cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anttolan kirkko
Nykyistä kirkkoa on remontoitu kuuteen otteeseen. Ensimmäisen kerran vuonna 1884, jolloin kirkon oheen rakennettiin kellotorni. Toisen kerran kirkkoa remontoitiin 1891, jolloin alkuperäinen aumakatto muutettiin nykyisen kaltaiseksi harjakatoksi.
Kirkon sankarihautausmaan sankarimuistomerkin on suunnitellut lääninarkkitehti Eero Jokilehto. Muistomerkin reliefi on kuvanveistäjä Heikki Varjan työ vuodelta 1959.
Anttolan kirkko Juvalla
Juvan seurakunnan vuonna 1666 rakennettu puukirkko vaurioitui myrskyssä ja purettiin 1727. Uusi kirkko tehtiin edeltäjänsä tavoin Juvan vanhalle hautausmaalle, kirkko valmistui 1729] ja oli tyypiltään tasavartinen ristikirkko. Kirkkoon siirrettiin vanhasta kirkosta kaikki irtain, myös saarnastuoli. Kirkko osoittautui heti alkuunsa liian pieneksi seurakunnan tarpeisiin ja sen laajentaminen suunniteltiin tehtäväksi 1700-luvun lopulla alkaneen ja vuonna 1814 valmiiksi saadun korjauksen yhteydessä. Laajennusta ei toteutettu, sen sijaan kirkon puulattia, paanukatto ja ikkunoiden puitteet uusittiin ja sakaristo korjattiin. Vuoden 1829 joulukirkossa puhkesi pakokauhu aiheettoman ja ajattelemattoman ”tuli on irti” -huudahduksen takia. Syntyneessä rynnistyksessä 15 nuorta naista kuoli. Juvan kirkkoherra Carl Gustaf Nykopp ehdotti jo kuukauden kuluessa onnettomuudesta uuden kirkon rakentamista. Sen rakentaminen alkoi vasta vuonna 1856 ja ensimmäinen jumalanpalvelus uusissa tiloissa oli elokuussa 1863. Vanha kirkko purettiin talvella 1869–1870 ja kuljetettiin ja pystytettiin Anttolaan. Kirkon mukana matkasivat myös Juvan aikaisemmasta kirkosta siirretyt alttariseinän krusifiksi ja saarnastuoli. Kirkkoa purettaessa saarnastuolin vuorilaudoituksen alta löytyi vuosiluku 1666, jonka on päätelty olleen aikaisemman kirkon rakennusvuosi.
K-2 (1938)
Valmistus
Alus tilattiin Leningradista Martin telakalta, missä köli laskettiin 27. joulukuuta 1936 telakkanumerolla 452. Se laskettiin vesille 29. huhtikuuta 1938 ja valmistui 16. joulukuuta 1939. Alus otettiin palvelukseen 26. toukokuuta 1940.
Palvelus
Palvelukseen otettaessa alus liitettiin Neuvostoliiton Itämeren laivastoon päällikkönään kapteeniluutnantti V. P. Utkin. Heinä-elokuussa 1940 alus siirrettiin K-1:n kanssa Pohjoiseen laivastoon, missä se liitettiin Poljarnin laivastotukikohtaan sijoitettuun sukellusveneprikaatin 1. divisioonaan. Huhtikuussa 1941 alus oli telakalla huollettavana.
Alus lähti 7. elokuuta ensimmäiselle sotaretkelleen Tenonvuonoon Kongsfjordin edustalle. Se ilmoitti vaurioittaneensa rahtialusta tykkitulella 27. elokuuta Kongsfjordissa. Alus palasi 31. elokuuta tukikohtaansa.
Toiselle sotaretkelleen alus lähti 7. syyskuuta Persvuonoon, Harbakenin edustalle ja Vardön rannikolle. Se laski 10. syyskuuta 13 miinaa Vardön edustalle, missä rahtialus Akan ilmoitettiin osuneen miinaan. Sukellusvene ampui 12. syyskuuta tykillä rahtialus Lofotenia, joka vaurioitui. Alus palasi 19. syyskuuta tukikohtaansa. Sukellusveneen laskemat miinat raivattiin 13. joulukuuta.
Lokakuun alussa aluksen magneettisuutta vähennettiin ja sen jälkeen se oli huollossa telakalla. Alus lähetettiin 9. huhtikuuta 1942 avustamaan Štš-421:tä, mutta pulassa ollutta alusta ei löytynyt. K-2 palasi satamaan seuraavana päivänä.
Alus lähti kolmannelle sotaretkelle huhti-toukokuun vaihteessa. Se laski miinoituksen tuntemattomaan paikkaan. Alus ilmoitti 2. toukokuuta upottaneensa torpedoimalla rahtialuksen. Heinäkuussa alus lähti neljännelle sotaretkelleen Lopphavetiin tehtävänään suojata saattueita QP-13 ja PQ-17. Viides partiomatka oli elokuun lopulla. Alus katosi mahdollisesti osuttuaan miinaan Svärholtin alueella.
Duathlon
thumb|Kilpailijoita ensimmäisen juoksuosuutensa päätyttyä nousemassa kohta pyörilleen. Duathlon on urheilulaji, johon kuuluu juoksuosuus, pyöräilyosuus ja lopuksi toinen juoksuosuus. Se on sukulaislajiaan triathlonia nuorempi laji. Duathlon on suosittua varsinkin Keski-Euroopassa. Suomessa duathlonin SM-kilpailuja ja Suomen Cupia hallinnoi Suomen Triathlonliitto.
Hárrejåhkå (Rutnajoki)
Hárrejåkkå (, meänk. Harrijoki) on Ruotsissa Norrbottenin läänissä Jällivaarassa Rånejoen vesistössä virtaava 8 kilometriä pitkä Rånejoen sivujoen Rutnajoen oma sivujoki.
Joen kulku
Hárrejåkkå alkaa Harrejauresta, joka sijaitsee Atjekvaaran rinteen alla vaaran itäpuollella. Seudulla on runsaasti lampia ja järviä ja Harrijaure on niistä yksi suurimpia järviä. Joen alkupää alkaa järven luoteispäästä ja se virtaa aluksi luoteeseen päin. Siihen yhtyy heti etelästä tuleva puro, joka alkaa järvestä Suovdávrre. Sivupuron jälkeen alkaa joen mutkitteleva osuus, joka päättyy seuraavaan lyhyeen sivupuroon. Joki ylittää ensin Jutsánáphen suon ja se suuntaa sitten pohjoiseen päin. Alitettuaan Harrejaurin kylästä alkavan tien, se jatkaa mutkitellen seudun järvialueen lampien välissä. Siihen yhtyy kaksi puroa, toinen Särkijärvestä ja toinen Ahvenjärvestä. Ennen omaa yhtymistään Rutnajokeen, Hárrejåkkå pujahtaa vasemmalle jäävän Rutnavuoman ja oikealle jäävän Jutsájávrejieggen suon välistä.
Valuma-alue
Hárrejåkkån valuma-alueen pinta-ala on 35 neliökilometriä ja valuma-alueen pääuoma on Hárrejåkkån lisäksi sen latva-alueella Harrejaureen laskeva 7 kilometriä pitkä Biktjajávrresta alkava puro. Pääuoman kokonaispituudeksi tulee Harrejaure mukaan lukien noin 17 kilometriä. Puro virtaa esimerkiksi Garnisjönin ja Salmijärven läpi ja alittaa Nattavaaran ja Mesjauren välisen maantien. Latvaosuus alkaa Jokimukan kunnan puolelta. Edellä on jo mainittu kaikki joen sivu-uomat. Joki virtaa valuma-aluettaan laajemmalla järvialueella, jossa on toistasataa lampea ja järviä. Lähinnä joen uomaa sijaitsevat esimerkiksi Palojärvi, jonka rannalla on asutusta, Vuomajärvi, Madetjärvi, Vårsjön ja Kaivosjärvi sekä neljän järven rypäs: Jutsajärvi, Rytijärvi, Ahvenjärvi ja Tráhppojávrre. Rypäs kuuluu kuitenkin viereisen sivujoen Haukijoen valuma-alueelle. Harrejaureen laskeva latvapuron sivu-uomat virtaavat järvialueen pikkulammista, joita on kymmeniä. Lisäksi järvialueella sijaitsee Sotauren kulmakunta, joka kuuluu Jokimukkaan.
Hárrejåkkå yhtyy Rutnajokeen, joka yhtyy vuorostaan Rånejokeen. Rånejoki laskee Pohjanlahden Perämereen Råneåssa Luulajan kunnassa.
Vantaan Jalkapalloseura
pienoiskuva|100px|Entinen logo Vantaan Jalkapalloseura (VJS) on vantaalainen jalkapalloseura. VJS on Suomen Palloliiton jäsenseura. Seuralla on noin 1 600 lisenssipelaajaa lähinnä Länsi- ja Keski-Vantaan alueilta. Seuran toimisto sijaitsee MUP Stadionilla. Seuralla on 11 päätoimista ja 12 osatoimista työntekijää sekä n. 500 vapaaehtoistyöntekijää.
VJS on kasvattajaseura, jonka edustusjoukkueet pelaavat miesten kolmosta ja naisten Kakkosta. Seura tekee tyttöpuolella yhteistyötä PK-35 Vantaan naisten edustusjoukkueen kanssa ja poikapuolella HJK:n kanssa. Seuran tavoitteena on tarjota jalkapallotoimintaa monipuolisesti eri lähtökohdista mukana oleville lapsille, nuorille ja aikuisille.
Vantaan Jalkapalloseura omistaa (100%) VJS-kenttä Oy:n, joka pyörittää jalkapallokentän vuokraustoimintaa VJS-kentällä Vantaankoskella. Kentälle rakennettiin vuonna 2016 ylipainehalli Aktia Areena. Seuralla on myös kesästä 2016 toinen oma olosuhde, Hissikeskus-kenttä, tekonurmikenttä Myyrmäen urheilutalon vieressä.
Historia
VJS:n miesten edustusjoukkue pelasi vuosina 1997–2000 Kakkosessa. Vuonna 1999 seura yhdisti toimintojaan Tikkurilan Palloseuran kanssa muodostaakseen AC Vantaan, joka on parhaimmillaan pelannut Ykkösessä. Kaudesta 2011 alkaen VJS:llä ja Pallokerho-35:llä on ollut yhteinen akatemiajoukkue PK-35/VJS, joka pelasi kaudella 2012 Kakkosessa ja kaudesta 2013 alkaen Kolmosessa. Kaudesta 2017 VJS alkoi panostamaan omaan miesten edustusjoukkueeseen, joka nousi kauden päätteeksi Kolmoseen ja kaudella 2018 Kakkoseen. Yhteistyö PK-35:n kanssa poika- ja miesten joukkueissa päättyi.
Puheenjohtajat
HäPs
VanPS
VJS
Paweł Dawidowicz
pienoiskuva|Paweł Dawidowicz vuonna 2015. Paweł Dawidowicz (s. 20. toukokuuta 1995 Olsztyn) on puolalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän edustaa Italian Serie A:ssa pelaavaa Hellas Veronaa. Hän on kotimaansa ja Italian lisäksi pelannut myös Portugalissa ja Saksassa.
Dawidowicz oli kaudet 2014–2019 portugalilaisseura Benfican omistuksessa mutta ei päässyt pelaamaan seuran edustusjoukkueessa. Hän pelasi lainalla Saksan ja Italian kakkostasolla Bochumissa ja Palermossa ennen siirtymistään Veronaan kesällä 2018, sinnekin aluksi lainasopimuksella. Hän on pelannut Puolan Ekstraklasassa Lechia Gdańskin joukkueessa 34 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin, ja Serie A:ssa Veronan joukkueessa kauden 2020–2021 loppuun mennessä 45 ottelua, joissa hän on tehnyt yhden maalin.
Dawidowicz pelasi useissa Puolan nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Puolan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran marraskuussa 2015 ystävyysottelussa Tšekkiä vastaan. Hän palasi maajoukkueeseen vuonna 2021 ja on kesäkuun 22. päivään mennessä pelannut neljä A-maaottelua.
Satoshi Motoyama
thumb|Satoshi Motoyama Satoshi Motoyama (本山哲, s. 4. maaliskuuta 1971 Tokio) on japanilainen autourheilija. Motoyama on ajanut Formula Nippon -sarjassa ja voittanut sarjan mestaruuden neljästi. Motoyama toimi kaudella Jordanin testi- ja varakuljettajana. Hän pääsi ajamaan Japanin GP:n lisäharjoituksissa. Kaudelle hän pääsi Renault'n testaajaksi kauden alkua edeltäviin talvitesteihin.
SM-65 Atlas
Convair/General Dynamics SM-65 Atlas (Strategic Missile) on Yhdysvaltain USAF:n ensimmäinen IRBM-ohjus. Ohjustyyppi kehiteltiin 1950–1960-lukujen taitteessa, ja sen koelento-ohjelmat toteutettiin vuosien 1957–1959 välillä. Kehittelytöiden aikana ase kantoi vielä nimeä B-65 (b=bomber). Myöhemmin sen niminä olivat CGM-16 & HGM-16 Atlas. Ohjuksen lakipiste (apogee) oli 900 km ja kantama noin 2 400 km. Nesteraketti oli kaksimoottorinen, ja polttoaineena toimi LOX/RP-1 -polttoaineseos. Lisäksi ohjuksessa oli yksi boosteriraketti lähtökiihdytystä varten. Ohjuksen enimmäisnopeus oli 25 000 km/h.
SM-65 Atlaksen oli tarkoitus toimia kantorakettina raskaille yksikärkisille megatonni-luokan lämpöydinpommeille. Ohjuksen kehityskaudella näiden omamassa oli verrattain raskas: vähintään 1 360 kg. Laukaisumassa oli 120 200 kg, halkaisija 3,05 (305 cm) ja pituus 22,11m. Ydinräjähteen teho vaihteli välillä: 1,45 MT - 4,5 MT. Vuonna 1965 aktiivipalveluskäytöstä poistetun SM-65 Atlaksen korvasivat varsin nopeasti PGM-17 Thor ja PGM-19 Jupiter. SM-65-tyyppiä valmistettiin eri muunnoksia A — C, sekä myöhemmin D — E (ICBM) yhteensä 350 kpl, ja tästä alkoi kokonainen Atlas-rakettiperhe. Niiden valmistajana on toiminut Martin-Marietta, eli myöhempi Lockheed Martin.
Eetu Salin
Johan Edvard "Eetu" Salin (18. maaliskuuta 1866 Asikkala – 6. huhtikuuta 1919 Helsinki) oli suomalaisen työväenliikkeen aktiivi, kansanedustaja ja toimittaja. Hän oli Suomen sosialidemokraattisen puolueen perustajajäseniä ja sen alkuaikojen huomattavampia johtajia. Salin oli myös ammatillisen ja osuustoiminnallisen liikkeen alkuunpanijoita Suomessa. Varsinaiselta ammatiltaan hän oli suutari. Salin vangittiin Suomen sisällissodan jälkeen, ja hän kuoli vankeudessa.
Lapsuus ja nuoruus
Asikkalassa syntyneen Eetu Salinin vanhemmat olivat suutari Juho Kustaa Salin ja Anna Lena Daavidintytär, joka kuoli suurten nälkävuosien aikana 1868 Eetun ollessa kaksivuotias. Salin avusti isäänsä suutarin ammatissa jo yhdeksänvuotiaasta alkaen ja lähti kotoa 18-vuotiaana. Hän valmistui vuonna 1885 Tampereella suutarimestariksi ja toimi sen jälkeen ammatissa useilla paikkakunnilla eri puolilla Suomea ja myös Ruotsissa.
Varhainen poliittinen toiminta
Muutettuaan Helsinkiin Salin liittyi Helsingin työväenyhdistykseen, joka tuolloin toimi vielä wrightiläisen työväenliikkeen mallin mukaisesti. Ruotsissa ja Saksassa sosialismin oppeihin tutustunutta Salinia alettiin agitaationsa vuoksi muiden radikaalien tapaan nimittää rähisijäksi. Hän vaati jo vuonna 1896 punaisen lipun käyttöönottoa sosialistisen aatteen merkiksi. Salinista tuli nopeasti suomalaisten agitaattorien edelläkävijä innostavan ja populistisen puhetapansa vuoksi. Työnantajapuoli nimitti häntä Ilmestyskirjan pedoksi, kiihottajaksi ja konnaksi. Kansainvälisen mallin mukaan Salin kierteli Suomessa toisen agitaattorin, Taavi Tainion, kanssa. Vuonna 1899 Suomen työväenpuolueen nimellä perustetun sosialidemokraattisen puolueen perustavassa kokouksessa Salin toimi puheenjohtajana.
Sanomalehtimieheksi ja kansanedustajaksi
thumb|[[Velikulta-lehden pilakuva Salinista vuodelta 1910.]] Vuosina 1899–1901 Salin oli Työmies-lehden toimittajana Helsingissä, ja sitten hän perusti Hyvinkäälle kansankeittiön. Hyvinkäällä Salin oli mukana Villatehtaan väkivaltaisen lakon järjestämisessä helmikuussa 1901. Sekä lakkoilijat että tehtaan johto syyttivät häntä tapahtumista. Oikeus kuitenkin totesi, että Salin ei syyllistynyt rikokseen.
Vuonna 1901 Salin muutti Poriin, jossa hän Hyvinkään tapaan toimi kansankeittiön pitäjänä. Työnantajana Salinista kerrotaan tarinaa, jonka mukaan keittiöhenkilökunta oli valittanut Salinille työoloistaan, johon hän oli vastannut: ”Järjestäytykää saatanat, niin saatte joukkovoimalla asianne ajetuksi!” Porissa Salin jatkoi poliittista toimintaa ja nousi pian Porin työväenyhdistyksen johtoon. Porin kaupunginvaltuustoon Salin valittiin vuonna 1905, ja 1906 hän ryhtyi kaupungissa ilmestyneen Sosialidemokraatti-lehden päätoimittajaksi. Vuoden 1905 suurlakon aikana hän oli yksi Tampereella julkaistun niin sanotun punaisen julistuksen allekirjoittajista. Salin kuului myös Helsingin suurlakkokomiteaan. Toisen sortokauden aikana hän joutui vuosina 1908–1909 kymmeneksi kuukaudeksi päätoimittajana vankilaan Sosialidemokraatin lehtiotsikon vuoksi majesteettirikoksesta syytettynä. Kansanedustajaksi Salin valittiin ensimmäistä kertaa vuoden 1909 eduskuntavaaleissa. Toisen kerran hän nousi eduskuntaan vuonna 1917.
Keisari Nikolai II:n hajotettua vuonna 1909 valitun eduskunnan Salin muutti Yhdysvaltoihin. Siellä hän työskenteli vuodet 1911–1912 Massachusettsin Fitchburgissa ilmestyneiden Raivaaja- ja Säkeniä-lehtien toimittajana. Amerikan Suomalaisen Sosialistijärjestön kustantamien lehtien perustaja oli Salinin vanha ystävä Taavi Tainio. Salin palasi Pohjois-Amerikasta Poriin ja jatkoi toimittajana, kunnes vuonna 1912 hankki omistukseensa maatilan Ylöjärveltä.
Sisällissodan aika ja kuolema
Sisällissodan yhteydessä vuonna 1918 Salin liittyi punaisiin velvollisuudentunnosta, vaikka oli vastustanut kapinaan nousua viimeiseen asti. Hän toimi sodan aikana julkaistun Suomen Kansanvaltuuskunnan Tiedonantaja -lehden päätoimittajana. Se oli punaisten virallinen tiedotuslehti ja äänenkannattaja. Sisällissodan päätyttyä Salin jäi vangiksi, ja hänet tuomittiin kuolemaan osallisuudesta Suomen kansanvaltuuskunnan toimintaan. Tuomio muutettiin kuitenkin myöhemmin kymmenen vuoden kuritushuonevankeusrangaistukseksi. Salin kuoli epäselvissä oloissa Sörnäisten vankilassa 6. huhtikuuta 1919.
Muistaminen
Eetu Salinille on pystytetty Lahden kaupungintalon edustalle abstrakti Eetu Salinin muistomerkki, jonka on tehnyt kuvanveistäjä Veikko Leppänen. Porin Itäpuistossa sijaitsee vuonna 1955 paljastettu professori Aimo Tukiaisen suunnittelema Eetu Salinin muistomerkki. Läheisyydessä oleva aukio on nimetty hänen mukaansa Eetunaukioksi. Aimo Tukiaisen veistos on kuvattu myös 100-vuotiaan suomalaisen työväenliikkeen kunniaksi vuonna 1999 julkaistussa postimerkissä. Lisäksi sekä Porissa että Lahdessa on Salinin mukaan nimetyt kadut. Helsingissä puolestaan toimii Salinin mukaan nimetty urheiluseura Eiran Voimailuseura Eetu Salin.
Salin on henkilönä myös kaunokirjallisuudessa. Väinö Linnan romaanitrilogian Täällä Pohjantähden alla ensimmäisessä osassa on kuvitteellinen jakso, jossa Salin käy puhumassa Pentinkulmalla vuoden 1907 eduskuntavaalien alla. Vuoden 1968 Täällä Pohjantähden alla -elokuvassa Salinin roolissa näyttelee Ossi Räikkä. Kirjailija Kalevi Kalemaa julkaisi vuonna 1975 Salinin elämäkerran Eetu Salin – legenda jo eläessään. Hän on myös kirjoittanut Saliniin liittyvän näytelmän Suutari Salinin perintö.
Yksityiselämä
Salin avioitui Ida Koposen kanssa vuonna 1898. Alkoholismista kärsineen Salinin sanotaan Porin vuosinaan joutuneen pidätetyksi päihtymyksen vuoksi yli sata kertaa.
Aitososiaalisuus
thumb|Tulimuurahaisia Aitososiaalisuus on ilmiö joidenkin suvullisesti lisääntyvien eläinten keskuudessa. Usein puhutaan myös sosiaalisista hyönteisistä. Aitososiaalisilla hyönteisillä yhteisöön voi kuulua itsemurhakäyttäytyminen, monenlaiset altruismin muodot, yhdessä jälkeläisistä huolehtiminen, steriilit kastit ja työläisten yhteistyökyky. Sosiaalinen hyönteisyhteisö on suuri perhe, joka yleensä polveutuu yhdestä äidistä. Yhdyskunta voidaan nähdä yhtenäisenä eliönä, josta käytetään nimitystä superorganismi.
Alkoholijuomien käyttö
pienoiskuva|350px|Puhtaan alkoholin kulutus yli 15-vuotiailta litroina henkeä kohtia. Alkoholijuomien käyttöä harjoitetaan kaikenlaisissa kulttuureissa teollisuusyhteiskunnista metsästäjä-keräilijöihin. Yleisintä alkoholin juonti on teollisuusmaissa, kun taas esimerkiksi islaminuskoon perustuvissa kulttuureissa se on paljon harvinaisempaa.
Aitososiaalisuus
Aitososiaalisuus hyönteisillä
Perinteisesti sosiaalisiksi hyönteisiksi on luokiteltu muurahaiset, ampiaiset, mehiläiset ja termiitit. Kaikilla luetelluilla lajeilla on yhdyskunnassa kuningatar ja suurin osa asukkaista on steriilejä työläisiä. Työläiset, jotka lisääntyvät harvoin tai ei koskaan, jakautuvat useampaan erikoistuneeseen kastiin. Sosiaalisten hyönteisten joukko jakautuu kahteen pääryhmään. Toiseen niistä kuuluu steriilejä yksilöitä, jotka suorittavat yhteisön hyväksi muita merkittäviä tehtäviä ja huolehtivat lisääntymiskykyisistä jäsenistä. Toiset taas lisääntyvät.
Kehittyneissä yhteisöissä sukua jatkavia naaraita sanotaan kuningattariksi, jotka eivät tee muuta kuin jatkavat sukua, mutta ovat siinä sitäkin tehokkaampia. Yhteisön työläiset huolehtivat kuningattaren turvallisuudesta, ravinnosta ja jälkeläisistä. Kumpikin ryhmä tekee oman työnsä tehokkaammin, koska sen ei tarvitse kantaa huolta muusta. Täydellisesti ei tiedetä miksi tällainen suvullisen lisääntymisen muoto on kehittynyt. Se ei toimi täysin sosiobiologian perinteisten sukulaisuusasteen laskusääntöjen mukaan, vaan esimerkiksi pistiäisten tapauksessa sisarukset ovat enemmän sukua toisilleen kuin kumpaakaan sukupuolta oleville jälkeläisilleen.
Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
thumb|140px|ASNT:n vaakuna
Aitososiaalisuus
Aitososiaalisuus hyönteisillä
Kuningattaren hedelmöittymättömistä munista kehittyy koiraita. Koirailla ei ole isää, ja niiden soluissa on vain yksi kromosomisarja, joka on peräisin äidiltä. Pistiäisnaaraalla puolestaan on normaaliin tapaan isä ja kaksi tavanomaista kromosomisarjaa elimistönsä soluissa. Naarailla on täydelliset geenisarjat, ja kasvatustavasta riippuen naaras voi kasvaa joko kuningattareksi tai joksikin työläiseksi. Koirailla on soluissaan vain yksi geenisarja kahden sijasta. Koiras saa siinä tapauksessa äidiltään kaikki geeninsä, mutta äiti antaa sille vain puolet geeneistään.
Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (Kabardi-Balkarian ASNT, vuosina 1944-1957 Kabardian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta) oli autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Pohjois-Kaukasiassa Venäjän FSNT:ssa Neuvostoliitossa. Se käsitti nykyisen Kabardi-Balkarian tasavallan alueen.
Aitososiaalisuus
Aitososiaalisuus hyönteisillä
Kuningattaren tyttärien tapaus on erikoisempi. Täyssiskoilla ei ole vain yhteistä isää, sillä ne hedelmöittäneet siittiöt ovat jokaisen geenin suhteen täysin samanlaiset. Siskot ovat isänsä geeneiltä identtisiä kaksosia, joten siitä seuraa se, että pistiäisillä täyssisarusten sukulaisuus ei ole 1/2, kuten normaaleilla eläimillä, vaan 3/4, eli ne ovat läheisempää sukua toisilleen kuin kumpaakaan sukupuolta oleville jälkeläisilleen. Työläisten steriiliyden evoluution syy on, että toisen tekemien siskojen geeni kopioi itseään nopeammin kuin tavanomaisten jälkeläisten tuottamisen geeni. Itsekäs geeni -teorian mukaan työläisten on kuitenkin rajoitettava äidin luonnollista taipumusta tuottaa yhtä paljon veljiä ja siskoja, jos ne aikovat menestyksekkäästi viljellä sitä siskontekokoneena. Työläisen kannalta veljen mahdollisuus kantaa samaa geeniä kuin se itse on vain 1/4, ja jos kuningattaren annetaan tuottaa lisääntymiskykyisiä koiraita ja naaraita samassa suhteessa, eivät työläiset maksimoi omien geeniensä siirtymistä seuraaviin sukupolviin. Työläiset pyrkivät muuttamaan lisääntymisen suhdetta kolmea lisääntymiskykyistä naarasta vastaavan yhden koiraan suuntaan, eli ne pyrkivät tuottamaan lisääntymiskykyisiä siskoja ja veljiä suhteessa 3:1. Teoria toimii myös käytännössä, ja työläiset johtavat toimia omaksi edukseen. Ne voittavat myös eturistiriidan, joka syntyy siitä, että kuningatar haluaisi investoida naaraisiin ja koiraisiin tasasuhteessa.
Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Kabardi-Balkarian ASNT muodostettiin Kabardi-Balkarian autonomisesta alueesta 5. joulukuuta 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Kabardi-Balkarian ASNT:n loppukesällä 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna. Neuvostojohto syytti balkaareja yhteistoiminnasta saksalaisten kanssa ja koko kansa karkotettiin Keski-Aasiaan 1944. Balkaarien karkotuksen jälkeen tasavallan nimeksi tuli Kabardian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta. Balkaarit saivat palata kotimaahansa vuonna 1957 ja tasavallan nimeksi palautettiin Kabardino-Balkarian ASNT.
Alkoholijuomien käyttö
Erilaisia kulttuureja alkoholijuomien nauttimisille on syntynyt historian aikana toisistaan riippuumatta eri puolilla maailmaa. Oluen, viinin ja viinojen valmistus on keksitty jo varhain eri kulttuureissa. Alkoholijuomat ja niihin liittyvät perinteet ovat usein eri kansakuntien kulttuureiden tärkeitä osia ja kuuluvat erityisenä osana juhliin ja vapaa-ajanviettoon.
Kabardi-Balkarian autonominen sosialistinen neuvostotasavalta
Neuvostoliiton hajotessa 1991 Kabardi-Balkarian ASNT antoi suvereenisuusjulistuksen ja muutti nimensä Kabardi-Balkarian tasavallaksi. Maaliskuussa 1992 Kabardi-Balkaria allekirjoitti sopimuksen Venäjän federaation kanssa ja tuli näin sen osaksi.
Alkoholijuomien käyttö
Alkoholijuomien sisältämä etanoli lamaa keskushermostoa, mikä aiheuttaa humalatilan.
Alkoholijuomien säännöllinen tai runsas käyttö voi aiheuttaa terveyshaittoja.
Käyttötavat
Alkoholijuomia nautitaan tyypillisesti juhlissa ja vapaa-ajalla seurustelu- tai ruokajuomana niiden rentouttavan vaikutuksen ja/tai miellyttävän maun vuoksi. Alkoholia juodaan usein myös puhtaassa päihtymistarkoituksessa liiallisen stressin poistamiseksi tai jopa psykiatristen sairauksien oireiden lievittämiseksi.
Alkoholijuomia käytetään myös ruoanlaitossa ruokien ainesosana sekä ruokien liekityksessä. Jotkut viininystävät harrastavat käymistä viininmaistelutilaisuuksissa, joissa arvioidaan eri viinilaatujen makua ja laatua.
Kulutus
pienois|[[Oktoberfest on Saksassa vuosittain järjestettävä olutfestivaali.]]
Teollisuusmaissa
Alkoholia kulutetaan eniten teollisuusmaissa. OECD-maissa kulutetaan kaksi kertaa enemmän alkoholia kuin muissa maissa keskimäärin. Joka kolmas OECD-maan asukas jo itsensä kovaan humalaan vähintään kerran kuussa.
Etelä-Euroopassa juodaan useammin kuin Pohjois- ja Itä-Euroopassa, mutta kerralla juotu määrä on yleensä pienempi. Pohjois-Euroopassa ja Yhdysvalloissa juodaan eniten olutta, Etelä-Euroopassa viiniä ja Venäjällä vodkaa.
OECD-maiden suurituloiset miehet juovat keskimääräistä enemmän ja suurituloiset naiset juovat muita naisia humalahakuisemmin. Pienituloiset naiset taas käyttävät vähiten alkoholia. Yksin asuminen lisää miesten keskimääräistä alkoholinkulutusta, mutta vähentää sitä naisilla. Juomisesta aiheutuu eniten terveysriskejä suurituloisille naisille ja pienituloisille miehille.
Suomessa
Suomalaiset juovat keskimäärin henkeä kohden saman verran kuin OECD-maissa. Yli puolet 30-65-vuotiaista miehistä nauttii alkoholia vähintään kerran viikossa, mutta naisista vain alle kolmannes. Suomalaiset miehet juovat keskimäärin neljä ravintola-annosta viikossa ja naiset yhden. Riskikäyttäjiin arvioidaan kuuluvan 13 prosenttia kansasta.
Miehet kuluttavat naisia enemmän alkoholia kaikissa ikäryhmissä. Eniten alkoholia kuluu 30-40-vuotiailla miehillä. Naiset taas juovat eniten 15-20-vuotiaina. Nelikymppiset naiset juovat vähemmän kuin muut työikäiset naiset. Pienintä naisten keskimääräinen alkoholinkäyttö on eläkeiässä ja se laskee nollaan monta vuotta ennen kuin he täyttävät 80 vuotta. Miesten alkoholinkäyttö laskee alle teinivuosien tason vasta pari vuotta sen jälkeen, kun he ovat täyttäneet 70 vuotta.
Suomalaiset kuluttivat vuonna 2021 keskimäärin 9,0 litraa puhdasta alkoholia vuodessa. Suomalaisten alkoholinkulutus jakautuu vielä epätasaisemmin kuin OECD-maissa keskimääri, sillä väestön eniten juova kymmenesosa kuluttaa noin puolet kaikesta alkoholista. Noin joka viides alkoholia käyttävä mies ja joka kymmenes nainen juo viikossa riskirajan verran tai sitä enemmän. Miesten riskiraja on biologisista syistä korkeammalla kuin naisten.
Sosioekonomisen aseman vaikutus kussaskin väestöryhmässä kulutetun alkoholin kokonaismäärään riippuu osaksi siitä, tarkastellaanko alkoholinkäyttäjien tuloja, koulutusta vai ammattiasemaa. Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen vuonna 2018 julkaisemasta tutkimuksesta kävi ilmi, että 92 prosenttia ylemmistä toimihenkilöistä käytti alkoholia, mutta työntekijöistä vain 82 prosenttia. Ylemmät toimihenkilöt harrastivat alkoholinkäyttöä lisäksi 55 prosenttia useammin kuin työntekijät, ja 68 prosenttia heistä harrasti humaltumista eli vähintään viiden alkoholiannoksen nauttimista yhdellä juomakerralla, kun työntekijöistä vain 60 prosenttia harrasti humalahakuista juomista. Edellä luetellut erot olivat vielä suuremmat kun verrattiin suuri- ja pienituloisinta kymmenystä toisiinsa.
Työntekijäammateissa toimineiden keskuudessa oli silti kokonaiset kahdeksan prosenttia alkoholin suurkuluttajia, kun heitä on vain neljä prosenttia ylempinä toimihenkilöinä toimineissa. Tämä johti siihen, että työntekijäammateissa toimineiden keskimääräinen alkoholinkulutus oli viitisentoista prosenttia suurempi kuin ylemmillä toimihenkilöillä. Tutkimuksessa saadut tulokset eivät kuvastaneet suoraan ammattiaseman vaikutusta alkoholinkäyttöön, koska kaikki vastaajat eivät olleet mukana työelämässä.
Vuonna 2012 toteutetussa Finriski-tutkimuksessa havaittiin, että koulutus lisää alkoholin kokonaiskulutusta. Ylimpään koulutusluokkaan kuuluvat miehet kuluttivat kokonaiset 30 prosenttia enemmän alkoholia kuin alimpaan koulutusluokkaan kuuluvat. Naisilla koulutukseen liittyvä ero oli alle kymmenen prosenttia.
Kehittyvissä maissa
Islaminuskoisissa maissa kulutetaan usein huomattavasti keskivertoa vähemmän alkoholia, koska islamin shari'a-laki kieltää tulkinnan mukaan alkoholin nauttimisen kokonaan tai vähintäänkin humalatilan hankkimisen.
Haittavaikutukset
Alkoholin käytöstä aiheutuu suurta terveysriskiä, jos mies juo 23–24 annosta viikossa. Naisella vastaava määrä on 12–16 annosta viikossa. Kohtalaisen riskin taso on miehillä 14 ja naisilla 7 annosta viikossa. Kertajuomisen riskirajana pidetään miehillä 6-7 annosta ja naisilla 5-6 annosta yhdellä juomiskerralla. Yli 65-vuotiaiden riskikulutuksen raja on 2 annosta kerralla tai 7 annosta viikossa. Alaikäisen juomista pidetään aina riskikäyttönä. Raskaana olevien naisten vähäiseenkin alkoholinkulutukseen liittyy syntyvään lapseen kohdistuvia terveysriskejä. Raskaana olevan on turvallisinta pidättäytyä alkoholista kokonaan.
Suomessa kuolee alkoholin liikakäytöstä johtuvista syistä yli viisi kertaa enemmän miehiä kuin naisia.
Krapula
Etanolin liiallinen kertakäyttö aiheuttaa viiveellä tulevan erillisen myrkytyksen eli krapulan. Syitä tähän ovat muun muassa asetaldehydi, matala verensokeri, vedenhukka ja juomien epäpuhtautena esiintyvät muut alkoholit.
Pitkäaikaiskäytön riskit
Alkoholin jatkuva, runsas käyttö aiheuttaa lukuisia terveyshaittoja. Maailmassa alkoholi on keskimäärin syy kuuteen prosenttiin kaikista kuolemista.
Joka toinen alkoholin suurkuluttaja sairastaa lievähköä dementiaa ja joka kymmenes vaikeampaa. Lisäksi 30-60 prosenttia sairastaa masennusta. Suuret kerta-annokset alkoholia ovat tuhoisia aivosoluille etenkin yli 50-vuotiaana nautittuina ja voivat aiheuttaa dementiaa. Pitkäaikaisen alkoholin käytön aiheuttama tiamiinipuutos vaurioittaa lisäksi väliaivoja. Alkoholin liikakäyttö voi myös vaurioittaa lihaksia ja aiheuttaa pysyviä kävely- ja tasapainohäiriöitä. Pikkuaivojen surkastuminen on yleisin alkoholiperäisen kävelyhäiriön syy. Alkoholin pitkäaikainen liikakäyttö aiheuttaa todennäköisesti voimakkaita tarkkaavuuden ja työmuistin häiriöitä ja visuospatiaalisia toimintahäiriöitä sekä kohtalaisen voimakkaita muistin ja toiminnanohjauksen häiriöitä, jotka jatkuvat vielä onnistuneen vieroituksenkin jälkeen.
Suuri alkoholinkulutus ja siitä seuraavat lääketieteelliset ja sosiaaliset ongelmat aiheuttavat voimakasta rasitusta terveydenhuollolle ja sosiaalitoimelle. Alkoholihaitat heikentävät lisäksi työkykyä ja työturvallisuutta. Kaksi prosenttia vuonna 2010 työkyvyttömyyseläkettä nauttineista oli joutunut eläkkeelle alkoholin aiheuttaman sairauden vuoksi.
Satunnaisen humalakäytön riskit
Suurten alkoholiannosten satunnainenkin nauttiminen on haitallista. Suuria kerta-annoksia käyttävillä on suurentunut riski kuolla sydänkohtaukseen ja aivohalvaukseen sekä normaalia enemmän masennusoireita. Suuri kerta-annos on miehellä kuusi ravintola-annosta ja naisella neljä.
Noin 3–3,5 promillen humalatila alkaa olla hengenvaarallinen keskivertoihmiselle. Etanolin pienin tunnettu tappava annos on ollut 1 400 mg/kg. Tyypillisiä alkoholimyrkytyksen oireita ovat oksentelu, elimistön kuivuminen, hengitysvaikeudet ja tajuttomuus. Raju kertakäyttö voi johtaa aivojen vahingoittumiseen tai aiheuttaa haimatulehduksen tai ohimeneviä dementiaoireita. Alkoholimyrkytys aiheuttaa Suomessa vuosittain yli 400 kuolemantapausta. Myös alkoholin nauttiminen yhdessä joidenkin lääkkeiden kanssa saattaa aiheuttaa hengenvaaran.
Lainsäädäntö
Koska alkoholi on kehittyvässä iässä olevalle lapselle tai nuorelle selvästi haitallisempaa kuin aikuiselle, on useimmissa maissa säädetty laissa ikäraja alkoholijuomien ostamiselle. Ikärajoissa on vaihtelua maittain: esimerkiksi Yhdysvalloissa vasta 21-vuotias saa ostaa alkoholijuomia. Kieltolaki eli kokonaan alkoholin kieltävä laki on ollut aiemmin muun muassa Suomessa ja Yhdysvalloissa ja on edelleen monissa muslimienemmistöisissä maissa ja tietyissä osin Intiaa.
Maailman terveysjärjestö nosti vuonna 2009 etanolin hapetustuotteen asetaldehydin korkeimpaan luokkaan syöpävaarallisten aineiden listalla. Samassa luokassa ovat tupakka ja asbesti. Euroopan unionin lainsäädännön mukaan terveydelle vaarallisia elintarvikkeita ei saa myydä tai markkinoida. EU:n kansalainen voisi periaatteessa nostaa kanteen ja vaatia alkoholinvalmistajilta korvausta laittoman tuotteen myynnistä.
Suomessa
Alkoholin myyntiä ja käyttöä rajoitetaan lukuisin säädöksin. Alkoholin vähittäis- ja ravintolamyynti on luvanvaraista. Vuonna 1932 perustetulla Alkolla on Suomessa monopoli yli 5,5-prosenttisten alkoholijuomien vähittäismyyntiin, poikkeuksena ovat tilaviinit sekä pienpanimoiden oluet. Ennen vuotta 2018 vastaava raja oli 4,7 prosenttia, ja lisäksi miedompiakin tislattua alkoholia sisältäviä alkoholijuomia sai myydä vain Alkossa sekä pienpanimo-oluita ei saanut myydä suoramyyntinä. Alkoholimonopoleja on myös eräissä muissa maissa, kuten Ruotsissa (Systembolaget), Norjassa (Vinmonopolet) ja Islannissa (Vínbúðin).
Suomessa mietojen alkoholijuomien (enintään 22 tilavuusprosenttia) hankkimisen edellytyksenä on vähintään 18 vuoden ikä. Väkeviä alkoholijuomia (yli 22 tilavuusprosenttia) myydään Alkossa vain 20 vuotta täyttäneille. Alkoholia ei saa myydä myöskään selvästi päihtyneelle tai häiritsevästi käyttäytyvälle. Laki kieltää alkoholijuomien hallussapidon alle 18-vuotiailta ja väkevän alkoholijuoman hallussapidon alle 20-vuotiailta. Alkoholijuomien välittäminen ja luovuttaminen alle 18-vuotiaille on rikos, samoin väkevien alkoholijuomien välittäminen ja luovuttaminen alle 20-vuotiaille. Sen sijaan alkoholijuomien tarjoaminen alaikäiselle esimerkiksi kotioloissa on rangaistavaa silloin, kun tämä siitä juopuu, ja tarjoamista voidaan alaikäisen ikä, kypsyysaste ja muut olosuhteet huomioon ottaen kokonaisuudessaan pitää moitittavana.
Alkoholijuomien anniskelu ravintolassa on luvanvaraista toimintaa. Anniskelussa juomia ei jaeta vahvuuden mukaan, vaan kaikkia juomia saa anniskella yhdellä anniskeluluvalla. Ennen vuoden 2018 alkoholilakia alkoholijuomien anniskelu jaettiin sallitun juoman väkevyyden mukaan A-, B- ja C-oikeuksiin. Anniskelussa kaikkien alkoholijuomien ikäraja on 18 vuotta. Anniskelupaikka voi kuitenkin itse edellyttää korkeampaa ikää. Lupa alkoholin anniskeluun C-oikeuksin varustetussa ravintolassa edellyttää tarjoilijalta anniskelupassin omistamista. A- tai B-oikeuksin varustetussa ravintoloissa tarjoilijoilta edellytetään anniskelupassin lisäksi työkokemusta tai ravintola-alan koulutus.
Eräät asiantuntijat ovat vaatineet keskioluen palauttamista Alkoon. Yli 45 prosenttia Suomessa juodusta alkoholista on olutta ja siksi sen aiheuttamat terveyshaitat ovat suuret. Työikäisten kuolemista ja henkirikoksista valtaosa johtuu alkoholin käytöstä. Alkoholismi lähtee usein liikkeelle päivittäisestä keskioluen käytöstä. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos ja Valtion taloudellinen tutkimuslaitos ovat vuonna 2011 arvioineet, että toimenpiteen seurauksena alkoholin kulutus Suomessa laskisi noin yhdeksän prosenttia ja alkoholin aiheuttamat kuolemat vähentyisivät noin 350:llä vuodessa.
Azusa-kadun herätys
thumb|right|200px|Apostolic Faith Mission -seurakuntarakennus Los Angelesin Azusa-kadulla vuonna 1907.
Alkoholijuomien käyttö
Historiaa
thumb|Baaritiski suomalaisessa anniskeluravintolassa.
Azusa-kadun herätys
Azusa-kadun herätys on William J. Seymourin vuonna 1906 Los Angelesissa käynnistämä herätysliike, jonka välityksellä kymmenet tuhannet ihmiset kokivat Pyhän Hengen kasteen. Azusa-kadun herätys sai maailmanlaajuista huomiota ja teki helluntailaisuudesta kansainvälisen liikkeen. Azusa-kadun herätys levisi ja organisoitui verkostoksi nopeasti sekä lähetti muutamassa vuodessa kymmeniä lähetystyöntekijöitä. Azusa-kadun herätystä pidetään helluntailaisuuden alullepanneena liikkeenä.
Alkoholijuomien käyttö
Historiaa
Suomessa on ollut olut-, sima- ja paloviinaperinne. Olutta on käytetty pääasiallisena ruokajuomana, varsinkin siksi, että etanoli toimii säilöntäaineena. Pohjoiseurooppalaisen perinteen mukaan juhlissa juodaan perinteisesti paljon alkoholia kerralla. 1900-luvun alussa raittiusliike sai laajaa kannatusta, erityisesti työväenliikkeeltä ja uskonnollisilta liikkeiltä. Vuoden 1905 suurlakossa vaadittiin kieltolakia. Eduskunta hyväksyikin sen vuonna 1907, mutta keisari ei suostunut vahvistamaan lakia, ja sen vahvisti vasta Venäjän väliaikainen hallitus vuonna 1917. Kieltolaki tuli voimaan vuonna 1919 ja kumottiin vuonna 1932 kansanäänestyksellä. Kieltolain jälkeen yksinoikeus alkoholin tuontiin, vientiin, valmistukseen ja myyntiin päätettiin antaa valtion omistamalle Oy Alkoholiliike Ab:lle (nykyään Alko Oy), jolloin alkoholin valmistus ja kauppa saatiin valtion valvonnan piiriin. Alkoholin myynti Alkoista oli rajoitettua: 1970-luvulle asti kansalaisilla oli viinakortti, joka tarvittiin ostosten tekoon. Edelleen Alkolla on vähittäismyyntimonopoli, eikä väkeviä alkoholijuomia saa mainostaa. Valmistus- ja tuontimonopoli purettiin Euroopan unioniin liittymisen seurauksena. Alkosta erotettiin valmistus- ja tuontiyhtiö Altia, ja Alko keskittyi vähittäismyyntiin.
Azusa-kadun herätys
Historia
Azusa-kadun herätyksen käynnistänyt Seymour oli omaksunut aikaisemmin metodistisen pyhitysliikkeen näkemyksen täydellisestä pyhityksestä uskoontulon jälkeisenä kertakaikkisena kokemuksena. Seymour oli oppinut Charles Fox Parhamilta, että pyhitystä seuraa Pyhän Hengen kaste ja sen merkkinä kielilläpuhuminen.
Alkoholijuomien käyttö
Historiaa
Suomalaisten alkoholinkulutus oli 1960-luvun lopulle asti lähes kokonaan miesten varassa, minkä jälkeen yhä suurempi osa naisista on alkanut käyttää alkoholia. Vuonna 1968 noin 40 prosenttia suomalaisista 15–69-vuotiaista naisista oli raittiita, kun taas nykyään jo noin 90 prosenttia naisista on juonut alkoholia viimeisten 12 kuukauden aikana. Vuonna 1968 naisten osuus alkoholin kokonaiskulutuksesta oli hieman yli kymmenen prosenttia, kun taas nykyään naiset juovat noin neljänneksen kaikesta alkoholista.
Azusa-kadun herätys
Historia
Azusa-kadun herätyksen käynnistänyt Seymour kutsuttiin helmikuussa 1906 pienen Los Angelesissa sijainneen metodistisen pyhitysliikkeeseen lukeutuneen saarnaajan sijaiseksi. Kutsujat vierastivat kuitenkin Seymourin uutta opetusta pyhityksen ja henkikasteen suhteesta ja sulkivat Seymourin toiminnan ulkopuolelle maaliskuussa 1906. Tämän jälkeen Seymour asettui asumaan muutaman uskonystävänsä luo, jotka yhdessä Seymourin kanssa ryhtyivät rukoilemaan Pyhän Hengen kastetta.
Alkoholijuomien käyttö
Historiaa
Alkoholiongelma pahentui 2010-luvulla ikääntyneiden ja eläkeläisten keskuudessa.
Azusa-kadun herätys
Historia
Muutamassa viikossa tapahtumat puhkesivat herätykseksi ja kodissa pidetyt herätyskokoukset kasvoivat niin, että ryhmittymän oli etsittävä itselleen kirkkorakennus. Sopiva tila löytyi Azusa-kadun varrelta entisestä afrikkalaisperäisten metodistien kirkkorakennuksesta. Aikaisemmin rakennuksen alakerrassa toimineessa hevostallissa alkoi pääsiäisenä 1906 kokoontua Apostolic Faith Mission -niminen seurakunta.
Alkoholijuomien käyttö
Haittojen ehkäisy
Ehkäisevän päihde- ja pelihaittatyön asiantuntijajärjestö EHT:n mukaan vanhempien ei pitäisi antaa nuorten juhlintaan mukaan mietojakaan alkoholijuomia. Vuonna 2013 järjestetyn kyselyn mukaan nuoret eivät itsekään hyväksy sitä, että vanhemmat ostavat tai antavat alaikäisille alkoholia. Vanhempien myös suositellaan tiedostavan, että nuorten mielestä on sopivaa mennä juhliin selvänä, toisin kuin ehkä vanhempien omassa nuoruudessa.
Uskontojen kantoja alkoholinkäyttöön
Monet uskonnot eivät ota kantaa alkoholinkäyttöön. Suuret Lähi-idän uskonnot ottavat kuitenkin kaikki kantaa alkoholinkäyttöön. Islam kieltää alkoholin. Juutalaisuus sallii sen ja jopa edellyttää alkoholinkäyttöä tiettyinä juhlapyhinä. Kristinuskossa asiasta on erilaisia kantoja. Raamatussa itsessään on 247 viittausta alkoholiin. Näistä 40 eli 16 % suhtautuu kielteisesti alkoholiin ja myönteisesti 145 eli 59 % loppujen ollessa neutraaleja viittauksia. Myönteisistä viittauksista 59 kertoo yleisesti hyväksyttävästä alkoholin käytöstä aterioinnin aikana, 27 sanoo viinin runsauden olevan merkki Jumalan siunauksesta, 25:ssä viini kelpaa uhrilahjaksi Jumalalle itselleen, yhdeksässä viiniä annetaan lahjaksi ihmisille ja viidessä viini on positiivinen vertauskuva. Kielteisistä viittauksista 17 on varoitusta alkoholin väärinkäytöstä, 19 on esimerkkejä alkoholia väärinkäyttävistä ihmisistä, kolme kertoo alkoholin vaikutuksesta johtajien valintaan ja yksi kehottaa absolutismiin jos juominen saa kompuroimaan.
Raittius
Pidättäytymistä alkoholin käytöstä kutsutaan raittiudeksi. Yleisemmin raittiudella tarkoitetaan myös muiden päihteiden eli huumeiden ja tupakan käyttämisestä kieltäytymistä.
Raittiudessa voidaan määritelmästä riippuen erottaa erilaisia asteita. Absolutismi eli ehdoton raittius tarkoittaa täydellistä kieltäytymistä alkoholista. Toisaalta on myös raittiina itseään pitäviä ihmisiä, jotka nauttivat alkoholia vain niukasti tulematta siitä humalatilaan.
Rothesayn herttua Arthur
Arthur Stewart, Rothesayn herttua (20. lokakuuta 1509 Edinburgh – 14. heinäkuuta 1510 Edinburgh) oli skotlantilainen prinssi, kuningas Jaakko IV:n ja Margareeta Tudorin toinen poika.
Prinssi Arthur syntyi Holyroodin palatsissa. Kuningas Jaakko IV oli tuolloin ainoa elossa oleva perillinen omasta perheestään. Hänen ainoa laillinen jälkeläisensä ennen Arthurin syntymää oli ollut Rothesayn herttua James, joka oli kuollut edellisenä vuonna. Vastasyntynyt ja hänen isänsä olivat Jaakko III:n ainoat elävät jälkeläiset. Kruununperillinen Jaakko IV:n poikien jälkeen oli John Stewart, Albanyn herttua ja Jaakko III:n veljenpoika.
Kurt Tucholsky
Kurt Tucholsky (9. tammikuuta 1890 Berliini, Saksa – 21. joulukuuta 1935 Hindas, Göteborg, Ruotsi) oli saksalainen esseisti, runoilija, satiirikko ja kriitikko, joka tunnetaan erityisesti kabareelauluistaan. Hän käytti myös salanimiä Theobald Tiger, Peter Panter, Ignaz Wrobel ja Kaspar Hauser.
Tucholsky opiskeli nuorena oikeustiedettä. Palveltuaan rintamalla ensimmäisessä maailmansodassa hän muutti aluksi Pariisiin ja vuoden 1929 jälkeen Ruotsiin. Tucholsky oli yksi vuonna 1931 julkaistun kommunistisen Rote Signale –runokokoelman kirjoittajista, ja hän kirjoitti säännöllisesti Schaubühne-lehteen (sittemmin Die Weltbühne). Vuonna 1933 Saksan natsihallinto kielsi kaikki Tucholskyn teokset, ja hän menetti Saksan kansalaisuuden. Tucholsky teki vuonna 1935 itsemurhan.
Tucholskyn tuotanto koostuu aforismeista, kirjoista, kirjallisuus- ja teatterikritiikeistä, runoista, novelleista sekä purevan satiirisista esseistä, joissa hän kritisoi Saksan militarismia ja nationalismia ja modernin aikakauden epäinhimillisiä voimia. Hänen runouttaan on sovitettu lauluiksi, joita esitetään laajalti saksalaisissa kabaree-esityksissä.
Robert Langdon
Robert Langdon on kuvitteellinen Harvardin yliopiston uskonnollisen symbologian professori, joka esiintyy päähenkilönä Dan Brownin romaaneissa Enkelit ja demonit, Da Vinci -koodi, Kadonnut symboli, Inferno ja Alku. Romaaneissa Langdon joutuu soveltamaan erityistietouttaan ratkaistakseen muun muassa Graalin ja Illuminatien arvoitukset.
Dan Brown nimesi romaanihahmonsa professori John Langdonin mukaan. Tämä suunnitteli ja piirsi Enkeleissä ja demoneissa esiintyvät ambigrammit.
Vuonna 2006 ilmestyneessä Da Vinci -koodin elokuvaversiossa Robert Langdonia näytteli Tom Hanks. Hanks palasi Langdonin rooliin myös Enkelit ja Demonit -elokuvassa vuonna 2009 sekä vuonna 2016 ilmestyneessä elokuvassa Inferno.
Virginia Woolf
thumb|Kuva Dreadnought-huijauksesta. Woolf istumassa äärimmäisenä vasemmalla. Adeline Virginia Woolf (o.s. Stephen, 25. tammikuuta 1882 Lontoo – 28. maaliskuuta 1941 Rodmell, Sussex, Englanti) oli englantilainen kirjailija, kirjallisuuskriitikko ja feministi. Hän oli keskeinen jäsen Lontoossa vaikuttaneessa Bloomsburyn ryhmässä, johon kuului useita kirjailijoita ja kuvataiteilijoita. Bloomsburyn ryhmään kuuluessaan Woolf osallistui muun muassa vuonna 1910 järjestettyyn Dreadnought-huijauksena tunnettuun jäynään.
Woolf oli James Joycen ohella merkittävimpiä modernin kirjallisuuden ja erityisesti niin sanotun tajunnanvirtatekniikan uranuurtajia Euroopassa. Woolf oli myös tuottelias journalisti ja toimi kustantajana miehensä Leonard Woolfin kanssa pariskunnan perustamassa Hogarth Pressissä. Woolfin suhteen Vita Sackville-Westiin on usein sanottu olleen biseksuaali.
Elämänvaiheet
Woolfin äiti oli Julia Jackson Duckworth, joka oli aiemmin ollut naimisissa Herbert Duckworthin kanssa, ja isä oli kirjallisuuskriitikko Leslie Stephen, jonka ystäväpiiriin kuului ajan merkittävimpiä brittiläisiä kirjailijoita, kuten Henry James, Tennyson, Matthew Arnold ja George Eliot. Molemmilla vanhemmilla oli lapsia aiemmista liitoistaan. Virginia Woolf sai kotiopetusta, mitä hän myöhemmin hämmästeli Sackville-Westille. Hän joutui nuorena kokemaan tunne-elämän järkytyksiä, joista yksi oli velipuoli Gerald Duckworthin seksuaalisen hyväksikäytön kohteeksi joutuminen. Molemmat vanhemmat kuolivat melko varhain, ja sittemmin hän asui sisarustensa kanssa Bloomsburyn talossa, jossa syntyi Bloomsburyn ryhmä. Hän alkoi kirjoittaa vuonna 1905 Times Literary Supplementiin. Vuonna 1912 hän avioitui Leonard Woolfin kanssa.
Don Newcombe
thumb|Don Newcombe Donald ”Don” Newcombe (14. kesäkuuta 1926 – 19. helmikuuta 2019 ) oli yhdysvaltalainen baseballpelaaja. Hän pelasi ensimmäisen MLB-ottelunsa 20. toukokuuta 1949 ja viimeisensä 1. lokakuuta 1960. Joukkueet olivat:
Virginia Woolf
Elämänvaiheet
Woolf oli hyvin hauras, hänen terveytensä ja mielialansa heilahtelivat. Hän teki vuonna 1941 itsemurhan hukuttautumalla Ousejokeen.
Don Newcombe
Newcombe oli National Leaguen "Most Valuable Player" 1956. Hän oli nelinkertainen All-Star-pelaaja vuosina 1949–1951 ja 1955.
Virginia Woolf
Teosten tausta
Woolfin isä Sir Leslie Stephen kuului 1800-luvun lopulla maansa liberaalien, agnostisten ja rationalistien ajattelijoiden eturintamaan. Woolfiin se vaikutti ennen kaikkea älyllisen pohdinnan ja lukuharrastuksen herättäjänä. Hän tutki sisarustensa kanssa erityisesti George Edward Mooren esteettistä ja moraalista filosofiaa. Heidän ympärilleen muodostui Bloomsburyn ryhmä, johon kuuluivat taidekriitikot Roger Fry ja Clive Bell, taloustieteilijä John Maynard Keynes, matemaatikko H. T. J. Northon, muusikko S. S. Turner ja kustantaja Leonard Woolf. Piirin innoittamana Virginia Woolf alkoi julkaista esseitä, joiden aiheet vaihtelevat mutta joiden yhteinen piirre on kritiikin tahdikkuus.
Tajunnanvirran käsite tuli esille filosofi William Jamesin vuonna 1890 julkaisemassa teoksessa The Principles of Psychology. Woolf alkoi tutkia tajuntaa, joka kaiken aikaa rekisteröi nopeasti katoavia, mielikuvituksellisia vaikutelmia. Woolfin kaunokirjalliset teokset nojautuvat täydellisesti tähän. Hän ei rakentele suuria sukusaagoja, ei viihdytä, ei julista. Niiden sijaan teoksissa kuvastuvat taukoamaton hetkien vaihtuminen, luonnon syke ja ajan katoaminen.
Piirtosauramot
Piirtosauramot (Cota) on asterikasvien suku, jossa on 36 lajia. Niitä esiintyy alkuperäisenä Euraasiassa ja Pohjois-Afrikassa. Osa suvun lajeista on sijoitettu korosauramoihin (Anthemis) vielä ennen 2010-lukua.
Hans Sloane
thumb|Hans Sloane
Hans Sloane (16. huhtikuuta 1660 Killyleagh – 11. tammikuuta 1753 Lontoo) oli skotlantilaiseen perheeseen syntynyt lääkäri ja keräilijä. Hans Sloane testamenttasi keräämänsä merkittävän kokoelman kasveja, eläimiä, kirjoja, käsikirjoituksia, painotöitä, kuvia, mitaleja, kolikoita, sinettejä, kameroita ja muita esineitä valtiolle. Kokoelma muodosti vuonna 1759 avatun British Museumin kokoelman perustan.
Kesoil
thumb|250px|Kesoilin huoltoasema Ömossassa (Metsälässä) [[Kristiinankaupunki|Kristiinankaupungissa vuonna 1992.]] Kesoil Oy oli suomalainen, K-ryhmään kuulunut huoltoasemayritys. Se perustettiin vuonna 1949 ja lakkautettiin vuonna 1995, jolloin Kesoileja alettiin muuttaa Neste-asemiksi. Yhtiönä Kesoil fuusioitiin vuoden 1995 lopulla Neste Liikennepalvelu Oy:hyn, josta tuli sittemmin Neste Markkinointi Oy:n osa.