cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Imre Lakatos
Filosofia
Tieteenfilosofian alalla Lakatos käsitteli erityisesti Kuhnin tiedekäsitystä. Hän syytti sitä irrationaalisuudesta, koska Kuhn ei selittänyt tarpeeksi sitä, mikä tieteen paradigma tulee milloinkin valituksi ja millä perusteilla. Jos paradigmat ovat yhteismitattomia, niiden vertaileminen on mahdotonta. Lakatos pyrki rationaalistamaan mallia.
Johann Christian Fabricius
thumb|upright|Johann Christian Fabricius
Johann Christian Fabricius (7. tammikuuta 1745 – 3. maaliskuuta 1808) oli tanskalainen entomologi ja ekonomisti.
Fabricius syntyi Tønderissa Etelä-Jyllannissa. Hän pääsi 1762 opiskelemaan Kööpenhaminan yliopistoon, ja myöhemmin samana vuonna hän lähti yhdessä ystävänsä ja sukulaisensa Johan Zoëgan kanssa Uppsalaan, missä hän opiskeli kaksi vuotta Carl von Linnén oppilaana.
Fabricius tutki pääasiassa niveljalkaisia ja oli hyönteisten sekä hämähäkkien asiantuntija. Hän kuvasi tieteellisesti kaikkiaan noin 10;ndsb;000 hyönteislajia. Hän oli aikansa johtava hyönteissystemaatikko ja perusti hyönteisten luokittelun ensisijaisesti niiden suuosien rakenteeseen. Vuodesta 1770 hän oli Kööpenhaminan yliopiston ylimääräinen professori ja vuodesta 1775 lähtien luonnonhistorian ja taloustieteen professori Kielin yliopistossa. Hän vieraili usein Lontoossa tutkimassa sikäläisten hyönteistieteilijöiden kokoelmia ja vietti myöhemmällä iällä paljon aikaa myös Pariisissa.
Fabriciuksen pääteos oli kirjasarja Entomologicae Systematica I-IV (1792–1794). Sen lisäksi hän kirjoitti kirjat Genera Insectorum (1776), Species Insectorum (1781), Mantissa Insectorum (1787) ja Supplementum Entomologiae Systematicae (1798).
K computer
K computer on japanilaisen Fujitsun valmistama supertietokone, joka rikkoi suorituskykyennätyksen kesäkuussa 2011 10,51 petaflopsilla ja saavutti TOP500 -listan ensimmäisen sijan.
Tietokone oli ensimmäinen 10 petaflopsia ylittänyt tietokone. Tietokoneessa on SPARC-suoritinta. Tietokoneessa ajetaan Linux-käyttöjärjestelmää ja se sijaitsee Riken AICS-instituutissa.
Kamerunin luterilainen veljeskuntakirkko
Kamerunin evankelis-luterilainen kirkko on luterilainen kirkkokunta Kamerunissa. Sillä on 157 276 jäsentä. Se on Luterilaisen maailmanliiton jäsen.
UEFA Youth League
UEFA Youth League on Euroopan jalkapalloliiton järjestämä vuosittainen jalkapallokilpailu Euroopan eri maiden korkeimpien sarjatasojen menestyneimpien seurojen alle 19-vuotiaiden reservi- ja akatemiajoukkueille. Liigaa pelattiin kaudesta 2013–2014 lähtien 32 joukkueen voimin, kunnes sitä laajennettiin kaudesta 2015–2016 eteenpäin 64 seuran laajuiseksi.
Historia
UEFA Youth Leagueta pelattiin kahtena ensimmäisenä kautena Mestarien liigan lohkovaiheeseen päässeiden seurojen nuorten joukkueitten kesken, mutta kaudelle 2015–2016 tehtiin muutos, jonka myötä kilpailuun pääsee mukaan myös niin sanotun mestarien polun kautta. Kyseistä kansallisten mestarien polkua pitkin myös Helsingin Jalkapalloklubin alle 19-vuotiaiden edustusjoukkue selvitti ensimmäisenä suomalaisena joukkueena tiensä UEFA Youth Leagueen kaudella 2015–2016.
Korso
Korso on kaupunginosa Vantaan koillisosassa Korson suuralueella. Kaupunginosassa asuu noin 7 400 asukasta, joista vuoden 2020 lopussa 21,2 prosenttia oli vieraskielisiä. Korso sijaitsee pääradan länsipuolella.
Vantaan kaupunginosajaon mukaan Korso rajoittuu idässä päärataan, naapurikaupunginosinaan Matari ja Metsola. Etelässä kaupunginosa rajautuu Asolaan, lännessä Tuusulan Maantiekylän kunnanosaan, luoteessa Vierumäkeen ja pohjoisessa Vallinojaan. Kaupunginosaan kuuluu myös kerrostalolähiö Kulomäki. Korson lähin naapurikaupunki on Kerava, kuusi kilometriä pohjoiseen.
Historia
Nimi Korso syntyi, kun kolmen kylän – Tuusulan Alikeravan ja Hyrylän sekä Helsingin pitäjän eli Helsingen – rajojen yhtymäkohta merkittiin Korson korkeimmalle kalliolle ristillä (risti on ruotsiksi kors ja kylien välinen raja rå; nimi tarkoitti siis alun perin ristirajaa). Korson historiasta kertova muistolaatta sijaitsee Ruusuvuoren koulun lähellä. Korson ruotsalaisesta historiasta kertovat monet paikannimet. Böle-kylänimeä, joka merkitsi kaukaista viljelysmaata asutuksineen, on esiintynyt jo 1300–1400-luvuilla. Korson alueella sijaitsivat Hanaböle (Hanala) ja Skavaböle eli Hyrylä.
Nykyistä Vantaata asutti Hälsinglandista, Ruotsista alun perin saapuneita ruotsalaisia. Helsingin pitäjä (Helsinge) eli nykyinen Vantaa on saanut heiltä nimensä. Nykyisen Korson alueella sijaitsi ennen enimmäkseen tiloja, kuten Fallbackan tila, sekä torppia ja huviloita. Lähes kaikki vanhat rakennukset purettiin viimeistään 1980-luvulla uudisrakentamisen tieltä.
Rautatie
Venäjän vallan aikana tsaari päätti Helsinki–Pietari-välisen junaradan rakentamisesta. Rata kulkisi nykyisen Korson halki. Rataa rakennettiin sotavankien voimin.
1880-luvun lopulla oli tarve tehdä pääradalle ohituspaikka Tikkurilan ja Keravan välille. Sen vuoksi rakennettiin vuonna 1889 pysäkki lähes asumattomaan erämaahan, Tuusulan ja Helsingin pitäjän rajalle Korsoon. Junat alkoivat pysähtyä Korson seisakkeella kaksi kertaa päivässä, mikä merkitsi alkusysäystä alueen kehitykselle. Korso oli seisake aina 1910-luvulle asti, jolloin sen luokitus muuttui ja se sai uuden asemarakennuksen. Asemakäytöstä jo poistettu rakennus rakennettiin vuonna 1918 Thure Hellströmin Seinäjoen–Kristiinankaupungin–Kaskisten-rataa varten laatimien V luokan aseman tyyppipiirustusten pohjalta.
1900-luku
1900-luvun alussa suuriruhtinaskunnan aikana Vantaalle tuotiin yli tuhat kiinalaista siirtotyöläistä metsänhakkuuseen. Venäjän keisarikunnalla oli paine saada pääkaupunkiseutua puolustava Krepost Sveaborg -linnoitus valmiiksi. Kiinalaiset kaatoivat puita pääosin Korson ja Tikkurilan seuduilla. Suuria metsäalueita myös Hiekkaharjussa kaadettiin, jotta linnoitusten kanuunoilla voisi ampua esteettömästi. Puutavaran kuljettamista varten rakennettiin väliaikaisia rautateitä.
Kerava erotettiin vuonna 1924 Tuusulasta kauppalaksi, jolloin siihen liitettiin vanhan Ali-Keravan kylän alue kokonaisuudessaan. Alueella sijaitsi myös Korson rautatieasema, jonka ympäristö muodosti kauppalan keskustasta selvästi erillisen taajaman. Alueen kasvu oli nopeaa etenkin sotien jälkeen. Korso oli 1950-luvulla Suomen suurin yhtenäinen omakotialue. Korsoon perustettiin myös tehtaita, kuten Näkövammaisten Keskusliiton omistama Sokeva.
Korson asema sijaitsee lähellä Korsrå-nimistä rajapyykkiä, jossa Helsingin maalaiskunnan, Tuusulan ja Keravan rajat kohtasivat toisensa. Kasvaessaan taajama laajeni naapurikuntien puolelle, mistä aiheutui hallinnollisia ongelmia, joiden vuoksi Korso liitettiin kokonaisuudessaan Helsingin maalaiskuntaan vuoden 1954 alussa. Samaan aikaan oli myös vaihtoehtona tehdä Korsosta itsenäinen kunta. Tuusula ja Kerava tukivat tätä ajatusta, jota Helsingin maalaiskunta vastusti, koska uuteen Korsoon olisi liitetty myös maalaiskuntaan kuulunut Rekola. 1970-luvulta lähtien Korson suuralueelle rakennettiin kerrostaloja rautatieaseman ympäristöön sekä Kulomäkeen, Mikkolaan ja Vallinojalle. Pääosin Korso on kuitenkin edelleen pientalovaltaista aluetta.
2000-luku
2000-luvulla kaupunginosaan on rakennettu monitoimitalo Lumo. Rautatieasema sekä seurakuntakeskus on myös uudistettu. Alueelle on rakennettu myös opiskelija-asuntoja.
Palvelut
thumb|Korson keskustassa rautatieaseman kupeessa on paljon matalia liikerakennuksia 1960- ja 1980-luvuilta. Korson aseman läheisyydessä, Pääradan länsipuolella on monitoimikeskus Lumo, jossa sijaitsevat Lumon kirjasto, yhteispalvelupiste, liikuntahalli, Lumon lukio sekä Lumo-sali. Korson hammashoitola sijaitsee radan länsipuolella. Korson kirkko ja seurakuntakeskus sijaitsee Lumon vieressä, pääsisäänkäyntiä vastapäätä.
Pääradan itäpuoli kuuluu Metsolan kaupunginosaan. Siellä toimivat myös Korsoa palvelevat Korson terveysasema sekä Kelan palvelupiste, perheneuvola, Korso-Rekolan psykiatrinen poliklinikka, posti ja Korson Helluntaiseurakunta.
Keskusta-alueen kehittäminen
Korson keskusta-alueen pääosin 1960–1980-luvuilla valmistunutta rakennuskantaa halutaan uudistaa. Hanketta on kuitenkin vaikeuttanut muun muassa pirstaleinen maanomistus. Korson kaavarungon painopiste on kaupunkimaisen ilmeen kehittämisessä muun muassa kävelykeskustalla ja täydennysrakentamalla.
Liikenneyhteydet
thumb|[[Seututie 152 (Kulomäentie) kulkee Korson läpi, yhdistäen Lahdentien ja Tuusulanväylän. Väylä on suunniteltu levennettäväksi nelikaistaiseksi kehätieksi, joka jatkuisi lentoaseman pohjoispuolitse Hämeenlinnanväylälle asti.]] Korson länsipuolella, viiden kilometrin päässä on Tuusulan moottoritie, osa kantatietä 45. Itäpuolella Lahdenväylä, osa valtatietä 4 (E75). Liittymät molemmista ovat seututielle 152. Näiden lisäksi Korsosta on yhteydet radanvarsitietä pitkin Tikkurilan (etelän) ja Keravan (pohjoisen) suuntiin.
Helsinki-Vantaan lentoasema sijaitsee Korsosta noin yhdeksän kilometriä lounaaseen.
Joukkoliikenne
thumb|Korsosta on noin 30 minuutin matka lähijunalla [[Helsingin keskustaan.]] Korso kuuluu Helsingin seudun liikenteen (HSL) C-vyöhykkeeseen. BC-lippu, joka on vähintään ostettava matkustettaessa C-vyöhykkeen sisällä, oikeuttaa matkoihin Vantaalla, Espoossa ja osassa Helsinkiä. Vaihtoaika liikennevälineestä toiseen on BC-kertalipulla 80 minuuttia.
Lähijunat
K-junat liikennöivät Korson rautatieasemalta Helsinkiin ja Keravalle. Öisin asemaa palvelee T-juna Helsinki–Riihimäki-välillä.
Bussit:
587 Mellunmäki (M) – Fazerila – Hakunila – Koivukylä – Korso – Vierumäki
631 Tikkurila – Leinelä – Koivukylä – Rekola – Korso – Kulomäki
633 Hakaniemi – Ruskeasanta – Ilola – Korso
633N Rautatientori – Sörnäinen – Viertola – Leinelä – Koivukylä – Peijas – Korso – Vierumäki – Vallinoja – Koivikko – Savio – Kannisto – Sorsakorpi – Ahjo – Kerava
731 Hakaniemi – Itä-Hakkila – Mikkola – Korso – Kulomäki
731N Rautatientori – Itä-Hakkila – Mikkola – Korso – Kulomäki
734 Korso – Metsola – Jokivarsi
735 Tikkurila – Koivukylä – Peijas – Korso – Mikkola
736 Tikkurila – Heidehof – Hakunila – Sotunki – Kuninkaanmäki – Kuusijärvi – Viirilä – Etelä-Nikinmäki – Pohjois-Nikinmäki – Leppäkorpi – Korso
736B Korso – Leppäkorpi – Pohjois-Nikinmäki – Etelä-Nikinmäki
737 Korso – Mikkola – Etelä-Nikinmäki – Pohjois-Nikinmäki
737K Korso – Mikkola – Metsola – Jokivarsi – Etelä-Nikinmäki – Pohjois-Nikinmäki
739 Rautatientori – Kuninkaanmäki – Viirilä – Etelä-Nikinmäki – Pohjois-Nikinmäki – Leppäkorpi – Korso
961 Korso– Vallinoja – Sula – Riihikallio – Hyrylä – Nahkela (– Nurmijärvi)
961B Korso – Vallinoja – Sula – Riihikallio – Hyrylä
972 Korso – Vierumäki – Vallinoja – Alikerava – Kerava
973 Peijas – Korso – Vierumäki – Vallinoja – Koivikko – Savio – Kannisto – Kerava
Korson pikavuoropysäkin kautta ajetaan Lahden ja lentoaseman sekä Rovaniemen ja Helsingin välisiä linja-autoyhteyksiä.
Ulkoilu, liikunta ja urheilu
thumb|Ankkapuisto on keskuspuistomainen viheralue noin puolen kilometrin päässä rautatieasemalta.
USS Capps
USS Capps (runkonumero DD-550) oli Yhdysvaltain laivaston vuonna 1942 vesillelaskettu Fletcher-luokan hävittäjä, joka palveli toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Gulf Shipbuilding Corporationilta Chickasawista Alabamasta, missä köli laskettiin 12. kesäkuuta 1941. Alus laskettiin vesille 31. toukokuuta 1942 kumminaan rouva C. G. Stokes ja otettiin palvelukseen 23. kesäkuuta 1943 ensimmäisenä päällikkönään B. E. S. Trippensee.
Palvelus
Palvelukseenotettaessa alus liitettiin Atlantin laivastoon. Alus lähti 7. syyskuuta 1943 New Yorkista saattueen mukana Scapa Flow'hun, jonne se saapui 17. syyskuuta aloittaen harjoitukset Britannian Kotilaivaston mukana. Alus lähti Scapa Flow'sta operaatio Leaderiin suojaten USS Rangeria, joka oli kontra-amiraali Hustvedtin lippulaiva. Operaation tarkoituksena oli iskeä Bodon edustan meriliikenteeseen. Operaation tehtävänä oli haitata hiilen ja rautamalmin kuljetusta Saksaan. Ensimmäisen aallon kaksikymmentä Dauntlessia ja kahdeksan niitä suojannutta Wildcatiä nousi Rangerilta 4. lokakuuta ennen sarastusta. Hyökkäyksessä upotettiin muutama rahtialus ja menetettiin kaksi lentokonetta. Tuntia myöhemmin hyökkäsi toisen aallon kymmenen Avengeria ja kuusi Wildcatiä upottane vielä pari alusta menettäen kuitenkin kolme lentokonetta. Alus palasi osaston mukana Scapa Flow'hun.
Alus lähti 7. lokakuuta kolmen muun hävittäjän kanssa Gibraltarille, mistä ne suojasivat kaksi taistelulaivaa ja kaksi lentotukialusta takaisin Scapa Flow'hun. Alus suojasi Murmanskista matkannutta saattuetta 29. lokakuuta-8. marraskuuta operaatiossa FR. Alus suojasi vara-amiraali Mooren komentamaa kaukosuojausosastoa, johon kuuluivat HMS Anson ja HMS Jamaica sekä niitä suojanneet hävittäjät HMS Onslow, HMS Venus, USS Hobson ja Capps.
Alus lähti 22. marraskuuta 1943 Scapa Flow'sta Bostoniin, jonne se saapui 4. joulukuuta. Kaksikymmentä päivää myöhemmin alus jatkoi matkaansa New Orleansiin, missä se liittyi Pearl Harboriin lähtevään joukkojenkuljetussaattueeseen. Alus saapui saattueen mukana Havaijille 20. tammikuuta 1944. Suojaten toista saattuetta alus jatkoi matkaansa Funafutille, jossa se aloitti partioinnin Tarawan, Makinin ja Kwajaleinin alueilla Marshallin saarten operaatioiden alkaessa.
Alus palasi San Franciscoon konehuoneessa havaittujen vikojen korjaamiseksi. Korjausten päätyttyä alus palasi Majuron operaatioihin 23. huhtikuuta, jolloin se liitettiin alueelle koottuun saattaja, sukellusveneidentorjunta ja ilmatorjuntaosastoon. Saattuetehtävä vei toukokuussa aluksen Pearl Harboriin, mistä se palasi Eniwetokille 14. kesäkuuta.
Eniwetokilla alus suojasi Mariaanien taisteluihin matkanneita saattueita kunnes se siirrettiin elokuussa Manukseen suojaamaan laivaston 3. huolto-osastoa läntisten Karoliinien operaatioissa. Alus suojasi lentotukialusosastoa, jonka koneet iskivät 25. marraskuuta Manilaan. Aluksen palvelus 3. laivastossa jatkui lähes vuoden loppuun. Alus oli 1. helmikuuta 1945 Ulithissa kouluttamassa joukkoja vedenalaisiin räjähdystehtäviin valmistauduttaessa Iwo Jiman maihinnousuun, jonne alus lähti 14. helmikuuta.
Alus saapui 16. helmikuuta Iwo Jimalle osallistuen maihinnousua valmistelevaan tulivalmisteluun. Aluksen vedenalaisiin räjäytyksiin erikoistuneet tiimit laskettiin onnistuneesti maihin valmistelemaan varsinaista maihinnousua. Capps oli tulivalmisteluosastossa seuraavat kolme viikkoa kuluttaen yli 2 600 viiden tuuman kranaattia. Aluksen ilmatorjuntaosastot torjuivat lähes joka yö ilmahyökkäyksiä. Oltuaan vain kahdeksan vuorokautta levossa alus lähti Okinawan maihinnousuun suojaten saattuetukialuksia. Seuraavien 82 vuorokauden aikana ollen ainoastaan kuusi tuntia ankkurissa Kerama Rettossa alus läpäisi miinoitetun Nansei Shoton eteläpuolella, suojasi saattuetukialuksia, pelasti pudonneiden koneiden lentäjiä ja torjui hyökkääviä kamikazeja. Vaikka kamikaze räjähti 3. huhtikuuta 1945 kannella alus selvisi operaatioista naarmuitta.
Alus määrättiin palaamaan Yhdysvaltoihin huollettavaksi ja se saapui San Pedroon Kaliforniaan 9. heinäkuuta. Alus poistettiin palveluksesta ja siirrettiin reserviin Long Beachissa 15. tammikuuta 1947. Alus lainattiin Espanjalle osana avustuspakettia 15. toukokuuta 1957.
Toledo
Espanjan laivasto otti aluksen palvelukseen nimellä Toledo.
Pyhän Sydämen kappeli
Pyhän Sydämen kappeli on Helsingin Kalliossa Kirstinkadulla sijaitseva jugend-tyylinen Suomen Luterilaisen Evankeliumiyhdistyksen (SLEY) kappeli.
Kappelissa pidetään ainoastaan naispapittomia messuja.
Kappelin historia
Pyhän Sydämen kappelin suunnitteli arkkitehti Vilho Penttilä, joka oli Nyström-Petrelius-Penttilä -arkkitehtitoimiston jäsen. Kirkon vihki Suomen luterilaisen evankeliumiyhdistyksen Kallion rukoushuoneeksi vuonna 1906 tuomiorovasti Juuso Hedberg. Valmistuessaan kappeli oli seudun ainoa kirkkorakennus, sillä läheinen Kallion kirkko valmistui vasta kuusi vuotta myöhemmin, vuonna 1912. Kappelin rakennutti SLEY:n entinen johtaja, rovasti Julius Engström, joka siirtyi Sörnäisten kappalaiseksi, mikä lienee osaltaan vaikuttanut siihen, että kappeli, tuolloin vielä rukoushuone, palveli seurakunnan kirkkona, kunnes Kallion kirkko valmistui. Toinen SLEY:n kirkkorakennus Lutherin kirkko Kampissa myytiin 1980-luvulla, ja toimii 2010-luvulle asti yökerhoina, mutta palasi vuonna 2016 kunnostettuna kirkkokäyttöön.
Nykyinen kirkkosali on selvästi erilainen, kuin vasta valmistunut rukoushuone. Salin peräseinät olivat nykyistä paljon kauempana ja saarnatuolin paikka oli alttarisyvennyksessä. Helsingin evankelisen kansankorkeakoulun (nykyinen HEO) aloitettua se tarvitsi tilaa luokkahuoneita varten, joten salia oli pienennettävä.
Nykyaika
Kappelissa on Setterqvist-urut, jotka alun perin rakennettiin Ruotsin Dagsbergin kirkkoon vuonna 1890. 1960-luvulla urut purettiin ja niitä varastoitiin useissa paikoissa. Urkuja siirrelttiin paikasta toiseen, mutta säilyivät kuitenkin ehjinä, joten SLEY saattoi hankkia ne vuonna 1991 ja asentaa Pyhän Sydämen kappeliin.
Kappelissa pidetään myös runsaasti muita tilaisuuksia. Sen toinen pääkäyttäjä on HEO, jonka tiloissa kappeli sijaitsee. Sitä vuokrataan myös yksityistilaisuuksiin.
Tapio Sammalkangas
Tapio Sammalkangas (s. 16. maaliskuuta 1980 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigassa yhteensä 671 runkosarjaottelua tehopistein 30+64=94 ja keräten 803 jäähyminuuttia sekä 56 playoff/liigakarsintaottelua tehopistein 5+4=9 ja keräten 59 jäähyminuuttia. Sammalkangas voitti Suomenmestaruuden Porin Ässissä vuonna 2013 ja Tapparassa vuonna 2017. Sammalkangas pelasi urallaan ulkomailla ECHL:ssä ja Tanskassa. Hänet tunnettiin pelityyliltään puolustavana puolustajana.
Seuraura
Sammalkangas on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän aloitti jääkiekon 4-vuotiaana Hervannan kaupunginosajoukkueessa. Sammalkangas voitti B-nuorten SM-pronssia vuonna 1997 ja A-nuorten SM-hopeaa vuonna 1999. Hän debytoi Ilveksen SM-liigajoukkueessa kaudella 1997–1998 kevään 1998 pudotuspeleissä, joissa Sammalkangas pelasi kolme ottelua ilman tehopisteitä ja voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kauden 1998–1999 hän pelasi kokonaan A-nuorissa, eikä saanut tililleen yhtään SM-liigaottelua. Kausi 1999–2000 oli Sammalkankaalle varsinainen tulokaskausi SM-liigassa ja se toi hänelle 47 runkosarja- ja kolmessa playoff-ottelussa kolme syöttöpistettä. Kaudella 2000–2001 Sammalkangas teki 54 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7 ja yhdeksässä playoff-ottelussa yhden maalin. Häntä peluutettiin kauden aikana myös laitahyökkääjän tontilla. Sammalkangas teki liigauransa avausmaalin 2. marraskuuta 2000 Rauman Lukkoa vastaan. Hänet palkittiin ottelun Ilta-Sanomien kahden tähden tähtipelaajana. Sammalkankaalla oli muutaman päivän ajan ennen osumaansa hallussaan myös eniten SM-liigaotteluita (61 runkosarjaottelua) ilman maalia. Hän voitti kauden päätteeksi SM-pronssia.
Kaudeksi 2001–2002 Sammalkangas siirtyi Porin Ässiin. Hän teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 5+10=15. Sammalkangas palasi kauden jälkeen taas Ilveksen harjoitusvahvuuteen ja teki kesäkuussa 2002 vuoden mittaisen sopimuksen joukkueen kanssa. Kaudella 2003–2004 hän jatkoi uraansa Pohjois-Amerikassa ECHL-joukkue Fresno Falconsissa. Myös kaksi seuraavaa kautta Sammalkangas pelasi ulkomailla Tanskan pääsarjaa Aalborg IK:ssa.
Kesällä 2006 Sammalkangas harjoitteli Ässien mukana ja teki vuoden mittaisen ja elokuun loppuun asti kestävän, try-outin sisältäneen sopimuksen joukkueen kanssa. Hän sai koejaksonsa päätteeksi jatkosopimuksen kaudeksi 2006–2007. Sammalkangas teki SM-liigan yhden kauden maaliennätyksensä yhdeksällä osumallaan, joilla hän oli Ässien eniten maaleja tehnyt puolustaja. Tehopisteitä syntyi 13. Tammikuussa 2007 Sammalkangas teki kaksivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa. Kausi 2007–2008 hänelle osoittautui kuitenkin edellisen kauden jälkeen pettymykseksi, kun maaleja syntyi vain yksi ja teholukema oli –24. Kaudella 2008–2009 Sammalkangas keräsi kuuden tehopisteen ohella myös 116 jäähyminuuttia, joilla hän voitti Ässien sisäisen jäähypörssin. Sammalkangas voitti koko kevään 2009 liigakarsintojen tehotilaston lukemalla +8.
Kausi 2009–2010 Sammalkankaalla alkoi vasta vuodenvaihteessa, kun hän oli koko syyskauden sivussa olkapäävamman vuoksi. Sammalkangas pelasi kuntouduttaan kaksi viikkoa lainalla Mestis-joukkue Lempäälän Kisassa. Loppukaudella hän pelasi 24 runkosarjaottelua. Kaudella 2011–2012 Sammalkangas nousi Ässien varakapteeniksi. Joulukuussa 2011 hän teki joukkueen kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kauden 2012–2013 Sammalkangas voitti Suomenmestaruuden. Kaudella 2013–2014 hän pelasi loukkaantumisten takia vain 24 ottelua. Syyskuussa 2013 Sammalkangas teki taas kaksivuotisen jatkosopimuksen Ässien kanssa.
Sammalkangas ei kuulunut Ässien kapteenistoon enää kaudella 2015–2016. Hänet nimettiin kuitenkin joukkueen varakapteeniksi runkosarjan ja Ässien kauden viimeiseksi jääneeseen otteluun 10. maaliskuuta 2016 Turun Palloseuraa vastaan. Vastaavasti Ässien kapteeniksi otteluun nimettiin Sammalkankaan pitkäaikainen puolustajapari ja neljällä edellisellä kaudella joukkueen kapteenina toiminut Ville Uusitalo. Ässien valmennusjohto antoi kaksikon tehdä kunniakierroksen Isomäen jäähallin ympäri joukkueen otettua aikalisän ajassa 53.21.
Kaudeksi 2016–2017 Sammalkangas siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Tapparaan. Hän kuitenkin kärsi loukkaantumisista ja jäi varsin pieneen rooliin. Sammalkangas pelasi vain 27 runkosarja- ja yhden playoff-ottelun. Hän voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden. Heinäkuun 2017 lopulla Sammalkangas ilmoitti omalla Facebook-tilillään lopettaneensa pelaajauransa.
Maajoukkueura
Sammalkangas pelasi alle 18-vuotiaiden EM-kilpailuissa vuonna 1998, jolloin hän voitti hopeaa. Sammalkangas on toiminut myös Suomen alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kapteenina.
Muuta
Sammalkankaan isä Timo pelasi jääkiekkoa Ilveksen junioreissa ja Ruotsin alemmissa sarjoissa. Hänen serkkunsa Markus, Mikko ja Samuli Kankaanperä ovat pelanneet myös SM-liigassa. Heistä Markus johtaa SM-liigan kaikkien aikojen jäähypörssiä.
Eddie Ojeda
Eddie "Fingers" Ojeda (s. 5. elokuuta 1955) on yhdysvaltalainen kitaristi. Hän kasvoi New Yorkissa isänsä, äitinsä ja pikkuveljensä kanssa. Tällä hetkellä hänet tunnetaan parhaiten yhdysvaltalaisen hard rock -yhtye Twisted Sisterin kakkoskitaristina. 70-luvun alussa hän perusti SPX-nimisen yhtyeen, jonka kanssa teki comebackin lähdettyään Twisted Sisteristä vuonna 1987. SPX lopetti vuonna 1993, jolloin hän siirtyi oman sooloyhtyeensä keulakuvaksi. Vuonna 1997 Ojeda siirtyi takaisin Twisted Sisteriin. Vuonna 2005 hän julkaisi debyyttilevynsä soolouralla. 80-luvulla hän esiintyi myös "Hear 'n' Aid"-projektissa.
Elämäkerta
Eddie syntyi tavalliseen perheeseen, joka asui alun perin Denverissä. Myöhemmin Eddien perhe muutti New Yorkiin, jossa Eddie perusti SPX-nimisen yhtyeen. SPX julkaisi kolme singleä, jonka jälkeen Eddie liittyi Twisted Sisteriin ja SPX hajosi. Yhtye levytti ensimmäisen kerran vuonna 1982, ja sai EP-levy nimen Ruff Cuts. Samana vuonna julkaistiin yhtyeen ensimmäinen studioalbumi Under The Blade. Seuraavien vuosien aikana Eddie oli mukana levyillä You Can't Stop Rock 'N' Roll (1983), Stay Hungry (1984), Come Out And Play (1985) ja Love Is For Suckers. Tämän jälkeen yhtye hajosi, ja Eddie nosti SPX-yhtyeen tuhkasta. Tällä kertaa yhtye levytti demon, joka ei kuitenkaan koskaan päätynyt levitykseen. Eddie omistaa ainoan kappaleen. Vuonna 1993 hän perusti oman sooloyhtyeensä, joka keikkaili ahkerasti. Vuonna 1997 hän aloitti Twisted Sister-yhtyeen kasaamisen uudelleen Dee Sniderin kanssa. Vuonna 1999 uudelleenperustettu yhtye ei enää ylettänyt samaan suursuosioon, josta oli 80-luvulla nauttinut. 2000-luvun alussa suosio alkoi vähitellen nousta, ja vuonna 2004 julkaistiin uudelleenänitys vuoden 1984 klassikkoalbumista Stay Hungry. Levyn nimeksi tuli Still Hungry, ja myös ääniefektejä on paranneltu. Seuraavana vuonna Eddie julkaisi debyyttilevynsä soolouralla. Levyn nimeksi tuli Axes 2 Axes. Vuonna 2006 yhtye julkaisi studiolevyn nimeltä Twisted Christmas, jossa yhtye esittää tunnettuja joululauluja. Yhtye hajosi levyn jälkeen, mutta palasi esiintymislavoille 2007. Tällä hetkellä Eddie asuu perheensä kanssa New Yorkissa.
DOA
DOA tai D.O.A. voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
The Velvet Underground
The Velvet Underground ei saavuttanut 1970-luvun alussa päättyneen uransa aikana kovin suurta mainetta, mutta jälkikäteen sitä on pidetty yhtenä rockhistorian merkittävimmistä yhtyeistä. Yhtye on mainittu punkin, glam rockin ja monenlaisen vaihtoehtoisen rockin esi-isänä.
The Velvet Underground & Nico
The Velvet Underground päätyi kuvataiteilija Andy Warholin boheemiin seurapiiriin. Vuonna 1967 ilmestyi yhtyeen ensimmäinen LP-levy The Velvet Underground & Nico, joka oli tehty yhdessä saksalaissyntyisen laulajattaren Nicon kanssa. Levyn tuottajana toimi Andy Warhol, jonka tekemä myös kuuluisa kansikuva on. Levystä ei kuitenkaan tullut myyntimenestystä, mitä ei ole vaikea ymmärtää: synkeäsävyinen The Velvet Underground erosi jyrkästi oman aikansa hippihenkisestä populaarimusiikista. Pääosin Lou Reedin säveltämien ja sanoittamien laulujen teemoja olivat esimerkiksi sadomasokismi (”Venus in Furs”) ja huumausaineet (”Waiting for the Man”, ”Heroin”). Musiikillisesti yhtye vuorotteli synkänkauniiden poplaulujen ja repivien särökitaravyörytysten välillä. Vasta paljon myöhemmin The Velvet Underground and Nicoa alettiin melko yleisesti pitää yhtenä kaikkien aikojen tärkeimmistä rocklevyistä.
White Light/White Heat, The Velvet Underground ja Loaded
Yhtyeen seuraava LP-levy oli White Light/White Heat (1968), jonka ilmestymisen jälkeen John Cale erosi yhtyeestä siirtyen tuottajan ja sooloartistin uralle. Seuraavalla LP:llä The Velvet Underground (1969) yhtye oli siirtynyt seesteisempään ja folkhenkisempään musiikkiin.
Vuonna 1970 ilmestyi yhtyeen ehkä helpoimmin lähestyttävä ja kaupallisin LP Loaded, jonka kappaleista ”Sweet Jane” on jäänyt elämään rock-klassikkona. Tämän jälkeen The Velvet Underground koki jäsenistön vaihdoksia ja hajosi vielä saman vuoden kuluessa. Lou Reed aloitti menestyksekkään soolouransa. Tosin yhtyeen nimellä julkaistiin vielä vuonna 1973 Squeeze-niminen levy, jonka teossa Lou Reed ei ollut osallisena, ja joka tästä syystä yleensä jätetään yhtyeen diskografioiden ulkopuolelle.
Magnesiumperoksidi
Magnesiumperoksidi (MgO2) on magnesium- ja peroksidi-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään hapettimena ja antiseptisenä aineena.
The Velvet Underground
Vaikutus
Punkliikkeen myötä myös The Velvet Undergroundin levyjen arvostus ja suosio alkoivat vähitellen kasvaa. 1980-luvulta lähtien The Velvet Undergroundilla on ollut suuri vaikutus moniin niin sanottujen post-punkin ja vaihtoehtorockin esittäjiin.
Magnesiumperoksidi
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Huoneenlämpötilassa magnesiumperoksidi on valkoista kiteistä ainetta. Yhdisteen alkeiskoppi on kuutiollinen. Aine ei liukene veteen, mutta reagoi hitaasti veden ja kiivaammin happojen kanssa muodostaen vetyperoksidia. Kuumennettaessa magnesiumperoksidi hajoaa magnesiumoksidiksi ja hapeksi. Magnesiumperoksidi on vahva hapetin.
The Velvet Underground
Vaikutus
The Velvet Undergroundin kompromissiton musiikkityyli antoi nimen Tšekkoslovakian samettivallankumoukselle. Václav Havel totesi Lou Reedille ryhtyneensä presidentiksi The Velvet Undergroundin töiden takia.
Magnesiumperoksidi
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Magnesiumperoksidia valmistetaan magnesiumoksidin tai -hydroksidin ja vetyperoksidin reaktiolla ja tuote kiteytetään. Tuotteen joukossa on usein magnesiumoksidia tai -hydroksidia.
The Velvet Underground
Vaikutus
The Velvet Underground teki paluun vuonna 1994, mutta jätti kiertueen kesken. Pian tämän jälkeen Sterling Morrison kuoli.
Magnesiumperoksidi
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Magnesiumperoksidia voidaan käyttää antiseptisenä aineena ja vatsan liikahappoisuuden vähentämiseen. Hapettimena sitäy käytetään esimerkiksi nahkojen karvanpoistossa ja valkaisevissa hammastahnoissa. Yhdistettä voidaan käyttää orgaanisilla aineilla saastuneen maaperän puhdistamiseen, jätevesien puhdistukseen ja rehevöityneiden vähähappisten vesistöjen kunnostamiseen.
The Velvet Underground
Populaarikulttuurissa
Yhtyeestä kertova dokumentti sai ensi-iltansa 15. lokakuuta 2021 Apple TV+ -palvelussa.
Vantaan musiikkiopisto
Musiikkileikkikoulu
Musiikkileikkikoulu tarjoaa elämyksiä, valmiuksia ja taitoja, jotka muodostavat pohjan hyvälle musiikkisuhteelle ja myöhemmälle musiikkiharrastukselle. 0–6-vuotiaille lapsille tarkoitetussa Muskarissa kehitytään kuuntelemaan ja kokemaan musiikkia sekä ilmaisemaan itseään musiikin keinoin.
Musiikinrakkauden herättämisen lisäksi tavoitteina on kehittää ja edistää:
Musiikin perusopetus
Musiikin perusopetus on tarkoitettu kouluikäisille lapsille ja nuorille. Opetus pohjautuu Opetushallituksen taiteen laajan oppimäärän opetussuunnitelmaan. Opintoihin kuuluu:
Osana opintoja opiskellaan musiikin perusteita (mupe). Mupe-aineiden opiskelu tukee oppilaan instrumenttiopintoja ja kehittää musiikillisia valmiuksia kuten musiikin tuntemusta sekä kykyä lukea, kirjoittaa ja hahmottaa musiikkia. Tunneilla lauletaan, soitetaan ja tehdään kirjallisia harjoituksia. Oppilaat saavat ohjausta myös oman musiikin tekemisessä. Kursseihin voi sisältyä työpajoja ja konserttikäyntejä, ja opetusta voidaan järjestää myös periodisesti.
Minit-lapsikuoro
Minit-kuorossa kartutetaan lasten lauluvarastoa monipuolisella ohjelmistolla, opetellaan oikeaa äänenkäyttöä ja harjoitellaan esiintymistaitoja. Minit toimivat Tikkurilassa Orvokissa ja Myyrmäessä Patotiellä, 60 min/vk.
Rytmiikka
7-10-vuotiaille pojille ja tytöille tarkoitetuissa ryhmissä tutustutaan musiikin elementteihin laulaen, liikkuen ja soittaen. Harjoitukset sisältävät kehorytmejä, koordinaatioharjoituksia sekä soittamista mm. djembe-rummuilla ja muilla lyömäsoittimilla. Rytmiikkatunnit kehittävät rytmitajun lisäksi kokonaisvaltaista ilmaisutaitoa.
Musapaja
Musapajaryhmät on suunniteltu erityisesti soitinopetuksen aloittaville 8–10-vuotiaille. Musapajassa tutustutaan musiikin eri elementteihin laulamalla, soittamalla, liikkumalla ja kuuntelemalla. Musapajassa käydään läpi myös musiikin perusteiden alkeita.
Soitinvalmennus
Karuselliopetuksessa tutustutaan eri soittimiin ja saadaan tuntumaa siitä, millaista on käydä soittotunneilla ja opiskella musiikkia. Musiikkiopistolta saa käyttöön karuselliopetuksessa käytettävät soittimet.
Karuselliopetus kestää yhden lukukauden ja sisältää 16 tapaamiskertaa (neljä kutakin soitinta kohden). Yhdessä karusellissa on tilaa 16 osallistujalle. Soitinkarusellit ovat Itä-Vantaalla Orvokkitien opetuspisteessä ja Länsi-Vantaalla Patotien opetuspisteessä.
Bändisoitinkarusellin ikäsuositus on 7-10 vuotta ja soittotunnit järjestetään kahden ja neljän lapsen ryhmissä. Musiikkivalmennuksen sijaan bändi-soitinkarusellissa päästään kokeilemaan yhtyesoittoa.
Orkesteri Tempo
Tempo-orkesteritoiminta on tarkoitettu mm. maahanmuuttajalapsille. Orkesteri on helppo tapa aloittaa musiikinharrastus. Toiminta tapahtuu koulupäivän aikana.
Yhteismusisointi
Yhteismusisointi kuuluu olennaisena osana musiikin perusopetukseen. Yhdessä musisoidaan joko kaverin kanssa soittotunnilla, mupetunnilla, orkesterissa, kuoroissa tai pienyhtyeissä.
Orkesterisoitinten opiskelijat osallistuvat musiikkiopiston orkesteritoimintaan. Kuoroon ja orkesteriin voi osallistua koesoiton/koelaulun kautta myös avoimen osaston oppilaat.
Avoin opetus
Avoimella osastolla ei ole ikä- eikä kuntarajoituksia. Oppilaat opiskelevat henkilökohtaisen opetussuunnitelman mukaisesti. He voivat osallistua esimerkiksi musiikin perusteiden opiskeluun ja suorittaa tasosuorituksia, joista annetaan todistus. Avoimelle osastolle voi hakea ilman valintatestiä.
Musiikkiteatteri on ryhmäopetusta, jossa vahvistetaan esiintymisvarmuutta ja -taitoja. Opintojen aikana valmistetaan musiikkiteatteriproduktio. Opinnot sisältävät kehollista ilmaisua, äänenkäyttöä, improvisaatiota, tanssia ja laulua. Aikuisryhmän opintoihin kuuluu myös henkilökohtaiset laulutunnit.
Opetuspisteet
Pääopetuspisteet
Muut opetuspisteet
Malolaktinen käyminen
Malolaktinen käyminen on pääasiassa viininvalmistuksessa käytetty menetelmä, jolla pyritään parantamaan viinin makua.
Menetelmä
Malolaktinen käyminen tapahtuu varsinaisen hiivapohjaisen käymisen jälkeen. Malolaktisessa käymisessä tietyt bakteerit muuttavat varsinaisessa alkoholikäymisessä sivutuotteena syntyneen terävän makuisen omenahapon pehmeämmäksi maitohapoksi. Yleisimpinä bakteerina käytetään Oenococcus oeni -maitohappobakteeria. Malolaktinen käyminen kestää yleensä 7–8 vuorokautta.
Malolaktinen käyminen madaltaa viinin happoisuutta, minkä vuoksi sitä käytetään esimerkiksi viileämmillä alueilla tuotettujen happoisten, nuorten viinien jälkikäsittelynä. Myös vahvoja, tanniinisia punaviinejä voidaan käsitellä malolaktisella käymisellä, jolloin ne saadaan juotavaksi nuorempina, ilman pitkää tynnyrikypsytystä.
Malolaktinen käyminen pehmentää viinin suutuntumaa sekä tuottaa voi- ja toffeemaisia aromeja. Toisaalta se lyhentää viinin pitkäikäisyyttä, eikä malolaktisen käymisen läpikäyneitä viinejä yleensä voida varastoida pitkään.
Luettelo pikkuplaneetoista: 40001–41000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 40001:stä ja päättyen 41000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Magneettikenttä
thumb|Rautasirut ovat kääntyneenä magneettikenttäviivojen mukaisesti.
Magneettikenttä on voimaan liittyvä ilmiö, joka aiheutuu sähkövirrasta tai sähkökentän muutoksista. Magneettisten metallinkappaleiden, maan ja useimpien muiden taivaankappaleiden ympärillä on heikko luontainen magneettikenttä, ja sähköverkko sekä siihen yhdistetyt sähkölaitteet tuottavat ympärilleen keskivahvan tai voimakkaan magneettikentän.
Tasavirta synnyttää staattisen magneettikentän ja ajallisesti vaihteleva vaihtovirta pulssimuotoisen. Magneettisten aineiden eli niin sanottujen pysyvien magneettien sisältämillä elektroneilla on luontainen magneettikenttä, jotka synnyttävät niin sanotun nettomagneettikentän.
Magneettikenttä aiheuttaa liikkuviin varauksiin voiman, joka on kohtisuorassa sekä varauksen liikesuuntaa että magneettikenttää vastaan. Kenttä pyrkii myös kääntämään kompassinneulan ja elimistön magnetiittihiukkasten kaltaiset magneetit kentän suuntaisiksi.
Ainakin linnut, mehiläiset, lohet, lepakot, valaat ja kilpikonnat (sekä mahdollisesti monet muut eläimet) kykenevät suunnistamaan maan magneettikentän avulla. Lisäksi vuosina 2017 ja 2019 julkaistuissa tutkimuksissa on havaittu, että joidenkin ihmisten aivosähkökäyrä reagoi maan magneettikenttään samalla tavoin kuin ympäristön tietoisesti aistittavissa oleviin ärsykkeisiin. Koirat aistivat niin hyvin magneettikenttiä, että ne voidaan jopa kouluttaa etsimään magneetteja.
Magneettikentän suuntaa ja suuruutta kuvataan joko magneettivuon tiheydellä B tai magneettikentän voimakkuudella H. Magneettivuon tiheyden yksikkö SI-järjestelmässä on tesla. Vanhempi CGS-järjestelmän mukainen yksikkö oli gauss.
Magneettikentän merkitys maan eliöille
Monet eliöt kykenevät suunnistamaan maan magneettikentän avulla. Esimerkiksi linnut suunnistavat magneettiaistiksi kutsutun kemiallisen kompassinsa avulla, joka perustuu niin sanotulle radikaaliparien mekanismille. Valonsäteiden tuottamat fotonit irrottavat siinä elektroneja linnun silmän verkkokalvon kryptokromiproteiini-nimisestä reseptorimolekyylistä. Tällöin syntyy Maan magneettikentän suunnalle herkkiä vapaaradikaalipareja eli yhdisteitä, jossa on pariton elektroni tai vapaa valenssi. Verkkokalvon kryptokromiproteiinin absorboidessa valoa sen flaviiniadeniinidinukleotidissa syntyy vapaa radikaalipari, jonka toinen elektroni siirtyy 1,5 nanometrin päässä sijaitsevaan aminohappoon. Radikaalin parin elektronit muodostavat lomittuneine  elektroneineen koherentin kvanttitilan, jonka aikana linnun aivot vertaavat vapaan radikaaliparin elektronien välistä suuntaa Maan  magneettikentän kenttäviivojen suunnan kanssa. Kyseinen suuntakulma vaikuttaa siihen, kuinka nopeasti vapaa radikaalipari palaa neutraaliksi kryptokromiproteiiniksi lähettäen signaalin linnun hermojärjestelmään. Linnut kykenevät määrittämään myös magneettikentän voimakkuuden hyödyntämällä nokassaan ja korvissaan sijaitsevia nanokokoisia magnetiittipalloja ja -kiteitä.
Kenttävoimakkuuksia
Esimerkkejä magneettivuon tiheydestä erilaisissa magneettikentissä:
Yhtälöitä
Magneettikentän (vuontiheys B) kohdistama voima hiukkaseen, joka liikkuu nopeudella v ja jonka varaus on q:
Nopeudella v liikkuva hiukkanen, jolla on sähkövaraus q, aiheuttaa ympärilleen magneettikentän, jonka magneettivuon tiheys etäisyydellä r on
Magneettikentän kohdistama voima johtimeen, jossa kulkee virta I on
Biot-Savartin laki eli virtajohtimen, jossa kulkee virta I, aiheuttama magneettivuon tiheys etäisyydellä r:
missä \mu_o on magneettivakio eli tyhjiön permeabiliteetti.
Ampèren laki:
Ampere-Maxwellin laki:
Gaussin laki magneettikentille:
Faradayn induktiolaki, joka osoittaa, miten muuttuva magneettikenttä B saa aikaan pyörteisen sähkökentän E:
Esimerkkejä
Suoran virtajohtimen synnyttämä magneettikenttä.
Amperen lain mukaan minkä tahansa suljetun polun C läpi kulkeva virta I aiheuttaa magneettikentän, jonka suuruus on
Kun tarkastellaan (kuvitteellista) ympyrän muotoista polkua, joka on johtimesta etäisyyden R päässä saadaan polkuintegraalista
Magneettikentän suunta saadaan oikean käden säännöllä: kun oikea käsi asetetaan johtimen ympärille siten, että peukalo osoittaa virran kulkusuuntaan, magneettikentän kenttäviivat kiertävät johdinta sen ympärillä olevien sormien suuntaisesti.
Koska magneettikentään asetettuun johtimeen kohdistuu voima, joka riippuu magneettikentän voimakkuudesta ja johtimessa kulkevasta virrasta, kahden virtajohtimen asettaminen vierekkäin aiheuttaa kumpaankin joko niitä erilleen työntävän tai yhteen vetävän voiman riippuen siitä ovatko johtimien virran samansuuntaiset vai erisuuntaiset. Tämä voima riippuu vain johtimissa kulkevasta virrasta, johdinten etäisyydestä ja väliaineen permeabiliteetistä. Siksi ampeeri, sähkövirran yksikkö SI-järjestelmässä, on määritelty tämän ilmiön avulla.
Kirkkonummi
pienoiskuva|220px|Kirkkonummen Juusjärven punamullalla maalattu kalliomaalaus. Kirkkonummi on Suomen kunta, joka sijaitsee Uudellamaalla Helsingin seudulla Suomenlahden rannikolla. Idässä Kirkkonummea reunustaa Espoo. Muut naapurikunnat ovat Vihti, Siuntio ja Inkoo. Yhteistä maarajaa Inkoon kanssa on jonkin verran saaristossa, muuten yhteinen raja koostuu merestä. Kunnassa asuu 0 ihmistä, ja sen pinta-ala on 0 neliökilometriä, josta 0 neliökilometriä on vesistöjä. Väestötiheys on 0 asukasta neliökilometriä kohden. Kunta on kaksikielinen. Enemmistönä 0 prosenttia asukkaista puhuu suomea ja 0 prosenttia ruotsia.
Kunnan nimi tulee arvatenkin 700 vuotta vanhasta Kirkkonummen kirkosta, joka sijaitsee mäen päällä kuntakeskuksessa.
Kirkkonummi on osa Helsingin seutua eli Helsingin metropolialuetta. Etäisyys kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on runsaat 30 kilometriä, kunnan itärajalta 20 kilometriä. Ajoaika kuntakeskuksesta Helsingin keskustaan on noin puoli tuntia. Kantatie 51:n parantaminen moottoritieksi Kivenlahden ja Munkinmäen liittymän välillä on valmistunut. Juna- ja bussiyhteydetkin pääkaupunkiseudulle ovat hyvät. Sekä junalla että bussilla matka Helsingin keskustaan kestää 30–45 minuuttia. Kirkkonummi kuuluu Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymään. Enemmistö asukkaista työskentelee pääkaupunkiseudulla.
Suurimmat asutuskeskukset kunnassa ovat Kirkkonummen kirkonkylä (kuntakeskus), Gesterby, Masala, Veikkola (pohjoisin keskus), Kantvik (meren läheisyydessä) ja meren rannalla oleva Upinniemen varuskunta. Näiden lisäksi Kirkkonummella on kymmeniä pieniä kyliä.
Kirkkonummi on väkiluvultaan Nurmijärven jälkeen Suomen toiseksi suurin kunta, joka ei käytä itsestään nimitystä kaupunki. Tilastollisen kuntaryhmityksen mukaan Kirkkonummi on kuitenkin kaupunkimainen kunta, sillä sen suurimmassa taajamassa eli Kirkkonummen keskustassa asuu noin 20 000 asukasta (31.12.2018).
Historia
pienoiskuva|220px|Porkkalan rajapuomi 1950-luvulla. pienoiskuva|220px|Kirkkonummen kirkon kellotorni. pienoiskuva|220px|[[Hvitträsk|Hvitträskin kartano.]]
Esihistoriallinen aika
Pronssikautiset kiviröykkiöhaudat eli hiidenkiukaat keskittyvät meren läheisyyteen, kuten Pikkalanlahden ympäristöön ja Sundetin lähelle. Hautakumpuja on mm. Sarvvikissä, Sundsbergissä, Tolsassa, Korkkullassa ja Strömsbyssä sekä Räfsössä ja Porkkalan niemellä. Kirkkonummelta on myös löytynyt aikavälille 1300–1100 eaa. ajoitettu pronssikautinen miekka, jonka tyyppi oli yleinen Länsi-Euroopassa.
Rautakautiset löydöt Kirkkonummella ja Keski-Uudellamaalla ovat niin vähäisiä, että on arvioitu seudun menettäneen väestönsä sodan, kadon tai kulkutaudin vuoksi. Alueella on kuitenkin ollut maanviljelyä 700-luvulta alkaen. Historialliselle ajalle säilynyt alueen vanha kanta-asutus on perustettu arviolta 1000-luvun alussa. Näitä vanhoja kyliä ovat mm. Haapajärvi, Jorvas, Kaljärvi, Kauhala ja Veikkola.
Historiallinen aika
Toisen ristiretken jälkeen 1200-luvun lopulta lähtien Suomen rannikon ruotsalaisten kolonisaatio ulottui myös Länsi-Uudellemaalle ja samalla Kirkkonummelle. Siirtolaiset ottivat ensimmäisessä vaiheessa haltuunsa maankohoamisen seurauksena paljastuneita niittymaita ja hämäläisten kalastusalueet nykyisen Tavastfjärdenin rannoilla.
Eräs valtakunnan tärkeimmistä teistä, Suuri maantie Turun ja Viipurin välillä vedettiin Kirkkonummen läpi 1300-luvulla noudattaen suunnilleen samaa linjausta kuin Kuninkaantiellä on nykyään. Espoo erosi Kirkkonummen seurakunnasta vuonna 1458.
Jälkiä näiltä ajoilta on edelleen olemassa, jos tietää mistä ja mitä etsiä. Näitä ovat betonibunkkerit, muut rakennelmat ja jopa lentotukikohdan jäänteet. Muita tutustumisen arvoisia paikkoja Kirkkonummella ovat keskiaikainen kivikirkko kuntakeskuksessa, Haapajärven kylän kaunis puukirkko, Hvitträskin kansallisromanttinen kartano Luomassa ja seurakuntakeskus. Kartanon rakensivat asuinpaikakseen kolme kuuluisaa suomalaista arkkitehtia: Eliel Saarinen, Herman Gesellius ja Armas Lindgren. Vuonna 1984 rakennetun seurakuntakeskuksen suunnitteli Suomen kuuluisimpia tai jopa kuuluisin nykyarkkitehti Juha Leiviskä, mutta se puretaan vuonna 2024, vaikka Museovirasto kannatti sen suojelua ja arvioi sen olevan korjauskelpoinen.
Maantiede
pienoiskuva|220px|Upinniemen rannikkoa. Maantieteellisesti Kirkkonummella on kaksi suurta niemeä, Porkkalanniemi ja Upinniemi, joista jälkimmäisessä sijaitsee vuonna 1959 perustettu merivoimien tukikohta ja varuskunta. Porkkalaan osuu Itämeren mittakaavassa tärkeä muuttolintujen pysähdyspaikka. Porkkalanniemellä on myös Uudenmaan hiljaisimmaksi mitattu paikka. Nuuksion kansallispuistosta osa on Kirkkonummen puolella. Kasvimaantieteellisesti Kirkkonummi kuuluu hemiboreaaliseen vyöhykkeeseen.
Kirkkonummella on 67 luonnonsuojelualuetta (2009).
Kirkkonummella sijaitsevat myös Metsähovin tutkimuslaitokset. Masalassa on Geodeettinen laitos. Kunnan alueella on 86 järveä, joista suurimmat ovat Vitträsk, Humaljärvi ja Storträsk – Bakträsk. Suurin osa järvistä sijaitsee Kirkkonummea halkovan rautatien pohjoispuolella.
Ilmasto
Kirkkonummella on kostea mannerilmasto (Köppen: Dfb). Siellä on pitkät ja kylmät talvet ja lämpimät kesät, keväisin ja syksyisin on sateista ja viileää. Kirkkonummella on samanlainen ilmasto kuin Hokkaidōlla ja Nova Scotialla. Sadetta on ympäri vuoden, mutta eniten alku- ja loppusyksystä. Lämpimin Kirkkonummella mitattu lämpötila on 34,8 °C ja kylmin -31,4 °C.
Vapaa-aika
Kirkkonummella on useita uimarantoja meren ja järvien rannoilla, pitkä rantaviiva laajalla saaristolla veneilyyn, melontaan, kalastukseen ja sukellukseen, laajat luonnontilaiset alueet kuntoiluun ja suunnistukseen, kunnan ylläpitämät juoksu- ja murtomaahiihtoreitit, kevyen liikenteen reitit juoksemiseen, pyöräilyyn ja rullaluisteluun, uimahalli, jäähalli, kunnallinen sisäuimakeskus, viisi golfkenttää, joilla yhteensä kahdeksan täysipituista väylää ja laskettelukeskus (Peuramaa). Kirkkonummella on myös useita ratsastustalleja.
Kirkkonummella on kuvattu useita tv-sarjoja, elokuvia ja dokumentteja. Niistä Kirkkonummella on kuvattu joko useita jaksoja tai muutamia kohtauksia. Televisiosarjoista mainittakoon Team Ahma, Susikoira Roi – seikkailu saaristossa, Salatut elämät, Tallitähdet, Kansan mies, Tappajan näköinen mies ja elokuvista muun muassa Cyclomania.
Kylät ja taajamat
pienoiskuva|220px|[[Kirkkolaakson aluetta Kirkkonummen keskustassa keväällä 2014. Taustalla näkyy kauppakeskus Kirsikka.]] pienoiskuva|220px|Porkkalan venesatamaa syksyllä 2015.
Väestö
pienoiskuva|220px|Kirkkonummen kirjasto, vihitty käyttöön syksyllä 2020. pienoiskuva|220px|Kirkkonummen vesitorni. Otettu käyttöön syksyllä 2020. Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Taajamat
pienoiskuva|220px|Veikkolan taajamaa. Vuoden 2020 lopussa Kirkkonummella oli 40 082 asukasta, joista 35 880 asui taajamissa, 3 628 haja-asutusalueilla ja 574:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Kirkkonummen taajama-aste on 90,8 %. Kirkkonummen taajamaväestö jakautuu seitsemän eri taajaman kesken:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain. Masala ei muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa Helsingin keskustaajamaa, joka ulottuu Helsingin usean lähikunnan alueelle. Yhteensä Helsingin keskustaajamassa on 1 268 296 asukasta ja sen pinta-ala on 680,12 neliökilometriä. Saarlammin taajama sijaitsee pieniltä osin myös Siuntiossa. Veikkolan taajama sijaitsee Saarlammin tavoin pääosin Kirkkonummella, mutta pieneltä osin myös Vihdissä. Kolmirannan taajama ulottuu pääosin Espoon kaupungin alueelle.
Väkiluku suur- ja tilastoalueittain
pienoiskuva|220px|Haapajärven kylä Pohjois-Kirkkonummella. Kirkkonummen suuralueet ja tilastoalueet sekä niiden väkiluvut (2011):
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Kirkkonummella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Nämä seurakunnat muodostavat Kirkkonummen seurakuntayhtymän.
Suomen helluntaikirkon jäsenseurakunnista Kirkkonummella toimii Kyrkslätt Elimförsamling. Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Kirkkonummella toimii Kirkkonummen helluntaiseurakunta.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Kirkkonummen alueella toimii Helsingin ortodoksinen seurakunta.