cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ashley Greene
Yksityiselämä
Greene on läheinen Twilight-näyttelijöiden Kellan Lutzin ja Jackson Rathbonen kanssa, jotka hän tunsi jo ennen elokuvasarjan kuvauksia. Greene varttui katsellen jalkapalloa ja on Florida Gatorsin fani.
Elokuussa 2009 Greenen alastonkuvia vuoti nettiin. Greenen asianajajat uhkasivat haastaa oikeuteen laittomia kuvia levitelleet verkkosivustot.
Greene seurusteli Joe Jonasin kanssa vuonna 2010, mutta he ovat sittemmin eronneet. Joulukuussa 2016 Greene kihlautui australialaisen televisiopersoona Paul Khouryn kanssa.
Filmografia
thumb|220px|Greene 29. tammikuuta 2009 Push-elokuvan ensi-illassa
Pekka Vapaavuori (pianisti)
Veli-Pekka Vapaavuori (s. 20. maaliskuuta 1945 Rääkkylä) on suomalainen pianisti ja musiikkipedagogi, Tapani Valstan ja Pentti Pellon oppilas.
Vapaavuori opiskeli musiikkia Sibelius-Akatemiassa ja valmistui kanttori-urkuriksi vuonna 1968 ja diplomipianistiksi 1971 ja väitteli musiikin tohtoriksi 2001. Hän opiskeli myös teologiaa Helsingin yliopistossa ja valmistui kandidaatiksi vuonna 1971. Hän piti ensikonserttinsa vuonna 1973.
Aluksi Vapaavuori työskenteli 1960–1970-luvulla seurakunnissa kanttori-urkurina ja nuorisopappina. Hän toimi pianonsoiton lehtorina Lapin musiikkiopistossa vuosina 1973–1978, Oulun konservatorion pianonsoiton yliopettajana 1978–1985 sekä Sibelius-Akatemian pianomusiikin lehtorina vuodesta 1985. Hän toimi Sibelius-Akatemian Kuopion-osaston johtajana 1998–1999 ja Akatemian rehtorina 1999–2004. Hän jäi eläkkeelle lehtorin virasta vuonna 2009.
Vapaavuori soittaa paitsi pianoa myös historiallisia kosketinsoittimia, kuten klavikordia ja cembaloa. Hän on esiintynyt muusikkona ja luennoitsijana eri puolilla maailmaa, tehnyt levytyksiä ja julkaissut musiikkikirjallisuutta.
Pekka Vapaavuori
Pekka Vapaavuori on seuraavien henkilöiden nimi:
Kauhavanjoki
Kauhavanjoki on pääasiassa Kauhavan kunnan alueella virtaava joki. Se alkaa Kauhavan ja Lappajärven raja-alueilla sijaitsevilta soilta sekä Kauhajärvestä. Joen toinen haara, Hirvijoki, alkaa Alajärven ja Lapuan rajalta, Hirvijärveltä. Noin 40 kilometriä pitkä joki laskee Lapuanjokeen. Kauhavanjoessa on kaikkiaan kahdeksan merkittävää koskea: Karinkoski, Huhmarkoski, Saarikoski, Komppelikoski, Ylitalon koski, Jylhänkoski, Kalliokoski ja Hemminginkoski.
Minjee Lee
thumb|right|240px|Lee vuonna 2018 Minjee Lee (s. 27. toukokuuta 1996 Perth) on australialainen golfammattilainen. Huhtikuuhun 2019 mennessä Lee oli voittanut 4 LPGA-tourin kilpailua. Ensimmäisen LPGA-turnauksen Lee voitti toukokuussa 2015. Leellä on myös kaksi ALPG-Tourin voittoa.
Kunnallisoikeus
Kunnallisoikeus on osa julkisoikeutta, tarkemmin osa hallinto-oikeutta. Kunnallisoikeus käsittelee kunta-alan juridiikkaa.
Kunnallisoikeus sisältää eriasteiset kansalaisten kannalta keskeistä palvelutoimintaa sääntelevät normistot ja niiden suhteet käytännön ilmiöihin. Suomessa kunnallisoikeudesta määrätään muun muassa perustuslaissa (§ 121), erillisessä kuntalaissa sekä Suomen valtion hyväksymässä valtiosopimuksessa, Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirjassa.
Eri maissa keskushallinnon, aluehallinnon ja paikallishallinnon tasot eroavat toisistaan, joten myös paikallishallintoa koskevat oikeudelliset normit ovat erilaisia. Tämä artikkeli keskittyy suomalaiseen kunnallisoikeuteen.
Eforos
Elämä
Eferos oli yhdessä historioitsija Theopompoksen kanssa Isokrateen oppilas. Hän opiskeli tämän alaisuudessa retoriikkaa. Hän ei kuitenkaan vaikuta olleen kovin menestyksekäs puhetaidossa, ja kerrotaan, että hän aloitti kirjallisuuden ja historian opiskelun Isokrateen itsensä suosituksesta.
Hänen elämästään ei tiedetä paljon muuta, paitsi Plutarkhoksen maininta siitä, että hän kieltäytyi kutsusta vierailla Aleksanteri Suuren hovissa.
Kunnallisoikeus
Jako erityiseen ja yleiseen toimialaan
Kuntien tehtävät jakaantuvat erityiseen ja yleiseen toimialaan. Erityistoimiala keskittyy valtion kunnille määräämien lakisääntöisten tehtävien toteuttamiseen, kun yleinen toimiala taas korostaa kunnallisen itsehallinnon vapautta ottaa itselleen toteutettavaksi myös vapaaehtoisia tehtäviä. Kunnallisoikeudessa käsitellään muun muassa näiden toimialojen tehtävien järjestämisen ja toteuttamisen rajoitteita ja puitteita oikeudellisesta näkökulmasta.
Eforos
Teokset
Eforos kirjoitti 29 kirjaa käsittävän ensimmäisen maailman historian. Se alkoi Herakleidain paluusta Peloponnesokselle, joka oli ensimmäinen todistettu historiallinen tapahtuma. Hänen poikansa Demofilos muokkasi teosta myöhemmin ja lisäsi siihen 30:nnen kirjan. Se sisälsi selonteon Ateenan ja Spartan välisistä sodista ja päättyi siihen, kun Makedonian Filippos II valloitti Perinthoksen vuonna 340 eaa.
Teoksen jokainen kirja oli itsenäinen, ja sisälsi otsikon ja johdannon. Eforos käytti lähteitä hyväkseen kriittisesti, ja hänen teostaan luettiin ja ylistettiin paljon. Diodoros Sisilialainen ja muut myöhemmät historioitsijat käyttivät sitä hyväkseen laajalti. Strabon laittaa paljon painoa hänen tekemilleen maantieteellisille tutkimuksille, ja ylistää häntä ensimmäisenä, joka erotti historialliset asiat pelkistä maantieteen kuvauksista. Geografiassaan Strabon lainaa Eforosta kertoessaan kreetalaisten täysiikäistymiseen liittyvistä rituaaleista, jotka liittyvät Zeuksen ja Ganymedeen myyttiin. Polybios kehuu hänen tietämystään merisodankäynnistä, mutta pilkkaa hänen kuvauksiaan Leuktran (371 eaa.) ja Mantineian (362 eaa.) taisteluista sanoen, että hän on täysin tietämätön maalla käydyn sodan luonteesta.
Kunnallisoikeus
Opiskelu
Kunnallisoikeuteen laajempana opintokokonaisuutena on mahdollista perehtyä Tampereen yliopistossa, jossa sitä opetetaan Johtamiskorkeakoulun tiedekunnassa, hallintotieteiden alaisessa julkisoikeuden suuntautumisvaihtoehdossa. Keskeisiä alueita kunnallisoikeuden opetuksessa ovat kunnan asemaa, tehtäviä ja toimintaa yleisesti sääntelevät oikeussäännökset samoin kuin kunnallisen toiminnan erityisaloja (sosiaali- ja terveydenhuolto-, opetus- sekä rakennustoimi) koskevat säädökset. Lisääntyvää merkitystä opetuksessa saavat kunnallisen toiminnan kytkennät muun muassa sopimusoikeuden, työoikeuden ja Eurooppa-oikeuden suuntaan.
Eforos
Teokset
Häntä on ylistetty myös siitä, että hän veti tiukan rajan myyttisten ja historiallisten asioiden välille. Hän ymmärsi myös, että vaikka ylenpalttiset yksityiskohdat lisäävätkin kerronnan tehoa, ne myös saattavat kerrotut historialliset tosiasiat epäilyksen alaisiksi. Hän kuitenkin uhrasi totuuden usein retorisille ilmaisuille. Dionysios Halikarnassoslaisen mukaan hän ja Theopompos olivat kuitenkin ainoat historioitsijat, joiden kieli oli täsmällistä ja viimeisteltyä.
Muita hänen nimiinsä laitettuja teoksia ovat:
Kunnallisoikeus
Opiskelu
Opetuksen tavoitteena on antaa opiskelijoille tarpeellinen perusvalmius ymmärtää normiston muutoksia ja kyetä soveltamaan niitä erilaisissa tehtävissä ottamalla huomioon myös muun muassa erilaiset oikeusperiaatteet, hyvän hallintotavan, palveluperiaatteen ja oikeusturvan vaatimukset.
Blue (Agentsin albumi)
Blue on Agentsin & Vesa Haajan neljäs studioalbumi, joka julkaistiin 26. elokuuta 2016.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan kolmannella sijalla, ja pysyi listalla yhteensä viisi viikkoa.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Vahvajärvi on Etelä-Savossa Hirvensalmella kirkonkylän lähellä sijaitseva järvi.
Blue (Agentsin albumi)
Kappaleet
Kaikki kappaleet sovittanut Esa Pulliainen.
James Gillray
thumb|James Gillray, Charles Turnerin tekemä muotokuva. James Gillray (13. elokuuta 1756 Chelsea – 1. kesäkuuta 1815 Lontoo) oli brittiläinen pilapiirtäjä, yksi kaikkien aikojen tunnetuimmista ja arvostetuimmista alallaan. Hänet muistetaan varsinkin Ranskan vallankumousta, keisari Napoleonia ja Englannin kuningas Yrjö III:tta terävästi ja häpeämättömästi arvostelleista piirroksistaan.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Maantietoa
Vahvajärvi on 10,6 kilometriä pitkä, 4,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 1 393 hehtaaria eli 13,9 neliökilometriä. Se sijaitsee neljä kilometriä länteen Hirvensalmelta, joka sijaitsee läheisen Liekunen rannalla. Monet järven piirteet, kuten esimerkiksi lahdet, niemet ja saaret, ovat pohjois-etelä- suuntaisia. Ne ovat seudulla tyypillinen piirre ja johtuu viime jääkauden loppuvaiheen jäätikön liikkeestä. Suuret saaret rikkovat järven ulapan pieniin suojaisiin järven osíin ja siltä puuttuukin laaja järvenselkä. Järven pohjoisosa kapenee Pihlajalahdeksi ja länsirannasta työntyy etelään päin Lampuunlahdenniemi, jonka suojaan jää Lampuunlahti ja sen pohjukassa Mullikkalahti. Etelärantaan työntyy Jokilahti, josta laskujoki ja Ripatinkoski saa alkunsa.
James Gillray
Elämänvaiheet
Gillrayn isä oli skotlantilaissyntyinen sotainvalidi. Gillray opiskeli nuorena Lontoossa kaivertajan ammatin ja alkoi myydä kuviaan vuonna 1775. Hänet hyväksyttiin 1778 oppilaaksi Royal Academy of Artsiin, jossa hän opiskeli Francesco Bartolozzin johdolla. Gillray kokeili uraa taidemaalarina, mutta sai vain vähän tilauksia, joten hän palasi painokuvien pariin. Hänen ensimmäinen tiedossa oleva pilapiirroksensa julkaistiin eräässä lehdessä vuonna 1779. Gillray etsasi alkuperäiset kuvalaatat pistetekniikalla ja ne väritettiin käsin. Pääasiassa hänen piirroksiaan julkaistiin arkkeina. Hän siirtyi 1780-luvun alussa poliittisiin aiheisiin, joilla teki läpimurtonsa. Gillrayn on arveltu tehneen uransa aikana yli tuhat pilapiirrosta. Ne levisivät jo hänen elinaikanaan ympäri Eurooppaa ja saivat paljon mainetta. Hänen pääasiallinen työnantajansa oli vuodesta 1791 lontoolainen painokuvien myyjä Hannah Humphrey. Hän myös asui Humphreyn alivuokralaisena vuodesta 1793.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Maantietoa
Järvessä on 58 saarta, joiden pinta-ala on 211,5 hehtaaria eli noin 13,18 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista 12 on yli hehtaarin suuruisia, 34 yli aarin ja loput 12 ovat alle aarin kokoisia. Suurin saari on Sätkytsaari, jonka on 1,5 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Sen korkeus on yli 142,5 metriä mpy., eli noin 54 metriä vedenpinnasta. Sen vieressä sijaitsee Metässaari ja saarien ympäristössä on pieniä saaria kuten Vuohisaari ja Seilonsaari. Iso Pihlajasaari suojaa pohjoisessa sijaitsevaa Pihlajalahtea.
Nasa Hataoka
Nasa Hataoka (s. 13. tammikuuta 1999) on japanilainen golfammattilainen. Huhtikuuhun 2019 mennessä Hataoka oli voittanut kolme LPGA-tourin kilpailua. Ensimmäisen LPGA-turnauksen Hataoka voitti kesäkuussa 2018.
James Gillray
Elämänvaiheet
Gillrayn henkinen terveys järkkyi vuoden 1807 jälkeen. Heikentynyt näkö vei häneltä työkyvyn, ja julkaistuaan viimeisen piirroksensa vuonna 1809 hän vajosi alkoholismiin. Hän yritti itsemurhaa hyppäämällä ikkunasta vuonna 1811 ja kärsi heikkomielisyydestä ennen kuolemaansa 58-vuotiaana.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Maantietoa
Järven rantaviivan pituus on 72,7 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 26,9 kilometriä. Sen metsäisillä rannoilla on paljon vapaa-ajan asuntoja. Rantaa asti ulottuvia peltopalstoja esiintyy vain Vahvamäessä ja Lampuunlahdella. Hirvensalmelta alkava seututie 431 kiertää järven Pihlajalahden pohjoispuolelta. Seututiehen yhtyy siellä pienet kylätiet, jotka kohtaavat toisensa järven eteläpuolella Ripatissa.
James Gillray
Piirrostaide
thumb|upright=1.25|Gillrayn kuuluisimpiin piirroksiin kuuluva The Plumb-pudding in danger vuodelta 1805 esittää Englannin pääministeri [[William Pitt nuorempi|William Pittiä ja Ranskan keisari Napoleonia jakamassa Maapalloa.]] Gillrayn pilapiirrosten tunnusmerkkejä olivat häpeämätön ja häijy satiiri, groteskit mutta yksityiskohdiltaan huolelliset karikatyyrit sekä dramaattiset mielleyhtymät. Brittiläisistä poliitikoista hänen kohteinaan olivat usein kuningas Yrjö III, kuningatar Charlotte, Walesin prinssi, pääministeri William Pitt nuorempi, ulkoministeri Charles James Fox ja valtiomies Edmund Burke. Gillray teki paljon kuuluisia kuvia myös Napoleonista ja kansainvälisestä politiikasta. Eräs hänen kuuluisimmista piirroksistaan on vuonna 1805 julkaistu The Plumb-pudding in danger (”Jouluvanukas vaarassa”), jonka on väitetty edistäneen virheellistä käsitystä, että Napoleon olisi ollut poikkeuksellisen lyhyt mies. Monien Gillrayn piirrosten aiheina olivat myös muut elämänalueet kuten talous, tiede, urheilu ja muoti sekä koko hänen aikansa yhteiskunta.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Mäntyharjun reitin valuma-alueen (14.9) Puulaveden alueella (14.92), jonka Vahvajärven alueeseen (14.921) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy.
James Gillray
Piirrostaide
Gillray joutui usein vaikeuksiin tunnettuihin henkilöihin kohdistuneen roisin ja härskin huumorinsa vuoksi. Kuninkaalliset eivät pitäneet lainkaan tavasta, jolla Gillray heidät kuvasi, ja yrittivät kieltää joidenkin piirrosten levittämisen. Paljon arvostelua herätti muun muassa vuonna 1796 julkaistu piirros, jossa whig-opposition edustajat suukottavat vastasyntyneen prinsessa Charlotten paljasta takapuolta. Napoleon puolestaan sanoi Gillrayn piirrosten tuottaneen hänelle ”enemmän vahinkoa kuin tusina kenraaleja”. Gillray siirtyi mahdollisesti 1790-luvulla whigien kannattajasta toryjen tukijaksi, sillä Englannin sisäpolitiikkaa käsitellessään hän kohdisti usein häijyimmän kritiikkinsä liberaaleihin ja radikaaleihin. Hän piirsi poliitikko George Canningin vuonna 1797 julkaisemaan konservatiiviseen The Anti-Jacobin -lehteen ja sai tiettävästi välillä jopa palkkaa tory-hallitukselta.
Vahvajärvi (Hirvensalmi)
Vesistösuhteet
Vahvajärvi sijaitsee tiukasti läntisen Suonteen ja itäisen Liekunen välissä ja pohjoispuolella levittäytyy laaja Puulavesi. Siksi Vahvajärven vesistöalue jää sillä tavalla pieneksi, että Vahvajärvi muodostaa siitä huomattavan osan. Tärkein vesireitti on Liekunesta tuleva Kissakosken kanava, joka laskee Ison Metsälammen ja Tuhankosken läpi Vahvajärveen. Koskensuulta on alle neljä kilometriä Ripatinkoskelle Sätkytsaaren eteläpuolelta. Karttojen perusteella myös Turhakanava, jonka nimi on alajuoksulla Hepo-oja, toisi Suonteelta lisää vettä Vahvajärveen. Muita Vahvajärveen laskevia pieniä järviä ovat pohjoisessa Vitkolampi, Hiekkalampi, Soppiolampi ja Lahnalampi, lounaassa Pirttilampi ja Teerilampi, sekä kaakossa Kärmelampi, Rajalampi, Kivilampi ja Haukilampi. Myllylampi saa vetensä Isosta Metsälammesta ja se laskee myös Vahvajärveen. Vahvajärven lasku-uoma Ripatinkoski virtaa Iso-Sämpiän kautta Tuusjärveen, Lahnaveteen ja sitä kautta lopuksi Vuohijärveen.
James Gillray
Piirrostaide
Gillray oli poliittisen pilapiirtämisen uranuurtajia, ja hänen vaikutuksensa on sanottu ulottuneen vuosisatojen päähän. Häneltä vaikutteita ottaneita tunnettuja pilapiirtäjiä ovat olleet muun muassa Richard Newton, George Cruikshank, André Gill, Thomas Rowlandson, Johan Tobias Sergel, Ronald Searle ja Gerald Scarfe. Varsinkin brittiläiset pilapiirtäjät ovat vielä 1900-luvun lopullakin parodioineet Gillrayn tunnetuimpia piirroksia. Gillray oli myös sarjakuvan edelläkävijä käyttäessään toisinaan piirroksissaan puhekuplia ja peräkkäisten kuvien muodostamia tarinoita.
Luettelo PlayStation 2 -peleistä
Tämä on luettelo PlayStation 2 -pelikonsolille julkaistuista peleistä.
Joe Rosenthal
thumb|230px|Rosenthalin ottamasta kuvasta inspiraationsa saanut Iwo Jiman muistomerkki [[Washington (D.C.)|Washingtonissa]] Joe Rosenthal (9. lokakuuta 1911 – 20. elokuuta 2006) oli Pulitzer-palkittu yhdysvaltalainen valokuvaaja. Pulitzer-palkinnon hän sai maailmankuulusta kuvastaan Yhdysvaltain lippua Iwo Jiman saarelle toisen maailmansodan aikana nostavista amerikkalaissotilaista.
Elämä
Tultuaan torjutuksi Yhdysvaltain maavoimien valokuvaajaksi huonon näkökyvyn takia, hän liittyi Associated Pressiin (AP) ja seurasi Yhdysvaltain merijalkaväkeä Tyynellä valtamerellä toisen maailmansodan aikana. Hänen kuvansa viidestä merijalkaväen ja yhdestä laivaston sotilaasta nostamassa Yhdysvaltain lippua Iwo Jiman Suribachi-vuorelle 23. helmikuuta 1945 tuli yksi kuuluisimmista valokuvista toisesta maailmansodasta.
Rosenthal erosi AP:stä myöhemmin vuonna 1945 ja liittyi San Francisco Chronicle -lehteen. Siellä hän työskenteli 35 vuotta, kunnes jäi eläkkeelle vuonna 1981.
Rosenthal kuoli 94 vuoden ikäisenä vanhuuteen Kalifornian Novaton lähiössä sijaitsevassa vanhainkodissa.
Raising the Flag on Iwo Jima -valokuvan tarina
Perjantaina 23. helmikuuta 1945 Iwo Jimassa tapahtui kaksi lipunnostoa. Ensimmäinen nosto, jonka valokuvasi kersantti Louis L. Lowery, herätti mielenkiintoa sotajohdon keskuudessa, mutta kuvat siitä eivät levinneet maailman tietoisuuteen. Aamulla pystytetty lippu oli myös liian pieni näkyäkseen rannalle asti.
Laivastoministeri James Forrestal ilmoitti haluavansa ensimmäisen lipun muistoksi, mikä johti siihen, että lippua joukko-osastonsa omaisuutena pitänyt 2. pataljoonan komentaja Chandler Johnson käski hakea sen turvaan ja korvata se samalla uudella, suuremmalla lipulla. Uutta lippua pystyttämään lähetettiin samana päivänä joukko miehiä. Rosenthal saapui kahden merijalkaväen valokuvaajan kanssa tapahtumapaikalle sotilaiden kiinnittäessä uutta lippua vesiputkeen, ja kokosi nopeasti alleen kiviä ja hiekkasäkin saadakseen kuvan paremmasta kulmasta. Huomatessaan sotilaiden alkavan pystyttää tankoa maahan hän otti hätäisen kuvan tapahtumasta, käyttämättä kameran etsintä.
Isänmaallisuutta uhkuvaa valokuvaa on väitetty aikoinaan myös lavastetuksi. Rosenthal on itse vakuuttanut, että tilanne on aito ja että lavastuspuheet johtuivat laajalle levinneestä väärinymmärryksestä tilanteessa, jossa häneltä oli pian tapahtuman jälkeen kysytty sitä oliko kuva lavastettu, missä kohtaa Rosenthal oli luullut viitattavan kuuluisan kuvan jälkeen ottamaansa kuvaan pystyttäjistä rivissä lipun edessä.
Kuva oli AP:n levityksessä alle 18 tunnissa ottamishetkestään, mikä oli tuohon aikaan ällistyttävän nopeaa. Siitä tuli toisen maailmansodan valokuvauksellinen ruumiillistuma ja sen väitetään olevan myös maailman laajimmin levinnyt kuva. Kuvaa on käytetty esimerkiksi Yhdysvaltain postimerkeissä, maanlaajuisissa keräyskampanjoissa ja lukemattomien aikakaus- ja sanomalehtien kansissa. Se toimi myös mallina Yhdysvaltain merijalkaväen kaatuneiden muistomerkille Virginian Arlingtonissa.
Ankara
Ankara (aiemmalta nimeltään Angora, ) on Turkin pääkaupunki ja maan toiseksi suurin kaupunki Istanbulin jälkeen. Ankarassa on noin viisi miljoonaa asukasta ja se sijaitsee Anatolian ylängöllä keskimäärin 938 metriä merenpinnan yläpuolella. . 1960-luvulla Ankarassa oli vain n. 650 000 asukasta. Kaupunki on "pessyt kasvojaan" nopeaan tahtiin viime vuosien aikana.
Kemal Atatürk, Turkin itsenäisyystaistelun johtaja ja kansallissankari, piti päämajaansa Ankarassa vuodesta 1919. Kun Turkista tuli itsenäinen tasavalta vuonna 1923 Atatürk siirsi maan pääkaupungin Istanbulista Ankaraan suojatakseen sitä ulkomaalaisten valloituksilta. Atatürkin mausoleumi Anıt Kabir on Ankaran tärkeimpiä nähtävyyksiä.
Ankaran muihin nähtävyyksiin kuuluu anatolialaisen kulttuurin museo, joka esittelee alueen menneisyyttä esihistorialliselta ajalta alkaen, Ulusin kaupunginosassa sijaitseva vanha kaupunki, roomalaiset rauniot, Atakule-näköalatorni sekä Ankaran linna.
Ankara on nykyaikainen hallintokaupunki, jossa on paljon valtion virastoja ja ulkomaiden lähetystöjä. Ulkomaalaiselle Ankaraan poikkeaminen tarjoaa mielenkiintoisen vastakohdan Turkin rantakohteiden basaaritunnelmiin: Ankarassa tyypillinen ulkomaalainen ei ole matkailija vaan työmatkalla oleva virkamies. Suomesta Ankaraan pääsee parhaiten joko lentämällä Münchenin (Lufthansa) tai Istanbulin (THY) kautta.
Historia
Ankaran ensimmäiset asukkaat olivat heettiläiset pronssikaudella. He kutsuivat kaupunkia nimellä Ankuwash. 1000-luvulla fryygialaisten vallan alla kaupunki vaurastui ja kasvoi. Etenkin maanjäristys, joka vahingoitti Gordionia, Fryygian pääkaupunkia, johti kaupunkiin muuttoon. Fryygialaiset kutsuivat kaupunkia Ancyraksi, ja heidän perimätietonsa mukaan Midas perusti kaupungin, mutta Pausanias kirjoitti kaupungin olevan huomattavasti vanhempi.
Fryygian jälkeen kaupunkia hallitsi ensin Lyydia ja sitten Persia. Aleksanteri Suuri valloitti kaupungin 333 eaa, mutta hänen kuoltuaan kaupunki siirtyi nopeasti Pontoksen vallan alle. Pontoksen kreikkalaiset kutsuivat kaupunkia nimellä Ankyra, joka tarkoittaa ankkuria. Tästä juontuu kaupungin turkkilainen nimi. Kelttiläisten galatalaisten tultua alueelle 278 eaa, he valloittivat kaupungin. Kelteillä kaupunki säilyi aina vuoteen 25 eaa. asti, jolloin roomalaiset valloittivat Anatolian.
Rooman ja Bysantin hallinnan jälkeen kaupunki on pysynyt turkkilaiskansojen hallinnassa. Siitä tuli uuden Turkin pääkaupunki 13. lokakuuta 1923, kun Kemal Atatürk siirsi hallintonsa pois Istanbulista.
Kahden pommin räjähdyksessä rauhanmarssilla kuoli yli 85 ihmistä lokakuussa 2015.
Ilmasto
Ankarassa vallitsee mannerilmasto. Kesät ovat lämpimiä ja kuivia, talvella on pakkasta ja sataa lunta. Lämpimimmät kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, jolloin keskimääräinen ylin lämpötila on yli 30 °C ja lämpötilaennätys 38 °C. Kylmin kuukausi on tammikuu, jolloin keskimääräinen alin lämpötila on −4 °C ja pakkasennätys −25 °C. Eniten sataa touko- ja joulukuussa, vähiten heinä- ja elokuussa.
Asukasluvun kehitys
thumb|200px|Kocatepen moskeija
Urheilu
Kaupungissa on kolme jalkapalloseuraa: Ankaragücü, Gençlerbirliği SK ja Hacettepe SK, jotka kaikki pelaavat Turkin mestaruussarjassa.
Eemshaven
thumb|250px|Rahtialus Eemshavenissa vuonna 2005. Eemshaven on syväsatama Eemsmondin kunnassa, Groningenin provinssissa, Alankomaissa.
Vuonna 1968 Alankomaiden hallitus ilmoitti Ems-joen suulla sijaitsevan Eemsmondin seudun olevan alueen talouden kannalta tärkeä ja korosti Eemshavenin rakentamisen tärkeyttä. Eemshaven avattiin virallisesti vuonna 1973, ja avaajana toimi Alankomaiden kuningatar Juliana. Vuonna 2004 satama-alueelle alettiin rakentaa biodieseltehdasta.
Aiheesta muualla
53.44833°N, 6.83111°W
Luettelo Sotkamon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Sotkamon julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Sotkamon kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Laiva (lehti)
Laiva on Suomen suurin laivalehti. Neljä kertaa vuodessa ilmestyvää lehteä julkaisee Suomen Laivahistoriallinen Yhdistys. Ensimmäisen kerran Laiva ilmestyi vuonna 2001.
Laiva toimii alan harrastajien, tutkijoiden ja instituutioiden yhdyssiteenä ja foorumina. Se on ainoa Suomessa ilmestyvä lehti, jonka kiinnostuksen kohteena ovat kaiken kokoiset ja tyyppiset suomalaiset ja Suomessa rakennetut alukset kaikilla vesialueilla, samoin kuin varustamot, telakat ja vesiliikenteeseen liittyvät elinkeinot ja valtionhallinnon osat.
Historiallisten ja tieteellisten artikkelien lisäksi lehti kertoo yleisemmin alan ajankohtaisista ilmiöistä ja selvittää vanhojen suomalaisten ja Suomessa rakennettujen laivojen liikkeitä ja myöhäisempiä vaiheita maailmalla.
Laiva listaa muutokset Suomen kauppalaivastossa ja uutisoi tuoreet tapahtumat merenkulussa, vesiliikenteessä sekä laivanrakennusteollisuudessa. Lisäksi se arvioi tuoreimman merikirjallisuuden.
Karunan vanha kirkko
Karunan vanha kirkko (ruots. Karuna gamla kyrka) on Karunaan 1685 valmistunut puukirkko, joka myöhemmin on siirretty Helsingin Seurasaaren ulkomuseoon. Se on ulkomuseon vanhin rakennus.
Historia
thumb|left|210px|Karunan museokirkko, alun perin vuodelta 1686. thumb|left|210px|Sisänäkymä Karunan museokirkosta. Kirkon rakennutti Karunan kartanon omistaja, vapaaherra Arvid Horn af Åminne. Horn velkaantui kirkkohankkeen vuoksi niin pahoin, että joutui myöhemmin myymään kartanonsa. Karunan vanhassa kirkossa tehtiin mittavat muutostyöt 1770-luvulla. Alun perin siinä oli aumakatto ja tasainen laipio, mutta vuosina 1773–1774 katto muutettiin jyrkäksi harjakatoksi ja kirkkosaliin rakennettiin puinen tynnyriholvi. Samalla ikkunat vaihdettiin aiempaa suuremmiksi kaari-ikkunoiksi. Nykyisen muotonsa kirkko sai 1780-luvulla, jolloin kirkon länsipäätyyn rakennettiin eteinen. Rakennusmestari Anders Wahlbergin suunnittelema kellotapuli valmistui vuonna 1767.
Hornilla oli kirkkoon patronaattioikeus eli hän valitsi itse papin kirkkoon.
Nykyisen Karunan kirkon valmistuttua vuonna 1910 vanhan kirkon viereen siirrettiin vanha kirkko Seurasaareen vuonna 1912. Se on nykyäänkin Seurasaaren ulkomuseon tunnetuimpia rakennuksia. Se on käytössä vain kesäisin, jolloin siellä pidetään jumalanpalveluksia ja konsertteja ja sitä käytetään myös vihkikirkkona. Kirkon pihalla on ulkomuseon perustajan Axel Olai Heikelin hauta.
Urut
Kirkon urut ovat mahdollisesti Carl Erik Bölingin 1870-luvun alussa rakentamat. Niissä on kuusi huuliäänikertaa (Borduna 16 fot, Principal 8 fot, Gedacht 8 fot, Oktava 4 fot, Quinta 3 fot ja Oktava 2 fot) yhdellä sormiolla (ääniala C–c3). Lisäksi uruissa on liitejalkio (ääniala C–d0). Koneisto on mekaaninen. Seurasaareen urut on tuotu vuonna 1912 Vanajasta, jonka kirkossa ne olivat käytössä vuosina 1895–1904. Tätä ennen ne olivat Tuusulan kirkossa (käytössä vuosina 1875–1891, myyty Vanajaan 1895).
Camilla Mustavaara
Camilla Alexandra Mustavaara (ent. Axelsson, es. Nora Rinne) on kuvitteellinen hahmo televisiosarjassa Salatut elämät. Hahmo esiintyi sarjassa alun perin vuosina 2001–2004, mutta vieraili sarjassa kahteen otteeseen vuonna 2014 sekä syksyllä 2015. Vuonna 2016 hahmo palasi sarjaan pysyvästi poistuen väliaikaisesti seuraavan vuoden huhtikuussa. Seuraavan kerran hahmo poistui sarjasta syyskuussa 2018, mutta palasi saman vuoden lokakuun lopussa. Camilla poistui sarjasta syksyllä 2020. Kesällä 2022 uutisoitiin Camillan palaavan sarjaan kevätkauden päätösjaksossa.
Yleistä
Camilla Mustavaara on juonittelevana ja kylmäkiskoisena tunnettu oman edun tavoittelija, jonka pinnan alla sykkii myös aitoja tunteita. Hän tulee diplomaattiperheestä ja on asunut nuoruudessaan ympäri maailmaa. Hän ja perheensä olivat Ekholmien vanhoja perhetuttuja, jota kautta hän tunsi myös Markus Ekholmin ja oli aluksi hyvin iso osa tämän juonikuvioita.
Camilla on omistanut Pihlajakatu 23:ssa sijaitsevan asunnon B4 vuodesta 2002 eteenpäin. Myöhemmin asunnossa hänen lisäkseen asuivat hänen siskonsa Monica ja tämän vauvaikäinen poika Magnus. Monica muutti syksyllä 2018 Espooseen. Isänsä Gunnarin kanssa Camilla on hyvissä väleissä. Huonommat välit hänellä on äitinsä Dahlian kanssa, eikä hän edes suostu kutsumaan tätä äidikseen.
Muutto Pihlajakadulle ja Club Geelin osakkuus
thumb|220px|Camillan ensiesiintyminen jaksossa 526. Camillan ensiesiintyminen nähtiin Karin Ekholmin puutarhajuhlissa. Tällöin hänen juonikuvionsa liittyivät lähinnä Markukseen. Myöhemmin Camilla osti 45 prosenttia Markuksen yökerhosta Club Geelistä. Hän myös osti Pihlajakadulta Jennin ja Katjan tädin omistaman asunnon, jossa hän asuu nykyäänkin. Katja jäi hänen alivuokralaisekseen. Camilla uteli tietoja Toni Veijalaisesta ja remontoi silloin saksalaisessa vankilassa olevan Jennin huoneen mielensä mukaiseksi. Kevään 2002 päätösjaksossa Jenni palasi Pihlajakadulle ja sittemmin Katja muutti Tampereelle. Samaisena syksynä Markus kuoli, jolloin Markuksen leskestä Elina Ekholmista tuli Camillan yhtiökumppani.
Salaisuus Tonista paljastuu
Pian selvisi, että Camillalla oli omat yhteytensä Toniin. Heillä oli nimittäin ollut suhde Tonin häivyttyä Suomesta ja Camilla rakasti edelleen Tonia. Hän kuitenkin uskoi, että Toni oli kuollut, joten hän aloitti suhteen Daniel Ojalan kanssa. Heidän suhteensa päättyi syksyllä 2003 Tonin palattua Pihlajakadulle Jennin perässä ja Camillan pudottua rappusista hänen ja Elinan riidan seurauksena. Toni sai tietää, että Camilla oli Jennin nykyinen huonetoveri ja uskotteli Camillalle, että lähtisi tämän kanssa pois maasta heti kun löytäisi Jennin ja Camillan asunnosta sinne piilottamansa rahat. Toni sai kuitenkin tietää, että Niko on hänen poikansa ja rakastui uudelleen Jenniin, mikä johti siihen, että suhde Camillan kanssa päättyi. Jennin saatua tietää Camillan ja Tonin loppuneesta suhteesta, hän poistui joksikin aikaa Pihlajakadulta. Toni ei ollut omien sanojensa vastaisesti kuitenkaan lopettanut rikollisia toimiaan vaan oli pahoissa veloissa. Camilla halusi antaa pahan opetuksen Tonille. Tammikuussa 2004 Toni löydettiin velkojiensa hukuttamana merestä.
Club Geelin osuudesta luopuminen, häät ja lähtö sarjasta
Vuonna 2004 yökerho Club Geeli alkoi tuottaa tappiota ja joutui remonttiin, jolloin Camilla myi osuutensa yökerhosta Elinalle kovalla hinnalla. Hän tiesi koko ajan, että remontti tulisi liian kalliiksi eikä paikkaa enää avattaisi. Tonin kuoleman jälkeen Camilla rakastui itseään nuorempaan Ken Ojalaan eli aiemman puolisonsa Danielin pikkuveljeen. Syksyllä 2004 he olivat jopa menossa naimisiin, mutta Camilla vastasi alttarilla kieltävästi saatuaan tietää Kenin ja tämän entisen tyttöystävän Aamun, joka oli myös Camillan kaaso, yhden yön jutusta. Camilla lensi kirkolta pois häämekkonsa väriin sopivalla punaisella helikopterilla, joka oli alun perin tarkoitettu hääparin yhteiseen käyttöön. Samoissa häissä Camilla myös paljasti rakastuneille Elinalle ja Juhalle, että he olivat oikeasti sisarpuolet keskenään.
Paluu Pihlajakadulle ja Isabellan oikean henkilöllisyyden paljastaminen
thumb|220px|Camilla Mustavaara paluukohtauksessaan vuonna 2014. Oltuaan lähes kymmenen vuotta poissa Pihlajakadulta Camilla palasi yllättävästi takaisin Pihlajakadulle tapaamaan vuokralaistaan Katariina Mäkelää keväällä 2014. Camilla irtisanoi vuokrasopimuksen, jotta saisi asunnon pikkusiskonsa Monica Mustavaaran käyttöön. Porraskäytävässä Camilla kohtasi vanhan tuttunsa Pirjo Luokkasen, joka osoittautui käyttävän nimeä Isabella Holm. Pirjo kertoi Camillalle kuinka oikea Isabella Holm kuoli putoamalla koskeen, jolloin köyhä Pirjo päätti varastaa varakkaan Isabellan henkilöllisyyden. Camilla kiristi Pirjoa paljastamaan totuuden tai muuten Camilla kertoisi kaiken poliisille. Pirjo esitti pyynnön, jonka mukaan hän jättäisi perheensä ja lähtisi Suomesta, jos Camilla ei paljastaisi totuutta kenellekään. Kun Pirjo lähti, hänen miesystävänsä Sebastian Vuorela murtui. Camilla lohdutti Sebastiania, ja pari päätyi harrastamaan seksiä. Molemmat ihastuivat toisiinsa, mutta kun Helena Kuula paljasti Pirjon paenneen Camillan takia, Sebastian katkaisi välit. Camilla koki olonsa merkityksettömäksi ja päätti lähteä Pihlajakadulta.
Toinen paluu, Monican avioerossa auttaminen ja Heikki Pohjosen murha
Syksyllä 2014 Camilla tuli auttamaan Monicaa avioerossa Aki Nikkisestä, josta hän oli kuullut jo asuessaan 2000-luvun alkupuolella Pihlajakadulla ja myös tavannut puutarhajuhlissa. Camilla tapasi Akin, jota hän ei heti muistanut menneisyydestään. Hän soitti Karin Ekholmille muistettuaan Akin Ekholmien puutarhajuhlista. Sisarukset riitaantuivat siitä, että Monica oli ollut Sebastian kanssa Camillan lähdön jälkeen. He saivat kuitenkin sovittua riitansa ja päättivät kummatkin olla erossa Sebastianista. Camilla oli lähellä ajautua harrastamaan seksiä jälleen Sebastianin kanssa, mutta päätti jättää hänelle lopulliset hyvästit. Camilla lähti Pihlajakadulta, kun luuli Monican eronneen Akista, vaikka todellisuudessa Monica ollutkaan jättänyt eropapereita. Myöhemmin Camilla palkkasi Seireeni-nimisen palkkamurhaajan tappamaan aikoinaan Monican raiskanneen Heikki Pohjosen.
Camilla vieraili sarjassa myös syksyllä 2015.
Pysyvä paluu sarjaan ja Monican raskaus
Syksyllä 2016 Camilla eli vaikeita aikoja, kun hänelle selvisi, että hänen isänsä sairastaa Alzheimerin tautia. Kyseisenä syksynä myös Camillan äiti, jonka kanssa Camillalla on kylmät välit, saapui sarjaan. Keväällä Camillan ja Sebastianin suhteen aikoihin Camilla oli riidoissa siskonsa lisäksi myös vanhempiensa kanssa, sillä nämä eivät hyväksyneet suhdetta.
Keväällä 2017 paljastui, että Camillan sisko Monica on raskaana. Naiset päätyivät siihen lopputulokseen, että he muuttavat raskauden ajaksi ulkomaille ja antavat lapsen adoptioon ilman, että lapsen isä Jiri Viitamäki saisi koskaan tietää koko raskaudesta. Salaisuus kuitenkin ehti levitä Jirille asti ennen siskosten lähtöä. Estelyistä huolimatta Camilla ja Monica poistuivat yhdessä sarjasta, kunnes jo seuraavan kuukauden jaksoissa he palasivat Pihlajakadulle. Monica ilmoitti haluavansa pitää lapsen, mistä Camilla ei ollut mielissään. Lapsi syntyi syksyllä 2017 Pihlajakatu 23 B:n saunan pukuhuoneeseen, mutta niin äiti kuin Magnukseksi nimetty vauvakin selvisivät hengissä. Camilla kyllästyi elämään vauvan kanssa samassa asunnossa, joten muutti majatalo Amandaan asumaan.
Suhde Akiin
Aki Nikkiselle paljastui jo vuonna 2016 Camillan aiemmin tilaama Heikki Pohjosen palkkamurha, sillä hän kuuli Seireenin ja Camillan keskustelun. Vuonna 2017 Aki kiristi Camillaa kertomalla poliisille asiasta, ellei Camilla hoitaisi Akin tyttärelleen menettämää viiniyritystä Vinotarta takaisin Akille. Myöhemmin Aki perusti oman viinifirmansa ja vei kaikki Alissan asiakkaat, jolloin Vinotar menetti myös vuokrasopimuksensa ja Akin yritys sai tilan itselleen. Akin ja Camillan välit lämpenivät jollain tasolla ja he päätyivät jopa lähes suutelemaan, kunnes hetken keskeytti Akin äiti Salme Vikman. Käskettyään äitinsä olla erossa itsestään Aki kertoi Camillalle, kuinka hänen äitinsä silloinen miesystävä käytti häntä seksuaalisesti hyväkseen lapsena eikä Salme ollut tehnyt asialle mitään. Aki herkistyi ja Camilla halasi häntä. Syksyllä 2017 Camilla ja Aki päätyivät suutelemaan useaankin otteeseen ja Camilla oli Akin tukena, kun Salme tunki väkisin osaksi Akin elämää Alissan kautta. Camillan tuen myötä Aki uskaltautui kertomaan myös Alissalle lapsuudestaan. Syyskauden 2017 päätösjaksossa Camilla ja Aki päätyivät harrastamaan seksiä Camillan hotellihuoneeseen. Camillan sisko, Monica, joka on samalla Akin entinen aviovaimo, saapui huoneeseen puhumaan Camillan kanssa ja yllätti parin sängystä. Tästä syntyneen riidan seurauksena Gunnar ja Dahlia yrittivät saada siskokset sopimaan välinsä. Camilla paljasti maksaneensa Heikki Pohjosen murhan ja Monica lopulta antoi anteeksi Camillalle. Myöhemmin Gunnar ja Dahlia puhuivat keskenään salaisuuksista, joista suurinta heidän tyttäret eivät tulisi koskaan tietämään.
Kun Akin äiti Salme joutui sairaalaan, Camilla kehotti Akia menemään sinne. Sairaalassa Aki muisti, että häntä seksuaalisesti hyväksikäyttänyt olikin Salme itse eikä miesystävä. Lopulta Salme sai sydänkohtauksen ja Aki antoi tämän kuolla siihen. Aki alkoi käyttämään alkoholia pahaan oloonsa ja yrittämään itsemurhaa. Tästä kaikesta Aki meni avautumaan Karille ja myöhemmin myös Alissa ja Camilla saivat tietää näistä asioista. Camilla ja Aki seurustelivat jonkin aikaa, kunnes Camilla lähti pois Suomesta ja meni matkansa aikana naimisiin toisen miehen kanssa. Camilla palasi Suomeen aviomiehensä Noel Axelssonin kanssa vuonna 2018. He kuitenkin erosivat 2020.
Kaksoissiskon ilmestyminen ja avioliitto Noelin kanssa
Kevään 2018 päätösjaksossa majatalo Amandaan saapui täysin Camillan näköinen nainen. Syksyn 2018 avausjaksossa paljastui, että tämä nainen on Camillan identtinen kaksoissisko nimeltä Satu Similä. Sen jälkeen kävi ilmi, että Camilla on Gunnarin ja Dahlian adoptiolapsi. Nämä olivat salanneet adoption Camillalta, koska kokivat, että se on Camillan parhaaksi. Lisäksi edes Gunnar ei ollut tietoinen Satun olemassaolosta, sillä Dahlia oli maksanut kaksosten biologisen äidin sekä adoption hoitaneet henkilöt hiljaisiksi, jottei kaksoissiskosta olisi mainintaa adoptiopapereissa.
Aikanaan keväällä 2018, kun Aki Nikkinen ja hänen tyttärensä Alissa Nikkinen huijasivat rahaa Camillalta, tämä palkkasi Seireeni-nimisen palkkamurhaajan hoitamaan Akin ja Alissan päiviltä. Camillan alettua seurustelemaan Akin kanssa hän alkoi katua päätöstään. Camilla ehti estämään Akin kuoleman, mutta Alissa kerkesi juomaan myrkytettyä viiniä. Camilla päätti tulla katsomaan Alissaa sairaalan ja näki siellä Akin ja Alissan huonetoverin Lola Vinbergin itkevän. Camilla luuli Alissan kuolleen ja lähti Pihlajakadulta.
Noel petti Camillaa useita kertoja Camillan adoptioisän tyttären Sabrina Mustavaaran kanssa. Hän oli lisäksi epärehellisesti yrittänyt päästä Mustavaara-yhtiöiden toimitusjohtajaksi, joka on Camillan suvun perheyritys. Axelssonit erosivat keväällä 2020 ja Camilla vaihtoi sukunimensä uudelleen Mustavaaraksi.
Uusi suhde Akiin, helikopteriturma ja vaipuminen koomaan
Camillan ja Akin suhde alkoi nopeasti Noelista eroamisen jälkeen. Camilla oli pimittänyt tietoa palkkamurhaajasta, jonka hän oli hankkinut Akia ja tämän tytärtä Alissaa varten. Vaikka Aki sanoi asioiden järjestyvän ajallaan, päätti Camilla laittaa asuntonsa Pihlajakadulta myyntiin. Samalla hän alkoi etsiä majatalo Amandalle uutta omistajaa. Camilla oli sopinut asuntovälittäjän kanssa myyntitapaamisen, jossa Aki oli ostamassa asuntoa saadakseen yhteyden Camillaan.
Pari palasi yhteen ja järjesti pienet häät Helsingin tuomiokirkossa, jossa osallisina oli papin lisäksi vain Camillan adoptiovanhemmat. Aki oli järjestänyt häämatkan. Pariskunta oli lentämässä helikopterilla kohti lentokenttää, kun Aki pyysi lentäjää kiertämään Pihlajakadun kautta. Sabotaasin vuoksi helikopteri kuitenkin putosi taivaalta Taalasmaiden auton päälle. Helikopterin putoamishetkellä Taalasmaiden auton sisällä istui Ilja Taalasmaa, jota tämän vanhemmat Sanni Pohjonen sekä Tale Taalasmaa yrittivät saada autosta ulos. Sanni, Tale ja Ilja menehtyivät onnettomuudessa, kun taas kopterissa matkustaneet Aki ja Camilla saatiin elvytettyä, minkä jälkeen he vaipuivat koomaan sairaalassa.
Muutaman kuukauden kuluttua Aki heräsi koomasta. Hän sai kuulla Camillan olevan myös koomassa, ja ettei tämä todennäköisesti tulisi heräämään. Aki sai selville Camillan tehneen hoitotahdon, jossa hän valtuuttaa Akin asioidensa hoitajaksi. Hoitotahdosta kuitenkin puuttui allekirjoitukset, minkä takia Aki päätti haastaa Mustavaarat oikeuteen saadakseen nämä luopumaan Camillan edunvalvonnasta.
Koomasta herääminen
Kevään 2022 päätösjaksossa Camilla heräsi koomasta. Koomasta herännyt Camilla lähti saman tien etsimään Akia. Camillalle kuitenkin selvisi, että Aki on jatkanut elämäänsä ja aloittanut suhteen Joanna Lumijoen kanssa. Camilla piileksi majatalossa Akia ja kutsui sviittiin vieraakseen vanhempansa, Dahlian ja Gunnarin. Vanhemmat kannustivat Camilla olemaan yhteydessä Akiin ja selvittämään välit. Lopulta he kertoivat Akille Camillan heräämisestä. Aki riensi suorilta jaloilta Camillan luokse ja pari palasi yhteen. Camilla ja Aki olivat aikeissa avioitua uudestaan, mutta he huomasivatkin etteivät rakasta enää toisiaan. Pari erosi ja Camilla päätti muuttaa ulkomaille.
Finally Woken
Finally Woken on Jemin debyyttialbumi, joka julkaistiin 24. maaliskuuta 2004. Albumin musiikin voi luokitella seuraaviin lajeihin: trip hop, elektroninen musiikki, pop, rock sekä folk. Levyn kokonaiskesto on 41:53 ja levy-yhtiö on ATO Records/RCA Records. Pieni tyttö albumin kannessa on kuva nuoresta Jemistä.
Rukatunturi
thumb|Näkymä Rukatunturin huipulta kohti Eturinnettä. thumb|Rukan hyppyrimäki. Rukatunturi on Kuusamon kaupungissa sijaitseva noin 500 metriä korkea tunturi. Kasvitieteellisesti Rukatunturin huippua voidaan kutsua nummeksi. Rukatunturin yhteyteen on rakennettu Rukan talviurheilukeskus ja se on kehittynyt monipuoliseksi vapaa-ajanviettokeskukseksi.
Kaudella 2013–2014 rinteissä kävi 127 000 eri asiakasta.
Historia
Rukan hyödyntämistä talvimatkailussa suunniteltiin jo 1930-luvulla. Tuolloiset suunnitelmat kuitenkin tyrehtyivät toisen maailmansodan puhjettua. 1940-luvulla Rukalla harrastettiin ”mutkamäenlaskua”: rinteille noustiin tamppaamalla ja alas laskettiin metsäisen rinteen luontaisia aukkopaikkoja pitkin.
1950-luvun isojaossa kukaan ei vaatinut Rukaa itselleen, joten enin osa siitä jäi valtiolle. Aloitteen ensimmäisen rinteen raivaamisesta teki maanmittausinsinööri Kalevi Routala. Rinne raivattiin talkootyönä, ja ensimmäiset laskut siinä laskettiin alkutalvesta 1955. Rinnettä on sittemmin laajennettu, ja samainen rinne on nykyisen Rukan eturinne.
Rukan ensimmäinen hiihtohissi ja sen 300 metriä pitkä hissirata valmistui vuonna 1957. Vuonna 1964 avattiin uusi rinne, Vuosseli Rukan takarinteeksi. Vuosselin yhteyteen valmistui myös uusi hissi, ja samana vuonna järjestettyihin ensimmäisiin Rukan kisoihin rakennettiin lisäksi Suomen suurin hyppyrimäki.
Vuonna 1972 Juhani Ahosta tuli tuolloin vaikeuksissa olleen Rukatunturi Oy:n enemmistöosakas. 1980-luku oli runsaan mökkirakentamisen aikaa. 1988 Rukakeskus osti Pyhätunturi Oy:n osakekannan ja liitti näin Pyhän konserniin, joka vuodesta 2005 tunnetaan nimellä Aho Group. Investoinnit Rukan alueelle vuosina 1974–1997 olivat miljardiluokkaa.
Suomen 1990-luvun alun lama katkaisi investoinnit, kunnes vuonna 1993 avattiin Rukapalvelun Safaritalo. Vuonna 2000 Safaritalon huoneistot ja Ravintola Zone. Vuonna 2001 avattiin uusi keskusrakennus Piste ja Rukahovin 7-kerroksinen hotellilaajennus. Samaan aikaan aloitettiin Rukan asemakaavamuutoksen laadinta. Autottoman kävelykylän 1. vaihe valmistui syksyllä 2009 Hotelli RukaVillagen avatessa ovensa. Kylän alla sijaitseva 320-paikkainen pysäköintihalli valmistui huhtikuussa 2008. Kaudeksi 2010 valmistui Rukan kävelykylä sekä uusi FIS-rinne.
Rukan rinneravintola SkiBistro paloi yöllä helmikuussa 2011.
Rukan kävelykylä
Marraskuussa 2010 valmistui Rukan kävelykylä. Kävelykylään kuuluvat uusina tiloina Hotelli RukaVillage, uusia liiketiloja katutasossa sekä 320-paikkainen pysäköintihalli. Kylä on suunniteltu kävelyyn, ja hotellilta rinteeseen siirtyessä ei tarvitse ylittää teitä. Jo aikaisemmin kylään kuuluivat Rantasipi Rukahovi, Piste, Kumpare, RukaSuites ja Rukapalvelu.
Hiihtokeskus
Talvisin alueella järjestetään kansainvälisiä urheilutapahtumia, kuten pohjoismaisten hiihtolajien ja freestylehiihdon maailmancupia vuosittain ja freestylehiihdon MM-kilpailut vuonna 2005. Kesällä Rukalla toimii muun muassa kesäkelkkarata. Suuri osa Suomen viidenneksi suurimman mökkikunnan Kuusamon mökeistä sijaitsee Rukan hiihtokeskuksen ympärillä. Rukalla on 39 laskettelurinnettä ja 22 hiihtohissiä. Rukalla on myös yksi Suomen neljästä gondolihissistä. Rukalle avautuu joulukuussa 2023 Suomen ensimmäinen 8 hengen tuolihissi neljän uuden rinteen kanssa.
Estonia
Estonia tarkoittaa seuraavia asioita:
Dujiangyanin kastelujärjestelmä
thumb|230px|Kuva Dujiangyanin kastelujärjestelmästä Dujiangyanin kastelujärjestelmä on historiallinen kastelujärjestelmä Setšuanin maakunnassa 56 kilometriä länteen Chengdun kaupungista. Shu-valtakunnan kuvernööri Li Bing rakennutti sen noin 250 eaa. Dujiangyanin kastelujärjestelmä lisättiin Unescon maailmanperintöluetteloon yhdessä Qingchengvuoren kanssa vuonna 2000.
Kastelujärjestelmä kääntää osan Jangtsen sivuhaarasta, Minjoesta (Minjiang) akveduktiin, joka johtaa Chengduun. Järjestelmän rakentamiseksi jokea reunustavien vuorten läpi piti tehdä polku, mikä onnistuttiin tekemään aikana, jolloin räjähteitä ei ollut vielä keksitty, vuorotellen kuumentamalla ja viilentämällä kiveä, jotta se halkeilisi ja heikkenisi. Systeemiin kuuluu myös pato keskellä järveä hiesun määrän vähentämiseksi akveduktissa. Patoaukko sallii ylimääräisen veden valumisen Minjiangia pitkin estääkseen tulvimisen Chengdun patoaltaassa.
Kastelujärjestelmä oli vaikutuksiltaan huomattava keksintö, joka auttoi paitsi tulvientorjunnassa, myös joen kuljettaman ravinteikkaan kiintoaineksen kuljettamisessa ja peltojen kastelemisessa. Keksintö nosti osaltaan Shu-valtakunnan ja Setšuanin Kiinan vilja-aitaksi.
Koelentokone
thumb|250px|[[X-lentokoneet|X-sarjan X-15]] Koelentokone on yleensä lentokonetehtaan etenkin oman maansa ilmavoimille kehittämä lentokone, joka voidaan luokittaa Experimental-lentokoneeksi ja toisaalta sitä voidaan kutsua vain tuon uuden lentokonetyypin prototyypiksi.
Skotlannin ralli
Skotlannin ralli (, eri kuin Rally Scotland) on Skotlannissa järjestettävä rallikilpailu, jota järjestää Royal Scottish Automobile Club. Kilpailu on järjestetty ensimmäisen kerran vuonna 1932. Kilpailu kuuluu Skotlannin mestaruussarjaan ja se kuului kaudella 1978 FIA Drivers Cupiin. Kilpailu on kuulunut myös rallin EM-sarjaan. Yleiskilpailun voitto on myönnetty vuodesta 1961 alkaen.
Koelentokone
Experimental-luokituksen avulla lentokone saa luvan lentokokeisiin siviili-ilmailuviranomaiselta. Lupaa voi käyttää pitkän aikaakin normaaliin lentotoimintaan, mutta rajoituksin koskien kaupallista toimintaa jne. Tällöin Experimental-kone ei enää ole koelentokone.
Skotlannin ralli
Kilpailu järjestetään vuodesta 2019 lähtien Dumfries ja Gallowayn alueella.
Koelentokone
Kun kone on salainen, kuten esimerkiksi monet Yhdysvaltain ilmavoimien ja NASAn X-lentokoneista, luokitus ei ole tarpeellinen eikä toivottava.
Skotlannin ralli
Voittajat
Lähde:
Koelentokone
Koelentokone on se lentokone, jolla koelentäjät tutkivat uuden lentokonetyypin ominaisuudet. Se voi myös olla yksittäinen lentokone, jolla tutkitaan esimerkiksi lentokoneen aerodynamiikkaa.
Nykyisin suuri osa teorioiden testauksesta tehdään laskennallisilla simulaatioilla ja tuulitunnelikokein. Myös tuotantokoneiden koelentokoneiden määrä on kutistunut sekä yhtä lentokonetyyppiä kohden että konetyyppien määrää koskien.
Oleg Viisas
thumb|[[Viktor Vasnetsovin Oleg Viisasta esittävä maalaus.]] thumb|Oleg Viisaan oletettu hautakumpu lähellä [[Staraja Ladogaa.]]
Oleg lähti sotaretkelle Bysanttiin vuonna 907 ja jätti Igorin sijaishallitsijaksi. Hän varusti 2 000 venettä ja 40 miestä jokaiseen (80 000 miehen armeija). He lähtivät Konstantinopolia valloittamaan. Päästyään sinne Bysantin keisari Leo VI käski sulkemaan kaupungin portit ja sulkemaan sataman kettingillä. Näin varjagit eivät pääsisi ryöstelemään ja tuhoamaan esikaupunkeja. Oleg keksi laittaa laivoihinsa pyörät alle ja myötätuulessa he menivät laivoilla kaupunkiin. Kreikkalaiset säikähtivät ja ehdottivat rauhansopimusta ja lunnaita varjageille. Sopimuksen mukaan Oleg sai 12 griveniä jokaisesta venehankaimesta sekä maksaa veroja rusien kaupungeille. Voitonmerkiksi Oleg naulasi kilpensä Konstantinopolin porttiin. Sotaretken tärkein tulos oli kuitenkin vapaakauppasopimus Rusin ja Bysantin välillä. Tämä on historiallisesti kiistanalainen kysymys, koska Rusin ja Bysantin sopimuksessa vuonna 911 ei mainita enää mitään vapaakaupasta. Sopimuksessa Oleg nimitettiin Rusin suurruhtinaaksi. Siinä hänet määriteltiin täysivaltaiseksi hallitsijaksi eikä pelkästään ruhtinas Igorin (Rurikin pojan) sijaishallitsijaksi.
Nestorin kronikan mukaan vuonna 912 Oleg kuoli käärmeen puremaan. Novgorodin kronikan mukaan vuonna 922. Hänen oletettu hautakumpunsa on Staraja Ladogan lähellä.
Kankainen (Hämeenlinna)
pienoiskuva|Kankaisten sijainti Hämeenlinnassa. Kankainen on Hämeenlinnan 35. kaupunginosa. Se sijaitsee kaupungin itälaidalla, Kankaistenjärven rannalla noin kahdeksan kilometrin päässä keskustasta. Alueen pohjoislaitaa pitkin kulkee valtatie 10. Kankaisten kylän ja Kankaistenjärven rannan vapaa-ajanasutuksen lisäksi Kankaisilla ei ole juuri muuta asutusta, ja muilta osin kaupunginosa koostuu pelloista ja metsistä. Kaupunginosaa rajaavat Mäskälä, Taka-Hätilä, Hangasmäki, naapurikunta Janakkala sekä vuonna 2009 Hämeenlinnaan liitetty Tuuloksen entinen kunta.
Barin pommitus
Barin ilmahyökkäys oli Saksan ilmahyökkäys liittoutuneiden laivastoon toisessa maailmansodassa satamassa Barissa, Italiassa vuonna 1943. Pommitus oli Saksalle suuri menestys, ja liittoutuneille karvas tappio, mistä hyökkäys saikin jälkikäteen nimityksen ”Pieni Pearl Harbor”.