cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mongosmaki
Koko ja ulkonäkö
Mongosmaki on sukunsa pienin laji. Naaraan ja koiraan väritys poikkeavat paljon toisistaan. Mongosmakin ruumiinpituus on 33–37 senttiä ja hännän 47–51 senttiä. Painoa on noin 2 kiloa. Pää on pyöreä ja kuono suippo. Naaraan naama ja otsa ovat mustat, koiraan vaaleahkon harmaat, kuonossa näkyy joskus valkoista. Korvat ovat pyöreät ja karvaiset. Turkki on tiheä ja villainen. Naaraan pää, hartiat ja yläruumis ovat harmaat, mutta selkä, kupeet ja takaraajat ovat ruskehtavampia. Uros on täysin harmaa hartioilla näkyvää ruskeaa lukuun ottamatta. Molempien sukupuolten vatsapuoli on vaalea. Mongosmakilla on tiheä ja hienokarvainen poski- ja leukaparta, joka on koirailla punertavanruskea ja ulottuu myös otsalle. Naaraan parta on valkoinen ja erottuu vahvasti mustasta naamasta. left|pienoiskuva|200px
Levinneisyys ja elinympäristö
Mongosmakeja tavataan vain Madagaskarin luoteisosassa ja Mohelin ja Anjouanin saarilla Komoreilla. Komorien kanta on lähtöisin istutuksista. Levinneisyysalueen arvellaan olleen aiemmin nykyistä laajempi. Mongosmakit elävät kahdella erilaisella ympäristötyypillä. Madagaskarin mongosmakit elävät kuivissa lehtimetsissä ja Komorien makit taas elävät kosteammassa ympäristössä.
Ravinto
Mongosmakit ovat kasvinsyöjiä. Niiden ravinto koostuu medestä, siitepölystä, hedelmistä, lehdistä ja kukista. Ne valikoivat ruokansa melko tarkkaan. Tiettyyn aikaan vuodesta niiden on havaittu syövän vain viittä kasvilajia ja suosivan erityisesti kapokkipuun hedelmiä ja kukkia. Ne syövät kukasta vain tällöin meden nuolemalla kukkaa ja jättävät kukan muuten rauhaan. Mongosmakien arvellaan pölyttävän eräitä kasvilajeja.
Uhat ja suojelu
Mongosmaki luokitellaan nykyään vaarantuneeksi lajiksi. Sen elinalueet ovat kutistuneet ja makeja tapetaan koska niitä pidetään tuhoeläiminä. Mongosmakeja pyydetään myös niiden lihan vuoksi ja myydään lemmikeiksi. Laji on nykyään rauhoitettu ja niiden tappaminen kiellettiin vuonna 1974. Laji kuuluu CITES-sopimus liitteeseen I, mutta paikalliset eivät aina kunnioita määräyksiä. Mongosmakeja elää myös suojelualueilla. Vankeudessa elää noin 100 mongosmakia ja laji lisääntyy siellä melko helposti.
Luettelo Kiinan maakunnallisista moottoriteistä
Tämä luettelo kertoo Kiinan maakunnallisista moottoriteistä.
Anhuin maakunta
Numerointisäännöt Anhuin maakunnallisille moottoriteille:
Chongqingin kaupunki
http://www.cqjt.gov.cn:8080/resource/textnews/20160127/83161453866819964.pdf (Chongqingin moottoritieverkon suunnitelma 2013-2030, numerointi tullut myöhemmin)
Numerointisäännöt Chongqingin maakunnallisille moottoriteille:
Fujianin maakunta
http://bbs.china-highway.com/read.php?tid=100602 (Fujianin moottoriteiden numerointi 2009)
Numerointisäännöt Fujianin maakunnallisille moottoriteille:
Fujianin muut moottoritiet numeroidaan valtakunnallisten moottoriteiden mukaan:
Gansun maakunta
http://m.sohu.com/n/410703060/ (Gansun moottoriteiden numerointi 2013)
Numerointisäännöt Gansun maakunnallisille moottoriteille:
Guangdongin maakunta
Numerointisäännöt Guangdongin maakunnallisille moottoriteille:
Guangxin autonominen alue
http://www.chinahighway.com/news/2014/839019.php (Guangxin moottoriteiden numerointi 2011)
Numerointisäännöt Guangxin maakunnallisille moottoriteille:
Guizhoun maakunta
http://www.qjt.gov.cn/xxgk/zdgk/ghjh_16064/zxgh/201701/W020170116521079081901.pdf (Guizhoun moottoritieverkon numerointi 2016)
Hebein maakunta
https://wenku.baidu.com/view/06da91f8bcd126fff6050b2a.html (Hebein moottoriteiden numerointi 2013)
Heilongjiangin maakunta
Numerointisäännöt Heilongjiangin maakunnallisille moottoriteille:
Lisäksi seuraavia moottoriteitä on suunniteltu jatkettavaksi:
Henanin maakunta
http://bbs.china-highway.com/simple/?t100191.html (Henanin moottoriteiden numerointi 2012)
http://bbs.china-highway.com/read.php?tid=105123 (Henanin moottoriteiden numerointi 2015)
Numerointisäännöt Henanin maakunnallisille moottoriteille:
Hubein maakunta
http://www.xiangfanzx.com/xfdd/8288.html (Hubein moottoriteiden numerointi 2014)
Numerointisäännöt Hubein maakunnallisille moottoriteille:
Hunanin maakunta
http://jtt.hunan.gov.cn/xxgk/jtgh/201812/W020181220391145291636.pdf (Hunanin moottoriteiden numerointi 2019)
Jiangsun maakunta
https://3g.xici.net/d248660723.htm?boardpage=1&cool=1&top=2 (Jiangsun moottoriteiden numerointi 2017)
Numerointisäännöt Jiangsun maakunnallisille moottoriteille:
Jiangxin maakunta
https://wenku.baidu.com/view/398abefd9b6648d7c1c746f1.html (Jiangxin moottoriteiden numerointi 2013)
http://news.cnstock.com/news,bwkx-201904-4363848.htm (Jiangxin moottoritieverkon suunnitelma 2018-2035)
Numerointisäännöt Jiangxin maakunnallisille moottoriteille:
Lisäksi Jiangxin maakunnan vuosien 2018-2035 suunnitelmaan kuuluu seuraavat moottoritiet:
Jilinin maakunta
http://jtyst.jl.gov.cn/zw_1598/ghtj/ghjh/201511/t20151112_71291.htm (Jilinin moottoriteiden numerointi 2014)
Numerointisäännöt Hubein maakunnallisille moottoriteille:
Kaikkiaan Jilinin moottoriteiden numerointia on muutettu kolme kertaa, vuosina 2011, 2014 ja 2018 ja ainoa alkuperäinen muuttumattomana säilynyt numero on S96 (S10 on myös alkuperäinen, mutta oli numeroitu tieksi S1112 vuosina 2014-2018)
Liaoningin maakunta
https://zh.wikipedia.org/wiki/%E8%BE%BD%E5%AE%81%E7%9C%81%E9%AB%98%E9%80%9F%E5%85%AC%E8%B7%AF (Liaoningin moottoriteiden numerointi 2012)
Numerointisäännöt Liaoningin maakunnallisille moottoriteille:
Ningxian autonominen alue
http://www.nxcd.gov.cn/wcm.files/upload/CMSnxcd/201603/201603150956058.pdf (Ningxian moottoriteiden numerointi 2015)
Numerointisäännöt Ningxian maakunnallisille moottoriteille:
Pekingin kaupunki
Numerointisäännöt Pekingin maakunnallisille moottoriteille:
Qinghain maakunta
http://snap.windin.com/bulletin/CNBOND/2012/0725/q12072502_20120725111217372.pdf (Qinghain moottoriteiden numerointi 2012)
Shaanxin maakunta
http://wemedia.ifeng.com/93803672/wemedia.shtml (Shaanxin moottoriteiden numerointi 2018)
Numerointisäännöt Shaanxin maakunnallisille moottoriteille:
Shandongin maakunta
http://sdecl.com.cn/index.php?s=/Article_detailtopic_bigclass_40_smallclass_41_articleid_176.html (Shandongin moottoriteiden numerointi 2009)
Shanghain kaupunki
http://sh.eastday.com/qtmt/20091011/u1a640415.html (Shanghain moottoriteiden numerointi 2009)
Numerointisäännöt Shanghain maakunnallisille moottoriteille:
Shanxin maakunta
http://www.shanxihighway.com/_skins/ggj/images/2016%E6%9C%80%E6%96%B0%E7%89%88%E5%B1%B1%E8%A5%BF%E7%9C%81%E9%AB%98%E9%80%9F%E5%85%AC%E8%B7%AF0518.jpg (Shanxin moottoriteiden numerointi 2012)
Numerointisäännöt Shanxin maakunnallisille moottoriteille:
Sichuanin maakunta
http://imgs.sc.gov.cn/DocAnnex/2017/7/5/f5a3ff7d24cf4b1fa147740c0291eb57.jpg (Sichuanin moottoriteiden numerointi 2017)
Sisä-Mongolian autonominen alue
http://zizhan.mot.gov.cn/st/neimenggu/tupianfengcai/201904/t20190417_3188287.html (Sisä-Mongolian moottoriteiden numerointi 2019)
Numerointisäännöt Sisä-Mongolian maakunnallisille moottoriteille:
Tianjinin kaupunki
http://www.chinadaily.com.cn/dfpd/tj/2010-05/13/content_9844354.htm (Tianjinin moottoriteiden numerointi 2009)
Tiibetin autonominen alue
Numerontisäännöt Tiibetin maakunnallisille moottoriteille: Tiibetin maakunnalliset moottoritiet (pikatiet) on numeroitu maakunnallisten teiden numerointijärjestelmässä peräkkäin alkaen numerosta S1.
Sinkiangin autonominen alue
http://www.xjjt.gov.cn/ueditor/php/upload/webfiles/wcms1/web1/site/attach/0/180725130058382.pdf (Xinjiangin moottoriteiden numerointi 2016)
Numerointisäännöt Xinjiangin maakunnallisille moottoriteille:
Lisäksi Sinkiangin maakunnassa seuraavat tiet ovat joidenkin suunnitelmien mukaan pääteitä ja rakennetaan mahdollisesti kaukana tulevaisuudessa moottoriteiksi:
Yunnanin maakunta
http://www.ynjtt.gov.cn/Item/183635.aspx (Yunnanin moottoriteiden numerointi 2016)
Numerointisäännöt Yunnanin maakunnallisille moottoriteille:
Zhejiangin maakunta
https://web.archive.org/web/20130504234255/http://gzcx.zjt.gov.cn/zje/qitafuwu/zjguosuspecial.jsp (Zhejiangin moottoriteiden numerointi 2009)
Numerointisäännöt Zhejiangin maakunnallisille moottoriteille:
Sergei Bulygin
Sergei Ivanovitš Bulygin (, s. 10. heinäkuuta 1963 Solovjovka, Novosibirskin alue) on venäläinen ampumahiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti Neuvostoliittoa.
Bulygin hiihti ankkuriosuuden kultaa voittaneessa Neuvostoliiton 4 × 7,5 kilometrin viestijoukkueessa Sarajevon olympialaisissa 1984. Hän sijoittui Sarajevossa lisäksi 10 kilometrillä 11:nneksi ja 20 kilometrillä 17:nneksi. Hän voitti viestin maailmanmestaruuden Antholzissa 1983, Ruhpoldingissa 1985 ja Oslossa 1986. Feistritzissä 1989 hän voitti joukkuekilpailun maailmanmestaruuden ja sai MM-hopeaa viestissä. Henkilökohtaisella matkalla hän oli parhaimmillaan kuudes 20 kilometrillä Antholzissa 1983. Nuorten MM-kilpailuissa hän saavutti 1982 hopeaa viestissä ja pronssia 15 kilometrillä.
Aktiiviuransa jälkeen Bulygin työskenteli ampumahiihtovalmentajana Valko-Venäjällä ja Sveitsissä sekä myöhemmin neuvonantajana Valko-Venäjän urheiluasioiden hallinnossa.
Perun maanjäristys 2007
Perun maanjäristys 2007 oli tuhoisa maanjäristys, joka tapahtui Perussa 15. elokuuta 2007 kello 23:40:58 UTC (18:40:58 paikallista aikaa) ja kesti noin kaksi minuuttia. Järistyksen voimakkuus oli 8,0 Richterin asteikolla (momenttimagnitudi 8,0). Järistyksen hyposentrumi, eli kohta litosfäärilaatassa, jossa järistys sai alkunsa, sijaitsi 150 kilometriä Limasta kaakkoon 30,2 kilometrin syvyydessä.
Seuraukset
thumb|left|upright|Pääjäristys ja jälkijäristykset Kaupungeista pahiten kärsivät Pisco, Ica ja Chincha Alta Ican alueella sekä San Vicente de Cañete Liman alueella, mutta maanjäristys havaittiin myös muissa kaupungeissa, kuten Pucallpassa, Iquitosissa, Contamanassa, Trujillossa, Cajamarcassa sekä pääkaupungissa Limassa, jossa järistys rikkoi ikkunoita.
Ainakin 447 ihmistä kuoli ja 1 003 loukkaantui.
Seuraavana päivänä sattui yli 300 jälkijäristystä. Neljä niistä oli voimakkuudeltaan yli 4,0 Richterin asteikolla. Voimakkain jälkijäristys oli Perun geofysiikan laitoksen mukaan voimakkuudeltaan 5,5 Richterin asteikolla, ja se kesti 10 sekuntia.
Limassa on ollut elokuun 2007 jälkeenkin useita jälkijäristyksiä. 6. joulukuuta 2007 illalla oli järistys, jonka voimakkuus oli 6 Richterin asteikolla. Järistys tuntui lattioissa ja ikkunat helisivät.
Audio Pro
Audio Pro on ruotsalainen kaiutinmerkki, joka on alansa markkinajohtaja Pohjoismaissa ja joita valmistaa Audio Pro AB Sweden.
Audio Pro kaiuttimia on valmistettu vuodesta 1978. Kaiuttimia valmistetaan lähinnä kotikäyttöön.
Aristoteleen dialogit
thumb|250px|Aristoteleen kuva teoksen Historia naturalis käsikirjoituksesta vuodelta 1457. Aristoteleen dialogit ovat joukko Aristoteleen varhaiskauden dialogimuotoisia teoksia, jotka tämä kirjoitti Platonin kirjoittamien dialogien tyyliin. Varhaisimmat dialogit muistuttivat myös sisällöltään Platonin teoksia. Vähitellen Aristoteles alkoi ottaa enemmän etäisyyttä Platonin ajatuksiin ja myös hänen teoksensa alkoivat muistuttaa enemmän tutkielmia.
Dialogit ovat kaikki kadonneet, mutta niistä tunnetaan joitakin katkelmia. Tunnetuimpia dialogeista ovat Kehotus (Protreptikos), Eudemos eli Sielusta, sekä Filosofiasta.
Aristoteleen varhainen tuotanto
Aristoteleen elämäkertojen sisältämien teosluettelojen alussa sekä Diogenes Laertioksella että Hesykhioksella esiintyy 19 teosta, jotka kaikki ovat mitä suurimmalla todennäköisyydellä olleet dialogimuotoisia. Näistä joidenkin tiedetään varmuudella olleen dialogeja: muut antiikin aikaiset kirjailijat mainitsevat sellaisiksi teokset Filosofiasta, Runoilijoista ja Eudemos. Myös Eudemoksesta säilyneet katkelmat osoittavat sen olleen selvästi dialogimuotoinen; tällä perusteella dialogeiksi voidaan havaita myös teokset Jalosta syntyperästä ja Valtiomiehestä. Myös Kehotus oli mitä todennäköisimmin dialogi.
Tällä perusteella Aristoteleen dialogit voidaan jakaa kolmeen ryhmään: Ensimmäiseen, selvästi platonilaisvaikutteisten dialogien ryhmään kuuluvat Eudemos, Kirjoitus rakkaudesta, Kehotus, Meneksenos, Nerinthos, Pidot, Puhetaidosta ja Sofisti. Toiseen, pidempien dialogien ryhmään kuuluvat Aleksanteri, Jalosta syntyperästä, Kasvatuksesta, Kuninkuudesta, Nautinnosta, Rikkaudesta ja Rukouksesta. Kolmanteen, enemmän tutkielmia muistuttaviin useampia kirjoja sisältävien dialogien ryhmään kuuluvat Filosofiasta, Oikeudenmukaisuudesta, Runoilijoista ja Valtiomiehestä.
Aristoteleen dialogit olivat ns. eksoteerisia eli suurelle yleisölle ja julkaistaviksi tarkoitettuja teoksia. Ne käsittelevät suosittuja filosofisia aiheita. Dialogit saivat todennäköisesti paitsi ulkoiseen muotoonsa myös sisältöönsä vaikutteita Platonin dialogeista. Ajan mittaan ero Platonin ja Aristoteleen mielipiteiden välillä kuitenkin kasvaa. Muun muassa dialogien Eudemos ja Kehotus voi katsoa olevan Platonin kannalla, dialogien Filosofiasta ja Ideoista puolestaan tätä vastaan. Eräs merkittävä ero Platonin ja Aristoteleen dialogien välillä on ainakin se, ettei Platon koskaan sijoittanut itseään keskustelijaksi dialogeihin, kun taas Aristoteles on toiminut keskustelijana ainakin osassa omia dialogejaan.
Osa dialogeista on kyetty ajoittamaan, minkä perusteella voidaan huomata, että Aristoteles on kirjoittanut dialogeja sekä vaikuttaessaan Platonin Akatemiassa että myös sen jälkeen, muun muassa toimiessaan Makedonian hovissa. Kaikkia dialogeja ei ole kyetty ajoittamaan, mutta on todennäköistä, että suurin osa on kirjoitettu Aristoteleen Akatemian kauden aikana.
Dialogien kohtalo
Kaikki Aristoteleen kirjoittamat dialogit ovat kadonneet myöhäisantiikin aikana tai sen jälkeen, samoin kuin suurin osa muistakin Aristoteleen teoksista. Diogenes Laertioksen Aristoteleen elämäkerrassa antama kirjaluettelo – 155 teosta, 445 270 riviä tekstiä – näyttää, että tunnemme hänen tuotannostaan yleensäkin vain pienen osan. B. Lukács on laskenut, että noin yksi neljäsosa teoksista, 110 000 riviä, on säilynyt.
Dialogeista tunnetaan kuitenkin joitakin katkelmia, jotka ovat säilyneet myöhäisantiikin aikaisten kirjailijoiden teoksissaan tekemissä lainauksissa. Niiden perusteella on kyetty rekonstruoimaan joidenkin dialogien sisältöä. Osasta dialogeja tunnetaan kuitenkin lähinnä niiden nimi.
Aleksanteri
Aleksanteri eli Siirtokuntien puolesta (, Aleksandros ē hyper apoikōn) luetaan usein Aristoteleen dialogeihin, mutta saattaa kuulua ennemmin tämän poliittisten didaktisten teosten joukkoon.
Teos on nimetty Aleksanteri Suuren mukaan ja se on kirjoitettu Aristoteleen toimiessa Makedonian hovissa tai tämän jälkeen, samoin kuin dialogi Kuninkuudesta. Aristoteles neuvoi jommassakummassa (tai kummassakin) näistä dialogeista Aleksanteria valtakunnan ja uusien Aasiaan perustettujen siirtokuntien hallitsemisessa. Näin teos on täydytty kirjoittaa sen jälkeen kun Aleksanteri oli alkanut perustaa siirtokuntia Aasiaan noin vuoden 331 eaa. jälkeen. Teoksesta on säilynyt kaksi katkelmaa.
Eudemos
Eudemos eli Sielusta (, Peri psykhēs) oli Aristoteleen varhaiskauden dialogi, joka on kirjoitettu hyvin Platonille uskolliseen tyyliin. Se on nimetty Aristoteleen akatemialaisen ystävän Eudemoksen mukaan. Tämä oli kuollut n. vuonna 354–353 eaa. Kuolema sai Aristoteleen kirjoittamaan dialogin sielun kuolemattomuudesta. Dialogi on kirjoitettu melko pian tapahtuman jälkeen, noin vuonna 352 eaa., jolloin Aristoteles oli 32-vuotias.
Bosin mukaan dialogi sisälsi mm. myytin nukkuvasta Kronoksesta, joka esiintyy myöhemmin mm. Plutarkhoksella. Hänen mukaansa Aristoteleella oli kaksijakoinen teologia, jossa Zeus edusti transsendenttia liikkumatonta liikuttajaa, ja Kronos taivaan kehiä ja niiden liikuttajaa.
Filosofiasta
Diogeneen mukaan teos käsitti kolme kirjaa. Dialogista on säilynyt 28 katkelmaa, joista monet ovat suhteellisen pitkiä. Näin se on Aristoteleen parhaiten tunnettuja dialogeja. Aristoteles kuvaa dialogissa ihmiskunnan kehitystä platonilaiseen tyyliin, mutta hän eroaa Platonista siinä, että katsoo maailman olleen olemassa ikuisesti.
Erityisesti Aristoteles esittää vastustavia näkemyksiä sekä Platonin ideaoppia, lukuteoriaa että tämän kaikkeuden alkuperää koskevaa teoriaa kohtaan. Ideaopista hän sanoo, ettei voi kannattaa sitä, vaikka jotkut opettaisivatkin, että hän vastustaa sitä enemmän kiistelynhaluisuuttaan kuin filosofisin perustein. Platonin lukuteoriasta hän sanoo, etteivät ideat voi olla eräänlaisia ei-matemaattisia lukuja. Kaikkeuden alkuperästä hän sanoo, että kaikkeus on ikuinen eikä sitä ole luotu; päinvastoin kuin Platon, jonka mukaan kaikkeus oli luotu.
Katkelmien perusteella vaikuttaa siltä, että Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista. Aristoteles viittaa dialogiin teoksessaan Fysiikka.
Jalosta syntyperästä
Jalosta syntyperästä (, Peri eugeneias) oli nimensä perusteella ihmisten hyvää ja vaurasta syntyperää käsitellyt dialogi. Siitä on säilynyt neljä katkelmaa. Eräs katkelma mainitsee Sokrateen toisen vaimon Myrton, joka oli Aristeides Oikeamielisen tytär tai lapsenlapsi. Aristoteles vaikuttaa olevan Myrtoa koskevien tietojen alkuperäinen lähde. Plutarkhos kuitenkin epäili teoksen aitoutta.
Kasvatuksesta
Kasvatuksesta (, Peri paideias) oli nimensä perusteella kasvatusta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt kaksi katkelmaa Diogenes Laertioksen ja Plutarkhoksen kautta.
Kehotus
Kehotus (, Protreptikos) oli kehotus filosofointiin. Se puhuu (spekulatiivisen) filosofian välttämättömyyden puolesta, ja kannustaa filosofian opiskeluun ja harjoittamiseen. Dialogilla on yhteyksiä Isokrateen teokseen Antidosis, minkä perusteella tutkijat ovat ajoittaneet sen noin vuoteen 353 eaa.
Dialogista on säilynyt kaksikymmentä katkelmaa useiden myöhäisantiikin kirjailijoiden tekemissä lainauksissa. Niiden perusteella tutkijat ovat rekonstruoineet Kehotuksen sisältöä. Tunnetuimmassa katkelmassa Aristoteles argumentoi, että jokaisen tulee filosofoida, koska jopa filosofointia vastaan puhuminen on itsessäänkin filosofoimisen muoto. Paras tapa filosofoida on luonnon kaikkeuden mietiskely. Tätä tarkoitusta varten jumala loi ihmiset ja antoi heille jumalallisen ja kuolemattoman järjen. Kaikki muu, kuten voima, kauneus ja kunnia, ovat sen rinnalla arvotonta ja pelkkää illuusiota. Tämä asketismi on suuressa ristiriidassa hänen myöhempien kirjoitustensa kanssa.
Kehotus toimi mallina Ciceron dialogille Hortensius. Tämä tukee sitä oletusta, että myös Aristoteleen teos oli muodoltaan dialogi. Pisin tunnettu katkelma teoksesta on peräisin Oksyrhynkhoksesta löydetystä papyruksesta (P.Oxy. 666). Sen lisäksi dialogista on säilynyt katkelmia muun muassa Iamblikhoksen, Aleksanteri Afrodisiaslaisen, Davidin, Eliaan ja Olympiodoroksen kirjoituksissa.
Kirjoitus rakkaudesta
Kirjoitus rakkaudesta (, Erōtikos) oli nimensä mukaisesti rakkautta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt neljä katkelmaa muun muassa Athenaioksen ja Plutarkhoksen kautta.
Kuninkuudesta
Kuninkuudesta (, Peri basileias) luetaan usein Aristoteleen dialogeihin, mutta saattaa kuulua ennemmin tämän poliittisten didaktisten teosten joukkoon.
Samoin kuin Aleksanteri, teos on mitä ilmeisimmin kirjoitettu Aristoteleen toimiessa Makedonian hovissa, mahdollisesti samoihin aikoihin kuin Aleksanteri peri vallan (336 eaa.) tai ennen sitä. Aristoteles neuvoi jommassakummassa (tai kummassakin) näistä dialogeista Aleksanteria valtakunnan ja uusien Aasiaan perustettujen siirtokuntien hallitsemisessa. Dialogista on säilynyt kaksi katkelmaa.
Meneksenos
Meneksenos oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Meneksenos. Dialogista tiedetään kuitenkin vain vähän, eikä siitä ole säilynyt katkelmia.
Nautinnosta
Nautinnosta (, Peri hēdonēs) oli nimensä perusteella nautintoja käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi; teoksesta on säilynyt vain yksi katkelma Athenaioksen kautta. Katkelmassa esiintyy Filoksenos-niminen nautiskelija, joka mainitaan myös Eudemoksen etiikassa ja johon viitataan Nikomakhoksen etiikassa.
Nerinthos
Nerinthos (, Nērinthos) oli dialogi, josta ei tiedetä juuri muuta kuin sen nimi: siitä on säilynyt vain yksi katkelma Themistioksen kautta.
Oikeudenmukaisuudesta
Oikeudenmukaisuudesta (, Peri dikaiosynēs) oli nimensä perusteella oikeudenmukaisuutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti neljä kirjaa. Saman seikan mainitsee myös Cicero. Dialogista on säilynyt kuusi katkelmaa.
Pidot
Pidot (, Symposion) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Pidot. Dialogista on säilynyt 12 katkelmaa; niitä tunnetaan erityisesti Athenaioksen ja Plutarkhoksen kautta.
Puhetaidosta
Puhetaidosta eli Grylos (, Peri rhētorikēs ē Grylos) oli retoriikkaa käsittelevä dialogi, joka kuului Aristoteleen kaikkein varhaisimpiin dialogeihin. Dialogin nimen Grylos viittaa Ksenofonin poikaan, joka kuoli Mantineian taistelussa (362/361 eaa.) ja dialogi on todennäköisesti kirjoitettu melko pian tämän jälkeen. Näin teos saattaa olla jopa varhaisin Aristoteleen teoksista. Aristoteleen mallina dialogille on saattanut toimia Platonin Gorgias.
Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa, yksi Diogenes Laertioksen ja kaksi Quintilianuksen kautta.
Rikkaudesta
Rikkaudesta (, Peri ploutou) oli nimensä perusteella rikkautta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt kolme katkelmaa Plutarhoksen, Ciceron ja Filodemoksen kautta.
Rukouksesta
Rukouksesta (, Peri eukhēs) oli nimensä perusteella rukousta käsitellyt dialogi. Siitä ei kuitenkaan tiedetä juuri muuta kuin sen nimi. Dialogista on säilynyt vain yksi katkelma Simplikioksen kommentaarissa Aristoteleen teokseen Taivaasta.
Runoilijoista
Runoilijoista (, Peri poiētôn) oli runoutta käsitellyt dialogi. Diogeneen mukaan teos käsitti kolme kirjaa.
Dialogista on säilynyt kahdeksan katkelmaa muun muassa Diogenes Laertioksen, Prokloksen, Iamblikhoksen ja Pseudo-Plutarkhoksen kautta. Aristoteles mahdollisesti viittaa dialogiin teoksessaan Runousoppi.
Sofisti
Sofisti (, Sofistēs) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Sillä on myös sama nimi kuin Platonin dialogilla Sofisti. Dialogista tiedetään vain vähän; siitä on säilynyt kolme katkelmaa Diogenes Laertioksen kautta.
Valtiomiehestä
Valtiomiehestä (, Peri politikou) oli Aristoteleen varhaisia, platonilaisvaikutteisia dialogeja. Se muistuttaa myös nimeään myöten Platonin dialogia Valtiomies.
Diogeneen mukaan teos käsitti kaksi kirjaa. Dialogista on säilynyt viisi katkelmaa muun muassa Ciceron, Senecan ja Filodemoksen kautta. Ciceron mukaan Aristoteles toimi dialogissa itse yhtenä keskustelijoista.
Pauli Parrela
Oskari Paavali (Pauli) Parrela (ent. Pursi, 25. tammikuuta 1888 Tampere – 7. helmikuuta 1955) oli suomalainen taidemaalari.
Parrela opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1906–1910. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin 1910- ja 1920-luvuilla. Parrela toimi myös ammattimaalarina.
Lääketieteellinen fysiikka
Lääketieteellinen fysiikka käsittelee fysiikan lääketieteellisiä sovelluksia. Tärkeimmät fysiikan suorat sovellukset lääketieteeseen ovat lääketieteelliset kuvantamismenetelmät (katso myös: radiologia) ja sädehoito. Epäsuoremmin fysiikka tukee lääketiedettä esimerkiksi löytämällä uusia mittausmenetelmiä, joista mittaus- ja anturitekniikka kehittää fysiologisiin mittauksiin käyttökelpoisia välineitä.
Lääketieteellisen fysiikan alalla sairaaloissa toimii sairaalafyysikoita. Sairaalafyysikot työskentelevät erityisesti säteilyn lääketieteellisen käytön vastuuhenkilöinä sädehoidossa ja käytettäessä radioaktiivisia isotooppeja kuvantamis- tai hoitotarkoituksiin, mutta myös teknisinä asiantuntijoina muun muassa fysiologisissa mittauksissa ja lääketieteellisiä laitteita hankittaessa. Sairaalafyysikon ammatti on Suomessa nimikesuojattu vain Valviran hyväksymän erikoistumiskoulutuksen suorittaneista käytettäväksi. Vastaavia rajoituksia sairaalafyysikon ammatin harjoittamiselle ilman osoitettua pätevyyttä on useissa muissa maissa.
Alalla toimii muun muassa Lääketieteellisen fysiikan ja tekniikan yhdistys. Lääketieteellistä fysiikkaa on mahdollista opiskella muun muassa Itä-Suomen yliopistossa.
GLAAD-mediapalkinto
GLAAD-mediapalkinto (GLAAD Media Award) on seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen oikeuksia puolustavan Gay & Lesbian Alliance Against Defamation -järjestön myöntämä palkinto. Palkinnot jaetaan vuosittain viihde- ja media-alan henkilöille ja teoksille, jotka vahvistavat totuudenmukaista ja ennakkoluulotonta kuvaa seksuaali- ja sukupuolivähemmistöistä mediassa.
Hirvisika
Hirvisika eli babirussa (Babyrousa babyrussa) on sikojen heimoon kuuluva sorkkaeläinlaji. Suomen Lajitietokeskus suosittelee käytettäväksi nimeä babirussa.
Koko ja ulkonäkö
pienoiskuva|left|Hirvisian kallo Hirvisian pituus on 85–110 senttimetriä ja hännän pituus 20–32 senttimetriä. Säkäkorkeus on 65–80 senttimetriä ja paino enintään 100 kilogrammaa. Hirvisian yläsyöksyhampaat kasvavat kuonon läpi ja kaartuvat taaksepäin. Elleivät nämä sarvet katkea taistelussa tai jollain muulla tavalla, ne kasvavat hirvisian kallon läpi.
Levinneisyys
Hirvisika elää Indonesiassa Sulawesilla ja Togianin saarilla. Jo aikoja sitten hirvisikoja siirrettiin Molukkien Sula- ja Buru-saarille, joilla elää voimakas kanta.
Ravinto
Huomattava osa hirvisian ajasta kuluu ravinnon etsimiseen metsässä. Tarkan hajuaistinsa avulla eläin pyrkii löytämään pudonneita hedelmiä, jotka ovat sen herkkuruokaa. Hirvisika elelee mielellään veden lähettyvillä. Siellä kasvaa usein hedelmäpuita ja marjapensaita. Hedelmien ohella se syö myös lehtiä ja ruohoja joskus myös sieniä ja toukkia.
Uskomuksia
Paikallisen väestön mielestä hirvisian erikoisen näköiset torahampaat muistuttivat sarvia. He antoivatkin eläimelle nimen ”sikahirvi” (babi-rusa). Seudulla uskottiin torahampaiden kasvavan käyriksi, jotta otus pystyisi riippumaan niillä yöllä puunoksasta. Tällä tavoin hirvisika saisi nukkua rauhassa pedoilta.
Numero 1
Numero 1 on suomalaisen rock-yhtye Eero ja Jussi & The Boysin studioalbumi. Albumi oli myös ensimmäinen suomalaisen rockbändin tekemä LP-levy. Levy sisältää kaikki aiemmin singlenä julkaistut biisit. Näistä Salaisuuteni, Route 66 ja Kaikki rakkauteni äänitettiin uudelleen tätä LP:tä varten.
Mikael Romanov
Mikael Fjodorovitš Romanov (, Mihail Fjodorovitš Romanov); (22. heinäkuuta (J: 12. heinäkuuta) 1596 Moskova, Moskovan Venäjä — 23. heinäkuuta (J: 13. heinäkuuta) 1645 Moskova, Moskovan Venäjä) oli Venäjän tsaari Mihail I vuosina 1613–1645. Hän oli ensimmäinen Romanov-sukuinen hallitsija.
Sekasorron aika päättyi Mikael Romanovin valintaan tsaariksi. Hän oli sukua Venäjää viikinkiajoilta saakka hallinneelle Rurikin dynastialle. Mikael Romanovin valtakaudella Venäjän hallitsema alue laajeni kasakoiden ansiosta nopeasti Siperian halki aina Tyynelle valtamerelle saakka.
Suku
Mihail Romanovin isä oli moskovalaisesta vaikutusvaltaisesta pajarisuvusta, monilahjakkuus, Moskovan ensimmäinen dandy ja mestariratsastaja Fjodor Nikititš Romanov, Rostovin metropoliitta 1605, vuodesta 1609 patriarkka Filaret (1553-1633) ja äiti jalosukuinen, mutta köyhä, koulutettu Ksenija Ivanovna Šestova, vuodesta 1601 nunna Marfa (1560-1631). Boris Godunov syrjäytti valtaistuinta havitelleen Romanov-suvun pakottamalla heidät ekemään luostarilupauksen vuonna 1601, mikä teki heistä hallitsijoiksi kelpaamattomia. Heille syntyi kuusi lasta, joista neljä poikaa kuoli jo lapsina vuosina 1592-1599, vain vanhin lapsi Tatjana ja Mihail elivät aikuisiksi. Tatjana Fjodorovna (k. 1612) nai ruhtinas Ivan Mihailovitš Katirev-Rostovskin, heille ei syntynyt jälkeläisiä.
Heikki Suvanto
Suvanto opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa 1907 ja 1924–1925 sekä Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1912–1913. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1913–1917, 1919, 1920 ja 1928. Suvanto toimi kuvittajana ja konttoristina.
Mikael Romanov
Suku
Vanhemmat karkotettiin vuonna 1601, Ksenija Ivanovna Karjalaan Zaonežjen alueelle Äänisen rannalle Talviojan kylään, jossa hän eli omassa asuintornissaan eli teremissä eristettynä muusta maailmasta vuoteen 1606 saakka nimellä nunna Marfa. Fjodor Nikititš karkotettiin Arkangelin alueelle Mikaelinjärven rannalle pyhittäjä Antoni Siijalaisen Pyhän Kolminaisuuden luostariin vuoteen 1605 asti nimellä munkki Filaret. Lapset otti huostaansa heidän tätinsä Marfa Nikititšina Tšerkasskaja. Hän vei viisivuotiaan Mihailin ja hänen vanhemman sisarensa Tatjanan salaa Belozerskin alueelta Jurjevskin alueella sijaitsevaan Klinin kylään, joka oli Romanovien vanhaa perintömaata.
Serkkunsa tsaari Fjodor I:n hallituskaudella (1584-1598) Fjodor Romanov palveli Pitkän vihan aikana sodassa ruotsalaisia ​​vastaan ​​vuonna 1590 ja vuosina 1593-1594 kävi diplomaattisia neuvotteluja Täyssinä rauhan vuonna 1595 aikaansaamiseksi. Luostarikarkotuksensa jälkeen hänestä tuli vuonna 1605 Rostovin metropoliitta Filaret. Kieltäydyttyään allekirjoittamasta puolalaisten laatimaa lopullista sopimusta ruhtinas Władysławin eli Vladislav IV Vaasan valitsemisesta Venäjän tsaariksi vuonna 1611, hän oli Puolan kuninkaan Sigismundin vankina vuosina 1611-1618. Vladislav IV Vaasa eli Ladislaus I Puolalainen oli nimellisesti Venäjän hallitsija sekasorron aikana, vuosina 1610–1613.
Nuori tsaari
Varhain aamulla 4. maaliskuuta [ J: 14. maaliskuuta] vuonna 1613 saapui Moskovasta pajarien lähetystö Ipatjevin luostariin Kostromaan kertomaan Mihail Romanoville, että hänet oli valittu hallitsijaksi ”joka valaisee Venäjän tsaarikuntaa kuin aurinko”. Hänet oli valittu tsaariksi jo 21. helmikuuta.
Mihail, joka oli tuolloin 16-vuotias, oli piileskellyt luostarissa yhdessä äitinsä Ksenija Ivanovna Šestovan (nunna Marfa) kanssa. Mihail kieltäytyi kunniasta jyrkästi eikä hänen äitinsäkään suostunut siunaamaan hanketta. Pajarien lähetystö jäi kuitenkin paikalle ja suostutteli Mikhailia kuusi tuntia, kunnes hän suostui valintaansa Venäjän tsaariksi.
Venäjä oli vuonna 1613 tilanteessa, jossa sen hallitsijaksi ryhtyminen ei houkutellut ja oli jopa uhkarohkeaa. Sisällissota raivosi ja maassa oli nälänhätä. Puola oli lähettänyt tappajat etsimään uutta tsaaria ja Ruotsi valmisteli hyökkäystä. Valtion kassa oli tyhjä ja Kremlin palatsit sortumispisteessä. Maalla oli kuitenkin potentiaalia: Siperian alueen haltuunotto oli alkamassa ja maassa oli noin 14 miljoonaa asukasta aikana, jolloin Englannissa oli noin neljä miljoonaa asukasta.
Zemski sobor päätyi pohdinnoissaan Mihail Romanoviin siksi, että kaksi varteen otettavinta ehdokasta, Mihailin isä Fjodor Romanov (patriarkka Filaret), ja ruhtinas Vasili Golitsin olivat vankeina Puolassa. Mihailin isän esteenä hallitsijaksi oli myös se, että hän oli munkki ja antanut luostarilupauksen. Ruhtinas Golitsin oli sukua Liettuan suuriruhtinas Gediminasille, ja jos hän olisi ollut kokouksessa läsnä, hänet olisi valittu tsaariksi mitä suurimmalla todennäköisyydellä. Osa pajareista kannatti ruotsalaista Kaarle Filipiä, mutta heidät teljettiin palatsiin ja he saivat syytteen maanpetoksesta. Mihailia eduksi katsottiin, että hän oli sukua viimeiselle lailliselle tsaarille. Hän oli Fjodor I:n serkku tämän äidin kautta ja polveutui Rurikin dynastiasta myös Šuiški-sukuisen isoäitinsä kautta. Hän ei ollut myöskään ryvettynyt poliittisessa pelissä. Moskovan rahvas suorastaan vaati ”viattoman pojan” valitsemista hallitsijakseen.
Saavuttuaan Moskovaan Mihail vastaanotti pajarit 11. heinäkuuta 1613. Asiasta oli nousemassa arvovaltakiista, joka oli estää kruunajaiset, sillä kysymys sukujuurien ylhäisyydestä ja palvelusvuosista oli merkittävä uuden hovin kannalta. Päätettiin, että tapaamisessa ja kruunajaisissa noudatettaisiin vanhoja sääntöjä, paitsi että kruunajaisissa kruunua ei kantaisikaan korkea-arvoisin ruhtinas Trubetskoi, vaan Mihailin setä. Kruunajaisissa uuden tsaarin kaulaan laitettiin koru, jonka sisällä oli aito kappale Kristuksen ristiä ja päähän asetettiin Monomakhoksen kruunu. Monomakhoksen eli Monomahin kruunu on nimitetty Bysantin keisarin mukaan, mutta se on valmistettu kullasta, taistelukentälle jääneestä mongolikaanin kypärästä (kypärän muotoiseksi).
Zemski sobor toivoi pääsevänsä vaikuttamaan uuteen hallitsijaan. Niin kävikin ja Mikael I Romanov piti kokouksen lähes koko ajan koolla vuoteen 1622 asti. Valtaa käyttivät paljolti sotapäällikkö Požarski ja muut sotilasjohtajat.
Mikael I Romanov oli huonosti koulutettu ja antoi aluksi äitinsä sukulaisten Saltykovien päättää valtion asioista. Vaikka he edistivät henkilökohtaisia ​​etujaan, he myös palauttivat järjestyksen Venäjälle, tukahduttivat sisäiset kansannousut ja tekivät rauhan sekä Ruotsin (Stolbovan rauha 1617) että Puolan kanssa (Deulinon eli Dywilinon rauha 1618).
Uuden hallinnon tärkeimmät tehtävät olivat maan sisäinen rauhoittaminen ja ulkovaltojen uhan poistaminen. Venäjällä kierteli erilaisia rosvojoukkoja, kuten 'Noita-Marinkan' eli puolalaisen aatelisen Marina Mnišekin eli Maria Jurjevnan (1588-1614) joukko, joka Vale-Dmitri I:n vaimona oli kruunattu tsaarittareksi vuonna 1606 ja joka oli nainut myös edellistä esittäneen Vale-Dmitri II:n. Joukossa oli mukana myös kasakka-atamaani Ivan Martinovitš Zarutski. Mikael I Romanov löi kenraaleineen Marina Mnišekin armeijan ja atamaani Zarutski teloitettiin vuonna 1614 kansan hurratessa Punaisella torilla. Heidän alle viisivuotias poikansa Ivan hirtettiin ja vaimo Marina Mnišek näännytettiin nälkään Marinka-tornissa Kolomnan linnoituksessa Kremlissä. Ruotsin kanssa solmittiin 15. lokakuuta 1617 Stolbovan rauhansopimus. Rauhan seurauksena Venäjä eristettiin Itämerestä.
Kun raja Ruotsia vastaan oli turvattu, piti ryhtyä toimiin päävastustajaa, Puolaa kohtaan Puolan-Moskovan sodassa. Mikaelin isä Filaret (Fjodor) Romanov oli yhä Puolassa vankina ja Mikael lähetti hänelle viestejä, joissa lupasi isälleen asemaa hallinnossa. Puolalaisten valvomana isä vastasi pojalleen jotain ympäripyöreää ja oli selvää, että isä ei pääsisi vapaaksi niin kauan kuin Mikael olisi hallitsijana. Asia ei edistynyt mitenkään ja nyt täytyi turvata uuden dynastian tulevaisuus. Mikael ryhtyi etsimään itselleen vaimoa.
Aviopuolison etsintä
Mikaelille etsittiin puoliso ikivanhalla tsaarihovin menetelmällä, morsiannäyttelyllä. Hovimiehet etsivät kaikkialta valtakunnasta sellaisten aatelissukujen naimaikäisiä neitoja, joiden isillä ei ollut juurikaan valtaa. Neidot kuljetettiin Moskovaan, jossa lääkäri ja hovimiehet karsivat mielestään heikoimmat pois. Sen jälkeen morsianehdokkaat esittäytyivät Mikaelille ja hän valitsi tulevaksi vaimokseen jalosukuisen Maria Ivanovna Hlopovan joulukuussa 1615. Maria joutui pian Mikaelin äidin Ksenija Šestovan sukulaisten, Saltykovien juonittelujen uhriksi. Mihail Saltykov ujutti Maria Hlopovan ruokaan aineita, jotka saivat hänet oksentamaan ja menettämään tajuntansa. Kun saatiin todistettua, että tyttö olikin vaarallisesti sairas, hänet karkotettiin isoäitinsä kanssa Tobolskiin Siperiaan lähes 2 000 km päähän Moskovasta, koska oli sairaana juljennut asettua morsianehdokkaaksi. Hänen vanhempansa karkotettiin Vologdaan Pohjois-Venäjälle.
Ohra
Ohra eli pelto-ohra (Hordeum vulgare) on itsepölytteinen eli kleistogaami viljakasvi, jota käytetään rehuna, oluen raaka-aineena ja ihmisravinnoksi muun muassa leipien ja puurojen muodossa.
Mikael Romanov
Sota Puolaa vastaan
Puolan joukot hyökkäsivät Venäjälle lokakuussa 1617. Heidän armeijansa eteni nopeasti Moskovan liepeille asti, missä se hajosi nälkään ja kapinointiin ja pelastaen näin Mikaelin hallinnon. Venäjä taipui kuitenkin rauhansopimuksessa luovuttamaan Puolalle Smolenskin, mitä pidettiin nöyryytyksenä. Rauhansopimukseen kuului lupaus tsaarin isän vapauttamisesta.
Filaret (Fjodor) Romanov pääsi vuonna 1619 palaamaan vankeudestaan Puolasta. Mikael antoi munkki-isälleen patriarkan arvon ja arvonimen Veliki gosudar, suuri hallitsija, joka kuului perinteisesti vain tsaareille. Filaret Romanovista tuli kuolemaansa vuoteen 1633 saakka Venäjän todellinen hallitsija. Hän kutsui maahan skotlantilaisen arkkitehti Christopher Gallowayn johtamaan rakennushankkeitaan, joista tunnetuin lienee Moskovan Kremlin Spasskaja-tornin uudistaminen. Kansalle järjestettiin tsaarin asemaa korostavia komeita seremonioita, verotusta uudistettiin ja kirkon maaomaisuudesta osa siirrettiin Romanovien suvun hallintaan.
Ohra
Ulkonäkö ja koko
Ohra on ruohovartinen, yksivuotinen kasvi, joka kasvaa noin metrin korkuiseksi. Sen lehdet ovat leveät ja tummanvihreät. Se kukkii kesä-heinäkuussa. Ylempien jyvänalkioiden vihneet ovat lyhyempiä kuin alempien niin, että kaikki vihneet päättyvät samalle korkeudelle. Pitkät vihneet ovat ohran tärkein tuntomerkki. Kun ohran tähkä kypsyy, se taipuu alaspäin.
Villiohralla vihneiden merkitys liittyi siementen leviämiseen, mutta ne osallistuvat myös yhteyttämiseen.
Mikael Romanov
Sota Puolaa vastaan
Fjodor Nikitits Romanov, patriarkka Filaret kuoli kesken katastrofaalisen sodan vuonna 1633 lähes 80-vuotiaana. Tämän jälkeen Mikael hallitsi sukulaismiestensä Tšerkassin ja Šerementjevin välityksellä.
Ohra
Ohran historiaa
Ohra on vanhimpia viljeltyjä viljalajeja. Sitä saatettiin alkaa viljellä Lähi-idässä jo ennen 10000 eaa. Kuusirivinen ohra ilmestyi noin 6000 eaa. Suomessa ohran viljelys alkoi viimeistään 4200 eaa. Jaalassa tehtyjen arkeologisten kaivausten perusteella.
Mikael Romanov
Avioituminen ja perhe
Romanovien dynastian jatkuvuus saatiin viimein turvattua vuonna 1626. Isä Filaret (Fjodor) Romanov olisi halunnut Mikaelille puolison ulkomailta, mutta yksikään eurooppalainen hovi ei suostunut lähettämään tytärtään takapajuisena pidetylle Venäjälle. Mikael haikaili yhä aiemman morsianehdokkaansa Maria Hlopovan perään ja lähetti lääkärin tapaamaan tätä. Kun Maria osoittautuikin terveeksi, Mikael pidätytti Marian sairaaksi tehneen Mihail Saltykovin, joka sai syytteen petoksesta, kuten myös hänen kaksi apuriaan. Mihail Saltykov välttyi mestaukselta vain koska tsaarin äiti, Saltykovin sukulainen Ksenija Šestova suojeli häntä. Mihail Saltykov ja hänen veljensä Boris karkotettiin hovista maatiluksilleen, Ksenija Šestovan uskottu nainen Jevnikia suljettiin luostariin. Mikaelin äiti teki selväksi, että Maria Hlopova ei saa häneltä siunausta: "Jos Hlopovasta tulee tsaaritar, minä en jää asumaan valtakuntaasi", vaan on pidettävä uusi morsiannäyttely.
Amyloidoosi
Amyloidoosi on yleisnimitys eri syistä johtuvalle elimistön tilalle, jossa elimistöön kertyy liukenemattomaan muotoon muuntunutta proteiinia, amyloidia. Amyloidi-proteiineja on useita eri tyyppejä, joiden mukaan myös eri amyloidoosisairaudet on nimetty. Amyloidin kertyminen voi johtua joko kyseisten väärin laskostuneiden proteiinien liiallisesta tuotannosta, mutaatiosta proteiinia tuottavassa geenissä, mikä johtaa proteiinien virheelliseen laskostumiseen ja kertymiseen, tai virheellisestä tai epätäydellisestä solun ulkopuolisten proteiinien proteolyyttisestä hajottamisesta. Amyloidoosi voi olla joko systeeminen tai jollekin elimelle ominainen. Syyt proteiinien kertymiselle vaihtelevat, samoin oireet. Amyloidoosi luetaan harvinaisiin sairauksiin.
Ohra
Ohran historiaa
Suomessa ohra oli tärkein ruokavilja 1800-luvulle asti, jolloin ruis otti sen paikan. Riisi korvasi ohran ruoanlaitossa Suomessa 1950-luvulla.
Mikael Romanov
Avioituminen ja perhe
Uuden morsiannäyttelyn tuloksena päädyttiin jalosukuiseen Maria Vladimirovna Dolgorukajaan (1601-1625), joka kuitenkin kuoli neljä kuukautta häiden jälkeen. Uusi morsian löydettiin ja Mikael vihittiin vuonna 1626 merkityksettömästä, mutta jalosukuisesta perheestä olevan Jevdokia Lukjanovna Strešnjovan (1608–1645) kanssa. Pariskunnan kymmenestä lapsesta ensimmäinen, Irina syntyi yhdeksän kuukautta häiden jälkeen ja kruununperijä, ainoa aikuiseksi elänyt poika Aleksei vuonna 1629.
Amyloidoosi
Luokittelu
Amyloidoosit on nimetty sairaudessa kudoksiin ja elimiin kertyvän proteiinin mukaan. Tavallisimmat amyloidoosit ovat AL-, AA- ja ATTR-amyloidoosi. Lisäksi amyloidoosit voidaan luokitella primaareiksi ja sekundääreiksi amyloidooseiksi. Amyloidoosit voidaan luokitella myös systeemisiin ja paikallisiin amyloidooseihin.
Ohra
Ohranviljely nykyisin
FAOn tilastoissa vuosilta 2002–2004 ohra oli maailman neljänneksi laajimmalla alalla (yli 56 miljoonaa hehtaaria) viljelty viljalaji maissin, riisin ja vehnän jälkeen, ja sen tuotanto tonneina oli myös neljänneksi suurin.
Mikael Romanov
Avioituminen ja perhe
Heille syntyi kymmenen lasta, joista neljä eli aikuiseksi. Viimeisen lapsen syntymän ja kuoleman jälkeen vuonna 1639, aviomies ei halunnut enää jakaa aviovuodetta vaimonsa kanssa. Tyttäret tsarevna Irina (1627-1679), tsarevna Anna (1631-1676) ja tsarevna Tatjana (1636-1706) pysyivät naimattomina ja omistautuivat perheelleen ja uskonnolle. Irinaa yritettiin naittaa 13-vuotiaana Tanskan kuningas Kristian IV:n morganaattisesta avioliitosta syntyneelle pojalle Schleswig-Holsteinin kreivi Valdemar Kristianille (1622-1656), joka saapui Moskovaan vuonna 1640 ja viipyi kosiomatkallaan yli vuoden, mutta kieltäytyi ehdottomasti kääntymästä ortodoksiseen uskoon. Suuriruhtinattaret elivät eristyneinä teremissä eli naistentuvassa tapaamatta ketään perheen ulkopuolista yli 12-vuotiasta miestä, kuten muutkin sen ajan yläluokan moskovalaiset naiset. He liikkuivat ulkona hunnutettuina ja vartioituina vain kirkkoon, ajoivat katetuissa vaunuissa ja reessä eivätkä osallistuneet julkisiin tilaisuuksiin kuten suvun hautajaisiin.
Amyloidoosi
Oireet ja löydökset
Eri sairauksien ja potilaiden oireiden luonne riippuu siitä, mihin kudoksiin ja mitä amyloidiproteiinia kertyy. Sydän ja munuaiset ovat tyypillisiä kohdekudoksia. Munuaisissa amyloidin kertyminen voi aiheuttaa nefroottisen syndrooman. Sydämessä amyloidin kertyminen voi aiheuttaa sekä systolista että diastolista sydämen vajaatoimintaa. Myös sensoriset- ja autonomisen hermoston neuropatiat ovat mahdollisia. Muissa kudoksissa amyloidin kertyminen voi aiheuttaa niiden suurentumista, esimerkiksi suurentuneen kielen.
Ohra
Ohranviljely nykyisin
Ohra on Suomen eniten viljelty viljalaji. Ohra ja kaura ovat ainoat viljakasvit, joita viljellään käytännöllisesti katsoen koko Suomessa. Ohra tarvitsee lajikkeesta riippuen noin 70–85 vuorokauden mittaisen kasvukauden.
Mikael Romanov
Romanov-dynastian alku
Uuden dynastian tärkeimpiä tehtäviä oli luoda Venäjälle uusi hovi. Tällä oli kaksi eri tarkoitusta: ensiksi kansalle oli hoviseremonioiden välityksellä luotava kuva siitä, että pitkä laittomuuden ja sekasorron aika oli ohi; toiseksi seremonioiden piti turvata uuden tsaarin ja hänen perheensä turvallisuus. Kun uusi tsaari suvaitsi antaa audiensseja, hän istui korokkeelle asetetulla valtaistuimella, jota ympäröi neljä kullattua pylvästä. Tsaari tapasi alamaisensa timantein kirjaillussa viitassa. Tsaari oli niin pyhä, että häntä ei kukaan saanut katsoa silmiin ja häntä piti tervehtiä maahan heittäytymällä kuten Bysantin keisareita.
Geenitekniikka
Geenitekniikka on biotekniikan haara ja yleiskäsite eliön perintötekijöiden eli geenien muuntelulle sekä siinä käytetyille menetelmille. Parhaiten tunnettu ja eniten keskustelua herättänyt geenitekniikan saavutus on geenimuunneltujen organismien tuottaminen viljelykäyttöön.
Ohra
Ohranviljely nykyisin
Vuonna 2013 maailman suurimmat ohranviljelijät olivat Venäjä (noin 15 miljoonaa tonnia), Saksa, Ranska, Kanada ja Espanja (noin 10 miljoonaa tonnia kukin). Maailman ohrasta lähes 60 % tuotettiin Euroopassa, 15 % Aasiassa ja 15 % Amerikassa. Parhaat hehtaarisadot saatiin Belgiassa, yli 8,3 tonnia hehtaarilta. Samaan aikaan Suomessa tuotettiin 1,9 miljoonaa tonnia, ja hehtaarisato oli 3,9 tonnia hehtaarilta. Vuoden 2013 ohran hehtaarisato oli Suomessa kaikkien aikojen suurin.
Ohran hinta
Ohran hintaa säädellään Euroopan unionissa Euroopan unionin yhteisen maatalouspolitiikan mukaisesti.
Amyloidoosi
Diagnoosi
Perinnölliset amyloidoosit voidaan todeta jo ennen oireiden ilmenemistä geenitestillä.
Geenitekniikka
Siitä on laaja tieteellinen konsensus, että tarjolla olevasta GM-peräisestä ruoasta ei koidu suurempaa vaaraa kuin perinteisestä. Ei ole mitään todisteita siitä, että markkinoille hyväksytyn GM-ruoan kuluttamisesta olisi haittoja terveydelle.