cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maarit Salin
Alkuajat sarjassa
Maarit saapuu sarjaan huhtikuussa 1999 esitetyssä jaksossa. Saku on joutunut hiihto-onnettomuuteen, minkä vuoksi Maarit saapuu katsomaan poikaansa. Maaritin aikeena on myös selvittää Salinien uusperheen tapahtumia viime ajoilta, sillä Maaritia ikävöinyt Silja on raportoinut perheen tilanteesta äidilleen jo jonkin aikaa. Maarit ja hänen lastensa isän, Jukan, uusi vaimo Hanna eivät tule kovin hyvin toimeen, ja Jukka joutuu selvittelemään kaksikon riitoja. Myös salassa pidetty totuus siitä, miksi Maarit jätti Jukan yksin pienten lasten kanssa ennen sarjan alkua, paljastuu Hannalle. Maaritin alkoholismi aiheutti kitkaa hänen ja vanhimman poikansa Aleksin välille useampaan otteeseen kevään aikana. Myöhemmin Maarit saa tietää Aleksin ja Hannan salasuhteesta, jonka hän yrittää lopettaa keinoja kaihtamatta. Aluksi Maarit on siis vain osa lastensa ja entisen aviomiehensä juonikuvioita, eikä hänellä juuri ole omia juonikuvioita sarjassa.
Hannan raskaus sekä salasuhteet Jukkaan ja Akiin
Maarit muuttaa Helsinkiin lopullisesti vuonna 2000 esitetyissä jaksoissa, kun hän saa vakituisen työpaikan sekä asunnon läheltä lapsiaan. Hän on elänyt siinä luulossa, ettei Aleksin ja Hannan välillä ole enää mitään, mutta Siljan lähdettyä vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin Maarit saa selville, ettei Hannan ja Aleksin salasuhde ole vielä päättynyt. Hanna tulee raskaaksi, ja selviää, ettei lapsi voi olla Jukan, jolle tehtiin vasektomia Siljan syntymän jälkeen. Maarit saa palaset loksahtamaan kohdalleen ja on pitkään vuoroin Aleksin ja vuoroin Hannan tukena. Hän auttaa myös Sakua, joka on lopettanut koulunkäynnin ja juo olutta päivät pitkät läheisessä Barbaari-nimisessä kahvilassa. Maarit saa Sakun takaisin raiteilleen ja yrittää myöhemmin auttaa Sakua saamaan Miia Laitelan pois Nooalaiset-uskonlahkosta. Hannan loppuraskauden aikaan Maaritille ja Jukalle kehittyy salasuhde, joka jatkuu vielä Sofian syntymänkin jälkeen. Salasuhde saa Maaritin ratkeamaan alkoholiin, joten hän vaati suhteen lopettamista, ellei Jukka olisi jättäisi Hannaa. Sittemmin Maarit aloittaa, unohtakseen Jukan, salasuhteen Aki Nikkisen kanssa, samalla kun toimii tämän naisystävän Jenni Vainion pr-henkilönä. Salasuhde paljastuu ennen pitkää Jennin siskolle, Katjalle, jonka Maarit tuntee entuudestaan työnsä puolesta. Katja kertoo suhteesta Jennille, joka eroaa Akista. Samalla myös Maaritin ja Akin salasuhde päättyy.
Avoliitto Jukan kanssa ja Hannan kuolema
Yksi suurimmista Maaritia koskevista tapahtumista on vuonna 2001 esitetty Hannan ja Jukan ero, jonka seurauksena Jukka muuttaa Maaritin luo tämän uuteen ullakkoasuntoon, joka sijaitsee kerrosta ylempänä samassa talossa kuin Jukan entinen koti. Aluksi Maarit ja Jukka ovat vain kämppäkavereita, mutta ”vanhan suolan janottaessa” he päättävät aloittaa suhteen. Maarit ja Jukka käyvät yhdessä Siljan luona Yhdysvalloissa kuultuaan tämän menneen alaikäisenä naimisiin vaihto-oppilasveljensä, Mattin, kanssa. Silja muuttaa hetkellisesti takaisin kotiin, mutta saa kuitenkin luvan palata Yhdysvaltoihin miehensä luo. Miian kuolema ja Sakun muutto ulkomaille ovat Maaritille kova paikka, mutta hän saa onnekseen viettää aikaa yhdessä pojantyttärensä kanssa ja saa myös hyvän uuden työpaikan.
Kun Hanna on Kempeleessä Laura Kivirannan äidin luona selvittämässä tunteitaan, Sofia jää Maaritin hoitoon. Maarit päätyy nauttimaan alkoholia, ja kun Hanna kuulumisia kysellessään soittaa Maaritille ja tajuaa tämän olevan humalassa, Hanna alkaa kiireesti ajamaan kohti Helsinkiä. Matkalla hän nukahtaa auton rattiin ja joutuu vakavaan auto-onnettomuuteen, jonka seurauksena hän vajoaa koomaan. Maarit tuntee suurta syyllisyyttä Hannan onnettomuudesta, mutta ei paljasta kenellekään osallisuuttaan siihen. Aleksi kuitenkin tajuaa salaisuuden löytäessään Hannan puhelinlaskusta tiedon, että Maarit oli puhunut Hannan kanssa useita kertoja puhelimessa onnettomuusyönä. Hanna kuolee, ja Aleksi katkaisee välit äitiinsä. Hän myös kieltää Maaritia saapumasta Hannan hautajaisiin. Myöhemmin välit paranevat, ja Maarit päätyy asumaan Aleksin luokse Nakkilaan.
Ensimmäinen kirja, ero Jukasta ja poistuminen sarjasta
Maarit alkaa kirjoittaa ensimmäistä kirjaansa, jotta pystyisi selvittämään ajatuksensa Hannan onnettomuudesta ja kuolemasta. Romaanin keskeinen teema on alkoholismi. Jukka ei pidä ajatuksesta, mutta Aleksin mielestä kirja on todella hyvä ja takuulla terapeuttinen Maaritille itselleen. Kirja saavuttaa suurta suosiota, mutta samalla Maaritin elämä hajoilee yhä enemmän. Kirjan tekemisen aikoihin hänelle on kehittynyt seksisuhde naapuriinsa Kari Taalasmaahan. Aleksi saa tietää tästä, ja paljastaa Maaritin kirjan julkaisutilaisuudessa Maaritin ja Karin salasuhteen lisäksi myös Jukan ja tämän nuoruudenrakkauden Jaana Niemisen välisen salasuhteen. Maarit ratkeaa uudemman kerran juomaan. Aleksi päättää muuttaa Sofian kanssa Hannan vanhempien luo Nakkilaan, mikä murtaa Maaritin sydämen. Hän kuitenkin ryhdistäytyy, eroaa Jukasta ja ryhtyy markkinoimaan kirjaansa ahkerasti. Kirjasta kiinnostutaan Yhdysvalloissa asti, ja Maarit lähteekin sinne markkinoimaan romaaniaan ja vuokraa asuntonsa Ossi Puolakalle.
Paluu sarjaan, uudet kirjat ja Sofian huoltajuus
Maarit palaa sarjaan kolmen vuoden tauon jälkeen keväällä 2007 esitetyissä jaksoissa. Hän on päättänyt kirjoittaa elämäkerran Ulla Taalasmaan elämästä ja asuu tämän luona niin kauan, kunnes Ossin vuokra-aika ullakkoasunnossa päättyy. Maarit pysyy vaisuna väleistään Aleksiin ja Sofiaan. Totuus heidän silloisesta elämästään paljastuu, kun Sofian huoltajuus siirtyy Maaritille, joka ei kuitenkaan osoittaudu parhaaksi henkilöksi pitämään huolta Sofiasta. Teini-ikäiseksi kasvanut Sofia ja Aleksi itse ovat molemmat alkoholisoituneet asuessaan Nakkilassa, mutta huoltajuussotkujen myötä Sofia muuttaa Maaritin luo Helsinkiin. Sittemmin myös Aleksi palaa Pihlajakadulle, ja kaikki kolme sortuivat juomaan useampaan otteeseen. Maarit ehtii vielä kirjoittaa kolmannen kirjansa Murhamaisterit asuessaan Pihlajakadulla ennen poismuuttoaan. Kyseisen kirjan valmistuminen on useaan otteeseen vaakalaudalla, muun muassa Maaritin naapurin Lauran uhkailujen toimesta. Laura on osa kirjan juonta, sillä kirja kertoo psykopaatti Aaro Vaalanteen kuolemasta, johon Laura on osasyyllinen. Laura uhkailee Maaritia useampaan otteeseen ja kerran hän pakottaa tämän kertomaan Hannan kuoleman taustoista Sofialle tai muuten Laura paljastaisi ne itse. Laura antaa Sofialle luettevaksi Maaritin ensimmäisen kirjan Maailman huonoin äiti. Maaritin on lopulta pakko kertoa totuus menneisyydestä. Murhamaisterit-kirjan kirjoittaminen lisäksi Maarit kirjoittaa sekalaisia lehtijuttuja saamatta kuitenkaan virallista virkaa Helsingistä.
Itsemurhayritys, poistuminen sarjasta ja vierailu
Maarit muuttaa poikansa Aleksin kanssa Nakkilaan 25. marraskuuta 2008 esitetyssä jaksossa. Ennen tätä Maarit on aikeissa tehdä itsemurhaa Kristo Päivisen kanssa, mutta tulee viime hetkellä järkiinsä. Kristo yrittää silti saada Maaritin tappamaan itsensä, joten pelastaakseen itsensä Maarit tönäisee Kristoa, joka putoaa alas kalliolta ja menehtyy.
Seitsemän vuotta myöhemmin Maarit palaa Pihlajakadulle ja kertoo, että Kari Taalasmaa on varastanut häneltä 20 tuhatta euroa. Heille kuitenkin kehittyy uusi seksisuhde, ja Maarit ratkeaa juomaan. Lopulta hän päättää palata Nakkilaan.
Lähteet
Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Kihlakunta
Historia
thumb|right|300px|Suomen läänit, kihlakunnat ja kunnat vuonna 1935.
Aardla järv
Aardla järv (myös Ardla järv) on Virossa Tartumaalla Kambjan ja Kastren kuntien rajalla Tarton kaupungin eteläpuolella sijaitseva järvi.
Noidansolmu
thumb|Noidansolmu Noidansolmu on symboli, jota käytettiin keskiajan Euroopassa suojaamaan noitien taikuuksilta. Noidansolmu kuvaa noitien taikuuksia, joita tehtiin solmujen avulla. Suojaavana periaatteena oli, kuten monen muunkin symbolin kohdalla, että pahan kuva suojaa pahalta. Noidansolmu tehtiin talojen tai tallien oven yläpuolelle. Noidansolmu on muunnos hannunvaakunasta. Eräs merkin taikavoimaa lisäävä tekijä saattoi olla se, että melko monimutkaisen merkin saattoi piirtää jatkuvalla liikkeellä.
Aardla järv
Maantietoa
Järven pinta-ala on 31 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Konsu soolla Porijõen vieressä. Suoalue on voimakkaasti ojitettu ruudukon muodostavalla kanavaverkolla. Järven kaakkoisrantaan laskee vielä luontaiseksi tunnistettava Aardla jõgi. Vesi jatkaa matkaansa järvestä suon kanavia pitkin Porijõgeen. Järven valuma-alueen laajuus on 285 neliökilometriä ja sen vedenpinnan korkeus on keskimäärin 32,0 m mpy. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on noin 2 metriä, kun sen suurin syvyys noin 4 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00061 kuutiokilometriä eli 0,61 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 3,3 kilometriä ja sen rannat kasvavat pääasiassa ruokoa. Järvi on autio eikä sinne johda tietä.
Kihlakunta
Historia
Ensimmäinen maininta suomalaisista kihlakunnista on Eerikinkronikassa, jossa uplantilaisten kerrotaan vallanneen vuonna 1293 Karjalassa neljätoista kihlakuntaa pakanoilta eli karjalaisilta niin sanotun kolmannen ristiretken yhteydessä. Kihlakunta on alkuaan vastannut pitäjää, myöhemmin se on ollut muun muassa tuomarin virka-alue. Kansatieteilijä ja akateemikko Kustaa Vilkuna (1902–1980) on selvittänyt teoksessaan Kihlakunta ja häävuode (Otava, Helsinki 1964) suomalaisen yhteiskunnan järjestäytymisen vaiheita. Vilkunan mukaan länsisuomalaisen murteen sana kihlakunta jokseenkin vastaa itäsuomalaista sanaa pitäjä. Vilkunan ehdottama suora käännös kihlakunnalle on veropitäjä.
Virossa muinaispitäjistä käytettiin nimitystä kihelkond. Ne olivat rautakauden lopulla itsenäisiä hallintoyksikköjä, joissa ratkaistiin kaikki tärkeimmät kysymykset, kuten esimerkiksi sotilaalliset kysymykset. Virossa kihlakuntien valtakeskuksina toimivat muinaislinnat, joissa tehtiin tärkeimmät poliittiset päätökset. Kihlakuntia suurempi hallintokokonaisuus oli muinaismaakunta, joita Virossa ehti ennen saksalaisvalloitusta 1200-luvulla muodostua seitsemän kappaletta.
Sana kihla on laina muinaisgermaanisesta sanasta geisel ’pantti(vanki)’. Suomen sanan kihla ja muinaisgermaanin sanan geisel välinen yhteys perustuu Vilkunan mukaan keskiaikaiseen veronperintäkäytäntöön, jossa valloitetun alueen uskollisuus varmistettiin ottamalla alueen hallitsijan tai muiden korkeasukuisten miesten jälkeläisiä määräajaksi panttivangeiksi.
Kihlakunta oli Ruotsin kuningaskunnan ja Suomen suuriruhtinaskunnan aikana talonpoikaissäädyn valtiopäiväedustajien vaalipiiri. Vuonna 1906 määrättiin vuoden 1907 eduskuntavaaleja varten Suomen vaalipiirit, jotka koostuivat joitain poikkeuksia lukuun ottamatta kihlakunnista ja kaupungeista, jotka olivat kihlakuntien ympäröimiä. Ennen vuotta 1910 (Ruotsissa)/1960 (Suomessa) perustetut kaupungit eivät kuuluneet kihlakuntiin. Kihlakunnanoikeuden toimialue ei tästä nimikkeestä huolimatta ollut kihlakunta vaan tuomiokunta, jonka alue ei välttämättä ollut sama kuin kihlakunnan.
Ennen vuotta 1945 kihlakunta oli kruununvoudin ja henkikirjoittajan virkapiiri, joka käsitti yhden tai useamman kunnan. Kun kruununvoudin virka lakkautettiin, kihlakunta jäi ainoastaan henkikirjoittajan virkapiiriksi vuoteen 1996 saakka. Nykyään henkikirjoittaja on kihlakunnan maistraatin rekisteriosaston päällikön virkanimike.
Vuoden 1996 kihlakuntauudistus
Valtion oikeustoimen paikallishallinto oli 1.12.1996–31.12.2007 järjestetty 90 kihlakuntaan, jotka poikkesivat alueellisesti aiemmista kihlakunnista. Näitä ”uudempia” kihlakuntia oli määrältään paljon enemmän kuin ”vanhoja” kihlakuntia. Valtioneuvosto päätti kihlakuntiin kuuluvista kunnista. Jokaisessa kihlakunnassa oli lääninhallituksen alaisena valtion viranomaisena toimiva kihlakunnanvirasto, joka hoiti poliisi-, syyttäjä- ja ulosottotehtäviä. ”Uusien” kihlakuntien alueet olivat pitkälti samat kuin silloisten seutukuntien. Kihlakunnat lakkautettiin vuoden 2007 lopussa, jolloin kihlakunnanvirastojen toiminnot ja yhteinen henkilöstö siirrettiin poliisilaitoksiin, ulosottovirastoihin, syyttäjänvirastoihin ja maistraatteihin. Poliisilaitokset noudattivat kihlakuntajakoa vielä vuoden 2008 ajan, kunnes poliisilaitosten määrää vähennettiin 25:een vuonna 2009 ja edelleen 12:een vuonna 2014.
Myös ennen vuoden 1996 kihlakuntauudistusta kihlakuntajasossa tapahtui joskus suuriakin muutoksia eri aikoina.
Mustalammi (Juupajoki)
Mustalammi on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee Jouttijoen pohjoispuolella ja Ison Haukijärven eteläpuolella olevassa soistuvassa painanteessa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä ja sen rannat ovat soistunutta metsämaata.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 164,3 metriä mpy. Lampeen on johdettu kolme suo-ojaa, joista toinen etelään virtaava on samalla sen laskuoja, joka yhtyy Jouttijokeen.
Jouttijärvi (Juupajoki)
Jouttijärvi on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,5 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Se sijaitsee Kuhajärven kaakkoispuolella ja Välikankaan mäen eteläpuolella. Järvellä on kartan mukaan yksi nimetön saari ja järvellä on neljä lahtea. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä ja sen metsät ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Järvi on autio, mutta sen läheltä kulkee ohitse metsäautotie.
Vedenlaatu
Järveen johdetuista ojista tulee siihen humuspitoista vettä. Järven vettä on tutkittu vain kerran vuonna 1996. Sen mukaan järvi on perusluonteeltaan hapan ja runsashumuksinen. Järven virkistyskäyttökelpoisuus on tyydyttävää tasoa.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 163,5 metriä mpy. Siihen on johdettu viisi metsä- tai suo-ojaa. Sen laskuoja lähtee sen koillispäästä ja se laskee Vähään Haukijärveen. Ojalla on pudotusta metrin verran. Vesireitti jatkaa vielä Isoon Haukijärveen ja Vähäjärveen ennen yhtymistään Jouttijokeen etelässä.
Malankaran jakobiittinen syyrialais-ortodoksinen kirkko
thumb|200px|Manarcadin Pyhän Marian katedraali Malankaran jakobiittinen syyrialais-ortodoksinen kirkko, josta käytetään myös nimitystä jakobiittinen syyrialais-ortodoksinen kirkko tai jakobiittinen syyrialaiskristitty kirkko, on lähinnä Lounais-Intian Keralassa vaikuttava orientaaliortodoksinen kirkko, joka kuuluu puoli-autonomisena osana Antiokian syyrialais-ortodoksiseen kirkkoon. Kirkon pääpaikka on Keralan Puthencruzissa. Se edustaa Intiaan varhain, perinteen mukaan jo apostoli Tuomaan mukana saapunutta tuomaskristillisyyttä.
Antiokian syyrialais-ortodoksinen patriarkka Ignatius Aphrem II Karim on Malankaran jakobiittikirkon ylin hengellinen päämies. Paikallinen kirkon johtaja on Intian katolikos Baselios Tuomas I. Kirkolla on toista miljoonaa jäsentä.
Malankaran jakobiittista syyrialais-ortodoksista kirkkoa ei tule sekoittaa samalla alueella toimivaan toiseen tuomaskristittyjen kirkkoon nimeltä  Malankaran ortodoksinen syyrialainen kirkko  eli Intian ortodoksinen kirkko. Tämä autokefaliseksi julistautunut kirkko kuuluu samoin orientaaliortodoksisuuden piiriin, ja on eronnut jakobiittisesta syyrialais-ortodoksisesta kirkosta 1900-luvulla.
S-tog
thumb|230px|4. sukupolven S-tog -juna Valbyn asemalla S-tog on Kööpenhaminan seudun paikallisjunajärjestelmä, jota ylläpitää Tanskan valtiollinen rautatieyhtiö DSB. Se aloitti toimintansa vuonna 1934. Nykyisin järjestelmässä on 7 linjaa, 85 asemaa ja 240 000 käyttäjää päivässä.
Järjestelmää täydentää metro sekä laaja bussilinjasto. Kaikissa kolmessa käy sama lippu, vaikka ne ovat eri liikennöitsijän alaisia. Useimmat seudun bussiasemat sijaitsevat lähellä S-tog -asemaa.
Käytössä olevat junat ovat 8-vaunuisia Alstomin ja Siemensin valmistamia, mutta käytössä on myös joitakin nelivaunuisia yksiköitä. 8-vaunuisten yksiköiden pituus on 168 metriä. Vanha vuosina 1967–1978 ja 1985–1986 valmistettu kalusto poistettiin käytöstä tammikuussa 2007. Uudemman kaluston vaunut ovat lyhyempiä kuin normaalit ja niissä on telit vain vaunun toisessa päässä seuraavaan vaunuun kiinnitettynä. Uusien junien huippunopeus on 120 km/h.
Peter André
thumb|right|Peter André Peter André (s. 27. helmikuuta 1973) on Englannissa syntynyt laulaja ja lauluntekijä sekä televisiopersoona. Hän on sukujuuriltaan kyproksenkreikkalainen. Hän on julkaissut useita albumeita.
André "löydettiin" australialaisessa New Faces -show'ssa vuonna 1990. Hänen debyyttisinglensä "Gimme Little Sign" nousi listan kolmoseksi ja toi laulajalle ARIA-palkinnon. Ensimmäinen Top 50 -single Britanniassa oli "Only One" (#16), ja hän sai laajempaa kansainvälistä suosiota hitillään "Mysterious Girl".
André ja Katie Price menivät naimisiin 10. syyskuuta 2005 Berkshiren Highclere Castlessa. He saivat kaksi lasta, jotka syntyivät vuosina 2005 ja 2007. Pari erosi vuonna 2009.
Bluefields
Bluefields on kaupunki Nicaraguassa. Se on autonomisen Región Autónoma de la Costa Caribe Surin alueen (RACCS) pääkaupunki. Kaupungin asukasluku vuonna 2012 oli noin 55 000. Bluefields sijaitsee Karibianmeren rannikolla. Kaupunki ei ole yhteydessä muuhun Nicaraguaan maanteitse. Kaupunkiin pääsee vesitse (yleisin saapumisreitti on jokiveneellä El Ramasta) ja ilmateitse Managuasta ja Bilwistä. Bluefieldsin kautta on lentoyhteys Isolle Maissisaarelle (engl. Corn Island).
Bluefieldsissä toimii kaksi yliopistoa, URACCAN (Universidad de las Regiones Autónomas de la Costa Caribe Nicaragüense) ja BICU (Bluefields Indian & Caribbean University).
Vaskuliitti
Vaskuliitit ovat verisuonitulehduksia. Vaskuliitit ovat harvinaisia sairauksia. Nykykäsityksen mukaan ne ovat autoimmuunisairauksia, eli niissä elimistön tulehdussolut hyökkäävät elimistön omia rakenteita vastaan. On myös viitteitä siitä, että erilaiset infektiot voisivat toimia laukasevina tekijöinä vaskuliittien synnyssä. Kova fyysinen rasitus voi laukaista vaskuliitti-ihottuman jaloissa. Oirekuvaltaan ja tautimekanismeiltaan huomattavasti toisistaan poikkeavia vaskuliitteja tunnetaan useita.
Vaskuliitit voidaan jaotella karkeasti suurten suonten tauteihin (temporaaliarteriitti ja Takayasun arteriitti) ja keskisuurten ja pienten suonten tauteihin (Kawasakin tauti, ANCA-vaskuliitit, polyarteritis nodosa, mikroskooppinen polyangiitti, Wegenerin granulomatoosi, Churg-Straussin oireyhtymä ja Henoch-Schönleinin purppura).
Nokia 9300
Nokia 9300 älypuhelin on Nokian Communicator -sarjan neljännen sukupolven Nokia 9500 Communicator:n kevennetty versio. Se on isoveljeään pienikokoisempi ja siitä puuttuu kamera ja WLAN. Toiminnallisuudeltaan tuote on muilta osin identtinen 9500 Communicator:n kanssa. Nokia 9300:n prosessorina on RAE-6 TI OMAP 1510 ARM-925 (150 MHz).
Kirveslammi (Juupajoki)
Kirveslammi on Pirkanmaalla Juupajoen Hyytiälässä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Ison Haukijärven ja Jouttijoen välissä olevassa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja se on autio. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä ja sen rannat ovat metsämaata.
Esa Nieminen
thumb|Esa Nieminen esiintyi Four Catsissa [[Kiuruvesi|Kiuruvedellä heinäkuussa 2008 Iskelmän juhlaa 10 vuotta -tapahtumassa.]] Esa Antero Nieminen (s. 20. huhtikuuta 1952 Tampere) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. Hän aloitti musiikkiharrastuksensa 7-vuotiaana pianonsoittajana. Nieminen opiskeli Sibelius-Akatemiassa musiikinopettajaksi. Vuonna 1977 hän tuli Finnlevyn sovittajaksi ja tuotantopäälliköksi Toivo Kärjen tilalle ja hän työskenteli Finnlevyllä vuoteen 1980. Tuolloin hän perusti Kim Kuusen kanssa mainosmusiikkia tekevän yhtiön Music Makers. Vuonna 1997 hän perusti oman EN Productions -tuotantoyhtiön. Esa Nieminen on säveltänyt, sovittanut ja tuottanut monia muiden artistien kappaleita, kuten muun muassa Katri Helenan, Paula Koivuniemen, Frederikin, Eino Grönin ja Yölinnun kappaleita. Nieminen on levyttänyt muille tekemiä kappaleitaan myös omina versioinaan. Laajemmin tunnetuksi hän tuli BumtsiBum!-viihdeohjelman myötä, jossa hän toimi toisena alkuperäisistä pianisteista. Toinen oli Seppo Hovi.
Kirveslammi (Juupajoki)
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Huikonjoen valuma-alueeseen (35.754) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160,4 metriä mpy. Järveen ei ole johdettu ojia ja sen kaivettu laskuoja on johdettu Jouttijokeen.
Esa Nieminen
Niemisen työparina toimivat useat suomen eturivin iskelmäsanoittajat kuten: Sinikka Svärd, Jari Salonen, Kikka Laitinen, Jouni Hakanpää ja Vexi Salmi.
Nokia 9300
Nokia 9300:sta on sittemmin julkaitu myös 9300i -malli, johon on lisätty 802.11g standardin mukainen WLAN.
Esa Nieminen
Esa Niemiselle myönnettiin taiteilijaeläke maaliskuussa 2022. Hänestä ilmestyi huhtikuussa 2022 Otavan kustantama, Tommi Saarelan kirjoittama elämäkertakirja On elämä laulu.
Vaskuliitti
Vaskuliitteihin luetaan nykyään myös ei-systeemiset (non-systematic vasculitis neuropathy, NSVN) versiot, joissa vaurio kohdistuu pääasiassa ääreishermostoon. Koska NSVN:ssä kaikki veriarvot voivat olla normaalit, varma diagnoosi on mahdollinen vain onnistuneella hermobiopsialla. Hoitolinja mukailee muita vaskuliittisairauksia, ja ennuste on muita vaskuliitteja parempi. Hankalan diagnoosin ja yleisen harvinaisuuden takia lääkehoidon aloitus voi viivästyä vuosia tai jäädä saamatta.
Temporaaliarteriitti
Temporaaliarteriitti on vanhuksilla esiintyvä vaskuliitti, jossa tyyppilöydöksenä on ohimovaltimon (arteria temporalis) tulehdus. Oireena on tavallisesti väsymys, yleinen sairauden tunne, kuume, ohimopäänsärky, joskus leukojen kipu ja väsyminen syödessä ja joskus myös silmän sokeutuminen ja aivoinfarktit. Kaikkia oireita ei yleensä esiinny samalla potilaalla. Tautiin liittyy tavallisesti huomattavan korkea lasko. Diagnoosi voidaan varmistaa ottamalla koepala ohimovaltimosta histologista tutkimusta varten. Tautia hoidetaan suuriannoksisellä kortisonihoidolla.
Takayasun arteriitti
Tauti on erittäin harvinainen. Se ilmenee yleensä alle 40-vuotiailla naisilla. Oireena on tavallisimmin käsien väsyminen ja kipua ja mahdollisesti käsien verenkierron heikentyminen (pulssipuoliero tai toispuolinen pulssittomuus).
Keskisuurten ja pienten suonten vaskuliitit
Kawasakin tauti, ANCA-vaskuliitit, polyarteritis nodosa, mikroskooppinen polyangiitti, Wegenerin granulomatoosi, Churg-Straussin oireyhtymä ja Henoch-Schönleinin purppura.
Ranskan energiapolitiikka
Ranskan energiapolitiikka kertoo Ranskan energiankäytöstä ja energiapolitiikasta ja eri sidosryhmien näkemyksistä energian käytön kehitykseen ja ohjaamiseen mukaan lukien energiantuotanto, jakelu ja kulutus. Siihen sisältyvät lait, sopimukset, verot ja ohjauskeinot. Ranskan energiapolitiikkaan sisältyy vahva ydinenergian riippuvuus, ydinkoehistoria ja EU-jäsenyys.
Vuonna 2014 sähköstä 2,1 prosenttia tuotettiin kivihiilellä ja 77,6 prosenttia ydinvoimalla. Keväällä 2018 päätettiin sulkea kaikki kivihiilivoimalat vuoteen 2021 mennessä. Aikaisempi aikataulu oli vuoteen 2023 mennessä.
Ranskan tavoitteena on saavuttaa 26 gigawatin tuulivoimakapasiteetti vuonna 2023. Vuoden 2018 alussa kapasiteetti oli 12,9 gigawattia.
Ranska aikoo sulkea 14 ydinreaktoria vuoteen 2035 mennessä.
thumb|200px|right|Ranskalainen ydinvoimala
Tuonti ja vienti
IEA:n mukaan vuonna 2007 Ranska oli ''8. suurin öljyntuojamaa: 81 Mt (4 %), 6. maakaasuntuojamaa (44 mrd. kuutiota =6 %), 8. kivihiilen tuojamaa'' (21 Mt). Ranska on maailman toiseksi suurin ydinvoiman tuottaja. Ranskan osuus maailman ydinsähköstä oli 16 % vuonna 2007. Ranska tuotti ydinvoimalla 78 % sähköstään. Ranska on 6. suurin sähköntuottaja 564 TWh.
Sähköntuotanto
Ranskan sähköstä 80 % tuotetaan ydinvoimalla. Électricité de France on sähkön suurin tuottaja. IEA:n mukaan vuonna 2008 Ranskan sähköntuotanto noin 9 000 kWh/henkilö on Saksaa (8 000 kWh/henkilö) ja Italiaa noin (5 000 kWh/henkilö) korkeampi ja Suomea (15 000 kWh/henkilö) matalampi. Syöttötariffi säädettiin vuonna 2001.
Sähköntuotanto ja kulutus
Vuosina 2004-2008 Ranskan ydinsähkö väheni 5 %. Sen korvasi tuotannon lasku ja uusiutuva energia. Sähkön viennin osuus oli vuonna 2004 11 % ja vuonna 2008 8 % tuotannosta. Vuonna 2006 Ranskan sähkönkulutus asukasta kohti oli 46 % Suomeen verrattuna ja 9 % suurempi kuin EU-15 keskiarvo. Vuonna 2006 Ranskan ydinsähkön määrä asukasta kohti oli 157 % Suomeen verrattuna.
Ydinvoima
[[Tiedosto:Electricity_in_France.svg|pienoiskuva|Sähköntuotanto Ranskassa energialähteen mukaan (TWh) Ranskassa ydinvoima on ollut hallitseva sähköntuotantomuoto 1980-luvulta lähtien.
{{legend|#F0E442|ydinvoima}}{{legend|#0072B2|vesivoima}}{{legend|#D55E00|fossiiliset polttoaineet}}{{legend|#009E73|uusiutuvat luonnonvarat}}|400x400px]]
Ranska on maailman johtavia ydinvoimamaita. Maan sähköntuotannosta yli 75 prosenttia tuotetaan ydinvoimalla. Kaupallisessa käytössä olevia ydinreaktoreita maassa oli vuonna 2009 yhteensä 59 kappaletta, valtiollisen Électricité de France (EdF) -yhtiön omistamina. Voimaloiden kokonaiskapasiteetti on 63 GWe, ja vuosituotanto 430 miljardia kWh. Ranska myy ulkomaille sähköä vuosittain yli 3 miljardin euron arvosta ja ydinvoimateknologia on merkittävä vientituote.
55 Pressurised Water -reaktoria (PWR) perustuvat Framatomen lisensoimaan Westinghouse tyyppiin. Vuonna 1980 ranskalaiset julkaisivat ensimmäisen oman PWR:n N4 mallinsa. Vuosina 1992-2007 ei ollut juurikaan uusia ydinreaktoreiden tilauksia.
Ranskalainen Areva (aik. Framatome) ja saksalainen Siemens rakentavat 2000-luvulla uutta reaktorityyppiä: EPR - European Pressurized Water Reactor Suomen Olkiluotoon ja Ranskan Flamanvilleen. Reaktoria markkinoidaan halpana, turvallisena ja luotettavana. EPR on valmistuessaan teholtaan maailman suurin: se tuottaa 1 600 MW sähköä ja 4 300 MW lämpöä.
Flamanvillen reaktori on myöhässä ja ylittänyt kustannusarvionsa. Sen oli määrä maksaa 3 miljardia euroa ja aloittaa toimintansa 2012. Se ei ole valmistunut vuoteen 2023 mennessä ja viimeisin kustannusarvio on 13,2 miljardia euroa.
Ranskan ydinvoimalat ikääntyvät ja kärsivät tuotannon keskeytyksistä. Maa suunnittelee rakentavansa kuusi uutta ydinvoimalaa, mutta ala kärsii edellisten vuosien ali-investoinneista ja ammattitaitoisen työvoiman puutteesta.
Ranskan ydinvoimapolitiikan kritiikkiä
Ranskan ydinvoimaloista julkaistaan vuosittain 800 poikkeamaa.
Ympäristöjärjestö Greenpeacen mukaan Ranskan ydinvoimalaohjelma perustuu virheellisiin ennustuksiin sähkönkulutuksen kasvusta ja viennin määrästä. Energian kulutuksen ennustettiin kaksinkertaistuvan 1970-1980. Viennin ennustettiin yksi vienti reaktori per oma reaktori. Todellisuudessa 58 omaa reaktoria kohti on vienti 9 reaktoria neljään maahan: (Belgia, Etelä-Afrikka, Kiina ja Etelä-Korea), sekä European Pressurized Water Reactor (EPR) Suomeen vuonna 2005. Järjestön mukaan kokemukset Framatome ydinvoimalamallista N4 osoittavat, ettei uusien testaamattomien ydinreaktoreiden luotettavuus ei ole varmaa. Lisäksi rakenteilla olevien suomalaisen ja ranskalaisen EPR-voimalan hinta- ja aikataulutiedot eivät ole olleet luotettavia. EPR on Suomessa myöhässä 3 vuotta ja Flamanvillessä vuoden. Greenpeace on kritisoinut myös Arevan lausuntoja jätemäärän pienenemisestä. Nucleonics Week -julkaisu on arvostellut sitä että voimalatyömaan alihankkijat on valittu hinnan perusteella laadusta tinkien.
Kaasu
GDF Suez:lla on johtava markkina-asemaa kaasualalla.
Uusiutuva energia
Kapasiteetti vuoden 2008 lopussa oli:
Liikenteen biopolttoaineet
REN21 mukaan Ranska on johtavia maita liikenteen biopolttoaineiden tuotannossa vuonna 2008: bioetanoli 1,2 mrd litraa ja biodiesel 1,6 mrd. litraa. Tavoite on 7 % liikenteen polttoaineista vuoteen 2010 mennessä.
Aurinkovoima
Ranskan aurinkokennotavoite on 4,9 GW vuonna 2020. Ranskassa on syöttötariffi aurinkokennoille.
Energiatehokkuus
Ranska on IEA:n mukaan parantanut energiatehokkuutta suhteessa BKT:n 1%/vuosi 1990-2007. Tavoite on 2 % per vuosi v. 2015.
Ilmastonmuutos
Ranska on ratifioinut Kioton sopimuksen.
Etelä-Bačka
Etelä-Bačkan piirikunta (,, , , ja ) on piirikunta Serbian pohjoisosissa. Se sijaitsee Bačkan alueella Vojvodinan autonomisessa provinssissa. Piirikunnan väkiluku on 593 666 ja pinta-ala 4 016 km². Piirikunnan keskus on Novi Sad, joka on myös Vojvodinan pääkaupunki.
Kunnat
Lisäksi Novi Sad on jaettu kahteen kuntaan:
Minskin traktoritehdas
Minskin traktoritehdas on yksi suurimmista valkovenäläisistä yrityksistä ja samalla yksi maailman suurimmista traktoreiden valmistajista. Se kuuluu maailman 10 suurimman maatalouskoneiden valmistajiin. Yrityksessä työskentelee yli 30 000 ihmistä. Perustamisensa jälkeen MTZ on valmistanut yli kolme miljoonaa traktoria, joita on käytetty tai käytetään yli 100 valtiossa. Minskin traktoritehdas valmistaa traktoreita Belarus- ja MTZ-tuotemerkeillä. Noin 60 eri traktorimallin lisäksi tuotantoliittouma valmistaa metsä- ja kaivostyökoneita.
Valko-Venäjän tietotoimisto BelTA:n mukaan Minskin traktoritehdas valmisti vuonna 2012 yhteensä yli 60 000 traktoria. Tuotannosta 90 % menee vientiin; yhtiöllä on asiakkaita 62 eri maassa. Minskin traktoritehtaalla on kaikkiaan 22 traktoreita kokoavaa tuotantolaitosta ulkomailla. Näistä kokoonpanolinjoista kuusi on Venäjällä.
Veikko Jalava
thumb|right|Veikko Jalava ja pakinoitsija [[Ilmari Kivinen|Tiituksen muistokivi.]] Veikko Vuolevi Jalava (7. helmikuuta 1911 Turku – 12. maaliskuuta 1981 Joensuu) oli suomalainen opettaja ja kuvanveistäjä, joka tunnetaan useista julkisista teoksista Pohjois-Karjalassa.
Hän toimi käsityönopettajana Joensuun lyseossa 1944–1974 ja taiteen opettajana Joensuun vapaaopistossa vuosina 1945–1978.
Barbituraatit
thumb|[[Fenobarbitaali, eräs edelleen Suomessakin käytössä oleva barbituraatti.]] pienoiskuva|[[Pentobromital-lääkepakkaus]] pienoiskuva|[[Bentsyylibutyylibarbitaali on harvinainen esimerkki vasta 2000-luvulla kehitetystä barbituraatista. Se on muuntohuume, eikä sillä ole laillista lääketieteellistä käyttöä.]] pienoiskuva|[[Vesparax-lääkepakkaus]] Barbituraatit ovat barbituurihaposta johdettuja lääkeaineita, depressantteja, joita on käytetty sekä rauhoittavina (sedatiivi) että unilääkkeinä (hypnootti) annostusta ja tyyppiä vaihtelemalla.
Käyttö
Barbituraattien käyttö on vähentynyt lähes olemattomiin niiden yliannostukseen liittyvän kuolemanriskin vuoksi. Barbituraatteja saa Suomessa nykyään vain Fimean erikoisresepteillä esimerkiksi erittäin vaikean unettomuuden hoitoon. Toinen harvoista jäljellä olevista käyttötarkoituksista on eläinlääketieteessä, jossa on käytössä vielä valmiste Barbivet Vet, jonka vaikuttavana aineena on fenobarbitaali. Kolmas harvoista käyttökohteista on lääketehtaiden lopettama tuote Bellergal, jonka valmistusta on jatkanut Yliopiston Apteekki, tuotenimellä Ergotamin Tart. Kyseinen lääke on suunnattu migreenin sekä vaihdevuosioireiden hoitoon.
Barbituraatteja käytetään myös anestesialääkkeinä ja jonkin verran yhä myös rauhoittavana reseptilääkkeenä sekä kouristuksenestolääkityksenä pitkittyneessä epilepsiakohtauksessa.
Sveitsissä barbituraatteja käytetään avustetussa itsemurhassa.
Sivuvaikutukset ja riippuvuuspotentiaali
Barbituraattien sivuvaikutuksina saattaa esiintyä päänsärkyä, huimausta tai päiväaikaista väsymystä, sekä haittavaikutuksena seksuaalisuuteen kohdistuvia vaikutuksia, yleensä haluttomuutta, orgasmiongelmia, ja impotenssia.
Pitkään jatkuneen käytön seurauksena barbituraateista saattaa tulla psyykkisesti ja fyysisesti riippuvaiseksi, ja lisäksi ne menettävät muiden sedatiivien ja hypnoottien tavoin tehoaan jatkuvassa käytössä.
Barbituraattien vaarallisuus ja suuri riippuvuusriski kävi ilmi vasta 1950-luvulla.
Barbituraattien väärinkäyttö on suuren yliannostusriskin johdosta hyvin vaarallista. Yliannostus saattaa aiheuttaa mm. koordinaatio-ongelmia, ajatus- ja puhehäiriöitä, hengityksen muutoksia, tajuttomuuden, kooman ja kuoleman. Varsin suuri osa barbituraatteihin liittyvistä kuolemantapauksista on aiheutunut barbituraattien ja muiden lääkkeiden yhteiskäytöstä.
Vaikutusmekanismi
Barbituraatit sitoutuvat GABAA-reseptorin beta aliyksikköön, jonka sitoutumiskohta on eri kuin endogeenisellä gamma-aminovoihapolla ja bentsodiatsepiineillä. Barbituraatit pidentävät kloridi-ionikanavan aukioloaikaa. GABA-ergisen efektin lisäksi barbituraatit salpaavat AMPA-reseptoria, glutamaattireseptorin alatyyppiä.
ATC-luokituksessa mainitut barbituraatit
Barbituraatit kuuluvat anatomis-terapeuttis-kemiallisessa lääkeluokituksessä eli ATC-luokituksessa luokkaan N05CA.
Robert Tisdall
Robert Tisdall (16. toukokuuta 1907 Nuwara Eliya, Ceylon – 27. heinäkuuta 2004 Nambour, Queensland, Australia) oli irlantilainen aitajuoksija ja olympiavoittaja.
Robert Tisdall voitti olympiakultaa 400 metrin aitajuoksussa Los Angelesissa 1932. Ennen kisoja hänen ennätyksensä oli 54,2, mutta Los Angelesissa hän voitti välieränsä ajalla 52,8 ja finaalin maailman parhaalla ajalla 51,7, jota ei hyväksytty maailmanennätykseksi, koska Tisdall kaatoi viimeisen aidan. Seuraavilla sijoilla olivat lajin tuleva olympiavoittaja Glenn Hardin sekä edelliset olympiavoittajat Morgan Taylor ja David Burghley. Samana päivänä, 1. elokuuta, Irlanti sai myös toisen olympiavoiton, kun Patrick O'Callaghan voitti moukarinheiton.
Los Angelesin olympiakisoissa Tisdall sijoittui kymmenottelussa kahdeksanneksi. Kisojen jälkeen hän muutti Etelä-Afrikkaan. Hänen 400 metrin aitojen aikansa 51,7 pysyi 1980-luvulle saakka Irlannin ennätyksenä.
Trentonin taistelu
Trentonin taistelu oli Yhdysvaltain vapaussodan taistelu, joka käytiin 26. joulukuuta 1776 siirtokuntien armeijan kenraalin George Washingtonin ylitettyä Delawarejoen ja hyökättyä ylläköllä hesseniläisten palkkasoturijoukkojen varuskuntaan Trentonissa. Washingtonin saavuttama ylivoimainen voitto käytännössä vahvisti siirtokuntien armeijan iskukykyä sen siirtyessä valmistautumaan seuraaviin taisteluihin Trentonissa ja Princetonissa.
Taustaa
Trentonin varuskunnassa oli kolme hesseniläistä rykmenttiä eversti Johann Rallin komennossa käsittäen noin 1 400 sotilasta.
Amerikkalaisten menestystä edisti Washingtonin värväämä tiedustelija John Honeyman, joka oli selvittänyt Trentonin puolustusjoukoista, niiden ryhmittelystä sekä antanut harhaanjohtavaa tietoa amerikkalaisten taistelukyvystä. Lisäksi jouluna oli alkanut lumimyrsky, joka teki Delawarejoen ylityksetä lähes mahdottoman. Hesseniläiset olivat partioineet jatkuvasti joen rannalla selvittäen mahdollisia vihollisia, mutta taistelua edeltävänä yönä ei partiota myrskyn takia ollut lähetetty. Myös mahdollinen joulun juhlinta oli saattanut alentaa puolustuksen valppautta.
Taistelu
Joulupäivän iltana lumimyrsky viivytti amerikkalaisia ja he pääsivät joen yli aamukolmelta Trentonin pohjoispuolella. Myrskyn vielä vallitessa tunnin kestänyt taistelu alkoi aamukahdeksalta.
Amerikkalaisia sotilaita oli noin 2 400 ja joukot jakaantuivat kahtia kenraalimajuri Nathanael Greenen divisioonan hyökätessä pohjoisesta ja kenraalimajuri John Sullivanin divisioonan hyökätessä lännestä Trentoniin. Kolmannen divisioonan piti hyökätä etelästä, mutta se ei koskaan päässyt joen yli.
Amerikkalaiset kohtasivat vain heikkoa vastarintaa ja Greene'in joukot saivat Trentonin kaksi pääkatua tykkiensä kohteeksi, jolloin hesseniläisten oli vaikea asettua järjestelmälliseen vastarintaan. Taistelun alettua kaupungin pohjoispuolella, osa länsikaupungin vartioista siirtyi sinne tukemaan puolustusta ja Sullivanin divisioona pääsi helposti täältä kaupunkiin. Se lähti myös varmistamaan kaupungista pois johtavan eteläisen sillan, jolloin hesseniläisillä ei ollut enää pakoreittejäkään.
Siitä huolimatta Rall johti joukkonsa kaupungin ulkopuolelle ja ne pyrittiin kokoamaan takaisinvaltausta varten, mutta amerikkalaisten kaupungin suojasta tuleva tulitus teki tilanteen mahdottomaksi. Tulituksessa Rall sai kuolettavan vamman ja myös muut neljä everstiä saivat taistelussa surmansa. Amerikkalaismenetykset tulivat taistelun jälkeen haavoittuneista ja matkalla hypotermiaan menehtyneistä. Yksi merkittävimmistä haavoittuneista oli nuori James Monroe, josta aikanaan tuli Yhdysvaltain viides presidentti.
Merkitys
Washingtonin liki 5 000 sotilaan armeijasta 70 % oli värvätty vuoden loppuun ja ennen taistelua amerikkalaisten ilmapiiri oli todella matalalla New Yorkin sekä ison ammusarsenaalin menetyksen vuoksi.
Nyt saatiin kaivattu menestys ja lisäksi amerikkalaiset olivat onnistuneet poistamaan sodasta pelätyn eurooppalaisen, ammattisotilaista koostuvan joukko-osaston. Näin Washingtonin loistava taktinen voitto osoittautui merkittäväksi armeijan hengen kannalta, useat värväytyivät uudelleen ja uusia värväytyviä tuli lähteneiden tilalle.
Luccan maakunta
Luccan maakunta on maakunta Toscanan hallintoalueella Italian keskiosissa.
Luccan maakunnan pinta-ala on 1 773 km2 ja asukasluku vajaat 400 000. Maakunta muodostuu 33 kunnasta, ja sen pääkaupunki on Lucca.
Suurimmat kunnat
Luccan maakunnan väkiluvultaan suurimmat kunnat ovat (31.12.2015):
Nižni Novgorodin stadion
Nižni Novgorodin stadion on vuonna 2018 valmistunut jalkapallostadion Nižni Novgorodin kaupungissa. Sen kapasiteetti on 44 899. Stadion oli yksi jalkapallon MM-kilpailujen 2018 pelipaikoista.
Anaksimenes
Ajattelu
Tällä tavoin on syntynyt myös maan muodostava levy, joka kelluu ilmassa. Samanlainen tiivistyminen on synnyttänyt myös auringon, tähdet ja kaiken muun olevan. Anaksimenes ei kieltänyt jumalia, mutta uskoi myös niiden syntyneen ilmasta, sen sijaan että jumalat olisivat luoneet ilman.
Anaksimeneen mukaan maa oli siis litteä ja sen sekä ylä- että alapuolella oli ilmaa. Hänen mukaansa juuri maan litteys esti sitä putomasta alaspäin. Tähän ei sisältynyt erityistä ajatusta siitä, että maa olisi kuitenkaan ollut kaiken keskuksessa: Anaksimeneen mallissa taivaankappaleet eivät pyörineet maan ympärillä, vaan kiersivät kehässä sen yläpuolella. Esimerkiksi aurinko ei kadonnut näkyvistä siksi, että se olisi mennyt maan alapuolelle, vaan koska se jäi maan korkeampien osien peittoon ja pieneni kasvaneen etäisyyden vuoksi. Myös aurinko oli litteä.
Anaksimeneen ajatus oli kenties tarkoituksella suunnattu vastaamaan Anaksimandrokselle, joka oli ehdottanut alkusyyn olevan rajaton apeiron. Anaksimandroksen ajatukseen ei kuitenkaan kuulunut apeironin tarkempi määritelly. Anaksimeneen ilmalla on monia apeironin piirteitä, mutta päinvastoin kuin Anaksimandros hän määritteli alkusyynsä täsmällisesti yhdeksi klassisista alkuaineista.
Anaksimeneen ajattelu eroaa edeltäjiensä Thaleen ja Anaksimandroksen ajattelusta siinä, että hänelle ilma oli sekä kaiken alkuperä että se aine, mistä kaikki lopulta muodostuu. Thaleelle vesi oli lähinnä kaiken alkuperä, mutta hän ei tarkoittanut väittää, että kaikki olisi lopulta muodostunut vedestä. Sama pätee Anaksimandroksen ajatukseen apeironista.
Arojärv
Arojärv (myös Arujärv tai Rasina Arujärv) on Virossa Põlvan kunnassa Põlvamaalla sijaitseva luonnollinen järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 30 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Rasinan kylän koillispuolella. Vedenpinnan korkeus on keskimäärin 37,0 m mpy. Sen tulo-ojana ja samalla laskuojana toimii Savimäe oja, joka yhtyy Lutsu jõgeen Rasinan kylässä. Järvellä on viisi muutakin pientä tulo-ojaa. Sen valuma-alueen laajuus on 24,3 neliökilometriä. Järvi on luodattu ja sen keskisyvyys on 1,6 metriä ja suurin syvyys 3 metriä. Järven laskennalliseksi tilavuudeksi voidaan määrittää 0,00048 kuutiokilometriä eli 0,48 miljoonaa kuutiometriä. Järven rantaviivan pituus on 2,3 kilometriä ja rannat ovat kaikki metsämaata. Kauempana rannasta päättyy kuitenkin monet pellot, joiden yhteydessä on haja-asutusta. Järvi itse on kuitenkin autio.
Järven luokittelu ja ekologia
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) luokituksen (VRD 4) mukaan veden kovuuden osalta pehmeävetinen järvi, jonka vedenväri on tumma.
Järvi luokitellaan limnologisesti samanaikaisesti sekä pehmeävetiseksi että miksotrofiseksi järveksi (, PM). Silloin veden kalkkipitoisuus on pieni, mutta samalla sen ravinnepitoisuudet ja humuspitoisuudet ovat korkeat.
Denatsifikaatio
pienoiskuva|250px|Työläiset poistavat katukylttiä ”Adolf Hitler-Straße” -kadulta [[Trierissä 12. toukokuuta 1945.]] Denatsifikaatio oli joukko toimenpiteitä, joita liittoutuneet tekivät Saksassa toisen maailmansodan jälkeen poistaakseen kansallissosialistisen ideologian saksalaisesta yhteiskunnasta, kulttuurista, mediasta, taloudesta ja politiikasta. Denatsifikaation seurauksena poistettiin vallasta Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen ja Schutzstaffelin jäseniä ja lakkautettiin organisaatioita, jotka olivat kytköksissä natseihin. Yli 40 prosenttia Saksan virkamiehistä erotettiin ensimmäisen miehitysvuoden aikana. Julkisilta paikoilta poistettiin laajamittaisesti natsi-ideologian symboliikkaa, kuten hakaristejä, ja muun muassa katujen nimiä muutettiin. Myös tiedotusvälineitä kontrolloitiin ja tuhottiin natsihenkistä kirjallisuutta sekä kuvataidetta.
Ohjelma käynnistettiin sodan päättymisen jälkeen ja vahvistettiin Potsdamin sopimuksessa elokuussa 1945. Kaikkien täysi-ikäisten saksalaisten piti täyttää kyselylomake, jossa heidän oli tehtävä selkoa suhteestaan natsihallintoon. Lisäksi luotiin viisiportainen luokittelu, jonka perusteella eri ryhmiin kohdistettiin erilaisia toimia. Lähes kahdelta miljoonalta saksalaiselta kiellettiin työskentely muussa kuin yksinkertaisessa fyysisessä työssä. Kaikkia natsipuolueen lakimiesliittoon kuuluneita juristeja ei kuitenkaan voinut erottaa, koska yhteiskunta olisi romahtanut. Alle vuoden kuluttua Saksan antautumisesta denatsifikaatio jätettiin saksalaisten tuomioistuinten hoidettavaksi. Denatsifikaation aika päättyi virallisesti vuonna 1951.
Nainen kuin jäätynyt samppanja
Nainen kuin jäätynyt samppanja on suomalainen kamariooppera. Se kertoo kirjailija-novellisti Aino Kallaksesta (1878–1956). Aino Piirolan libretto perustuu Kallaksen päiväkirjamerkintöihin vuodesta [1899] alkaen. Päiväkirjoissaan Aino Kallas tuo esiin elämänsä kipeitäkin puolia, joitten hän tiesi herättävän paheksuntaa. Ooppera seuraa Aino Kallaksen elämää hänen muutostaan miehensä Oskar Kallaksen perässä Suomesta Viroon ja kertoo kirjailijan perhe-elämästä ja myrskyisistä suhteista miehiin siihen asti, kunnes kirjailija Eino Leinon ja Aino Kallaksen suhde päättyy. Oopperan on säveltänyt Ilkka Kuusisto.
Kantaesitys
Suomalaisen Kamarioopperan ja Risto Hirvosen tuottaman kantaesityksen Itä-Helsingin kulttuurikeskus Stoassa 29.2.2000 ohjasi Jukka Kajava. Kantaesityksessä Aino Kallaksen roolin tulkitsi mezzosopraano Ulla Raiskio ja miehen roolin esitti koreografi-tanssija Sami Saikkonen. Oopperan kapellimestarina oli Kristian Attila.
Myynti-DVD
Maaliskuussa 2011 Suomalainen Kamariooppera ja Helsinki City-ooppera tuottivat Nainen kuin jäätynyt samppanja -oopperasta myynti-DVD:n. Se kuvattiin oopperan esityksistä Espoon Sellosalissa. Pääosissa videollakin ovat Ulla Raiskio ja Sami Saikkonen. Musiikista vastaavat Pekka Kuusisto (viulu), Eeva Rysä (sello) ja Kristian Attila (kapellimestari ja piano). Lavastus on Jyrki Sepän, ja valaistuksen suunnitteli Ilkka Volanen. DVD-taltioinnin on ohjannut Erkki Pohjanheimo / Sunny Notes Oy. DVD:n jakelusta vastaa Fuga Oy.
Peter Lodenius
Peter Lodenius (13. lokakuuta 1942 Helsinki – 25. marraskuuta 2018 Helsinki ) oli suomalainen toimittaja ja kirjailija. Hän työskenteli kulttuurilehti Ny Tidin toimituksessa vuosina 1973–2007 ja oli myös lehden päätoimittaja 1985–2000.
Ura
Valtiotieteitä opiskellut Lodenius aloitti työuransa Suomen Tietotoimiston ulkomaantoimittajana vuonna 1968, ja siirtyi SKDL:n julkaiseman ruotsinkielisen Folktidningen Ny Tidin toimitukseen 1973. Neljä vuotta myöhemmin Lodenius ja Johan von Bonsdorff muuttivat lehden linjan perinteisestä puoluelehdestä yhteiskuntakriittiseksi kulttuurilehdeksi, jossa merkittävä osuus oli myös ulkomaisten tapahtumien seurannalla. Vuosina 1985–2000 Lodenius työskenteli lehden päätoimittajana jatkaen vielä lehden erikoistoimittajana vuoteen 2007 saakka. Eläköitymisensä jälkeen hän toimi vielä Kansan Uutisten ja Suomen Kuvalehden kolumnistina.
Vuonna 1992 Lodenius sai Tiedonjulkistamisen valtionpalkinnon yhdessä Ny Tidin toimittajien Tapani Ritamäen ja Trygve Söderlingin kanssa. Suomenruotsalainen toimittajapalkinto Topeliuspriset hänelle myönnettiin 1995 ja Yleinen lehtimiesliiton journalistipalkinto elämäntyöstä vuonna 2006.
Perhe
Peter Lodeniuksen isä oli päätoimittaja Erik Lodenius ja isoisä päätoimittaja Elias Lodenius. Hänen puolisonsa oli toimittaja Maarit Sinervo, ja heidän tyttärensä Laura Lodenius on Suomen Rauhanliiton pitkäaikainen toiminnanjohtaja.
Silverstein
Silverstein on post-hardcore-yhtye Burlingtonista, Kanadan Ontariosta. Yhtye perustettiin vuonna 2000. Nimensä se sai kuuluisalta lastenkirjailija Shel Silversteiniltä. Jäsenet ovat laulaja Shane Told, kitaristit Paul Marc Rousseau ja Josh Bradford, basisti Bill Hamilton sekä rumpali Paul Koehler. Silverstein esiintyi ensimmäistä kertaa Suomessa, Helsingin Nosturissa, 2. kesäkuuta 2008.
Ferraran maakunta
Ferraran maakunta on maakunta Emilia-Romagnan alueella Italiassa.
Ferraran maakunnan pinta-ala on 2 635 km2 ja väkiluku noin 350 000. Maakunnassa on 24 kuntaa, ja sen pääkaupunki on Ferrara. Pääkaupungin lisäksi yli 10 000 asukkaan kaupunkeja ovat Argenta, Bondeno, Cento, Codigoro, Comacchio, Copparo ja Portomaggiore.
Ferraran maakunnan alue on enimmäkseen melko tasaista, Pojoen sivujokien halkomaa maastoa. Italian suurin suoalue, Valli di Comacchio, sekä Pojoen suiston luonnonsuojelualue ovat maakunnan luontomatkailukohteita.
Kommutoiva kaavio
Kommutoiva kaavio on kaavio, jossa on annettu kategorioita ja niiden välisiä morfismeja on merkitty nuolilla. Kommutoivassa kaaviossa kategoriasta toiseen kuljettaessa ei ole väliä mitä reittiä pitkin kuljetaan. Kuljettaessa kategoriasta A kategoriaan C, B:n kautta vastaa kuvausten yhdistäminen. Kommutoivia kaavioita käytetään hyvin paljon algebrassa kuvausten hajottamiseen.
Täplänuolikko
Täplänuolikko (Ptereleotris heteroptera) on nuolikoihin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö
Täplänuolikko kasvaa noin 12 cm pitkäksi. Sen vartalo on vaaleansininen, evät tummemmat. Pyrstössä on kalalle nimen antanut musta täplä.