurinkosumun, tiedetään olleen lyhytikäinen ja kaasun poistuneen nopeasti alkuauringon ympäriltä ydinreaktioiden alettua ja aurinkotuulen voimistuttua. Tällöin jättiläisplaneettojen, kuten Jupiterin ja Saturnuksen syntyyn tarvittava kaasu on poistunut aurinkokunnasta.
Näin on vaikea selittää, miten Jupiter ja Saturnus ehtivät kerätä kaasuvaippansa ennen kuin aurinkotuuli puhalsi kaasun pois. Tämä on aikaskaalaongelma, jonka ratkaisu ei ole täysin selvinnyt. On kuitenkin todennäköistä, että jättiläisplaneettojen synty on ollut saanut nopean kasautumisvaiheen jälkeen vauhtia gravitaatioinstabiilisuudeksi kutsutusta prosessista, jossa massiiviset planeetat keräävät itseensä kaasua painovoiman avulla sitä nopeammin mitä massiivisempia ne ovat. Tällöin riittää, että jättiläisplaneetat olisivat saavuttaneet kaasun keräämiseen tarvittavan massan (noin 10 Maan massaa), minkä jälkeen ne olisivat kasvaneet hyvin nopeasti nykyiseen kokoonsa eikä kaasun poistuminen olisi enää vaikuttanut. Muilta osin teoria selittää Aurinkokunnan piirteet hyvin ja on yleisesti hyväksytty planeettojen syntyä kuvaava teoria. Uusien laskujen mukaan joillakin parametreilla Jupiter olisi syntynyt jopa alle miljoonassa vuodessa. Kasautumisteorian avulla on mahdollista selittää myös muiden planeettakuntien synty ilman suurempia ongelmia.
Kasautumisteoriaa tukevat havainnot
Kertymäkiekkoja on havaittu lähes jokaisen nuoren tähden ympäriltä joko pölyn aiheuttamasta tähden säteilyn himmenemisestä tai infrapuna-alueella havaitusta infrapuna ylimäärästä (engl. infrared excess), joka viittaa tähden ympärillä olevaa pöly- ja kaasukiekkoon.
Laboratoriossa on onnistuttu varmistamaan, että pölyhiukkaset ja suuremmatkin kappaleet (aina senttimetrien kokoluokkaan asti) takertuvat helposti toisiinsa muodostaen suurempia kappaleita ja hiukkasia. Aivan pienimmässä mittakaavassaan kasautuminen on fraktaalista ja hiukkaset suorastaan liimautuvat toisiinsa.
Tietokonesimulaatioiden avulla on varmistettu, että kun useiden metrien tai kilometrien kokoiset kappaleet törmäävät toisiinsa, ne muodostavat vielä suurempia kappaleita, siitäkin huolimatta, että osa kappaleiden aineesta pirstaloituu ja lentää törmäyksen voimasta kauemmas.
Muiden planeettakuntien eli eksoplaneettakuntien havainnoista on saatu viitteitä asteroidivyöhykkeiden olemassaolosta. Myös tämä tukee kasautumisteoriaa, sillä asteroidien muodostumiseen kasautumisteoria on käytännössä ainoa vaihtoehto. Myös oman aurinkokuntamme asteroidivyöhyke ja Kuiperin vyöhyke ovat osoituksia kasautumisteorian oikeellisuudesta, sillä ne edustavat jäänteitä alkuperäisestä pölystä, joka ei vain päässyt, syystä tai toisesta, kasautumaan planeetoiksi asti.
Kasautumisteorian matematiikkaa
Toisaalta kasautumismallin loppuvaiheessa, oligarkkisessa kasvussa, on olennaista suurehkojen kappaleiden toisiinsa kohdistamat radanmuutokset pitkän ajan kuluessa. Kasautumisen lisäksi tapahtuu törmäyksiä, jotka pilkkovat kappaleita. Oletetaan, että suurimmat hiukkset kasvavat jo alkuvaiheessa nopeimmin, kyse on niin sanotusta karkaavasta kasvusta.
Suohirvenjäkälä
Suohirvenjäkälä (Cetrariella delisei) on suohirvenjäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Se on pensasmainen ja jopa 10 senttimetriä korkea. Muodostaa runsaasti haaroittuneita typpäitä. Väriltään se on vaalean kullanruskea, latvasta tummempi. Kasvaa soilla ja hyvin märillä paikoilla. Esiintyy lähes koko Suomessa, mutta yleisimpänä Pohjois-Suomessa.
Veiksel–Oder-operaatio
thumb|right|300px|Neuvostojoukot saapuvat [[Łódźiin.]]
Operaation kulku
Murskattuaan saksalaisten vastarinnan Veikselillä 1. Valko-Venäjän rintama jatkoi etenemistään Oderille. Poznańin kaupunki saarrettiin 25. tammikuuta. Kaupunki oli melkein kokonaan puolalaisten asuttama, eikä siellä ollut kuin muutama tuhat saksalaista, jotka oli koottu pääasiassa Volkssturmista, ilmavoimien sotilaista ja osastoistaan eksyneistä. Saksalaiset taistelivat sitkeästi, ja vaikka heidät ajettiin nopeasti pienelle alueelle, he antautuivat lopullisesti vasta Veiksel–Oder-operaation päättymisen jälkeen 23. helmikuuta. Puna-armeija saavutti Oderin tammikuun lopulla. 9. armeija pystyi kuitenkin pitämään sillanpääasemansa joen itärannalla ja samalla puolella jokea oleva Kostrtzynin linnoitus jäi saksalaisille, mutta useassa kohdassa puna-armeijan panssarijoukot ylittivät Oderin. 1. Valko-Venäjän rintaman komentaja Žukov keskeytti etenemisen Oderin luona ja siirsi hyökkäyksensä painopisteen rintaman jälkeen jääneelle pohjoissiivelle. Saksalaiset pyrkivät säilyttämään Netze-jokea pitkin yhteys Brombergin luona olevaan Saksan 2. armeijaan sekä muodostaa uusi puolustusasema. Yritys kuitenkin epäonnistui, sillä saksalaisilla ei ollut riittävästi joukkoja. 27. tammikuuta puna-armeija saartoi Brombergin sekä saavutti Neitzin. Heinrich Himmler määräsi vastahyökkäyksen neuvostojoukkoja vastaan, mutta se epäonnistui. Tammi-helmikuun vaihteessa puna-armeija ylitti Netz-joen. 2. helmikuuta Himmler kokosi kaikki hajanaiset joukot 11. SS-panssariarmeijaksi.
Hertta (korttipeli)
Hertta on neljän pelaajan korttipeli. Pelissä yritetään välttää hertan ja patarouvan saamista. Kerätyistä hertoista saa jokaisesta yhden pisteen ja patarouvasta 13 pistettä. Toisaalta, jos pelaajan onnistuu saada kaikki pistekortit yhden kierroksen aikana, hän ei saa yhtäkään pistettä, mutta kaikki muut pelaajat saavat 26 pistettä, eli kyseessä on puhallus. Pelin voittaja on se, jolla on vähiten pisteitä jonkun pelaajan rikkoessa 100 pisteen rajan.
Pelin kulku
Pelissä pelataan neljän kortin tikkejä. Maata on tunnustettava ja isoimman kortin lyöjä voittaa tikin ja aloittaa seuraavan tikin. Jos ei ole annettua maata, voi lyödä minkä kortin tahansa. Hertalla ei saa aloittaa ennen kuin se on rikottu eli joku pelaajista on lyönyt hertan vapaavalintaisena korttina, paitsi jos pelaajalla on vain herttaa. Ensimmäiseen tikkiin ei saa lyödä herttaa tai patarouvaa, vaikka kädessä ei olisikaan ristiä.
Kun kaikki kortit on pelattu, lasketaan, kuinka monta pistettä kukin pelaaja sai, ja aloitetaan seuraava kierros.
Uusin aika
1800-luku
thumb|[[Yhdysvaltain sisällissota käytiin orjuuden kannattajien ja vastustajien välillä.]]
1800-luvun merkittäviä tapahtumia maailmassa olivat esimerkiksi Yhdysvaltain laajeneminen länteen ja sisällissota 1861–1865, Australian ja Uuden-Seelannin eurooppalainen asutus, osmanien valtakunnan heikkeneminen, Afrikan jako eurooppalaisten siirtomaavaltojen kesken ja kolonialismin huipentuminen, Venäjän imperiumin laajeneminen, kansallisuusaatteen nousu Euroopassa ja sitä seurannut kansallisvaltioiden synty, Japanin avautuminen länsimaisille vaikutteille Meiji-restauraatiossa sekä useat sodat Euroopassa. Naiset saivat 1800- ja 1900-luvuilla äänioikeuden.
Maailman taloudet sulautuivat vuosien 1870–1914 välillä yhdeksi riippuvuussuhteiden verkostoksi. Kehityksen aiheutti kolme suurta ilmiötä. Ensinnäkin liikenneyhteydet paranivat rautateiden määrän ja laivaliikenteen lisääntymisen myötä. Panaman ja Suezin kanavat avattiin. Toiseksi, viestintäliikenteen vauhti kiihtyi kun mannertenväliset lennätin- ja puhelinlinjat vedettiin valtamerten pohjaan. Kolmanneksi, maailmankaupan kokonaisarvo kasvoi vuosien 1860–1913 välillä 8 miljardista dollarista 39 miljardiin dollariin. Suurimmat kaupankävijät olivat asemiaan koko ajan menettänyt Iso-Britannia sekä Yhdysvallat ja Saksa.
1900-luvun alkupuoli
Kiinasta tuli tasavalta vuonna 1912. Japani teollistui ja loi vahvat sotavoimat, joiden avulla se löi Venäjän sodassa 1904–1905 ja miehitti Korean vuonna 1910. Tutkimusmatkat huipentuivat napaseutujen tutkimusretkiin 1910-luvun taitteessa.
Euroopan poliittiset jännitteet johtivat ensimmäiseen maailmansotaan vuosina 1914–1919. Sodan seurauksena suuret imperiumit Saksa, Itävalta-Unkari, Venäjä ja Osmanien valtakunta hajosivat. Venäjällä vallankumoukset ja sisällissota johtivat Neuvostoliiton perustamiseen. Yhdysvalloissa koettiin suuri lama 1930-luvulla.
Italiassa nousi 1920-luvulla Benito Mussolinin perustama fasismi ja Saksassa 1930-luvulla Adolf Hitlerin kansallissosialismi. Espanjassa sisällissodan seurauksena valtaan nousi kenraali Francisco Franco. Saksan laajentumispyrkimykset johtivat toiseen maailmansotaan (1939–1945), joka laajeni myös Tyynellemerelle. Sodassa kuoli kaikkiaan yli 50 miljoonaa ihmistä.
Atlantic Records
Atlantic Records on Ahmet Ertegünin ja Herb Abramsonin vuonna 1947 perustama levy-yhtiö, jonka panos Yhdysvaltain mustien populaarimusiikin esille tuomisessa on ollut merkittävä.
Mandy van den Berg
pienoiskuva|Mandy van den Berg Mandy van den Berg (s. 26. elokuuta 1990) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Alankomaiden naisten maajoukkueessa 90 maaottelua ja tehnyt niissä kuusi maalia kesäkuun 2020 loppuun mennessä. Ensimmäisen maaottelunsa hän pelasi Meksikoa vastaan 15. joulukuuta 2010. Hän voitti Euroopan-mestaruuden 2017.
Seuratasolla van den Berg on kotimaansa ADO Den Haagin jälkeen edustanut vuosina 2012–2014 ruotsalaista Vittsjö GIK:ta, vuonna 2015 norjalaista Lillestrøm SK:ta, vuosina 2016–2017 englantilaisia Liverpoolia ja Readingiä sekä vuosina 2018–2020 espanjalaista Valenciaa. Kesällä 2020 hän siirtyi kotimaahansa PSV:n joukkueeseen.
Prinsessaparatiisilintu
Prinsessaparatiisilintu (Paradisaea minor) on paratiisilintujen heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Prinsessaparatiisilintua tavataan Indonesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa. Lajin on raportoitu olevan yleinen, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Matewan – kuoleman kaivos
Matewan – kuoleman kaivos (Matewan) on John Saylesin käsikirjoittama ja ohjaama yhdysvaltalainen independent-draamaelokuva vuodelta 1987. Se perustuu vuoden 1920 kaivoslakkoon Länsi-Virginiassa, joka johti avoimeen taisteluun kaivosyhtiön ja työläisten välillä. Chris Cooper näyttelee tapausta selvittämään tulevaa ammattiliiton miestä, joka pyrkii käännyttämään afroamerikkalaisten ja italialaissiirtolaisten joukosta haalitut rikkurityöläiset lakkolaisia tukemaan. Muissa keskeisissä osissa nähdään muun muassa David Strathairn, Will Oldham, James Earl Jones ja Mary McDonnell.
Vastaanotto
Haskell Wexler oli kuvauksesta ASC- ja Oscar-ehdokkaana ja voitti kategoriansa Film Independent Spirit Awards -gaalassa, jossa elokuva toi ehdokkuuksia neljässä muussakin sarjassa.
Elokuvaa ei tuotu Suomen teattereihin, vaan se julkaistiin videokasettina. Suomen tv-kanavilla se on nähty 1993 ja 1995. Helsingin Sanomien Petri Immonen luonnehti Matewania balladinomaisesti kerrotuksi lännenelokuvaa muistuttavaksi tarinaksi, joka ei pyri saarnaamaan. Saman lehden Mikael Fränti kirjoitti kesäkuun 1993 tv-esityksen alla: ”John Saylesia kiinnostaa kollektiivin synty ja ryhmän toiminta. Sayles ei kuvaa Amerikkaa yhtenä suurena kokonaisuutena, vaan hän pyrkii näyttämään lähihistorian oikeat kasvot ja vaietut ristiriidat.” Video-oppaassa 95 Amerikkalaiselokuvalle harvinaista kollektiivin kuvausta kehui myös Tapani Maskula: ”Matewan on sangen tarkkanäköinen ja oivaltava analyysi amerikkalaisesta demokratiasta sekä sen sisälle rakennetusta riistomekanismista. Toisaalta Sayles käyttää historiallista etäisyyttä hyväkseen viedäkseen tarinansa lähes westerniä muistuttaviin myyttisiin raameihin. Koko ajan elokuva silti pohtii yksilön sidonnaisuutta ryhmäänsä, paneutuu luokkatietoisuuden heräämiseen ja varoittaa valtasuhteiden kärjistymisestä.” Video-opas 95 -kirjassa Asko Alanen kuvaili elokuvaa tuimaksi raportiksi, joka leikittelee tulitikuilla luokkasodan ruutitynnyrin äärellä.
Französische Straßen metroasema
thumb|Aseman sisäänkäynti thumb|Aseman laiturialuetta Französische Straßen metroasema sijaitsi Berliinin metron U6-linjalla Friedrichstraßen ja Stadtmitten asemien välissä. Asema avattiin vuonna 1923 ja suljettiin vuonna 2020.
Liikenneruuhka
thumb|200px|Liikenneonnettomuudesta johtuva ruuhka moottoritiellä [[Algarvessa, Portugalissa.]] thumb|200px|[[ruuhka-aika|Ruuhka-ajan liikennettä Moskovassa, Venäjällä.]] thumb|100px|Ruuhkasta varoittava [[liikennemerkki.]] Liikenneruuhka muodostuu, kun tiellä liikkuu sen kapasiteettiin nähden liikaa ajoneuvoja. Ruuhkan takia ajoneuvojen nopeus hidastuu ja voi joissain tilanteissa pysähtyä, kun ruuhka aiheuttaa jonoja. Liikenneruuhka voi johtua tien liian vähäisen kapasiteetin lisäksi esimerkiksi tietöistä, onnettomuuksista tai huonoista ajo-olosuhteista.
Französische Straßen metroasema
Asema suljettiin, kun U5-linjan laajennus Alexanderplatzilta päärautatieasemalle valmistui vuonna 2020. Laajennus sisältää uuden Unter den Lindenin metroaseman, jolla pysähtyy myös linja U6. Unter den Lindenin asema sijaitsee noin 200 metrin päässä Französische Straßen asemasta.
52.51472°N, 13.38917°W
Liikenneruuhka
Ratkaisukeinoja
Ruuhkia pyritään usein välttämään hyvällä liikennesuunnittelulla. Käytettyjä keinoja ovat tien kapasiteetin lisääminen tai vaihtoehtoisten kulkumuotojen suosiminen, kuten julkisen liikenteen, pyöräilyn ja jalankulun lisääminen. Tien kapasiteettia voi lisätä esimerkiksi risteyksien uudelleensuunnittelulla ja kierto- ja monitasoliittymien käytöllä. Muita käytettyjä keinoja ehkäistä ruuhkia ovat ruuhkamaksut ja tietullit, liikennekäyttäytymisen parantaminen, onnettomuuksien ehkäisy ja nopea raivaus, kaupunkisuunnittelu ja ruuhkista tiedottaminen. Myös työssäkäyntiaikojen porrastaminen vähentää ruuhkia, koska kaikki eivät ole tällöin liikkeellä samaan aikaan. Pidemmällä aikavälillä ruuhkien muodostumista voidaan vähentää hyvällä kaavoituksella, koska asuntojen, työpaikkojen ja palveluiden sijainnit ja vaihtoehtoisten kulkumuotojen olemassaolo vaikuttavat ruuhkien syntymiseen.
Liikenneruuhka ilmiönä
Liikenneruuhkien muodostumista ja käyttäytymistä on pyritty ymmärtämään ja ennustamaan erilaisten teorioiden avulla. Ruuhkaisat tiet voidaan ajatella esimerkkinä yhteismaan ongelmasta, kun ilmaisia resursseja käytetään mahdollisimman paljon. Jos taas liikenneruuhkia torjutaan suosimalla joukkoliikennettä, niin joukkoliikenteen käytössä on nähtävissä sama asetelma: osa käyttää, kaikki maksaa. thumb|300 px|Liikenneruuhka Delhissä, Intiassa
Liikenneruuhkat Suomessa
Liikenneruuhkat ajoittuvat ruuhka-aikaan, joka on tyypillisesti Suomessa arkipäivinä 6:30–9:00 ja 15:00–18:00. Myös suuret tapahtumat ja kansalliset lomapäivät aiheuttavat ruuhkia julkisiin liikennevälineisiin ja henkilöautoiluun.
Al-Uzza Undae
67.7°N, 90.5°W Al-Uzza Undae (myös Fortuna-Meshkenetin dyyni) on dyyni Venuksessa. Dyynimuodostelma on halkaisijaltaan 150 kilometriä ja se sijaitsee Ishtar Terran ja Meshkenet Tesseran välisessä laaksossa. Se on nimetty arabialaisen aavikon jumalattaren Uzzan mukaan.
Grete Stenbæk Jensen
Grete Stenbæk Jensen (1925 Nørre Bork, Tanska – 2009 ) oli tanskalainen kirjailija. Hän oli merkittävä työläiskirjailija 1970-luvulla. Hän nousi julkisuuteen 1973 ilmestyneellä dokumenttipohjaisella romaanilla Konen og æggene.
Al-Uzza Undae
Alueen yksittäiset dyynit ovat 0,5–10 km pitkiä ja 200–300 metriä leveitä sekä noin puolen kilometrin etäisyydellä toisistaan. Dyynit ovat tyypiltään tuulta vastaan suuntautuvia poikittaisia dyynejä.
Operaatio Pelikaani
Operaatio Pelikaani oli toisessa maailmansodassa saksalaisten suunnitelma Panaman kanavan sabotoimiseksi. Suunnitelman takana oli Sicherheitsdienst-tiedustelupalvelun upseeri Theodor Paeffgen. Suunnitelman mukaan kaksi osiin purettua saksalaista Junkers Ju 87 -konetta olisi kuljetettu sukellusveneellä asumattomalle saarelle Karibialla, mistä ne olisivat koottuina nousseet ilmaan, pommittaneet Gatunin patoa ja siten kenties tehneet Panaman kanavan käyttökelvottomaksi usean kuukauden ajaksi. Hyökkäykseen osallistuneet saksalaiset olisivat onnistuttuaan voineet antaa itsensä ilmi jossakin neutraalissa valtiossa tai heidät olisi voitu ottaa uudelleen sukellusveneen kyytiin. Suunnitelma oli valmis toteutettavaksi vuonna 1943, mutta se peruttiin, koska sen uskottiin paljastuneen.
Matias Sassali (albumi)
Matias Sassali on vuoden 1991 Tenavatähti-laulukilpailuun osallistuneen laulajan Matias Sassalin (s. 1980 ) studioalbumi. Albumin julkaisi Finnlevy vuonna 1991.
Kappaleet
Albumi sisältää muun muassa Sassalin Tenavatähti-kilpailussa esitetyn kappaleen Elämää juoksuhaudoissa, jolla hän selviytyi loppukilpailuun, mutta ei päässyt kolmen parhaan joukkoon. Kappalevalintaa pidettiin kilpailun aikana erikoisena, ja hänen äitinsä sekä kilpailun juontaja Seppo Hovi olivat myös kommentoineet asiaa, mutta Sassali itse kieltäytyi esittämästä mitään muuta kappaletta. Sassali on itse kertonut taustansa kappalevalinnalle, että oli kuullut sen radiosta, ja kun melodia oli jäänyt mieleen, hän halusi laulaa sen kilpailussa.
Muna (yhtye)
Muna (yleensä tyylitelty MUNA) on amerikkalainen elektroninen pop-yhtye, joka koostuu Katie Gavinista, Josette Maskinista ja Naomi McPhersonista.
Historia
Los Angelesissa toimiva trio tapasi Etelä-Kalifornian yliopistossa ja aloitti yhteistyön vuonna 2013. Maskinin ja McPhersonin soittivat kitaraa sekä Gavin lauloi ja soitti bassoa. Gavinin ja Maskinin pääaineet oli musiikki, kun taas McPherson kaksinkertaisti pääaineenaan Narrative Studies ja American Studies & Ethnicity. Molemmat kitaristit olivat tottuneet soittamaan progressiivista rockia, mutta asettuneet toiselle äänelle, kun heidpn yhteistyö Gavinin kanssa johti pop-kappaleeseen.
Aloitettuaan yhteistyön kokeellisessa tilassa, he kehittivät musiikkia kohti elektronista poppia. Kesällä 2014 he julkaisivat debyytti EP:n ”More Perfect”, Bandcampilla ja Soundcloudissa. Sen menestys johti levysopimuksen allekirjoittamiseen RCA Recordsilla Yhdysvalloissa ja Columbia Recordsilla Isossa-Britanniassa. RCA julkaisi itse tuotetun EP:n ”Loudspeaker” toukokuussa 2016. Heidän debyyttialbumi ”About U” julkaistiin 3. helmikuuta 2017.
Kaikki kolme jäsentä tunnistavat itsensä queeriksi ja McPherson on muunsukupuolinen. Alun perin he olivat varovaisia asiasta, jotta heitä ei pidettäisi ”queer-yhtyeenä”, mutta he tulivat kuitenkin käyttämään asiaa myöhemmin inspiroimaan nuoria ihmisiä tuntemaan olonsa mukavaksi. Heidän kappaleissaan käsitellään seksuaalisuuteen ja sukupuoleen liittyviä kysymyksiä ja asioita. He kuvaavat kappaletta ”So Special”, ”hymninä maailman lutkoitetuille tytöille, joiden on puolustettava omaa arvoa”. McPhersonin  mukaan ”se olisi merkinnyt paljon, kun olin ehkä 12-vuotias tuntemaan joku bändistä ja luulen, että hän oli siisti jä tietää, että hän on poissa”. Lisäksi hän lisäsi, että ”Olen poissa ja tunnen oloni turvalliseksi kun olen poissa, koska me kolme olemme vähän armeija toisille. En pelkää olla oma itseni. Se saa minut ylpeäksi omituisuudestani. Se on koko syy siihen, miksi teemme tämän. Haluamme turvasataman.”
Hollantilainen DJ / tuottaja Tiësto teki kappleesta ”Winterbreak” remixin toukokuussa 2016. MUNA soitti Lollapalooza -tapahtumassa 2016, kiertänyt Amerikkaa Grouploven kanssa ja teki ensimmäisen televisioesiintymisensä Jimmy Fallonin The Tonight Show’ssa. 6. kesäkuuta 2017 ilmoitettiin, että yhtye toimii lämmitelijänä Harry Stylesille Amerikan ja Euroopan kiertuepäivillä.Samana vuonna heidän kappaleensa ”I Know a Place” esiteltiin The Carmilla Movie -elokuvassa joka perustuu Sheridan Le Fanu -samannimiseen novelliin.
Vuonna 2018 yhtye aloitti työskentelyn uuden täyspitkän albumin parissa. Kesäkuussa 2019 yhtye ilmoitti albumista ”Saves the World”, joka julkaistiin 6. syyskuuta 2019. Albumia johti single ”Number One Fan”, jota seurasivat kappaleet ”Who” ja ”Stayaway”. Lontoon Villa Underground -konserttien jälkeen ilmoitettiin, että Muna palaa Yhdistyneeseen kuningaskuntaan Saves The World -kiertueella joulukuussa 2019.
Toukokuussa 2021 ilmoitettiin, että yhtye on allekirjoittanut sopimuksen Phoebe Bridgersin levy-yhtiön Saddest Factoryn kanssa, joka toimii yhteistyössä Secretly Groupin Dead Oceansin kanssa.
Palkinnot ja kunniamerkit
Kesäkuussa 2020 ensimmäisen Pride-kulkueen 50-vuotisjuhlassa, Queerty nimitti heidät niiden viidenkymmenen sankarin joukosta jotka ”johtavat kansaa kohti kaikkien ihmisten tasa-arvoa, hyväksymistä ja ihmisarvoa”
Hyötyliikunta
Hyötyliikunta on liikuntaa, joka sisältää liikunnan ohella myös muita hyötyjä. Hyötyliikunta tapahtuu jonkin muun tekemisen ohella eli ei pelkästään liikunnan vuoksi, siis jokapäiväiseen elämään kuuluvaa liikkumista. Hyötyliikuntaan lasketaan kuuluvaksi esimerkiksi puutarhanhoito, puunhakkuu ja kaikki fyysinen aktiivisuus puuhastelun aikana. Myös liikunnallinen asiointi lasketaan hyötyliikunnaksi. Työmatkan tai muun välttämättömän matkan kulkeminen polkupyörällä auton sijasta, pihan haravoiminen tai portaiden käveleminen hissillä kulkemisen sijaan täyttää hyötyliikunnan kriteerit. Sen sijaan esimerkiksi lihaskuntoharjoitteet kuntosalilla eivät siis ole hyötyliikuntaa.
Hyötyliikunta voi olla myös ajattelutapa - oman terveyden edistämistä. Jo puolen tunnin päivittäinen kävely tai pyöräily, vaikkapa kahdessa 15 minuutin osassa, pitää terveyttä yllä. Hyötyliikunta ei kuitenkaan yleensä nosta kuntoa eikä auta painon pudottamisessa.
Kaukolämpö
thumb|Uudet kaukolämpöputket viimeistelyä vailla [[Espoon Otaniemessä.|420x420px]] Kaukolämpö on rakennusten lämmitysmuoto, jossa lämpöä toimitetaan kaukolämpöverkossa kiertävän kuuman veden tai kuuman vesihöyryn avulla. Asiakas voi käyttää kaukolämpöä tilojen ja käyttöveden lämmittämiseen sekä muihin lämmitystarpeisiinsa.
Kaukolämpö on erityisesti kaupunkien ja taajamien lämmitysmuoto. Kaukolämpö on kehittynyt viimeisten vuosikymmenien aikana ja siksi se on edelleen kilpailukykyinen ja asiakkaiden usein valitsema lämmitysmuoto. Kaukolämpö on kehittynyt sähkövoimalaitosten hukkalämmön hyödyntämisestä, jolla voimalaitoksen kokonaishyötysuhde on saatu nostettua korkeammaksi. Kaukolämpöä käytetään kylmissä ilmastoissa, erityisesti Pohjois- ja Itä-Euroopassa. Se on myös Suomen yleisin rakennusten lämmitysmuoto. Maailman suurin kaukolämmön tuottaja on Venäjä.
Kaukolämpöä tuotetaan voimalaitoksissa, jotka on optimoitu sähkön ja lämmön yhteistuotantoon. Yksi kaukolämmön haasteista on, kuinka lämpöä tuotetaan verkostoon, kun kivihiilen energiakäytöstä luovutaan Suomessa vuoteen 2030 mennessä. Kaukolämmön haasteena ovat myös matalaenergiatalot, joiden lämmöntarve on pieni.
Asiakkaan laitteet
Asiakkaat ottavat kaukolämmön vastaan lämmönjakokeskuksessa, jossa on lämmönvaihdin. Vaihdin siirtää lämmön kaukolämpöverkosta asiakkaan lämmönjakoverkoston kautta rakennuksissa oleviin lämmönjakolaitteisiin, kuten pattereihin, lattialämmitysverkostoon tai ilmanvaihtoon sekä lämpimään käyttöveteen. Asiakkaan rakennuksessa ja lämmönjakolaitteissa kiertää lämmin käyttövesi, joka on erillään vaihtimessa kaukolämpövedestä, joka on värjättyä.
Asiakkaan lämmönjakokeskukseen vaihdinpakettiin kuuluvat lämmityksen ja käyttöveden lämmönsiirtimet sekä mahdollinen ilmanvaihtosiirrin, säätölaitteet, pumput, paisunta- ja varolaitteet, lämpö- ja painemittarit sekä sulkuventtiilit. Lämmönjakokeskukset ovat tehdasvalmisteisia kokonaisuuksia. Lämmönjakokeskus asennetaan yleensä erilliseen tekniseen laitetilaan. Laitteiden tilantarve on pieni, koska kattiloita, varaajia tai polttoainevarastoja ei tarvita.
Kaukolämpöverkko
thumb|420x420px|[[Salmisaaren voimalaitos|Salmisaaren voimalaitoksella Helsingissä tuotetaan kaukolämpöä sähkön ja lämmön yhteistuotantona.]] Lämpö siirretään asiakkaille kuumana vetenä suljetussa kaksiputkisessa kaukolämpöverkossa. Kuuma vesi johdetaan kiinteistön lämpöjakokeskukseen, jossa se luovuttaa lämpöä vaihtimen kautta asiakkaiden lämmitysverkkoon ja lämpimän käyttöveden valmistukseen. Talot käyttävät lämpöä huoneiden ja käyttöveden lämmittämiseen sekä ilmanvaihtoon. Kaukolämpöverkon vesi palaa jäähtyneenä paluujohdossa takaisin tuotantolaitokseen uudelleen lämmitettäväksi. Kaukolämpövesi ei kierrä talojen lämmitysverkossa.
Rakennukseen tulevan kaukolämpöveden lämpötila vaihtelee kovimpien pakkasten 115 °C:sta kesäajan noin 65 °C:een. Asiakkailta tuotantolaitoksiin palaavan veden lämpötila vaihtelee välillä 25–50 °C. Rakennuksen lämmityslaitteet toimivat hyvin, kun kaukolämpöverkkoon palaavan veden lämpötila on alle 45 °C. Lämmityskaudella hyvä jäähtymistaso on 40–60 °C.
Kaukolämpövesi on käsitelty mekaanisten epäpuhtauksien ja hapen poistamiseksi ja putken sisäpuolisen korroosion estämiseksi. Usein vesi myös värjätään mahdollisten vuotojen tai vaurioiden paikantamiseksi. Veden vihertäväksi muuttava väriaine ei ole terveydelle eikä ympäristölle vaarallista. Kaukolämpövesi on värjätty vihertävän keltaisella, vesien merkkaukseen tarkoitetulla väriaineella nimeltään Pyranin. Veden värjäys helpottaa vuotojen paikantamista ja kaukolämpöveden erottamista talousvedestä.
Pyranin on pyreenisulfonihappo-väriaine, joka täyttää muun muassa kosmetiikka-asetuksen mukaiset puhtausvaatimukset. Se on kuitenkin säilytettävä erillään elintarvikkeista ja nautintoaineista. Käyttövesisiirtimen rikkoutuessa saattaa talousveteen sekoittua vihreää kaukolämpövettä. Värjäytynyttä vettä ei suositella ruoanlaittoon tai muutoin sisäisesti nautittavaksi. Ihokosketus ei kuitenkaan aiheuta haittaa, joten käsien pesu, kukkien kastelu ja muu normaali veden käyttö luonnistuu myös siirrinrikon aikana.
Kaukolämmön toimitusvarmuus on lähes sataprosenttinen: keskimäärin asiakkaan lämmöntoimitus on keskeytyneenä 1–2 tuntia vuodessa. Kaukolämpöverkot ovat useimmiten silmukoituja, mikä mahdollistaa esimerkiksi vikatilanteissa asiakkaiden lämmönsaannin useammalta kuin yhdeltä syöttösuunnalta.
Kaukolämmön tuotanto
Kaukolämpöä voidaan tuottaa lukuisilla eri tavoilla ja tuotantomuoto tai energianlähde voidaan tarvittaessa vaihtaa. Kaukolämpö tuotetaan kuitenkin lähes täysin höyryvoimaa tuottavilla polttoaineilla, fossiilisilla (kuten maakaasu ja kivihiili) tai muilla  (kuten metsähake ja turve). Kyseiset polttoaineet tuottavat huomattavan määrän hiilidioksidipäästöjä. Kaukolämpö tuottaa noin puolet Helsingin kaikista hiilidioksidipäästöistä. thumb|418x418px|Kaukolämmön tuotannon energialähteet Suomessa vuonna 2014|left Tulevaisuudessa erilaisten uusiutuvien energialähteiden sekä teollisuuden ja yhdyskuntien ylijäämälämpöjen ennakoidaan edelleen lisääntyvän voimakkaasti. Uusiutuvien polttoaineiden käyttö on lisääntynyt ja hiilidioksidipäästöt ovat siten vähentyneet.
Kaukolämmöstä vuosittain 70–75 prosenttia tuotetaan lämmön ja sähkön yhteistuotantona. Lämmön ja sähkön yhteistuotannossa tuotetaan sekä lämpöä että sähköä samassa prosessissa. Tämä on erittäin tehokasta, koska tällöin sähkön lauhdetuotannossa syntyvä hukkaan menevä energia voidaan hyödyntää. Yhteistuotanto on miltei kaksi kertaa tehokkaampaa verrattuna sähkön ja lämmön erilliseen tuotantoon. Yhteistuotanto on tehokasta, sillä polttoaineen energia hyödynnetään lähes 90-prosenttisesti.
Kaukolämpöä tuotetaan myös erillisissä lämpökeskuksissa. Myös niissä käytetään lisääntyvissä määrin uusiutuvia polttoaineita. Suuremmissa yksiköissä esimerkiksi puun polttaminen on tehokkaampaa kuin hyvin pienissä yksiköissä. Samasta polttoaineesta saadaan enemmän energiaa hyötykäyttöön ja hukkaan menee vähemmän. Myös savukaasujen puhdistaminen päästöistä ja pienhiukkasista on edullisempaa isommissa yksiköissä kuin lukuisissa pienissä.
Suomessa on kaukolämpöverkkoja, joissa energia tuotetaan kokonaan uusiutuvilla energianlähteillä.
Kaukolämmön hinta
Suomessa on yleisesti käytössä hinnoittelujärjestelmä, joka jakaantuu: Kaukolämpötoiminnan viranomaisvalvonta perustuu Suomessa pääosin kilpailulainsäädäntöön. Kuluttaja-asiakkaiden asemaa turvaa lisäksi kuluttajansuojalaki. Kaukolämpöyritys on kilpailuviraston mukaan määräävässä markkina-asemassa kaukolämpöön liitettyjen asiakkaiden suhteen. Lisäksi hinnoittelua säätelee energiaverotus. Myös päästöjen vaikutukset on otettava huomioon. Energiateollisuus ry kerää kotimaisilta kaukolämpöyrityksiltä tietoja kolmen erisuuruisen uuden asuinrakennuksen kaukolämmön hinnoista kaksi kertaa vuodessa.
Kaukolämmön historia
Nykyisen muotoiseksi kaukolämmitykseksi tunnistettavaa taajamien lämmitystoimintaa on harjoitettu noin 1820-luvulta asti. Ensimmäiset laitokset syntyivät Yhdysvalloissa pian teräsputkien valmistusmenetelmien keksimisen jälkeen. 1800-luvun lopulla höyrylämpö teki mahdolliseksi pilvenpiirtäjien rakentamisen sellaisina kuin ne nyt Yhdysvalloissa tunnetaan. Saksassa kaukolämmitys aloitettiin 1893 ja muualla Euroopassa seuraavina vuosikymmeninä. Pohjoismaissa kaukolämmön leviämistä edisti toisen maailmansodan jälkeen korkeatasoisen lähiörakentamisen idea.
Suomen ensimmäinen nykyisenkaltaiseen perusratkaisuun eli vesikiertoon perustuva kaukolämpölaitos otettiin käyttöön Espoon Tapiolassa vuonna 1953 ja sen ensimmäinen asiakas liitettiin lämpöverkkoon vielä samana vuonna. Myös Helsingissä päästiin käynnistämään kaukolämmön jakelua samoihin aikoihin, kun verkkoon kytkettiin ensimmäinen asiakas vuonna 1953. Tekniikaltaan Helsingin ensimmäinen kaukolämpövoimala tosin poikkesi nykyisestä vesikiertoisesta perusratkaisusta siten, että lämpö toimitettiin asiakkaalle höyrynä. Helsingissä ensimmäinen vesikaukolämpöä tuottava voimalaitos oli Salmisaari A ja ensimmäinen asiakas joka liitettiin verkkoon vuonna 1957 oli Ravintolakoulu Perho, jonka rakennus valmistui sopivasti putkireitin varrelle samana vuonna.
Kaukolämpö eri maissa
Kaukolämmitystoimintaa harjoitetaan nykyisin eri puolilla maailmaa: Länsi- ja Itä-Euroopassa, Pohjois-Amerikassa sekä Aasian maista Japanissa, Koreassa, Kiinassa ja Mongoliassa. Euroopassa noin 10 % lämmöntuotantotarpeesta toteutetaan kaukolämmöllä, Pohjois-Amerikassa noin 4 %. Kaukolämmön suurin tuottajamaa on Venäjä, joka tuottaa vuosittain arviolta 1 700 000–2 400 000 GWh kaukolämpöä. EU:ssa kaukolämmön markkinaosuus on 13 % asuin- ja palvelurakennusten lämmityksestä. thumb|250x250px|Kartalle on merkitty Suomessa kaukolämpöä tuottavat laitokset.|left
Kaukolämpö Suomessa
Noin 2,7 miljoonaa suomalaista asuu kaukolämpötaloissa. Suomessa kaukolämmön markkinaosuus rakennusten lämmityksessä on noin 46 %. Omakotitaloista kaukolämmöllä lämmitettyjä on runsas 7 % lämmitysenergiasta. Suurimmissa kaupungeissa kaukolämmön markkinaosuus on yli 90 %.
Myös uudisrakentamisessa kaukolämmön asema on vahva: uusista kerrostaloista yli 95 % liitetään kaukolämpöön, palvelurakennuksista 75 %. Uusista pientaloista 14 % valitsee lämmitysmuodokseen kaukolämmön.
Voimalaitokset ja kiinteät lämpökeskukset
Kaukolämpö on hajautettua, alueellista toimintaa. Energiateollisuus ry:n jäsenyritykset:
Kansainvälistä tunnustusta
Suomalainen kaukolämpö- ja jäähdytysosaaminen on saanut myös kansainvälistä tunnustusta, muun muassa seuraavissa kilpailuissa:
Tuottaminen sähköstä lämpöpumpulla
Wärtsilän ja Pöyryn mukaan kaukolämpöä kannattaa tuottaa sähköstä lämpöpumpuilla. Wärtsilän mukaan tuulivoimaa käytetään tulevaisuudessa kaukolämmön tuotantoon lämpöpumpputeknologialla. Konsulttiyhtiö Pöyry on esittänyt samaa ajatusta.
Kaukojäähdytys
Uusin tapa hyödyntää entistä paremmin primäärienergiaa on kaukojäähdytys. Tässä käytetään hyödyksi lämpö, joka menisi muuten hukkaan jäteveden mukana (lämpöpumpulla) tai muuna ylijäämäenergiana esimerkiksi ydinvoimalaitoksista (absorptiojäähdytyksellä) tai sitten voidaan käyttää luonnon omia kylmävarastoja (vapaajäähdytys talvella merestä).
Suuret lämpöpumput kaukolämpöjärjestelmässä
VALOR Partners Oy:n tekemässä selvityksessä suurten lämpöpumppujen potentiaali Suomessa oli 3–4 TWh eli 9–13 prosenttia kaukolämmöstä. Suuria teollisen mittakaavan lämpöpumppuja valmistaa Johnson Controls.
Aleatorinen musiikki
Aleatorinen musiikki on musiikkia, jonka säveltäjä on antanut esittäjälle enemmän tilaa improvisointiin ja omiin valintoihin kuin perinteisessä klassisessa musiikissa.
Tyylisuunnan ensimmäinen edustaja on yhdysvaltalainen John Cage.
Esimerkiksi Karlheinz Stockhausen kirjoitti 11. pianokappaleen partituuriin 19 pientä fragmenttia. Säveltäjän ohjeen mukaan pianisti valitsee, missä järjestyksessä fragmentit soitetaan. Teos päättyy, kun jokin fragmentti on tullut soitetuksi kolmesti. Myös Pierre Boulez otti vaikutteita aleatorisesta musiikista.
Ojat on rajat
Ojat on rajat on poprock-yhtye Aknestikin esikoisalbumi, joka julkaistiin 24. huhtikuuta 1991 levymerkillä Poko Rekords. Levy on äänitetty SM-studiolla Oulussa julkaisuvuoden tammikuussa. Ari Vaahtera on tuottanut, äänittänyt ja miksannut sen.
Levykannen tekijät ovat Tappo & JT. Kannessa komeilevat Kikleeni ja Kökleeni.
Kappaleet
Kaikki kappaleet kirjoittaneet Jukka Takalo ja Kai Latvalehto.
Kokoonpano
+
Kuningatarparatiisilintu
Levinneisyys
Kuningatarparatiisilintua tavataan D’Entrecasteaux’nsaarilla. Lajin populaatioksi on arvioitu vain noin 650 yksilöä, ja sitä uhkaa elinympäristöjen tuhoutuminen. Laji on luokiteltu vaarantuneeksi.
Rževski protiv Napoleona
Rževski protiv Napoleona on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut venäläinen komediaelokuva. Elokuvan pääosissa nähdään Pavel Derevjanko, Volodymyr Zelenskyi, Svetlana Hodtšenkova, Mihal Jefremov, Marat Bašarov ja Evhen Koševoy. Jean-Claude Van Damme esittää itseään cameo-roolissa. . Elokuvan on ohjannut Marius Balchunas.
Dentaali
Dentaali on äänne, jota tuotettaessa kieli koskettaa hampaita. Suomen kielessä dentaalisena ääntyy ensisijaisesti klusiili  sekä sen yhteydessä esiintyessään myös lateraali (esim. kalteva) ja nasaali  (esim. kanto). Tavallisesti ja  (ja monissa muissa kielissä myös ) ääntyvät kuitenkin alveolaarisina, niin että kieli koskettaa hampaiden sijasta hammasvallia.
Ainoat dentaalit, joille kansainvälisessä foneettisessa aakkostossa on osoitettu erityinen symboli, ovat soinniton ja soinnillinen frikatiivipari (esim.  ) ja  (esim.  ). Muiden äänteiden kohdalla dentaalisuus voidaan tarvittaessa merkitä lisäämällä kirjaimeen tarkkeeksi niin sanottu alapuolinen silta: . Unicode-merkistöön sisältyy tätä varten erityinen yhdistyvä tarke (U+032A, ).
Le Houga
Le Houga on kunta Lounais-Ranskassa Gersin departementissa Occitanien alueella.
Tunnettuja kuntalaisia
Yksi tunnetumpia Le Hougassa asuneita henkilöitä on espanjalainen polkupyöräilijä Luis Ocaña. Hän voitti muun muassa Ranskan ympäriajon vuonna 1973.
Korsunin motti
Korsunin motti oli talvella 1944 Saksan Etelän armeijaryhmän ja puna-armeijan 1. ja 2. Ukrainan rintaman välillä käyty taistelu. Puna-armeija onnistui motittamaan kuusi saksalaista divisioonaa Korsunin ja Tšerkasyn kaupunkien liepeille, mutta saksalaisten onnistui murtautua motista kärsien raskaita tappioita. thumb|left|250px|Korsunin mottiin tammikuussa 1944 johtanut [[puna-armeijan eteneminen.]]
Aapahirvenjäkälä
Aapahirvenjäkälä (Cetrariella fastigiata) on suohirvenjäkälien sukuun kuuluva jäkälä. Se on pensasmainen ja 3–5 senttimetriä korkea. Väriltään jäkälä on harmahtavan ruskea. Liuskat ovat 2–5 senttimetriä leveitä ja kourumaisia. Kasvaa soilla ja muilla märillä paikoilla. Esiintyy lähes koko Suomessa lukuun ottamatta eteläisintä Suomea. Jäkälä on yleisimmillään Pohjois-Suomessa.
Aapahirvenjäkälä muistuttaa suohirvenjäkälää (Cetrariella delisei), mutta aapahirvenjäkälän liuskat ovat kourumaiset.
Samael (yhtye)
Samael on vuonna 1987 Sionissa, Sveitsissä perustettu metalliyhtye. Alussa soittamansa black metallin jälkeen yhtyeen musiikki alkoi muuttua konemusiikkivaikutteiseksi industrial metalliksi. Above-albumilla yhtye palasi enemmän alkuajoiltaan kuulostavaan musiikkiin.
Samaelin levy-yhtiöitä ovat olleet mm. Nuclear Blast ja Century Media Records.
Syvät veet
Syvät veet on poprock-yhtye Aknestikin EP-levy, joka julkaistiin 8. toukokuuta 1992 levymerkillä Poko Records.
Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
thumb|240px|Biokeskus 1 Helsingin Viikissä. Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta on yksi Helsingin yliopiston yhdestätoista tiedekunnasta. Tiedekunta toimii Viikin kampusalueella yhdessä maatalous-metsätieteellisen tiedekunnan, farmasian tiedekunnan ja eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa.
Syvät veet
Kappaleet
Kappaleet kirjoittaneet Jukka Takalo ja Kai Latvalehto, ellei toisin mainittu.
Helsingin yliopiston bio- ja ympäristötieteellinen tiedekunta
Tiedekunta perustettiin vuonna 2004 nimellä biotieteellinen tiedekunta. Nykyisen nimen tiedekunta sai vuoden 2010 alusta. Tiedekunnan dekaanina syksyllä 2006 toimii professori Jari Niemelä.
Tiedekunnassa on seuraavat oppiaineet ja koulutusohjelmat, joissa opetus annetaan suomeksi: biokemia, biologia, biotekniikka, limnologia ja kalataloustiede, ympäristöekologia ja ympäristönsuojelutiede. Biologian koulutusohjelma on myös tarjolla ruotsiksi.
Laitokset
Tiedekuntaan kuuluu kaksi laitosta:
Jämtlanninpystykorva
Jämtlanninpystykorva (jämthund) on ruotsalainen koirarotu, jota pidetään Ruotsin kansallisrotuna. Se kuuluu FCI:n roturyhmään 5, pystykorvat ja alkukantaiset koirat. Vuonna 2022 rotu oli Suomen kuudenneksi eniten rekisteröity. Rodusta huolehtii Ruotsissa Svenska Jämthundklubben ja Suomessa Suomen Harmaahirvikoirajärjestö.
Ulkonäkö
Jämtlanninpystykorva on ruotsalaisista metsästyspystykorvista kookkain. Se on suurikokoinen harmaa pystykorva. Korvat ovat pystyt, teräväkärkiset ja ylöskiinnittynet. Rakenne on voimakas, tiivis mutta joustava, kuiva ja ryhdikäs. Häntä on keskipitkä, löysästi selän ylle kiertynyt ja tasaisen paksu. Jämtlanninpystykorva liikkuu voimakkaasti ja vapaasti ravaten. Säkäkorkeus on uroksilla 57–65 cm (ihanne 61 cm) ja nartuilla 52–60 cm (ihanne 56 cm). Karvapeite on kaksinkertainen; lyhyt päässä ja raajojen etupuolella; pidempi kaulassa, rinnassa, raajojen ja reisien takaosassa sekä hännässä. Turkin väri vaihtelee tummanharmaasta vaaleanharmaaseen; kuonossa, poskissa ja kurkussa, rinnassa, vatsassa, raajoissa ja hännän alapuolella on yleensä kermanväriä tai vaaleanharmaata.
Luonne ja käyttäytyminen
Luonteeltaan jämtlanninpystykorva on rohkea, tarmokas ja hieman itsepäinen. Se on kuitenkin ystävällinen ja rauhallinen. Jämtlanninpystykorva yleensä pitää ihmisistä ja muista koirista, mutta poikkeuksiakin esiintyy. Metsästysvietti on erittäin voimakas.
Jämtlanninpystykorva sopii erinomaisesti hirvenmetsästykseen, mutta sitä on käytetty myös suurpetojen – kuten suden, karhun ja ilveksen –  sekä metsäkanalintujen metsästykseen. Jämtlanninpystykorva kuuluu ns. pysäyttäviin metsästyskoiriin. Koira etsii hirven maastosta ja antaa metsästäjälle ilmoitushaukun. Tämän jälkeen koira pitää haukulla hirven paikallaan odottaen metsästäjän saapumista. Mikäli hirvi pakenee, koira seuraa sitä ja pysäyttää sen uudestaan haukulla ilmoittaen.
Koirien metsästysominaisuuksia arvioidaan hirvenhaukkukokeissa. Jämtlanninpystykorva voi saavuttaa tässä lajissa käyttövalion arvon.
Alkuperä
thumb|right|200px|Norlanninkoira eli vanhanmallinen jämtlanninpystykorva vuodelta 1915. Ulkonäössä on jonkin verran yhtäläisyyksiä vanhanaikaisen saksanpaimenkoiran kanssa. Nimensä mukaisesti jämtlanninpystykorva on kotoisin Ruotsin Jämtlandista, joka on aikoinaan kuulunut myös Norjalle. Jopa Jämtlandin vaakunassa kuvataan metsästyskoira hirven kimpussa. Jämtlanninpystykorvan esi-isät saattoivat toimia metsästyskäytössä jo tuhansien vuosien ajan, minkä aikana sen ulkonäkö on muuttunut mutta perustyyppi säilynyt kuitenkin samana. Se lienee läheistä sukua venäläisille laikoille, minkä lisäksi sen perimässä saattaa olla pohjoista sutta - jälkimmäinen olisi tuonut rotuun kokoa. Kuten harmaa norjanhirvikoira, on tämäkin rotu lähtöisin ikivanhoista skandinaavisista pystykorvista.
1700-luvulla antropologi Fale Burman mainitsi jämthundin, ja hänen mukaansa rodusta oli kaksi tyyppiä, joista toinen oli kookas ja susimainen. 1800-luvulla muutkin kirjoittivat kookkaasta, susimaisesta ja harmaasta rodusta, jota esiintyi tuolloin Länsi-Hälsinglandissa, Härjedalenissa, Storsjönin ympärillä ja Västerbottenin vuoristoalueilla. Sitä kuvailtiin kasvatetun paitsi hirven ja karhun metsästykseen, myös sen turkin vuoksi.