cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saaren kartano (Mietoinen)
Historia
Augustin Ehrensvärd kehitti myös kartanon maataloutta voimakkaasti: tilan pellot ojitettiin ja laitettiin hyvään kuntoon. Myös peltojen pientareita otettiin viljelyyn ja vanhoja niittyjä muutettiin pelloksi. Osalle kuivista niittymaista järjestettiin jopa vesipumppukastelu. Ehrensvärd rakennutti myös kartanoon uuden navetan, johon mahtui 80 lehmää. Ehrensvärdin aikana tilan työväen määrä kasvoikin huomattavasti, parhaimmillaan tilan töissä oli yhteensä 16 torpparia, 10 renkiä ja 8 piikaa. Ehrensvärd teki Saaren kartanolla myös viljelyskasvikokeita. Hän kokeili silkkiperhosten toukkien kasvatusta ja pyysi Carl von Linnéltä riisiä viljelyä varten, mutta molemmat kokeet epäonnistuivat. Parempia tuloksia saavutettiin perunan viljelyssä, joka sekin oli tuohon aikaan Suomessa melko uusi kasvi.
Kartanossa toimi 1943–1946 työtehoseura. Seuran lopetettua kartanon tilojen käytön Saarella toimi vuosien 1946–1958 aikana Hovin poikakoti. Näiden lyhyiden kausien jälkeen kartano oli vuodesta 1959 aina vuoteen 2005 Maatalouden tutkimuskeskuksen Lounais-Suomen tutkimusaseman käytössä. Tällöin kartanon peltoala oli jo kutistunut noin kuuteenkymmeneen hehtaariin. MTT:n aikana kartanon pää- ja piharakennuksissa sijaitsi toimistotiloja ja asuntoja. Lehmien pito asemalla lopetettiin 1960-luvun navettapalon jälkeen, ja rakennus remontoitiin tutkimus- ja laboratoriotiloiksi. Maatalouden tutkimuskeskuksen lopetettua koeasemansa pääosa MTT:n omistamasta välineistöstä ja kartanon irtaimistosta huutokaupattiin. Aseman toiminnot ja osa uudemmasta tutkimus- ja viljelykalustosta siirrettiin samalla MTT:n Piikkiön Tuorlan toimipisteeseen, pellot puolestaan jäivät MTT:n Jokioisten yksikön vastuulle..
Kartano nykyään
pienoiskuva|218x218px|Saaren kartanon residenssin logo. MTT:n lopetettua toimintansa Saaren kartanosta järjestettiin avoin tarjouskilpailu. Koneen Säätiö osti päärakennuksen ja sitä ympäröivän puistoalueen rakennuksineen syksyllä 2006.
Heti rakennusten ostamisen jälkeen Koneen Säätiö suoritti kartanon mittavan peruskorjauksen, joka valmistui pääosin alkuvuonna 2008. Peruskorjauksen kanssa samanaikaisesti aloitettiin kartanon alueella arkeologiset kaivaukset, jotka jatkuvat aina uusien korjaustöiden yhteydessä. Säätiö alkoi tämän jälkeen ylläpitää kartanossa ammattitaiteilijoille ja tutkijoille tarkoitettua Saaren kartanon residenssiä, johon taiteilijat ovat voineet vuodesta 2008 lähtien hakea työskentelemään ja asumaan. Yksittäiset taiteilijat voivat hakea residenssiin 2–4 kuukauden ajaksi ja työryhmät voivat hakea 2–4 viikon työskentelyjaksoja kesälle. Myös Koneen Säätiön apurahalla työskentelevät tutkijat voivat hakeutua työskentelemään residenssiin. Kartanoon hyväksytyille säätiö tarjoaa monia erilaisia tiloja sekä työskentelyyn että majoitukseen. Vuosittaisen avoimen haun kautta tulleiden hakemusten joukosta residenssipaikkoja myönnetään noin 30–50 taiteilijalle tai työryhmälle. Kartanossa järjestetään seminaareja ja muita yleisätapahtumia. Residenssin toiminnanjohtajana toimi vuoteen 2017 Koneen Säätiön hallituksen puheenjohtaja Hanna Nurminen, jonka jälkeen residenssin toiminnanjohtajan tehtävässä on jatkanut performanssitaiteilija ja kuraattori Leena Kela.
Saaren pellot säilyivät vuoteen 2008 MTT:n hallussa, mutta kasvinviljelytutkimusta niillä ei enää tehty. Vuoden 2008 lopulla MTT ilmoitti luopuvansa myös kartanon pelloista ja ne laitettiin myyntiin. Koneen Säätiö osti syksyllä 2009 Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskukselta yhteensä noin 39 hehtaaria maata. Maa-alueeseen sisältyy noin 31 hehtaaria peltoa ja 8 hehtaaria metsää ja joutomaata.
Museoviraston vuonna 2009 julkistamassa inventoinnissa Saaren kartano on määritelty valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Rakennuskanta
thumb|250px|Kartanon ensimmäisen kerroksen pohjapiirros vuonna 1941. a) sali, b) föörmaaki eli seurusteluhuone, c) makuuhuone, d) kabinetti, e)vaatehuone, f) neitsytkamari, g) eteinen, h) everstin seurusteluhuone i) everstin makuuhuone k) vierashuone. Saaren kartanon keltainen päärakennus sijaitsee pihapuiston luoteiskulmassa. Nykyinen, vuoden 1773 palossa tuhoutuneen tilalle rakennettu myöhäiskustavilainen päärakennus on peräisin vuodelta 1779. Se valmistui vuonna 1762 hylätyn vanhan päärakennuksen paikalla sijainneiden säilyneiden kellarien päälle. Nämä kiviset holvikellarit on rakennettu kuitenkin ilmeisesti jo 1560-luvun aikana, mutta muista tuon ajan rakennuksista ei ole tietoa. Vuodelta 1729 ovat myös säilyneet kartanon rakennuspiirustukset, jossa näkyy vanha yksikerroksinen päärakennus neljäosaisine ikkunoineen ja korkeine kattoineen.
Puiston ulkopuolella, Saarentien koillispuolella sijaitsee Aleksander Aminoffin aikainen, vuonna 1858 rakennettu kivinavetta sekä MTT:n toimikauden aikana valmistunut suurehko lämminilmakuivuri. Viimeksi tutkimuskäytössä olleeseen navettaan Koneen Säätiö on kunnostanut työtiloja taiteilijoille. Saarentien ja puiston välisellä alueella puolestaan sijaitsee kartanon vanha renkitupa, jossa Metsähallitus piti aikaisemmin Mietoistenlahdesta kertovaa luontotupaa ja -näyttelyä. Saaren rantatien eteläpuolella on myös suuri kärryvaja.
Torpat ja siirtoväki
Saaren kartanon ensimmäiset torpat perustettiin 1700-luvulla. Jo vuosisadan alussa kartanolla oli nykyisten tietojen mukaan neljä torppaa, kun pitäjän muilla kartanoilla niitä ei ollut lainkaan. Vielä vuonna 1807 kaikilla Mietoisten kartanoilla oli yhteensä alle kolmekymmentä torpparia. Tämän jälkeen torppien perustaminen kuitenkin kiihtyi, ja Saarenkin mailla oli vuonna 1818 jo yhteensä 21 torppaa. Enimmillään torppia oli 1900-luvun vaihteessa, jolloin kartanon mailla sijaitsi yli kaksikymmentä torppaa ja lähes kolmekymmentä mäkitupalaista.
Talvi- ja jatkosodan alta muuttamaan joutuneen karjalaisväestön asuttaminen Mietoisissa tapahtui myös pääosin Saaren kartanon maille, sillä se oli tuohon aikaan valtion omistuksessa. Pika-asutuslain mukaisesti kartanon maille perustettiin välirauhan aikana 26 siirtolaistilaa pääosin Metsäpirtistä kotoisin oleville evakoille. Osa rakennetuista taloista oli ns. ruotsalaistaloja. Myös jatkosodan jälkeisen maanhankintalain perusteella Saaren maista lohkottiin vuodesta 1945 alkaen useita siirtolaispaikkoja. Monet tilat jouduttiin perustamaan peltoaukeille, mutta Mynäjoen ja Mietoistenlahden välisen Pietinmäen rinteille lohkottiin myös perinteisempiä tilan paikkoja. Myöhempinä vuosikymmeninä, aina 1950-luvulta lähtien, lahden rannoille syntyi myös yhä enenevässä määrin loma-asutusta.
Boysetsfire
Boysetsfire on post-hardcore-yhtye Newarkista, Delawaresta, Yhdysvalloista. Yhtye on perustettiin 1994. Suurin osa yhtyeen kappaleiden sanoituksista ovat poliittisia.
Anjoun Maria
Maria (1404 – 1463) oli Anjoun herttuan ja Aragonin Yolanden tytär, josta tuli Kaarle VII:n puolisona Ranskan kuningatar.
Yhdeksänvuotias Maria kihlattiin Kaarlen kanssa vuonna 1413, ja ajan tavan mukaisesti hän muutti äitinsä ja suuren seurueen kanssa Pariisiin. 14-vuotias Kaarle ihaili tulevaa anoppiaan Aragonin Yolandea suuresti. Lokakuussa 1422 Kaarlen isä kuoli, ja hän peri valtaistuimen vaikka kruunajaisia lykättiin käynnissä olevan Satavuotisen sodan takia. Maria ja Kaarle vihittiin joulukuussa 1422 kun Maria oli 18-vuotias. Kaarle kruunattiin kuninkaaksi vihdoin vuonna 1429 Rheimsissä. Maria ei päässyt kruunajaisiin, koska paikkaa pidettiin liian vaarallisena naisille. Maria kruunattiin pienessä seremoniassa pari kuukautta myöhemmin Pariisissa.
24 vuotta kestäneen avioliiton aikana syntyi 14 lasta, joista kuusi eli aikuisikään asti. Toisin kuin monet sen ajan kuningattaret, hän otti henkilökohtaista vastuuta heidän koulutuksestaan. Hän teki myös hyväntekeväisyystyötä. Kaarle vietti suuren osan ajastaan rintamalla. Aragonin Yolanden kuoltua vuonna 1442 Kaarle etääntyi vaimostaan entisestään. Hän otti rakastajattarekseen yhden vaimonsa hovinaisista Agnes Sorelin, ja tunnusti kolme tämän kanssa saamaansa lasta. Sorelin kuoltua Kaarle otti uusia rakastajattaria.
Kaarlen kuoleman jälkeen kuninkaaksi tuli Marian ja Kaarlen poika Ludvig XI. Maria vetäytyi loppuiäkseen tiluksilleen Amboiseen.
Boysetsfire
Yhtyeen jäseniä ovat kitaristit Chad Istvan ja Josh Latshaw, basisti Robert Ehrenbrand, rumpali Matt Krupanski ja solisti Nathan Gray.
Yhtye pääsi alkuvaiheillaan klubikeikoille Newarkissa ja ensimmäinen demo tuli vähän sen jälkeen vuosien 1994 ja 1995 vaihteessa. Vuonna 1996 yhtye julkaisi ensimmäisen EP:nsä This Crying, This Screaming, My Voice Is Being Born.
12. helmikuuta 2007 johtava solisti Nathan Gray ilmoitti, että hän oli perustamassa uutta yhtyettä nimeltä thecastingout. Yhtye sisältäisi pari muuta jäsentä Boysetsfirestä. Gray sanoi myös, että thecastingoutista ei tulisi toista poliittista yhtyettä.
Boysetsfire lopetti vuonna 2007, mutta teki comebackin vuonna 2010.
Jerusalem (tietokonevirus)
Jerusalem on yksi historian ensimmäisistä MS-DOS-viruksista, joka aiheutti valtavia tuhoja, mikä vaikutti monissa maissa, yliopistoissa ja yrityksissä maailmanlaajuisesti. Vuonna 1988 tietokonevirus onnistui tartuttamaan useiden laitosten tietokoneita Euroopassa, Amerikassa ja Lähi-idässä. Virus sai nimensä siitä, että yksi ensimmäisistä paikoista, joihin se levisi ja jossa sen tuhoisuudesta jouduttiin kärsimään, oli Jerusalemin yliopisto. Jerusalem-virus onnistui tartuttamaan tuhansia tietokoneita maailmanlaajuisesti, ja jäi silti usein huomaamatta. Silloin virustorjuntaohjelmat eivät olleet niin kehittyneitä kuin nykyään eivätkä monet käyttäjät olleet edes tietoisia tietokonevirusten olemassaolosta.
Anastacia (albumi)
Anastacia on yhdysvaltalaisen laulaja-lauluntekijä Anastacian kolmas studioalbumi, joka julkaistiin 29. maaliskuuta 2004.
Craps
pienoiskuva|300px|Craps-pelilauta Craps (aiemmin Krabs tai Crabs) on kasinoilla pelattava noppapeli. Peli on erityisen suosittua Yhdysvalloissa, Suomessa sitä ei juurikaan pelata. Crapsissa on pitkällä aikavälillä mahdotonta voittaa, sillä kasinolla on matemaattinen etu pelaajia vastaan. Optimaalisesti pelattuna talon etu on 0,40 %. Peli on yksinkertaistettu versio keskiaikaisesta englantilaisesta hasardipelistä.
Historia
Kraps (myöhemmin Crabs) oli englantilainen versio hasard-pelistä. Sana craps tulee hasard-pelistä löytyvästä termistä ”crabs”, jolla viitattiin heittoihin 1-1 ja 2-2. Nykyiseen muotoonsa peli kehittyi 1800-luvun alkupuolella Yhdysvalloissa.
Mickey
Mickey on yhdysvaltalaisen laulajan ja koreografin Toni Basilin vuoden 1981 kappale hänen esikoisalbumiltaan Word of Mouth. Kappaleen sanoittivat Mike Chapman ja Nicky Chinn nimellä ”Kitty”. Sen äänitti ensimmäisenä brittiyhtye Racey vuonna 1979 julkaistettavaksi heidän esikoisalbumillaan Smash and Grab. Toni Basil muutti kappaleen nimen nimestä ”Kitty” nimelle ”Mickey” tehdäkseen kappaleen, joka kertoo miehestä.
Kainuun Vasemmisto
Kainuun Vasemmisto on yksi Vasemmistoliiton 13 piirijärjestöstä. Piiritoimisto sijaitsee Kajaanissa Kansanpirtillä. Se on Kainuun toiseksi suurin puolue keskustan jälkeen. Eduskuntavaaleissa Kainuun piiri asettaa ehdokkaita Oulun vaalipiirissä yhdessä Vasemmistoliiton Pohjois-Pohjanmaan piirin kanssa.
VHL-kausi 2010–2011
VHL-kausi 2010–2011 oli venäläisen jääkiekkosarja VHL:n ensimmäinen kausi, kun sarja perustettiin edellisen kauden päätteeksi lopetetun Vysšaja Ligan tilalle. Runkosarja alkoi 4. syyskuuta 2010 ja mestaruusottelu pelattiin 20. huhtikuuta 2011. Liigan mestaruuden voitti Rubin Tjumen ensimmäistä kertaa seurahistoriansa aikana.
Hallinnollisten uudelleenjärjestelyiden seurauksena liigan joukkuemäärä putosi seitsemällä joukkueella. Yhteensä kuusi joukkuetta joutui pudottautumaan sarjatasoa alemmas.
Itäinen konferenssi
O = Ottelut, V = Voitot, H = Häviöt, JV = Jatkoaikavoitot, JH = Jatkoaikahäviöt, TM = Tehdyt maalit, PM = Päästetyt maalit
Desmond Llewelyn
Elämäkerta
thumb|Desmond Llewelyn vuonna 1992. Llewelyn syntyi Etelä-Walesissa kaivosinsinöörin pojaksi ja kiinnostui näyttelemisestä jo nuorena. 20-vuotiaana hän pääsi opiskelemaan Lontoon Royal Academy of Dramatic Artiin. Ensiesiintymisensä elokuvissa hän teki vuoden 1939 komediassa Ask a Policeman – tosin kreditoimattomassa roolissa.
Toisen maailmansodan alettua Llewelyn palveli vänrikkinä Britannian asevoimien Royal Welch Fusiliers -yksikössä. Alkuvuodesta 1940 hänet vangittiin Ranskassa ja seuraavat viisi vuotta hän vietti saksalaisten sotavankina. Sodan päätyttyä Llewelyn palasi näyttelemisen pariin, mutta töitä oli tarjolla vain vähän ja ilman vaimonsa liikemiesisän tukea perheelle hän olisi joutunut luopumaan urastaan. Vuonna 1950 hän esiintyi pienessä roolissa Terence Youngin sotaelokuvassa He olivat erottamattomat.
Vuonna 1963 Llewelyn pääsi esiintymään järjestyksessään toisessa James Bond -elokuvassa Salainen agentti 007 Istanbulissa, jossa hän esitti MI6:n eli Britannian salaisen palvelun varustemestaria majuri Boothroydia, tuttavallisemmin Q:ta, jolla oli aina tarjota Bondille välineet, joilla selvitä kiperimmistäkin tilanteista. Ensimmäisessä elokuvassa Salainen agentti 007 ja tohtori No (1962) majuri Boothroydia oli esittänyt Peter Burton.
Llewelyn jatkoi Q:n roolissa seuraavissa Bond-elokuvissa, mutta kahdeksannesta elokuvasta Elä ja anna toisten kuolla (1973) roolihahmo jätettiin kokonaan pois, sillä tuottajat halusivat supistaa teknisten vimpainten merkitystä. Katsojilta saadun palautteen vuoksi suosittu hahmo kuitenkin otettiin jälleen mukaan seuraavaan elokuvaan 007 ja kultainen ase (1974), ja Llewelyn jatkoi sen näyttelemistä.
Llewelynin ikääntyessä tuottajat, käsikirjoittajat ja näyttelijä itse alkoivat 1990-luvulla vastentahtoisesti pohtia, kuinka hahmo lopulta voisi poistua elokuvasarjasta luontevasti ja kunniallisesti. Bruce Feirstein kirjoitti elokuvaan Kun maailma ei riitä (1999) kohtauksen, jossa viitataan Q:n mahdolliseen eläköitymiseen ja hän poistuu salaovesta muistuttaen Bondille, että tällä tulisi aina olla pakosuunnitelma. Samassa elokuvassa esiteltiin Q:n oppipoika R, jota esittää John Cleese.
19. joulukuuta 1999, vain joitakin viikkoja Kun maailma ei riitä -elokuvan ensi-illan jälkeen, Llewelyn ajoi ohitustilanteessa nokkakolarin East Sussexin Firlessä. Hänet vietiin helikopterilla sairaalaan, missä hän kuitenkin pian kuoli. Myös vastaan tulleen auton kuljettaja loukkaantui vakavasti.
Llewelyn meni naimisiin vaimonsa Pamelan kanssa vuonna 1938, ja heillä oli kaksi poikaa. Viimeisinä vuosinaan Pamela kärsi Alzheimerin taudista ja asui hoivakodissa, mutta hän eli puolisoaan pidempään.
Journal of Political Economy
Journal of Political Economy ("JPE") on vertaisarvioitu taloustieteellinen aikakauskirja. Se on perustettu vuonna 1892 ja on nykyisin yksi taloustieteen alan arvostetuimmista ja viitatuimmista aikakauskirjoista. JPE ilmestyy joka toinen kuukausi ja sitä julkaisee University of Chicago Press.
Siittiö
right|thumb|300px|Siittiö tunkeutumassa munasolun sisään. Siittiö (spermium) on mikroskooppisen pieni, kypsä koiraan sukusolu, joka vie koiraan geneettisen informaation naaraan munasoluun.
Siittiöt muodostuvat kiveksen siementiehyissä, ja valmiiksi kypsyminen kestää noin 75 päivää. Kypsyttyään ne kulkeutuvat kiveksestä lisäkivekseen, jossa ne kypsyvät loppuun asti, liikkuviksi ja valmiiksi siittiöiksi.
Siittiöt ihmisillä
Aikuisen miehen kives tuottaa arviolta 150 miljoonaa siittiötä päivittäin. Siittiöiden osuus siemennesteestä on noin 1 %.
Iän myötä miesten sukusolujen tuotanto heikkenee tasaisesti ja tulee alttiimmaksi geenivirheille. Tämän vuoksi hedelmällisyys eli heidän siittiöidensä kyky hedelmöittää munasolu laskee. Lisäksi mahdollisesti hedelmöittyvän munasolun todennäköisyys kehittyä ihmiseksi pienenee. Edelleen samasta syystä siittiön kehityshäiriöiden riski kasvaa.
Nuorten miesten siittiöiden laatu on romahtanut. Esimerkiksi Suomessa aikaisemmin kansainvälisessä vertailussa korkeaksi todettu siittiöiden laatu on laskenut niin paljon, että joka kolmannella se vaikuttaa hedelmällisyyteen. Mikäli huononemistahti jatkuu, on arvioitu, että se saattaa johtaa keskiverron suomalaisen miehen jopa lähelle hedelmättömyyttä. Syiksi huononemiskehitykselle on arveltu muun muassa äidin raskauden aikaista tupakointia. Useat tutkimukset viittaavat siihen, että päällä olevan matkapuhelimen pitäminen housuntaskussa saattaa laskea hedelmällisyyttä. Kyseisissä tutkimuksissa on kuitenkin vakavia puutteita, koska niissä on haettu korrelaatiota ilman että samalla olisi kontrolloitu elämäntapojen, asumishistorian ja mahdollisten muiden säteilylähteiden vaikutusta. Väliaikaisesti laatu heikkenee kivesten joutuessa puristuksiin ja niiden ylikuumentuessa. Tämä ylilämpeneminen voi olla myös kroonista.
Neljänkymmenen vuoden aikana siemennesteen keskimääräinen siittiöpitoisuus on länsimaissa laskenut liki 60 prosenttia. Lasku jatkuu edelleen noin puolitoista prosenttia vuodessa. Jerusalemin yliopiston epidemiologi Hagai Levine kollegoineen kävi läpi parisataa tutkimusta vuosilta 1970–2010. Tutkimuksissa oli mitattu siittiömääriä eri puolilla maailmaa. Eurooppalaisissa tutkimuksissa oli havaittu siittiöiden laadun heikentyminen. Lapsettomuus ilman hoitoja voi uhata jo nuoriakin miehiä. Siittiöiden laadun ja määrän heikentymisen tarkka syy ei ole tiedossa.
Siittiön rakenne
thumb|800px|Siittiön rakenne
Akrosomi on Golgin laitteesta peräisin oleva rakenne, joka sisältää entsyymejä, jotka auttavat siittiön tunkeutumista munasolua ympäröivien rakenteiden läpi. Näitä entsyymejä ovat muun muassa hyaluronidaasi ja akrosiini. Hyaluronidaasi pilkkoo munasolua ympäröivää pitkärakenteista sokeriketjua, hyaluronaania, ja akrosiini puolestaan pilkkoo valkuaisaineita.
Siittiö liikkuu häntänsä potkurimaisen liikkeen avulla noin 1–3 mm minuutissa ihmisillä. Hännän liikkeen mahdollistaa sen sisällä olevat mikrotubulukset, jotka liukuvat toistensa suhteen. Liike vaatii runsaasti energiaa, joka saadaan keskikappaleen alueelle keskittyvistä mitokondrioista. Suurin osa siittiöiden mitokondrioista kuitenkin tuhoutuu hedelmöityksen yhteydessä, joten vain äidin mitokondriot periytyvät munasolun välityksellä lapsille.
Siittiön kapasitaatio- ja akrosomireaktio
Kapasitaatio on noin 7 tunnin mittainen tapahtuma, joka tapahtuu suurimmaksi osaksi naisen munanjohtimissa. Kapasitaation aikana siittiön solukalvosta, tuman kohdalla olevalta alueelta, poistuu glykoproteiinivaippa ja sytoplasman proteiineja. Akrosomireaktio tapahtuu sen jälkeen kun siittiö on kiinnittynyt munasolun zona pellucidaan ja sen indusoi zonan proteiinit. Reaktiossa vapautuu entsyymejä, joita tarvitaan zona pellucidan läpäisemiseen mm. akrosiinia sekä trypsiinin kaltaisia aineita.
Heavy Metal Thunder
Heavy Metal Thunder on Saxonin kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2002. Se sisältää Killing Ground -albumin bonusjulkaisun kahdeksan uudelleennauhoitettua kappaletta sekä viisi muuta kappaletta.
Kokoelma-albumista on myös julkaistu rajoitettu erä bonuslevyllä varustettua versiota, jossa on viisi live-kappaletta vuoden 2002 San Antonion konsertista ja ”Killing Ground” -kappaleen musiikkivideo.
Pont Saint-Bénézet
Pont Saint-Bénézet (Pyhän Bénézet’n silta), joka Avignonin ulkopuolella tunnetaan paremmin nimellä Avignonin silta on Rhônejoen yli vuosina 1177–1185 rakennettu silta Ranskassa. Se johti joen itärannalla sijaitsevasta Avignonista vastarannalle. Sillalla on Saint-Bénézet’n kappeli ja sen alla Pyhän Nikolauksen kappeli.
Sillan länsiosa romahti 1600-luvulla Rhônen tulvissa, joten sitä myöten ei ole enää satoihin vuosiin voinut ylittää jokea. Sen jäljellä oleva osa on kuitenkin säilytetty historiallisena muistomerkkinä ja kuuluu nykyisin Unescon maailmanperintöluetteloon.
Historia
thumb|left|Silta ja sen 22 kaarta, Mamigoz’n gravuuri Legendan mukaan vuonna 1165 syntynyt, Burzet’ssä Vivarais’ssa asunut paimen nimeltä Benoît, joka myöhemmin tuli tunnetuksi Pyhänä Bénézet’nä, olisi 12-vuotiaana saanut jumalallisen käskyn sillan rakentamisesta Avignoniin. thumb|left|Avignonin kartta van Loonin kartastosta vuodelta 1649; siihen on merkitty myös sillan puuttuvat osat
Bénézet aloitti vuonna 1177 sillan rakentamisen roomalaisaikaisen sillan jäännösten paikalle. . Silta valmistui vuonna 1185. Se oli alkujaan 915 metriä pitkä ja ylitti Rhônen kohtisuorasti. Siinä oli 22 kaarta, joista enää neljä on jäljellä. Alun perin vain sillan pylväät olivat kiveä, palkit sen sijaan puuta, mutta se muurattiin kokonaisuudessaan uudestaan vuosien 1234 ja 1237 välillä.
Rhône oli aikoinaan rajana Ranskan ja Kirkkovaltioon eksklaavina kuuluneen Avignonin välillä. Koska Pont Saint-Bénézet oli pitkään ainoa Rhônen ylittänyt silta Lyonin ja Välimeren välillä, siitä tuli monille kauppiaille ja matkustajille tärkeä kulkuväylä. Samalla sen ylitys­maksuista muodostui hyvä verotulojen lähde, ja siellä voitiin kerätä myös almuja Pyhälle Bénézet’lle. Ennen sillan rakentamista Rhône oli voitu ylittää vain veneellä.
Suurin osa sillasta oli kuninkaan omaisuutta. Vuoden 1479 tulvissa sillan kaarista kaksi tuhoutui kokonaan. Ranskan kuningas Ludvig XI määräsi 10. lokakuuta antamallaan kuninkaallisella käsky­kirjeellä sen jälleen­rakennettavaksi.
Uudelleen rakennetusta sillasta romahti jälleen yksi kaari vuonna 1603 ja kolme muuta vuonna 1605. Ne kuitenkin rakennettiin uudestaan vuoteen 1628 mennessä. Mutta vuonna 1633, pian sillan uudelleenavaamisen jälkeen, kaksi uutta kaarta romahti. Vuonna 1669 Rhône tulvi jälleen ja vei mennessään monet sillan kaarista, siten että jäljelle jäi käytännössä vain siitä nykyisinkin pystyssä oleva osa. .
Silta oli vain noin 2,5 metriä leveä. Se kulki keskellä jokea olevan saaren, île de la Barthelassen yli, jossa 1800-luvulla oli useita huvittelu­paikkoja. Toisin kuin tunnetussa laulussa Sur le pont d’Avignon sanotaan, itse sillalla ei siis ole tanssittu eikä sen kapeuden vuoksi juuri olisi voitukaan, sen alla kylläkin. thumb|upright=5|center|Näkymä Pont saint-Bénézet'ltä Rhônelle
Silta kulttuurissa
Avignonin kaupungin logo esittää siltaa, jonka yläpuolella lukee isoilla kirjaimilla AVIGNON. Alapuolella saattaa olla tunnuslause "VILLE D’ESPRIT" (hengen kaupunki). Kyseessä on muokattu valokuva, jossa kaarta on keino­tekoisesti pidennetty, jotta se saataisiin muistuttamaan suoraa viivaa. Okrankeltainen väri muodostaa kontrastin taivasta vastaan, ja sillan tunnistaa helposti Pyhän Nikolauksen kappelista.
thumb|Lauluun viittaava kuva 1800-luvulla painetussa kalenterissa. Taustalla Pyhän Nikolauksen kappeli ja [[Palais des papes|paavien palatsi.]]
The Railway Series
The Railway Series on Tuomas Veturista ja hänen ystävistään kertova kirjasarja. Sarjan 26 ensimmäistä kirjaa kirjoitti Wilbert Awdry ja loput hänen poikansa Christopher.
Pont Saint-Bénézet
Silta kulttuurissa
Sillan on tehnyt maailmanlaajuisesti tunnetuksi lastenlaulu Sur le pont d’Avignon.
The Railway Series
Kirjat
thumb|The Three Railway Engines -kirja thumb|The Eight Famous Engines -kirja thumb|Very Old Engines -kirja thumb|Small Railway Engines -kirja thumb|The Fat Controller's Engines -kirja
Pont Saint-Bénézet
Silta kulttuurissa
<Gallery> Image:Avignon boat scene c1840.jpg|Le palais des papes dominant le Rhône, T. Allomin piirros, E. Brandardin kaiverrus vuodelta 1840 Image:Beckwith James Carroll The Palace of the Popes and Pont d-Avignon.jpg|Le palais des papes et le pont d’Avignon James Carroll Beckwithin (1852–1917) maalaus Image:Paul Signac Palais des Papes Avignon.jpg|Le Palais des papes, Paul Signacin maalaus vuodelta 1900 Image:Adrian Stokes Palace of the Popes at Avignon.jpg|Le palais des papes d’Avignon, Adrien Stokesin (1854–1935) maalaus </Gallery>
Eugène Viollet-de-Ducin teoksessa Dictionnaire raisonné sillasta esitetään seuraavat kuvat:
Yhdessä Avignonin historiallisen keskustan ja paavin palatsin kanssa silta kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kangasjärvi (Mänttä-Vilppula)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Kangasjärven alueeseen (35.492) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 118,8 metriä mpy.
Pont Saint-Bénézet
Silta kulttuurissa
Vuonna 1974, Mansaaren posti julkaisi Pont Saint-Bénézet’tä esittävän postimerkin .
Elokuussa 2007 kuvattiin kahdeksanosainen televisiosarja La Prophétie d’Avignon.
Bob Lanier
Robert Jerry "Bob" Lanier Jr. (10. syyskuuta 1948 Buffalo, New York – 10. toukokuuta 2022 ) oli yhdysvaltalainen koripalloilija. Hän pelasi sentterinä NBA:ssa kausina 1970–1984. Hänet nimettiin Naismith Memorial Basketball Hall of Fameen vuonna 1992.
Detroit Pistons varasi Lanierin NBA:han ensimmäisellä varausvuorolla vuoden 1970 varaustilaisuudessa. Hän edusti Pistonsia vajaat kymmenen kautta. Helmikuussa 1980 hän siirtyi Milwaukee Bucksiin, jossa hän lopetti uransa vuonna 1984.
Kóstas Karyotákis
Karyotákis opiskeli oikeustiedettä ja toimi sitten maaseudulla virkamiehenä. Hän nousi itsemurhan tehtyään kulttimaineeseen. Itsemurha tuli esille usein jo hänen runoissaan. Hänen tyylilleen on ominaista sarkasmi ja elämänuskon menettäminen.
Bob Lanier
Lanier pelasi NBA-urallaan 959 runkosarjaottelua, joissa hän teki keskimäärin 20,1 pistettä, otti 10,1 levypalloa ja antoi 3,1 koriin johtanutta syöttöä. Pudotuspelejä Lanierille kertyi 67, ja niissä hän teki keskimäärin 18,6 pistettä, otti 9,6 levypalloa ja antoi 3,5 koriin johtanutta syöttöä. Hän pelasi NBA:n tähdistöottelussa vuosina 1972–1975, 1977–1979 ja 1982.
Espanja
Espanjan kuningaskunta eli Espanja ( [])  on Lounais-Euroopassa sijaitseva valtio. Se jakaa Iberian niemimaan Portugalin ja Isolle-Britannialle kuuluvan Gibraltarin kanssa. Koillisessa rajan takana ovat Ranska ja pieni Andorran ruhtinaskunta, ja etelässä on maarajaa Marokon kanssa (ks. Ceuta ja Melilla). Maahan kuuluvat Baleaarit Välimerellä, Kanariansaaret Atlantilla, Ceutan ja Melillan kaupungit Pohjois-Afrikassa sekä muutama asumaton saari Marokon rannikolla. Espanjan pääkaupunki on Madrid. Muita suuria kaupunkeja ovat muun muassa Barcelona, Valencia, Sevilla, Málaga, Bilbao ja Zaragoza.
Muinaiset roomalaiset valtasivat Espanjan Karthagolta toisessa puunilaissodassa, ja roomalaisten käyttämä latina on espanjan kielen pohjana. Islaminuskoiset maurit hallitsivat Espanjaa keskiajalla. 1400-luvulla maata hallinneet pienet katoliset kuningaskunnat yhdistyivät vaiheittain vuoteen 1512 mennessä. Yhdistyneestä Espanjasta tuli mahtava siirtomaavalta. 1700-luvulla se menetti hallitsemansa ulkomaat Espanjassa ja 1800-luvulla siirtomaansa. Vuonna 1936 alkanutta sisällissotaa seurasi Francon sotilasdiktatuuri vuoteen 1975 asti.
Maan noin 47 miljoonasta asukkaasta kolme neljäsosaa puhuu äidinkielenään espanjaa, joka on koko maan virallinen kieli. Muita, alueellisesti virallisia kieliä ovat katalaani (tai valencia), galicia, baski ja araneesi.
Espanjan talous on palveluvaltainen sekatalous. Kansainvälinen valuuttarahasto arvioi maan ostovoimakorjatun bruttokansantuotteen arvoksi vuonna 2023 noin 2,4 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Maantiede
pienoiskuva|300px|vasen|Espanjan fyysinen kartta korkeuseroineen. Espanja sijaitsee Pyreneiden niemimaalla. Pohjoisessa maata rajoittaa Pyreneiden vuorijono, ja etelässä Välimeren rannikon erottaa sisämaasta Sierra Nevadan vuoristo. Pääkaupunki Madrid sijaitsee keskusylängöllä 650 metrin korkeudessa. Yli 2 000 metrin korkuisia vuoria on useita, korkeimmat huiput kohoavat yli 3 000 metriin.
Espanjassa on noin 1 800 jokea, mutta monet niistä kuljettavat vain vähän vettä ja saattavat olla osan vuotta kuivillaan.
Kasvillisuus ja ilmasto vaihtelevat voimakkaasti rannikon ja sisämaan välillä sekä korkeuden mukaan. Kesällä lähes kaikkialla on kuumaa ja kuivaa, mutta talvella on suuria lämpötilaeroja eri alueiden välillä. Vuorilla voidaan lasketella, kun taas rannikolla on paljon lämpimämpää. Vuoden kylmimmän kuukauden eli tammikuun keskimääräinen alin lämpötila A Corunassa on 7,6 astetta, Valladolidissa −1,2 astetta. Asiantuntijat odottavat ilmastonmuutoksen vaikuttavan Espanjan ilmastoon huomattavasti muun muassa nostamalla vuoden keskilämpötilaa.
Rupert Graves
Rupert Graves (s. 30. kesäkuuta 1963 Lontoo, Iso-Britannia) on englantilainen näyttelijä. Hän on näytellyt elokuvissa kuten Hotelli Firenzessä (1985), V niin kuin verikosto (2006) ja televisiosarjoissa kuten Uusi Sherlock (vuodesta 2010 lähtien) ja Scott & Bailey (2011).
Espanja
Maantiede
Pohjois-Espanjassa, Biskajanlahden rannoilla sataa runsaasti, ja siellä kasvaa osittain lauhkeita ja osittain subtrooppisia lehtimetsiä. Näissä metsissä osa puustosta pudottaa lehtensä talveksi, kun taas osa pitää ne ympäri vuoden. Etelä-Espanjassa, Välimeren rannoilla kasvaa välimereisiä metsiä ainavihantine tammilajeineen ja oliivipuineen. Vuorten takana, Espanjan keskiosissa on aavikoita, joilla sataa vain harvoin. Niillä kasvaa ainoastaan kivikkokasveja.
Varhaishistoria ja muslimivalta
pienoiskuva|[[La Mezquita, entinen moskeija Córdobassa edustaa maurien kulttuuriperintöä.]]
Kristinusko ja suurvalta-aika
pienoiskuva|Kristoffer Kolumbus tapaa kuningas [[Ferdinand Katolilainen|Ferdinandin ja kuningatar Isabellan Alhambrassa.]] Nykyisen Espanjan historia alkoi 800-luvulla, jolloin kristityt kuningaskunnat aloittivat Iberian niemimaan takaisinvaltauksen (Reconquista). Vuoteen 1250 mennessä muslimivalta rajoittui enää Granadan emiraattiin, josta tehtiin veroa maksava vasallivaltio. Vuonna 1469 Aragonian ja Kastilian kuningaskunnat yhdistyivät, kun hallitsijat kuningas Ferdinand ja kuningatar Isabella avioituivat. Katoliset kuningaskunnat lakkauttivat Granadan itsenäisyyden 2. tammikuuta 1492, samana vuonna kun Kristoffer Kolumbus löysi Amerikan. Vuonna 1512 kuningas Ferdinand valloitti osan Navarran kuningaskunnasta ja koko Espanja yhdistyi. Kirkon tueksi perustettiin inkvisitio, ja juutalaiset ja muslimit käännytettiin tai karkotettiin maasta.
1500-luvulla Espanjasta tuli vähäksi aikaa Euroopan mahtavin valtio sen Amerikkojen valloitusten takia. Osmanien laivasto lyötiin 1571 Lepanton meritaistelussa. Valtakuntaan liitettiin Filippiinit 1564 ja Portugali 1580, mutta Englannin valloitus epäonnistui 1588 Espanjan Voittamattoman armadan hävittyä Englannin laivastolle. Huolimatta Amerikoista tuodusta kullasta Filip II:n aikana 1556–1578 valtiontalous romahti lukuisien sotien ja suunnattomien rakennushankkeiden vuoksi. Seuraavien hallitsijoiden aikana rappeutuminen jatkui ja lukuisia alueita menetettiin. Portugali irtosi unionista 1640 ja katalonialaiset kapinoivat.
Perimyssodasta sisällissotaan
pienoiskuva|[[Francisco de Goyan maalaus Toukokuun kolmas 1808 (1814) esittää Napoleonin joukkoja teloittamassa Madridin kansannousuun osallistuneita espanjalaisia.]] Vuosina 1701–1714 sodittiin Espanjan perimyssota (Espanja, Ranska ja Baijeri vastaan Itävalta, Preussi, Englanti ja Katalonia). Sota päättyi Ranskan johtaman liittokunnan voittoon ja Habsburgien hallitsijasuku vaihtui Bourbon-sukuun. Espanja menetti loputkin ulkomaiset alueensa Euroopassa: Itävallalle alueet Italiassa ja Belgian, Savoijille Sisilian ja Gibraltar joutui Englannille.
Vuonna 1805 Trafalgarin taistelussa Horatio Nelsonin johtama Englannin laivasto voitti Ranskan ja Espanjan laivastot. Napoléon asetti veljensä Joseph Bonaparten Espanjan valtaistuimelle 1808, mutta englantilaisten tukemina miehitysjoukot ajettiin pois Napoleonin joutuessa vaikeuksiin Venäjällä ja 1814 Bourbonit nousivat uudelleen valtaistuimelle. Ranskan miehityksen aikana siirtomaat Etelä-Amerikassa olivat itsenäistyneet ja taloudellinen tilanne oli heikko. Käytiin lukuisia sisällissotia eri kansallisuuksien ja monarkistien ja tasavaltalaisten välillä. Vuonna 1898 espanjalais-amerikkalaisessa sodassa Espanja menetti siirtomaansa Filippiinit, Kuuban, Puerto Ricon ja Guamin Yhdysvalloille.
Sisällissota ja Francon aika
pienoiskuva|[[Francisco Franco ja Dwight D. Eisenhower tapaavat Madrisissa kylmän sodan merkeissä vuonna 1959. Espanja liittyi YK:hon vuonna 1955.]] pienoiskuva|[[Francisco Franco (1892–1975), Espanjan caudillo vuosina 1939–1975. ”El Caudillo de España”.]] Vuonna 1931 Espanjasta tuli demokraattinen tasavalta, joka kuitenkin ajautui jälleen 1936 sisällissotaan. Sota sai alkunsa armeijan johtamana sotilaskapinana tasavallan hallitusta vastaan. Saksa ja Italia antoivat tukea kansallisille joukoille ja Neuvostoliitto tasavaltalaisille. Sotaan osallistui myös kymmeniätuhansia ulkomaalaisia vapaaehtoisia sekä tasavaltalaisten että kansallisten puolella. Sodan aikana ja sen jälkeen teloitettiin satojatuhansia ihmisiä.
Sisällissodan jälkeen vuonna 1939 vallan otti voittajapuolen kenraali Francisco Franco. Hän hallitsi kuolemaansa vuoteen 1975 asti diktaattorina. Toisen maailmansodan jälkeen Espanja oli eristetty, kunnes 1953 solmi sopimuksen Yhdysvaltain kanssa sotilastukikohdista ja pääsi 1955 YK:n jäseneksi. Espanjan talous kärsi merkittävästi Francon ajan eristyneisyydestä ja huonosta tuottavuudesta. Vuonna 1959 Espanja aloitti IMF:n ohjauksessa talouden vakauttamisen ja kaupan ja pääomavirtojen liberalisoinnin. 1960-luvun alussa talousuudistusten ja ulkomaisen avun avulla matkailu ja teollisuus saatiin lopulta nousuun. Francon diktatuuri kesti kokonaisuudessaan lähes neljä vuosikymmentä.
Uusi monarkia
pienoiskuva|vasen|[[Juan Carlos I julistettiin Espanjan kuninkaaksi 22. marraskuuta 1975. Hän luopui kruunusta vuonna 2014.]] Francon kuoltua Espanja palasi monarkiaksi ja kuninkaaksi tuli Francon valitsema seuraaja, Juan Carlos I. Hän nimitti Adolfo Suárezin pääministeriksi. Suárez aloitti uudistukset sallien poliittiset puolueet 1977. Samana vuonna pidettiin myös ensimmäiset vapaat vaalit. Vuoden 1978 perustuslain myötä myös historialliset alueet Baskimaa, Katalonia ja Galicia saivat itsehallinnon. Vielä 1981 Francon tukijat everstiluutnantti Antonio Tejeron johdolla yrittivät vallankaappausta vaatien autoritäärisen hallinnon palauttamista. Kaappauksen epäonnistumista pidetään kuninkaan vaikutusvallan ansiona.
Espanja on kehittynyt 1970-luvulta alkaen moderniksi teollisuusyhteiskunnaksi, jolle matkailu on merkittävä elinkeino. Maa liittyi 1982 Natoon ja 1986 Euroopan unioniin. EU:hun liittyminen on tuonut maalle koheesiotukia, jotka ovat auttaneet nostamaan elintasoa lähemmäksi eurooppalaista keskiarvoa.
Vuonna 1959 perustettu baskien vapautusarmeija ETA teki attentaatteja Espanjassa vuosikymmenten ajan. Vuonna 1973 se surmasi pääministeri Luis Carrero Blancon. ETA on julistanut tulitaukoja 1997–1998 ja 2006–2007 sekä 2010. Viime vuosina ETA ei ole enää iskenyt siviilejä vastaan. Vuonna 2004 islamistiterroristit iskivät Madridiin, kun Madridin lähijunaliikenneverkostoa vastaan 11.3.2004 suunnatuissa koordinoiduissa pommi-iskuissa kuoli 191 ihmistä. Huhtikuussa 2017 baskien terroristijärjestö ETA ilmoitti luopuvansa kokonaan aseistaan ja luovuttuvansa ase- ja räjähdevarastonsa Baskien kansalaisyhteiskunnan edustajille. Aseelliset iskunsa ETA oli lopettanut vuonna 2011 julistettuaan pysyvän tulitauon.
Espanjan pääministerinä oli vuosina 1982–1996 Espanjan sosialistista työväenpuoluetta (PSOE) edustanut Felipe González. Hänen pitkän hallituskautensa aikana Espanja liittyi vuonna 1982 Naton ja vuonna 1986 EEC:n (myöhemmin EU) jäseneksi sekä pidettiin Barcelonan kesäolympialaiset vuonna 1992. José María Aznar nousi pääministeriksi vuonna 1996, kun hänen puolueensa oikeisto-konservatiivinen Kansanpuolue (PP) sai niukan vaalivoiton maltillisten baskinationalistien tuella. PP uusi voittonsa vuonna 2000 murskaluvuin. Aznarin kausi kesti vuodet 1996–2004, sillä pian Madridin tuhoisten pommi-iskujen jälkeen maaliskuussa vuonna 2004 pidetyissä vaaleissa voitti oppositiossa ollut  sosiaalidemokraattinen Espanjan sosialistinen työväenpuolue (PSOE), joka nousi valtaan  ja Jose Luis Rodriguez Zapaterosta tuli pääministeri. Hänkin pääsi toiselle kaudelle vuoden 2008 voiton jälkeen. Vuoden 2011 parlamenttivaalien jälkeen valtaan nousi taas PP ja Mariano Rajoy nousi pääministeriksi. Hän jatkoi pääministerinä vuoden 2015 vaalien jälkeenkin, kaikkiaan vuodesta 2011 vuoteen 2018. Vuonna 2014 kuningas Juan Carlos luopui kruunustaan oltuaan Espanjan valtionpäämies vuodesta 1975 lähtien yli 38 vuotta. Kruununprinssistä tuli Espanjan uusi kuningas Felipe VI. Kesäkuussa 2018 pääministeriksi tuli sosialistien Pedro Sánchez sen jälkeen, kun pääministeri Rajoyn hallitus oli hävinnyt luottamuslauseäänestyksen.
Heinäkuussa 2019 Sánchezin vähemmistöhallitus hävisi puolestaan luottamuslauseäänestyksen. Sosialistipuolue PSOE oli voittanut huhtikuun lopussa 2019 järjestetyt vaalit, muttei saanut enemmistöä parlamenttiin. Pääministeri ei onnistunut löytämään hallituskumppaneita. Espanjassa ajauduttiin taas enneaikaisiin parlamenttivaaleihin, jotka olivat jo neljännet vaalit neljän vuoden aikana. Marraskuussa 2019 sosialistit onnistuivat säilyttämään asemansa suurimpana puolueena maan ennenaikaisissa parlamenttivaaleissa. Sosialistit saivat äänistä 28 prosenttia. Kannatus putosi hieman huhtikuun vaaleista ja puolue menetti kolme paikkaa parlamentissa. Nyt se sai 120 paikkaa. Kaikkiaan jaossa parlamenttiin oli 350 paikkaa. Toiseksi suurimpana puolueena jatkoi toinen vanha valtapuolue konservatiivinen PP. Se sai vajaat 21 prosenttia äänistä, mikä antoi puolueelle 88 paikkaa. Puolue paransi asemaansa selkeästi kevään vaaleista. Suurin voittaja oli kuitenkin äärioikeistolainen Vox, joka nousi parlamentin kolmanneksi suurimmaksi puolueeksi. Se sai äänistä 15 prosenttia ja yli tuplasi paikkamääränsä parlamentissa saaden 52 paikkaa. Puolue nousi ensimmäistä kertaa parlamenttiin huhtikuun 2019 vaaleissa. Vuonna 2015 vasemmistolainen Unidas Podemos ja keskustaoikeistolainen Ciudadanos nousivat järisyttämään PP:n ja sosialistien vuosikymmeniä kestänyttä hegemoniaa. Nyt tilannetta mutkisti vielä Voxin nousu. Marraskuun 2019 vaaleissa sekä Unidas Podemos että Ciudadanos kärsivät tappion. Unidas Podemos putosi kevään 42 paikasta 35:een. Unidas Podemos on vasemmistolainen vaaliliitto, jossa Podemos-puolueen kumppanina on pieni Yhdistynyt vasemmisto. Ciudadanos romahti kevään 57 paikasta kymmeneen. Katalonian tasavaltalainen vasemmistopuolue ERC sai 13 paikkaa.
Tammikuussa 2020 pääministeri Pedro Sánchez sai  parlamentin luottamuksen uudelle hallitukselleen. Parlamentin äänestyksen myötä Espanja sai demokratian ajan ensimmäisen koalitiohallituksen. Sánchezin sosialistipuolue PSOE oli sopinut hallitusyhteistyöstä vasemmistolaisen Podemos-puolueen kanssa. Hallitus muodostettiin Katalonian tasavaltalaisen vasemmistopuolueen ERC:n avulla. Se lupasi äänestää tyhjää luottamusäänestyksessä ja vastineeksi Sánchez lupasi istua samaan neuvottelupöytään Katalonian separatistien kanssa. Vasemmistolaisen Podemos-puolueen johtaja Pablo Iglesias tuli yhdeksi hallituksen varapääministereistä toimialanaan sosiaalisiin oikeuksiin ja kestävään kehityksen liittyvät asiat.
Espanja kärsi erittäin raskaasti vuoden 2020 alussa maailmanlaajuisesta koronaviruspandemiasta. Espanja oli Italian jälkeen vaikeimmin koronaviruksesta kärsinyt maa Euroopassa, ja 22.3.2020 mennessä Espanjassa oli todettu yli 28 000 tartuntaa ja yli 1 700 koronavirukseen liittyvää kuolemaa. Huhtikuun alussa Espanja ohitti Italian vahvistettujen koronavirustartuntojen määrässä ja koronavirukseen liittyviä kuolemia Espanjassa oli tuolloin noin 12 000 ja tartuntoja yli 124 000.
Politiikka
Espanja on perustuslaillinen monarkia. Parlamentti (Cortes Generales) on kaksikamarinen. Alahuoneen tai edustajainhuoneen (Congreso de los Diputados) 350 jäsentä valitaan suhteellisella vaalilla D'Hondtin menetelmällä nelivuotiskausiksi. Ylähuoneen eli senaatin (Senado) 266 jäsenestä 208 valitaan suoralla kansanäänestyksellä, ja loput 58 nimittävät virkaan alueelliset lakia säätävät elimet. Myös he palvelevat nelivuotiskauden. Toimeenpanovaltaa käyttää ministerineuvosto, jonka puheenjohtajan eli pääministerin parlamentti valitsee kuninkaan ehdotuksesta. vasen|pienoiskuva|[[Espanjan senaatti.]] Espanjan kaksi valtapuoluetta konservatiivipuolue Partido Popular PP ja sosialistipuolue PSOE ovat vuorotelleet vallassa 1980-luvulta lähtien. Toukokuun 2014 europarlamenttivaaleissa niiden haastajaksi tuli saman vuoden maaliskuussa perustettu Podemos-puolue. Sen juuret ovat toukokuussa 2011 alkaneessa talouskurin vastaisessa protestiliikkeessä. Vuoden 2015 vaaleissa Espanjan parlamenttiin nousi kaksi uutta puoluetta, vasemmistoradikaali Podemos ja keskustalainen Ciudadanos (Kansalaiset) Huhtikuun 2019 vaaleissa parlamenttiin nousi myös äärioikeistolainen Vox-puolue ja tämä oli kovin äärioikeiston nousu Espanjassa sitten diktaattori Francon aikojen.
Espanja on jaettu itsehallintoalueisiin, joiden itsemääräämisvalta vaihtelee. Joillain on omat koulutus- ja terveydenhuoltojärjestelmänsä, muilla taas ei. Jotkin, varsinkin nationalistipuolueiden hallitsemat alueet, pyrkivät liittovaltio- tai jopa valtioliittotasoiseen itsevaltaan. Keskushallitus on pyrkinyt rajoittamaan innokkaimpien itsehallintoalueiden valtaa. Katalonian itsehallintoalue julistautui itsenäiseksi 27. lokakuuta 2017. (Katalonian kansanäänestys itsenäisyydestä 2017). Vielä samana päivänä Espanjan senaatti päätti rajoittaa Katalonian itsehallintoa, eli otti käyttöön perustuslain pykälän 155. Katalonian aluehallinnon johtaja Carles Puigdemont ja hänen hallituksensa erotettiin. (Katalonian kriisi 2017).
Itsehallintoalueet
Vuoden 1978 perustuslaki jakaa Espanjan seitsemääntoista itsehallintoalueeseen (comunidades autónomas). Itsehallintoalueet koostuvat yhdestä tai useammasta maakunnasta (provincias), joita on yhteensä viisikymmentä.
Suurimpia kaupunkeja
pienoiskuva|[[Madrid on Espanjan pääkaupunki.]] pienoiskuva|Näkymä [[Barcelonaan.]]
Talous
pienoiskuva|250px|Matkailu on yksi Espanjan tärkeimmistä elinkeinoissa. Kuvassa Playa de Las Canteras [[Gran Canarialla.]] pienoiskuva|[[Renfe-juna Kastilian ja Leónin alueella.]] Espanja on palveluvaltainen länsimainen talous, jonka tilastoitu bruttokansantuote per capita on toisen maailmansodan jälkeen ollut matalampi kuin läntisessä Keski-Euroopassa ja Pohjois-Euroopassa. Espanjan ostovoimakorjattu bruttokansantuote vuonna 2023 on Kansainvälisen valuuttarahaston arvion mukaan noin 2,36 biljoonaa Yhdysvaltain dollaria eli noin 49 450 dollaria per capita. Muiden läntisten kehittyneiden talouksien tapaan myös Espanjan osuus maailmantaloudesta laskee hiljalleen; vuonna 2023 se on arviolta noin 1,4 %.
Tärkeimpiä vientituotteita ovat koneet, kulkuneuvot, elintarvikkeet, lääkkeet ja muut kulutustavarat. Viennin suurimmat kohdemaat ovat Ranska, Saksa, Portugali, Italia ja Britannia.
Matkailu on Espanjalle tärkeä elinkeino. Vuonna 2012 maa oli kävijämäärältään maailman neljänneksi suosituin matkailukohde: vuoden aikana siellä vieraili 57,7 miljoonaa matkailijaa. Vuonna 2016 Espanja oli maailman kolmanneksi suosituin matkailukohde ja uusi ennätys oli 75,3 miljoonaa matkailijaa.
Espanjan merkittävimmät luonnonvarat ovat kivihiili, rautamalmi, uraani, ligniitti, elohopea, lyijy, sinkki ja kupari, erilaiset teollisuusmineraalit, kuten kaoliini, sekä vesivoima ja hedelmällinen viljelysmaa.
Työttömyys on varjostanut Espanjan taloutta. Vuoden 2013 ensimmäisellä neljänneksellä työttömyys nousi 27,2 prosenttiin ja työttömänä oli yli kuusi miljoonaa espanjalaista. Samaan aikaan 15–24-vuotiaista nuorista työttöminä oli 57 prosenttia. 70,3 % työntekijöistä työskentelee palvelusektorilla, 26,4 % teollisuudessa ja 3,3 % maataloudessa (vuoden 2012 arvio). Vuonna 2016 työttömyys laski ensimmäisen kerran alle 20 % ja oli vuoden 2018 lopussa laskenut 14,4 %:iin.
Vuonna 2007 julkaistun tutkimuksen mukaan Espanjan tuottavin kaupunki oli vuonna 2005 Madrid, jonka bruttokansantuote oli 188 miljardia dollaria. Maan toiseksi tuottavin kaupunki oli Barcelona 140 miljardilla dollarilla.
Espanjan merkittävimpiä yrityksiä ovat esimerkiksi CASA (lentokoneet), El Corte Inglés, Mercadona ja Carrefour (vähittäiskauppa), Repsol ja Cepsa (öljynjalostus), Iberdrola ja Endesa (energia- ja sähköala), Iberia (lentoyhtiö), Renfe (rautatiet), SEAT (autot), Talgo (veturit ja junanvaunut), Telefónica (televiestintä), Inditex (vaateteollisuusyritys), Torres (viinitila) ja Derbi (moottoripyörät).
Espanjan vaihtotase on lievästi ylijäämäinen: vuonna 2023 arviolta noin prosentti bruttokansantuotteesta.
Väestö
thumb|350px|Espanjan väestötiheys.
Espanjan tilastokeskuksen mukaan maan väkiluku 1. heinäkuuta 2016 oli 46,5 miljoonaa. Miehiä väestöstä vuonna 2014 oli 49,4 prosenttia ja naisia 50,6 prosenttia. Syntyvyys tuhatta ihmistä kohti vuonna 2012 oli 9,7 ja kuolleisuus 8,6. Elinajanodote vuonna 2011 syntyneillä miehillä oli 79,1 ja naisilla 84,9 vuotta. Alle 15-vuotiaita väestöstä vuonna 2014 oli 15,4 prosenttia. Kaupungeissa espanjalaisista vuonna 2014 asui 79,4 prosenttia ja maalla 20,6 prosenttia.
Kielet
Espanjaa puhuu äidinkielenään maan noin 47 miljoonasta asukkaasta kolme neljäsosaa. Muita, alueellisesti virallisia kieliä ovat katalaani (tai valencia), galicia, baski ja araneesi. Maassa puhutaan alueellisesti myös aragoniaa, oksitaania, asturiaa, extremaduraa ja falaa.
Siirtolaisuus
Espanja on perinteisesti ollut siirtolaisia luovuttava maa. Nykyisin maasta on kuitenkin vaurastumisen myötä tullut erittäin suosittu maahanmuuttomaa. Ihmisiä muuttaa Espanjaan etenkin Latinalaisesta Amerikasta, Itä-Euroopasta ja Afrikasta, mutta myös muun muassa Länsi-Euroopasta ja Kiinasta.
Koulutus
Espanjassa oppivelvollisuus alkaa 6-vuotiaana ja kestää 10 vuotta. Valtion kouluissa opetus on ilmaista alle 18-vuotiaille. PISA-tutkimuksissa espanjalaiset koululaiset ovat sijoittuneet hiukan keskiarvon yläpuolelle.
Kuvataide
thumb|upright|left|[[Pablo Picasson Avignonin naiset (1907).]]
Tunnettuja espanjalaisia taidemaalareita ovat muun muassa Diego Velázquez (1599–1660), Francisco de Goya (1746–1828), Joan Miró (1893–1983), Pablo Picasso (1881–1973) ja Salvador Dalí (1904–1989). Kreikassa syntynyttä El Grecoa (1540–1614) pidetään myös espanjalaisena taiteilijana, sillä hän vaikutti Toledossa.
Arkkitehtuuri
thumb|[[Caceresin vanhakaupunki.]]
Espanjan sijainti on tehnyt siitä kulttuurien kohtauspaikan, joten sen arkkitehtuurin kerrostumissa näkyvät maailman kulttuurihistorian monet kerrostumat. Karthagon, Kreikan ja Rooman siirtokunnat loivat kulttuurin perustan. Maurit toivat islamilaisia vaikutteita. Romaaninen taide ja arkkitehtuuri kehittyi niemimaan pohjoisosissa. Kevytlinjainen gotiikka kehittyi romaanisten luostarien vastakohdaksi. Espanjalainen barokki ilmestyi 1500-luvun lopussa.
Espanjalaisista moderneista arkkitehdeista tunnetuin on Antoni Gaudí. Espanjaan on suunniteltu viime vuosikymmeninä runsaasti näyttävää nykyarkkitehtuuria, kuten Bilbaon Guggenheim-museo.
Unescon maailmanperintöluettelossa on 38 kulttuurikohdetta Espanjasta. Ne ulottuvat ajallisesti Altamiran luolan esihistoriallisista maalauksista ja roomalaisaikaisista raunioista Gaudin 1900-luvun töihin Barcelonassa. Laajin kohde on 769 km pitkä Santiago de Compostelan pyhiinvaellusreitti.