cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tampereen Messut
pienoiskuva|Tampereen Messut Oy:n logo Tampereen Messut Oy on messu­yhtiö, joka järjestää ammattimessuja sekä kuluttajamessuja Tampereen Messu- ja Urheilu­keskuksessa. Messuohjelmistossa on yhteensä noin 30 messutapahtumaa, joista vuosittain toteutetaan keskimäärin 15-20. Näytteilleasettajia messuilla on joka vuosi yli 3000 ja tapahtumiin tutustuu lähes 140 000 messuvierasta. Suurimmat messut, jotka Tampereen Messut järjestää ovat Suomen Kädentaidot ja Alihankinta.
Karlsborgin kunta
thumb|262px|Karlsborgin kunnan alueella sijainneet pitäjät. thumb|250px|right|Sauna Vättern-järvellä.
Tampereen Messut
Tampereen Messut -konserni
Tampereen Messut -konserniin kuuluvat myös omana yksikkönä toimiva Tampereen Kokouspalvelu sekä tytäryhtiöt Finland Events Oy, Finnresta – Finland Restaurants Oy ja Tavicon Oy.Konsernin liikevaihto vuonna 2013 oli 10,8 miljoonaa euroa ja liikevoitto yli 1 milj. euroa.
Jan Myšák
Jan Myšák (s. 24. kesäkuuta 2002 Litvínov, Tšekki) on tšekkiläinen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Montreal Canadiensin organisaatiossa. Hän pelannee lähinnä OHL-joukkue Hamilton Bulldogsissa. Myšák on pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä. Häntä on yleisesti pidetty yhtenä ikäluokkansa lupaavimmista pelaajista Euroopassa.
Tampereen Messut
Hallinto
Tampereen Messut -konsernin toimitusjohtajana toimii Hannu Vähätalo. Hallituksen puheenjohtajana toimii Antti Eskelinen Tampereen Kauppakamarista.
Karlsborgin kunta
Karlsborgin kunta on Länsi-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Länsi-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Karlsborg.
Jan Myšák
Seuraura
Myšák on HC Litvínovin kasvatti. Hän voitti kaudella 2016–2017 tehoilla 57+32=89 koko Tšekin C-nuorten sarjan maalipörssin ja sijoittui pistepörssissä toiseksi edellään vain HC Plzeňin Radek Mužík. Myšák voitti myös sarjan ylivoimamaalipörssin 13 osumallaan. Kauden 2017–2018 hän pelasi suurimmaksi osaksi Litvínovin B-nuorissa, joiden paras maalintekijä Myšák oli 30 osumallaan David Jindran ja Marek Berkan kanssa. Myšák pelasi osan kaudestaan myös seuran C-nuorissa. Hän pelasi runkosarjassa vain 12 ottelua, mutta Myšák teki niissä kuitenkin peräti 41 maalia ja 59 tehopistettä. Hän teki sarjassa ylivoimaisesti eniten pisteitä (4.92) ottelua kohden. Myšák jakoi sarjan maalipörssin voiton HC Šumperkin Joshua James Máchan kanssa sekä sijoittui pistepörssissä kuudenneksi. Pudotuspeleissä hän jakoi tehoilla 6+5=11 sarjan pistepörssin voiton HC Plzeňin Václav Adamecin ja HK Hradec Královén Jan Juštan kanssa. Myšák oli myös Litvínovin paras maalintekijä.
Tampereen Messut
Historia
Ensimmäiset messut Tampereella järjestettiin vuonna 1950. Messut järjestettiin Aleksanterin kansakoulun, Tampereen yhteislyseon ja Tampereen yhteiskoulun tiloihin ja niiden välillisille alueille. Messut avasi kauppa- ja teollisuusministerinäkin toiminut Suomen Pankin pääjohtaja Sakari Tuomioja.
Karlsborgin kunta
Kunnan maapinta-ala on 405,82 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 962 henkeä (31.12.2020).
Jan Myšák
Seuraura
Kaudella 2018–2019 Myšák debytoi HC Litvínovin Extraliga-joukkueessa, jossa hänen tulokaskautensa toi 31 runkosarjaottelussa tehot 3+4=7 ja kuudessa karsintasarjan ottelussa tehot 5+4=9. Myšák voitti koko karsintasarjan pistepörssin ja oli myös joukkueensa paras maalintekijä. Vain 16-vuotias Myšák teki Extraliga-debyyttinsä jo runkosarjan avauskierroksella 14. syyskuuta 2018 vieraissa BK Mladá Boleslavia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 9.22 minuuttia. Myšák keräsi ottelussa yhden kahden minuutin jäähyn korkeasta mailasta ja hänelle merkittiin teholukema –1. Ensimmäisen Extraliga-maalinsa Myšák teki kolmannessa ottelussaan 21. syyskuuta 2018 vieraissa HC Pardubicea vastaan.
Tampereen Messut
Historia
Vuonna 1964 Tampereen messut siirtyivät Kalevan kaupunginosaan. Korkeakoulu oli teollisuusmessujen avajaisten näyttämö, Sampolan koulu puolestaan näyttelypaikka. Kesäkuussa 1967 Tampereen kaupunki, Pirkanmaan Yrittäjät, Tampereen kauppakamari sekä Tampereen Käsityö- ja teollisuusyhdistys perustivat Tampereen Messut Oy:n kaupunginjohtaja Erkki Lindforsin johdolla.
Karlsborgin kunta
Karlsborgin kunta sijaitsee Vättern-järven länsirannalla lähellä järven pohjoispäätä. Tivedenin kansallispuisto sijaitsee osittain Karlsborgin kunnassa ja osittain Laxån kunnassa Örebron läänissä. Kunnassa sijaitsee Karlsborgin linnoitus.
Jan Myšák
Seuraura
OHL-joukkue Hamilton Bulldogs varasi Myšákin 20. pelaajana CHL:n varaustilaisuudessa 2019. Hän aloitti kauden 2019–2020 Litvínovin Extraliga-joukkueessa, jossa Myšák teki syyskaudella 26 runkosarjaottelussa tehot 5+4=9, jotka riittivät liigan juniori-ikäisten pistepörssin voittoon. Alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen jälkeen, tammikuussa 2020 hän päätti kuitenkin siirtyä suuremman roolin perässä Myšákin varanneen Hamilton Bulldogsin OHL-joukkueeseen. Hän teki siellä yli piste per peli -tahdilla 22 runkosarjaottelussa tehot 15+10=25.
Tampereen Messut
Historia
Tampereen Messut Oy:n ensimmäiset yleismessut järjestettiin heinäkuussa 1969. Messujen suojelijana toimi tasavallan presidentti Urho Kekkonen.
Karlsborgin kunta
Vuonna 2007 kunnassa oli 33,13 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Jan Myšák
Seuraura
Montreal Canadiens varasi Myšákin toisella kierroksella 48. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2020. Saman vuoden elokuussa Kingston Frontenacs lainasi hänet kaudeksi 2020–2021 kasvattajaseuraansa HC Litvínoviin. Myšák pelasi siellä 11 ottelua, kunnes alle 20-vuotiaiden MM-kilpailujen jälkeen, tammikuussa 2021 hän siirtyi amatööritry-out -sopimuksella AHL-joukkue Laval Rocketiin. Huhtikuussa Myšák teki kolmivuotisen NHL-tulokassopimuksen Montreal Canadiensin kanssa. Hänen kausipalkkansa NHL:ssä kausina 2021–2022 ja 2022–2023 on 750 000 dollaria ja kaudella 2023–2024 775 000 dollaria. Myšákin sopimus sisältää myös 92 500 dollarin allekirjoitusbonukset jokaista sopimuskautta kohden. Hänen kausipalkkansa AHL:n puolella on 80 000 dollaria. Myšák jatkaa kaudella 2020–2021 Rocketin AHL-joukkueessa.
Karlsborgin kunta
Kuntajaon kehitys
Vuonna 1941 Mölltorpin maalaiskuntaan perustettiin Mölltorpin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1952 alueelle muodostettiin kolme "suurkuntaa":
Jan Myšák
Maajoukkueura
Myšák pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2020 ja 2021. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin sekä Venäjää että Kanadaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Tšekin ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2021 turnauksessa valmennus valitsi Myšákin joukkueensa turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Hänet valittiin myös Ruotsia vastaan pelatun avausottelun päätteeksi Tšekin ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Karlsborgin kunta
Kuntajaon kehitys
Mölltorpin taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1959. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Karlsborgin kunta yhdistämällä "vanha" Karlsborg ja Brevikin ja Mölltorpin seurakunnat jaetusta Mölltorpin kunnasta sekä Undenäsin seurakunta Undenäsin kunnasta.
Vaikka Karlsborg onkin "Ruotsin reservipääkaupunki", niin Karlsborgin linnoitus ja sitä ympäröivä taajama eivät koskaan ole olleet kaupunkina, kauppalana tai taajaväkisenä yhdyskuntana, vaan alue on koko ajan kuulunut maalaiskuntaan.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 60 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 56 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 180 688 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Jan Myšák
Maajoukkueura
Myšák pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän oli kolmella syöttöpisteellään Tšekin paras syöttäjä kolmen muun pelaajan kanssa. Myšák pelasi myös alle 18-vuotiaiden Hlinka Gretzky Cupissa vuonna 2019 sekä World U-17 Hockey Challengessa vuonna 2018. Yhteensä hän on pelannut 18 nuorten ja 48 poikien maaottelua.
Karlsborgin kunta
Väestönkehitys
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Jan Myšák
Maajoukkueura
Tšekin A-maajoukkueessa Myšák on pelannut kaksi ottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä vain 18-vuotiaana Karjala-turnauksessa 5. marraskuuta 2020 Helsingin Hartwall Arenalla Ruotsia vastaan. Myšák merkittiin Tšekin nelosketjun oikeaan laitaan Rudolf Červenýn ja Šimon Stránskýn viereen. Hän sai syöttöpisteen oltuaan kakkossyöttäjänä Jakub Galvasin tekemään maaliin.
Muuta
Myšákin isoveli Josef pelaa puolustajana Niagaran yliopistojoukkueessa.
Karlsborgin kunta
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,7 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 572 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Tampereen Messut
Tapahtumat
Tampereen Messujen järjestämiin tapahtumiin kuuluvat:
Karen Lachmann
Karen Vilhelmine Lachmann (30. toukokuuta 1916 Peking, Kiinan tasavalta – 30. syyskuuta 1962 Gentofte) oli tanskalainen miekkailija, olympiamitalisti ja maailmanmestari.
Karlsborgin kunta
Entiset taajamat
Hanken on sittemmin kasvanut yhteen Karlsborgin taajaman kanssa.
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Karlsborgin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Karlsborgin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Škoda Yeti
Škoda Yeti on Škoda Auton vuosina 2009–2017 valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli. Sen seuraajaksi tuli Škoda Karoq.
Vuoden 2009 Euro NCAP -kolaritestistä Yeti sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Yeti esiteltiin Geneven autonäyttelyssä keväällä 2009. Malli oli ollut esillä konseptina samassa näyttelyssä vuonna 2005, ja tuotantomallissa säilyi sen yleinen muotoilukieli. Yeti perustuu samalle Volkswagen Groupin A5-pohjalevylle kuin esimerkiksi Škoda Octavia ja Volkswagen Golf V. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin Škoda Yeti. Frankfurtin autonäyttelyssä syksyllä 2013 esiteltiin kasvojenkohotuksen kokenut Yeti. Suurimmat uudistukset kohdistuivat keulaan, jossa oli uusi etupuskuri, -säleikkö ja ajovalot. Peräosassa takaluukku oli uusi, sisällä ohjauspyörä vaihtui uudenmalliseen.
Huulet (taideteos)
Huulet on Marjatta Kekin tekemä tilateos Kontulan metroasemalla Helsingissä. Aniliinin väriset huulet ovat aseman lippuhallin lasisessa ulkoseinässä. HKL:n tiloissa oleva teos on kustannettu Helsingin kaupungin taidemuseon julkisen taiteen määrärahoista. Teos on tehty vuonna 2003.
Rakennuksen muotokieli on niukkaa, asiallista ja pelkistettyä, ja Huulet on sen lämmin ja aistillinen vastakohta.
Tomaszów Mazowiecki
Tomaszów Mazowiecki on kaupunki ja oma kuntansa Łódźin voivodikunnassa Puolan keskiosassa. Se on Tomaszówin piirikunnan hallintokeskus. Kaupunki sijaitsee noin 60 kilometriä Łódźista kaakkoon. Vuoden 2019 arvion mukaan Tomaszów Mazowieckissä asui 61 960 asukasta. Kaupunki on tunnettu tekstiiliteollisuudestaan.
Aiheesta muualla
vasen|pienoiskuva|Kaupungintalo
Greatest Hits (Ice Cube)
Ice Cube - Greatest Hits on rap -artisti Ice Cuben kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 2001. Albumi koostuu Ice Cuben aikaisempien albumien kappaleista, mutta mukana on myös kaksi uutta kappaletta: "$100 Bill Y'all" ja "In the Late Night Hour".
Kirjallisuusvuosi 1991
Kirjallisuusvuosi 1991 käsittelee vuoden 1991 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Sulvan kirkko
pienoiskuva|Kirkon alttari Sulvan kirkko on Mustasaaren Sulvaan  1783-1786 rakennettu kustavilaista uusklassismia edustava puinen torniton pitkäkirkko. Kirkon suunnitteli Johan Elfström. Runkohuoneessa on keskiakselilla kaksi vastakkaista kapeaa runkohuoneen korkuista kylkiäistä, joissa on laakea satulakate. Runkohuoneen katto on päädyistä aumattu, katolla on karniisikattoinen kattoratsastaja. Ulkoseiniä jäsentävät vaakalaudoitetut pilasterit, ikkunat ovat pyörökaariset. Sisäkatteena on puinen tynnyriholvi. Kirkkoa on korjattu 1874, 1886, 1901, 1921, 1933 ja 1963, peruskorjaus tehtiin 1954. Erillinen puinen Carl Axel Setterbergin suunnittelema kellotapuli on rakennettu 1870, sen kellot ovat vuosilta 1726 ja 1858. Kirkon pinta-ala on 343 neliötä ja siellä on istumapaikkoja 700 hengelle. Kirkon 23-äänikertaiset urut on valmistanut Oy Kangasalan Urkutehdas Ab vuonna 1983. Aiemmat urut olivat 14 + 3 -äänikertaiset, jotka valmisti Gebrüder Rieger 1942. Julkisivu on Jens Zachariassenin uruista vuodelta 1875.
Kirkossa on neliosainen alttarilaite, jota pidetään barokin kansanomaisen puunveiston ehkä merkittävimpänä taideteoksena Suomessa. Puunleikkaaja, rakennusmestari Måns Jonsson Granlund teki alttarilaitteen Hudiksvallin kirkkoon 1696, se ostettiin Ruotsista 1769. Alttarilaitteeseen liittyvät taulut Ehtoollinen, Ristiinnaulittu ja Ylösnousemus ovat Dionysius Möuchhovenin 1696 maalaamia.
Toivo Pohjonen
Toivo Pohjonen (11. heinäkuuta 1925 Helsinki – 7. syyskuuta 2010 Helsinki) oli poliittinen vaikuttaja, joka toimi SKP:ssä ja sen lähijärjestöissä vuodesta 1947. Hän muotoili Erkki Kauppilan kanssa SKP:n julkilausuman, jossa tuomittiin Neuvostoliiton tekemä Tšekkoslovakian miehitys.
Pohjosen isä oli suutari, ja hän itse oppi viilarin ammatin. Vuonna 1947 hän aloitti SDNL:n työntekijänä, ja vuodesta 1951 hän työskenteli SKP:n Helsingin-piirissä. SKP:n toimitsija hänestä tuli 1953, ja samalla hän oli myös SKP:n tiedotussihteeri vuodesta 1963. Hänet valittiin 1960-luvulla Yleisradion hallintoneuvostoon, ja Ylen ohjelmaneuvoston puheenjohtaja hän oli 1967–1970. Pohjosen ansiota on että SKP:n edustajakokousta pääsivät seuraamaan 1966 alkaen kaikki viestimet. Historiantutkimus on hyötynyt muistiinpanoista, joita hän teki SKP:n ja Neuvostoliiton johtajien tapaamisissa.
Taistelulaiva (televisiosarja)
Taistelulaiva oli keväällä 2011 Jim-kanavalla esitetty realitysarja, jossa seurattiin kolmen kuukauden ajan Somalian merirosvojahtiin tammikuussa lähtevän miinalaiva Pohjanmaan matkaa kuuden koulutuspurjehtijan ja 120 sotilaan voimin.
Juhana III
Juhana III (, ennen kuninkuutta Juhana Herttua, 20. joulukuuta 1537 – 17. marraskuuta 1592) oli Ruotsin kuningas vuosina 1568–1592. Hän oli myös Suomen herttua vuosina 1556–1563. Juhana otti itselleen 1581 arvonimen Suomen suuriruhtinas.
Suomen herttua
vasen|pienoiskuva|211x211px|Rekonstruktio Juhanan Suomen ruhtinaana käyttämästään vaakunasta. Vaakunan alaosassa kuvattuna [[Satakunnan vaakuna|Pohja-Suomen ja Etelä-Suomen vaakunat. ]]
Laajeneva herttuakunta
Juhana III:n isä Kustaa Vaasa perusti vuonna 1556 kolme melko itsenäistä herttuakuntaa, Itä-Götanmaan, Södermanlannin ja "Suomen", joka käsitti Turun ja Kokemäenjoenkartanon linnaläänin (Satakunnan historiallinen maakunta) sekä Ahvenanmaan ja hieman myöhemmin myös läntisen Uudenmaan. Suomen herttuaksi tuli Juhana, joka hallitsi lisäksi koko Suomea käskynhaltijana, 27. kesäkuuta 1556. Kuninkaan käskyn mukaan läänitykseksi myönnettiin Turun lääni ja Ahvenanmaa niin, että hän ja hänen miespuoliset jälkeläisensä saavat nauttia, käyttää ja pitää mainittua lääniä oikeuksineen ja vuotuisine veroineen ilman mitään poikkeusta'. 29. kesäkuuta 1556 Juhana määrättiin käskynhaltijaksi myös muuhun osaan Suomea, joka ei kuulunut hänen aikaisemmin määrättyyn herttuakuntaansa. Kuningas laajensi herttuakuntaa muuhun osaan Suomea 7. syyskuuta 1557 tehtyään sinne tarkastusmatkan. Kokonaisuuteen kuului siitä alkaen Ahvenanmaa, Varsinais-Suomi, Satakunta, Raaseporin lääni sekä Vihdin ja Lopen pitäjät. Häme, Savo, Pohjanmaa ja Karjala eivät siis kuuluneet herttuakuntaan.
Juhanan lasten äiti ja puoliso
Kaarina Hannuntytär, Juhanan vihkimätön vaimo, synnytti Juhana-herttualle neljä lasta. Juhana kuitenkin halusi naimisiin Puolan kuninkaan sisaren Katariina Jagellonican kanssa. Katariina oli Puolan mahdollisen tulevan kuninkaan äitinä poliittisista syistä haluttu puoliso ja häntä kosi tuloksetta myös Venäjän tsaari Iivana IV Julma. Avioliitto ei Juhanan veljelle, kuningas Eerik XIV:lle sopinut, sillä Ruotsi oli samaan aikaan valmistautumassa sotaan Puolaa vastaan. Avioliitto kuitenkin toteutui 4. lokakuuta 1562 kun Juhana ja Katariina menivät naimisiin Vilnassa. Katariina tuli Suomeen ja Kaarina Hannuntytär sai vetäytyä Vääksyn kartanoon Kangasalle.
Ulkopoliittinen riita kuninkaan kanssa Puolasta
Kun Juhana tuntui tekevän omaa ulkopolitiikkaansa Puolan kuninkaan kanssa, kärjistyivät Juhanan välit veljeensä, Ruotsin kuninkaaseen 1563 niin, että valtiopäivät tuomitsivat hänet kuolemaan ja menettämään asemansa. Juhana yritti taivutella suomalaisia puolelleen, mutta suurin osa ylhäisaatelistosta pysyi kuninkaan puolella, joten kun Eerik XIV tuli Suomeen kymmenen tuhannen miehen kanssa, oli Juhanalla puolellaan vain 1200 miehen joukko. Eerik XIV miehitti Turun ja piiritti Turun linnaa ampuen sitä tykeillä. Juhana antautui ja vietiin vaimoineen vangiksi Tukholmaan. Juhanan Turun linnaan keräämät taideaarteet ryöstettiin ja vietiin Ruotsiin, eikä niitä koskaan palautettu. Useita Juhanan puolella toimineita mestattiin, mutta Juhanan ja Katariinan henki antautumisehtojen nojalla säilyi. Vankeusaikana syntyi Juhanan ja Katariinan poika Sigismund. Vankeuden aikana Iivana IV vielä ehdotti Katariina Jagellonican luovuttamista Venäjälle.
Ruotsin kuningas
thumb|220px|Juhana III:n sinetti vuodelta 1571 Juhana III:sta tuli Ruotsin kuningas 1568, kun aateliston kapina kaatoi mielenterveydeltään horjuneen kuningas Eerik XIV:n. Vuonna 1569 Juhana antoi asetuksen aatelisprivilegioista, joiden mukaan aatelinen ei menettänyt säätyoikeuksiaan, vaikka ei pystyisikään suorittamaan ratsupalvelustaan. Tämä vähensi rikkaiden tilallisten mahdollisuuksia nousta aatelissäätyyn ja teki aateliston aiempaa sulkeutuneemmaksi.
Juhanan pojasta Sigismundista tuli vuonna 1587 Puolan kuningas. Juhana toivoi Sigismundin tulevan Ruotsinkin kuninkaaksi ja palaavan Ruotsiin, mitä suuri osa ylhäisaatelistosta Kaarle-herttuan johdolla vastusti, sen sijaan valtakunnanmarski Klaus Fleming puolsi Sigismundin kuninkuutta. Peläten ruotsalaisten vastustusta tämä kuitenkin päätti jäädä Puolaan. Juhana kohdisti ylhäisaatelistoon rankaisutoimia, kuten aatelisetuoikeuksien muuttamista siten, että aateliston alempien kerrosten valta lisääntyi ylempien kustannuksella. Vuonna 1590 säädettiin uusi kruununperimysjärjestys, jonka mukaan Eerik XIV:n sukuhaara menetti oikeutensa kruunuun ja kuninkuus saattoi periytyä myös naispuolisen linjan kautta. Palkkioksi tuestaan Klaus Flemingistä tuli 1591 Suomen käskynhaltija. Juhana kuoli 1592. Turussa ollessaan Juhana opetteli jonkin verran suomen kieltä ja hän pystyi jossain määrin keskustelemaan myös talonpoikien kanssa vastoin isänsä Kustaa Vaasan neuvoa. Hänen kerrotaan pitäneen puheenkin suomen kielellä.
Muiston vaaliminen Suomessa
alt=Kuva Juhana Herttuan patsaasta Porin Hallituskadulla.|pienoiskuva|Juhana Herttuan patsas raatihuoneen edustalla. Suomessa Juhanan muistoa vaalitaan erityisesti Porissa, jossa julkistettiin Porin kaupungin perustajan Juhana Herttuan kokovartalopatsas osana Porin kaupungin 450-vuotisjuhlallisuuksia vuonna 2008. Patsas sijaitsee Porin raatihuoneen edustalla. Kaupungissa toimi aiempina vuosina monen vuosikymmenen ajan Hotelli Juhana Herttua. Kaupungissa toimii nykyään myös liikekeskus nimeltään Herttuantori.
Juhanan mukaan nimettyjä katuja on Porissa, Turussa ja Helsingissä. Porin Itätullin kaupunginosassa on Juhana Herttuankatu, Turun satama-alueella Juhana Herttuan puistokatu ja Helsingin Koskelassa Juhana Herttuan tie.
Turussa toimi vuosina 1959–2013 Juhana Herttuan yhteiskoulu ja sittemmin ilmaisutaidon lukio, jonka nimi oli Juhana Herttuan lukio.
Uinti kesäolympialaisissa 1952 – miesten 400 metrin vapaauinti
Miesten 400 metrin vapaauintiin Helsingin olympiakisoissa osallistui 51 uimaria 29 eri maasta. Kilpailu suoritettiin kolmessa vaiheessa. Alkueristä selvisi 24 nopeinta välieriin ja välierien kahdeksan parasta finaaliin. Kilpailu käytiin 28. -30. heinäkuuta Helsingin uimastadionilla.
Intian taide
thumb|100px|Prinssi Siddhartha. Gandhara, 2.-3. vuosisata jaa.
Intian taide ei tee länsimaitten tavoin jakoa eri taidemuotojen välillä, joten esimerkiksi kuvanveisto, arkkitehtuuri ja tanssi ovat läheisessä yhteydessä toisiinsa. Intian historia alkaa 3000 vuotta sitten. Sinä aikana eri kansanryhmät ovat vaikuttaneet paikalliseen taiteeseen ja levittäneet sitä myös maan ulkopuolelle.
Intiassa taide on ollut perinteisesti uskonnollista, väline, joka yhdistää näkyvän ja jumalallisen maailman toisiinsa. Siksi taiteilijat ja arkkitehdit ovat työskennelleet nimettöminä, eivät itsensä vaan jumaliensa kunniaksi. Luovuus on kukoistanut erityisesti lukuisissa jumalia ja ihmisiä esittävissä veistoksissa ja malauksissa sekä temppelien arkkitehtuurissa. Uskonnollisen taustan takia ihmisen kuvat eivät useinkaan ole näköisyyteen pyrkiviä muotokuvia, vaan tavoittelevat ihmisen sisäistä olemusta, idealisoitua ja yhteistä ihmisyyttä.
Yksi läpitunkeva piirre on luonnon kunnioittaminen. Siinä missä länsimainen taide pakottaa luonnon omiin tarkoituksiinsa, intialainen taide toimii luonnon ehdoilla: luolatemppelien veistokset on sovitettu luonnon muovaamiin syvennyksin. Tämä rinnastuu uskontoihin, joissa joet ja puut ovat usein pyhiä palvonnan kohteita. Monsuuni-ilmaston vastakohtaiset vuodenajat ovat ruokkineet käsitystä dualismista ja rotujen ja uskontojen monimuotoisuus on usein johtanut eklestiikkaan ja synkretistiseen taiteeseen.
Länsimaisia katsojia on aikoinaan järkyttänyt intialaisen taiteen avoin eroottisuus: hindulaisuudessa seksi on rukouksen muoto, yksi kanavista,  jotka yhdistävät ihmisen jumaluuteen. Sekä miehen että naisen sukupuolielimiä realistisesti tai symbolisesti esittävät kivikaudelta periytyvät kuviot esiintyvät hindujen ja dravidien taiteessa yleisesti.
Kuvataiteet
thumb|Intialainen maalaus.
Intiassa kuvallinen perinne on ollut kertovaa ja ihmisille on opetettu asioita kuvan kautta. Mesoliittisella kaudella tehdyt Bhimbetkan luolamaalaukset kuuluvat Unescon maailmanperintöluetteloon.
Kuvanveisto liittyy läheisesti arkkitehtuuriin ja veistoksia tehtiin Buddhan kuvia lukuun ottamatta yleensä korkokuvina. Luolatemppeleissä oli runsaasti freskomaalauksia. Myöhemmin intialainen taide on joutunut monen vieraan kulttuurin vaikutuksen alaiseksi, esimerkiksi islamilaisen ja mongolilaisen.
Intialaisessa nykytaiteessa tulee vahvana esille yhteiskunnallinen kantaaottavuus ja taiteilijat kommentoivat teoksissaan ympäröivää muutosta. Naistaiteilijoiden määrä on Intiassa lisääntynyt 1980-luvulta alkaen, mutta vasta nyt he ovat alkaneet saada arvostusta.
Arkkitehtuuri
Huomattavampia rakennustaiteellisista kohteista ovat stupat ja luolatemppelit, joita on rakennettu vuodesta 250 eaa. Niitä suurempia ovat noin vuonna 600 jaa. rakennetut brahmalaiset temppeli- ja luostarirakennukset esimerkiksi Ellorassa ja Elefantassa. 1000-1700-luvuilla rakennettiin tiili- tai hiekkakivitemppeleitä, joissa päätemppeliä eli pagodia ympäröi kappeleita, pilarikäytäviä, avoimia pihoja ja vesialtaita, jotka sijaitsevat muurin sisäpuolella ja ovat kuvaveistoksin koristeltuja.
Yksi Intian tunnetuimmista rakennuksista on Taj Mahal, joka on rakennettu hautamuistomerkiksi.
Musiikki
Varhaisimmin kehittynyt musiikkityyli Intiassa on Veda-kirjoihin liittyneet laulut. Nykyisin yleinen musiikkityyli Intiassa on samankaltainen kuin elokuvamusiikki. Elokuvamusiikissa vallitseva laji on Bollywood-musiikki.
Tanssi
Intiassa perinteisiä tansseja ovat Bharatnatyam, joka on noin 2000 voden takaa peräisin oleva Etelä-Intialainen tanssilaji sekä Pohjois-Intiassa tunnettu Kathak, joka on samantapainen kuin Bharatnatyam. Muita klassisia tanssimuotoja Intiassa ovat Kathakali, johon liittyy runsas meikkaus ja näyttävä pukeutuminen, Kuchipudi ja Manipuri, johon liittyy värikäs pukeutuminen. Klassisia tansseja ovat myös devadasi-perinteestä kehittyneet Mohiniattam ja Odissi.
Osmo Ilmari Lampinen (dosentti)
thumb|upright|Osmo Lampinen Osmo Lampinen (9. marraskuuta 1948 – 7. huhtikuuta 2021) oli suomalainen dosentti ja valtiotieteen tohtori. Hänen väitöskirjansa käsitteli tieteen ja politiikan suhdetta sekä tutkimustiedon hyödyntämistä poliittisessa päätöksenteossa. Lampisesta kehkeytyi yhteiskunnallinen keskustelija, erityisalana koulutuspolitiikka. Tiedepolitiikka-lehden päätoimittajana hän toimi 1992–1999.
Osmo Lampinen vietti nuoruutensa Outo­kummussa. Ylioppilastutkinnon hän suoritti Lahden lyseossa vuonna 1968. Yliopisto-opinnot Lampinen suoritti Helsingin yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 1992, ja hänen väitöskirjansa nimi oli The utilization of social science research in public policy.
Lampinen on työskennellyt opetusministeriön virkamiehenä. Hänen päätyökseen muodostui ammattikorkeakoulujen luominen ja perustaminen. Lampinen toimi myös sekä Vantaan väli­aikaisen ammatti­korkea­koulun että Humanistisen ammatti­korkea­koulun rehtorina.
Ammattikorkeakoulun luomistyö kiteytyi duaalimalliin, missä ammattikorkeakoulut ovat ammattisuuntautuneina tasavertaisia yliopistojen tieteellisen painotuksen kanssa. Duaalimalli sai vaikutteita sekä keskieurooppalaisista että amerikkalaisista korkeakoulujärjestelmistä. Työskentely OECD:n sihteeristössä (1982) loi perustan kansainväliselle näkemykselle.
Eräs merkkipaalu on Osmo Soininvaaran kanssa kirjoitettu teos Suomi 1980-luvulla, Pehmeän kehityksen tie. Kirjassa korostuvat ekologinen ja sosiaali­poliittinen näkökulma. Kansalais­palkan luominen oli siinä keskeisenä ajatuksena. Erityisen mielenkiinnon kohteena Lampisella on ollut Unkarin historia, yhteiskunta ja kulttuuri. Aiheesta hän kirjoitti teoksen unkarilaisista vähemmistöistä maan ulkopuolella.
Richard Blumenthal
Richard Blumenthal (s. 13. helmikuuta 1946 Brooklyn, New York) on yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko. Hän on toiminut vuodesta 2011 lähtien Connecticutin osavaltion senaattorina Yhdysvaltain senaatissa, jossa hänen nykyinen virkakautensa päättyy tammikuussa 2023.
Ennen politiikkaan lähtemistä Blumenthal opiskeli 1960-luvulla Harvardissa, Cambridgessa ja Yalessa.
Kirjallisuusvuosi 1990
Kirjallisuusvuosi 1990 käsittelee vuoden 1990 tärkeitä kirjallisuuden tapahtumia, uutisia ja julkistuksia.
Richard Blumenthal
Yliopisto-opiskelunsa vuoksi Blumenthalille myönnettiin vuosina 1965–70 useita kertoja lykkäystä asepalveluksen suorittamisesta. Blumenthal liittyi armeijaan lopulta vasta vuonna 1970, jolloin hänet sijoitettiin Yhdysvaltain merijalkaväen reserviin, mikä käytännössä esti hänen lähettämisensä Vietnamin sotaan. Tästä huolimatta Blumenthal on antanut myöhemmällä urallaan useita kertoja ymmärtää palvelleensa Vietnamissa. Asia nousi esille yhdysvaltalaisessa mediassa Blumenthalin pyrkiessä Yhdysvaltain kongressiin vuonna 2010. Blumenthal vapautettiin reservistä vuonna 1976 kersanttina.
Blumenthal valittiin Connecticutin osavaltionkongressiin ensimmäisen kerran vuonna 1984. Blumenthal työskenteli Connecticutin kongressissa aina vuoteen 1990 asti, jolloin hänet nimitettiin Connecticutin osavaltion oikeusministeriksi (attorney general). Oikeusministerinä hän työskenteli aina vuoteen 2010 saakka, jolloin hän lähti ehdolle Yhdysvaltain kongressivaaleihin.
Skjoldungernen kansallispuisto
Skjoldungernen kansallispuisto on luonnonsuojelualue Tanskassa melko lähellä Kööpenhaminaa. Se sijaitsee Roskilden vuonossa. Puistossa on viikinkien hautakumpuja, rauhaisia metsäalueita ja komeita kartanoita. Se on tärkeä lintujen pesimä- ja ruokailualue jossa pesii myös harvinainen merikotka.
Broken Path
Broken Path on vuonna 2008 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva. Sen ohjasi Koichi Sakamoto ja käsikirjoitti Michael Cooney. Pääosassa esiintyivät Johnny Yong Bosch, Daniel Southworth ja Pamela Walworth.
Elokuva esitettiin Yhdysvalloissa ja Britanniassa elokuvajuhlissa vuoden 2008 aikana. Sittemmin elokuvan levitys jäi rajoittuneeksi ja se julkaistiin vuoden 2009 aikana Etelä-Afrikassa.
Juoni
Jack Ellis on juuri muuttanut vaimonsa ja tyttärensä kanssa karjatilalle ja ovat viettämässä iltaa uusien naapureiden kanssa. Illan lähestyessä vieraat lähtevät kotiin ja pariskunnan tytär Maddy lähtee kesäleirille. Jack on viettämässä iltaa vaimonsa Lisan kanssa kahdestaan, kunnes kaikki muuttuu aamuyön koittaessa painajaiseksi. Ryhmä naamioituneita roistoja hyökkää heidän kotiin ja uhkaa tappaa Jackin. Lisa kokee kuitenkin yllätyksen, kun hänen miehensä näyttää osaavansa tapella vastaan. Jack pakenee Lisan kanssa ulos talostaan vajaan, jossa Lisa vaati vastauksia. Roistot yllättävät kaksikon ja alkavat kertomaan Jackin menneisyydestä. Taistelun aikana Jackin avuksi saapuu yksi ryhmän roistoista Yoshi, joka kuitenkin loukkaantuu taistelun aikana. Kolmikko pakenee takaisin taloon piiloon, jossa Jackin menneisyys selviää pala palalta Lisalla. Lisa alkaa epäillä luottamustaan Jackiin, joka ei haluaisi puhua menneisyydestään palkkamurhaajana. Yoshi puolestaan haluaisi myös päästä eroon menneisyydestään ja pyytää samalla apua Jackilta. Kaksikko taistelee voittokkaasti loppuja murhaajia vastaan, kunnes taistelun aikana kuolleeksi oletettu Yoshi sieppaa takaisin kotiin palanneen Jackin tyttären. Hän uhkaa tappaa tytön, mutta päätyykiin tappelemaan Jackia vastaan. Juuri kun Jack olettaa tappaneensa Yoshin hän hyökkää vielä takaapäin kuristamaan Jackia, joka on tukehtua, kunnes vaimonsa Lisa pelastaa hänet tappamalla Yoshin.
Kuvauspaikat
Elokuva kuvattiin Texasissa Van Alstynen ja Shermanin kaupungeissa.
Sauvaparisto
pienoiskuva|450x450px|D-, C-, AA-, AAA- ja AAAA-kokoiset sauvaparistot sekä litteä 9V (PP3) paristo. Sauvaparisto on sauvan, lieriön muotoinen, paristo. Yleisesti saatavilla on kolmea kokoa sauvaparistoja.
Tavallisimpia sauvaparistoja ovat sormiparistoksi kutsunut sauvaparistot, joita käytetään mm. pöytäkelloissa, radionauhureissa, taskulampuissa sekä kannettavissa cd-soittimissa. Niiden nimellisjännite on 1,5 volttia, ja niiden jännite voi olla 0,9 voltista 1,6 volttiin.
Pohjanpahkurasammal
Pohjanpahkurasammal (Hymenostylium gracillimum) on lehtisammallaji toukosammalten heimossa (Pottiaceae). Sitä esiintyy IUCN:n punaisen listan mukaan vain Venäjällä ja Itävallassa. GBIF:n mukaan sitä tavataan Norjassa.
Sauvaparisto
Tätä pienempiä sauvaparistoja kutsutaan joko pieniksi sormiparistoiksi tai useammin kameran sormiparistoiksi. Kameranparistoksi kutsuttu AAA -paristo on näitä lyhyempi, sen pituus vastaa kahden rinnakkain asetetun 20 sentin kolikon leveyttä ilman anodin kohoutumaa.
Suurimmat pyöreät (lieriömäiset) paristot ovat ANSI-tyyppiä D (IEC: LR20). Keskikokoiset C (IEC: LR14), ja pienet ns sauvaparistot ovat tyyppiä AA (IEC: LR6). Kameran paristoksi kutsuttu AAA-paristo (IEC: LR03) on tätäkin pienempi.
AAA
pienoiskuva|AA-, AAA- ja AAAA-kokoiset paristot.|300x300px Pariston halkaisija on 10,5 mm ja pituus 44,5 mm. Paristotyyppi esiteltiin 1911. Muita nykyään nimityksiä ovat Micro, Microlight, MN2400 ja MX2400.
AAA-alkalipariston varaus voi olla 1 100 mAh. - 1200 mAh
AA
Pariston halkaisija on 13,5 mm - 14,5 mm ja pituus 50,5 mm. Paristotyyppi esiteltiin 1907. Muita nykyään nimityksiä ovat MN1500, MX1500, Pencil-sized. Penlight ja Mignon.
AA-alkalipariston varaus voi olla 2 600 mAh.
D
Pariston halkaisija on 34,2 mm ja pituus 61,5 mm. Paristotyyppi esiteltiin 1898 ensimmäisenä taskulamppuihin sopivana paristona. Muita nimityksiä ovat MN1300, MX1300, Mono ja BA-30.
Lähteet
List_of_battery_sizes
Paukkajanvaaran kaivos
Paukkajanvaaran uraanikaivos sijaitsi Enossa Pohjois-Karjalassa ja se oli toiminnassa 1958–1961. Uraanikaivos löytyi 1957 lähetetyn kansannäytteen perusteella. Malmia louhittiin toiminta-aikana 40 325 tonnia ja sen uraanipitoisuus oli keskimäärin 0,14 %. Uraania tuotettiin yhteensä 40 tonnia. Kaivoksen omisti Atomienergia Oy 1957–1973. Paukkajanvaaran kaivos jäi pilottivaiheeseen ja niinpä myös louhitut malmimäärät olivat pieniä.
Kaivoksen toiminta kuitenkin lopetettiin ennen aikojaan jolloin radioaktiivisia aineita levisi laajalle ympäristöön, kun kukaan ei hoitanut kaivoksen siivoustöitä.
Paukkajanvaara oli Suomen ensimmäinen sisäinen radiologisen saastumisen tapahtuma uraanikaivostoiminnassa.
Malmia louhittiin kahdesta paikasta. Kunnansuon esiintymän yläosa louhittiin avolouhoksena 1958–1959 ja Mårtenssonin esiintymä louhittiin ensin avolouhoksena 1958-1959 ja sitten maan alla aina 40 metrin syvyyteen saakka 1960–1961. Loppuvaiheessa kaivoskuilu oli 96 metriä syvä, ja siitä lähti louhintatunneleita ainakin 40 ja 60 metrin syvyyksistä. Uraanimalmin alkurikastus tehtiin kaivoksella ja rikaste kuljetettiin sitten tynnyreissä pääasiassa Ruotsiin. Kaivos suljettiin kesällä 1961. Tuotantorakennukset purettiin 1970-luvun lopulla.
Suljettu kaivosalue kunnostettiin 1993 Säteilyturvakeskuksen aloitteesta. Mårtenssonin esiintymän kaivoskuilu räjäytettiin umpeen ja jätealue tasattiin sekä peitettiin 1,5–2 metrin paksuisella moreeni- ja savikerroksella. Näiden avulla luodaan biologis-mekaaninen suodatin, joka estää uusien, keinotekoisesti luotujen aktivoitumis- ja hajoamistuotteiden tytärnuklidisarjojen leviämisen luontoon. Saven ollessa luonnostaan raskasmetalleja sitova, voidaan luoda myös kemiallis-mekaaninen sidosmekanismi aineiden biologisen ja kemiallisen leviämisen hidastamiseksi.
Alankomaat talviolympialaisissa 2018
Alankomaat osallistui Pyeongchangin talviolympialaisiin 2018. Maata edusti 34 urheilijaa, jotka kilpailivat neljässä urheilumuodossa: pikaluistelussa kaksikymmentä urheilijaa, kaukalopikaluistelussa kymmenen, lumilautailussa kolme ja skeletonissa yksi. Urheilijoista naisia oli 18 ja miehiä 16. Avajaisissa joukkueen lippua kantoi pikaluistelija Jan Smeekens ja päättäjäisissä pikaluistelija Ireen Wüst.
Alankomaat sijoittui kisojen mitalitilastossa viidenneksi kahdeksalla kulta-, kuudella hopea- ja kuudella pronssimitalilla. Se oli kisojen paras pikaluistelumaa. Mitaleistaan se sai 16 pikaluistelussa ja loput neljä kaukalopikaluistelussa.
Szczecin Goleniówin lentoasema
Szczecin-Goleniówin lentoasema on Puolan Szczecinissa sijaitseva kansainvälinen lentoasema. Se on nimetty Puolan puolalaisen ammattiliiton, Solidaarisuuden mukaan. Lentoaseman suurimpia käyttäjiä ovat halpalentöyhtiöt, kuten Ryanair ja Wizz Air. Lentoasemalta on bussi- ja junayhteydet sekä Szczecinin että Goleniówin keskustaan.
Metsämontun kaivos
Metsämontun sinkkikaivos sijaitsi Kiskossa Varsinais-Suomessa ja se oli toiminnassa 1951–1974. Kaivos tuotti sinkin ohella myös kuparia, lyijyä ja jonkin verran kultaa ja hopeaa. Malmia louhittiin toiminta-aikana 1,51 miljoonaa tonnia. Malmin pitoisuudet olivat 3,34 % sinkkiä, 0,28 % kuparia, 0.74 % lyijyä ja 14,1 % rikkiä. Hopeaa oli 24,8 grammaa tonnissa ja kultaa 1,43 grammaa tonnissa.
Metsämontun esiintymä löydettiin 1946. Kaivoksen omisti Outokumpu Oy.
Lähteet
60.18978°N, 23.34286°W
Kärpässienet
Kärpässienille tyypillisiä piirteitä ovat irtotyviset heltat sekä nuorta sientä suojaava kalvo, joka sienen kasvaessa repeää jättäen lajista riippuen esimerkiksi laikkuja lakkiin tai renkaan jalkaan. Kärpässienten jalassa on yleensä tuppi ja niiden itiöpöly on enimmäkseen valkoista.
Suomessa esiintyvistä lajeista osa on myrkyllisiä tai jopa tappavia. Sukuun kuuluu kuitenkin myös syötäviä lajeja, kuten rusokärpässieni, joita kannattaa poimia vain, jos on aivan varma määrityksestä. Antiikin aikana keisarikärpässientä pidettiin suurena herkkuna.
Kärpässienten nimi on tullut siitä, että kärpässieniä nesteeseen liuotettuina on käytetty kärpästen tappamiseen.
Suomen kärpässienet
Suomesta on löydetty 24 kärpässienilajia. Suomen yleisimmät myrkylliset kärpässienet ovat punakärpässieni ja valkokärpässieni. Syötäviin kärpässieniin kuuluvat muun muassa kehäkärpässieni, lehtokärpässieni, oliivikärpässieni, oranssikärpässieni, ruostekärpässieni ja rusokärpässieni. Useat lajit voidaan sekoittaa helposti toiseen myrkylliseen lajiin. Esimerkiksi rusokärpässieni edellyttää lajintunnistuksen lisäksi myös kunnollista kypsentämistä. Muuten siihen jää verisoluja tuhoavaa myrkkyä. Syötävistäkään kärpässienistä ei pidetä hyvänä ruokasienenä kuin sahraminkeltaista oranssikärpässientä, jolla ei ole jalassaan rengasta.
Etelä-Suomen tammilehdoista, Halikosta, Turun Ruissalosta, Saaristomeren kansallispuistosta ja Ahvenanmaalta on löytynyt valkokärpässientäkin myrkyllisempi kavalakärpässieni, joka on maailman vaarallisin sieni tunnettujen aiheutuneiden kuolemantapausten perusteella.
Suomessa esiintyviin kärpässieniin lukeutuvat myös ruskokärpässieni ja pantterikärpässieni, joissa on samoja myrkkyjä kuin punakärpässienessä, mutta etenkin pantterikärpässienessä suurempina pitoisuuksina.
Aadolf Fredrik
Aadolf Fredrik (14. toukokuuta 1710 – 12. helmikuuta 1771) oli Ruotsin kuningas vuosina 1751–1771. Hän ei onnistunut kasvattamaan kuninkaan valtaa, vaan oli edeltäjänsä Fredrik I:n tavoin valtaoikeuksiltaan heikko hallitsija.
Lyypekin ruhtinaspiispa ja Ruotsin kruununprinssi
Aadolf Fredrik kuului vaikutusvaltaiseen Holstein-Gottorpin sukuun, joka oli Tanskaa hallitsevan Oldenburgin suvun sivuhaara. Hänen isänsä oli Holstein-Gottorpin herttua, Lyypekin ruhtinaspiispa Kristian August. Äiti oli Baden-Durlachin ruhtinatar Albertina Frederika.
Vuonna 1727 Aadolf Fredrik peri Lyypekin ruhtinaspiispan viran, mutta Ruotsin kruununprinssi hänestä tuli vasta vuonna 1743. Ruotsi ja Venäjä solmivat tuolloin Turun rauhansopimuksen, jossa oli yhtenä ehtona, että Aadolf Fredrik valitaan Ruotsin kruununprinssiksi. Venäjän keisarinna Elisabet halusi näin varmistaa, että Ruotsin hallitsijaksi tulisi Venäjälle myötämielinen mies. Aadolf Fredrikin uskottiin olevan tällainen mies: hän oli sukua Elisabetille ja toimi myös Venäjän kruununprinssi Karl Peter Ulrikin (myöhempi keisari Pietari III) holhoojana. Ruotsin kuningassukuun Aadolf Fredrikin liitti se, että hän oli Ruotsia 1599–1611 hallinneen Kaarle IX:n jälkeläinen.
Aadolf Fredrikin valinta kruununprinssiksi ei sujunut täysin rauhanomaisesti. Ruotsalaiset talonpojat olisivat halunneet kruununprinssiksi tanskalaisen prinssi Fredrikin ja aiheuttivat vakavia levottomuuksia muun muassa Tukholmassa. Myös Tanska uhkasi sodalla. Venäjän tuella Ruotsi pystyi kuitenkin estämään Tanskan sekaantumisen asioihin.
Aadolf Fredrik tuotti pian venäläisille tukijoilleen pettymyksen. Hän alkoi tukea Ruotsissa vallassa ollutta hattupuoluetta, joka väheksyi Venäjää ja ihaili Ranskaa. Vastineeksi hattupuolueen tukemisesta hän sai nimityksen Ruotsin armeijan johtoon vuonna 1747. Hän myös toivoi, että yhteistyö hattujen kanssa johtaisi kuninkaan valtaoikeuksien lisäämiseen sitten, kun tulisi hänen aikansa nousta Ruotsin hallitsijaksi. Vuoden 1723 perustuslaki oli nimittäin poistanut Ruotsin kuninkaalta lähes kaikki valtaoikeudet, tehden tästä seremoniallisen valtionpäämiehen.
Matka Suomeen
thumb|250px|[[Suomenlinnan Kuninkaanportti rakennettiin sille paikalle, jossa Aadolf Fredrik nousi maihin vuonna 1752.]] Aadolf Fredrik teki kesällä 1752 matkan Suomeen. Hän oli siten ensimmäinen Ruotsin kuningas yli 120 vuoteen, joka vieraili Suomessa. Kruununprinssinä ollessaan hän oli todennut vuonna 1746, että Suomi oli Ruotsin varasto ja suojamuuri. Matka alkoi Helsingistä, jossa hän kävi tarkastamassa neljä vuotta aiemmin aloitetun Suomenlinnan rakennustyömaan. Tämän jälkeen matka jatkui itään Degerbyn kaupunkiin, joka vierailun yhteydessä sai uuden nimen Loviisa, kuningatar Loviisa Ulriikan kunniaksi. Kuningas vieraili myös muun muassa Turussa, Vaasassa, Oulussa ja Torniossa. Suomalaiset suhtautuivat kuninkaan vierailuun suurella innolla. Esimerkiksi Himangalla pystytettiin kivinen muistomerkki sille paikalle, jossa kuningas aterioi ja Kurikassa on muistolaatta kivessä (Kusikivi), jonka suojissa kuninkaallinen perhe teki tarpeensa. Lisäksi Kankaanpäässä sijaitseva lähde nimettiin Kuninkaanlähteeksi kuninkaan leiriydyttyä sen ympäristöön.
Vallankaappausyritys ja "lakko"
Vuosi 1756 oli Aadolf Fredrikille ja Loviisa Ulriikalle nöyryytyksien vuosi. Säädyt päättivät, että jos kuningas ei suostu vahvistamaan jotain lakia tai virkanimitystä nimikirjoituksellaan, niin nimikirjoitus voidaan tehdä myös leimasimella. Näin kuningas menetti vähäisetkin mahdollisuutensa vaikuttaa politiikkaan. Loviisa Ulriika ei hyväksynyt tällaista miehensä nöyryyttämistä, joten hän ryhtyi tukemaan kuninkaan hyväksi tehtävää vallankaappausta. Kuningatar järjesti rahoitusta vallankaappaukselle panttaamalla Ruotsin kruununjalokivet Preussiin. Vallankaappaus kuitenkin epäonnistui, ja Loviisa Ulriika joutui pyytämään julkisesti anteeksi käytöstään. Aadolf Fredrik oli todennäköisesti ollut vallankaappaussuunnitelmasta tietämätön, joten hän joutui vain kuuntelemaan säätyjen nuhteita.
1760-luvulla Aadolf Fredrik sopeutui melko vaatimattomaan valta-asemaansa ja alkoi viettää yhä enemmän aikaansa harrastusten parissa. Hän harrasti musiikkia, säveltäen itsekin joitakin teoksia. Hän harrasti myös tähtitiedettä ja oli monipuolisesti kiinnostunut luonnontieteistä. Hän piti myös puutöistä, viihtyen varsinkin sorvipenkin ääressä, ja niinpä häntä toisinaan pilkallisesti kutsuttiin ”sorvarikuninkaaksi”.
Vuonna 1768 Aadolf Fredrik pystyi yllättävällä tavalla vaikuttamaan politiikkaan: hän ilmoitti luopuvansa kruunusta ja ottavansa sen takaisin vain sillä ehdolla, että valtiopäivät kutsutaan pian koolle selvittämään valtakunnan taloudellisia ja ulkopoliittisia ongelmia. Tavoitteena oli myös jälleen kerran kuninkaan valtaoikeuksien lisääminen. Aadolf Fredrik sai tukea vaatimukselleen oppositiossa tuolloin olleelta hattupuolueelta sekä valtion virkamiehiltä ja upseereilta. Hän ehti olla "lakossa" kuusi päivää, ennen kuin valtaneuvosto taipui kutsumaan valtiopäivät koolle. Valtiopäivät eivät kuitenkaan laajentaneet kuninkaan valtaoikeuksia, joten tässä suhteessa kuninkaan "lakko" jäi tuloksettomaksi.
Loppuvaihe
Aadolf Fredrik oli luonteeltaan ystävällinen ja rauhallinen mies. Hänellä oli tiettyä lahjakkuutta sotilasasioissa, mutta muuten hän oli kyvyiltään varsin keskinkertainen. Häneltä puuttui sellaista poliittista kunnianhimoa ja tahdonvoimaa, joka olisi ollut tarpeen valtapoliittisissa juonitteluissa. Monissa asioissa hän oli siten voimakastahtoisen puolisonsa Loviisa Ulrikan vaikutuksen alainen. Kuninkaan vallan palauttaminen jäi hänen lahjakkaan poikansa Kustaa III:n tehtäväksi.
Aadolf Fredrik kuoli kuninkaanlinnassa 12. helmikuuta 1771 halvaukseen syötyään valtavan illallisen, joka sisälsi kuninkaan kuolemasta annetun virallisen tiedotteen mukaan "laskiaispullia, hapankaalia, naurista, hummeria, kaviaaria, savusilakkaa ja samppanjaa."
Hänet on haudattu Riddarholmskyrkaniin Tukholmaan.
HMS Alfred (1778)
HMS Alfred oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1778 vesillelaskettu Alfred-luokan 74-tykkinen kolmannen luokan linjalaiva.
Palvelus
Alus otettiin palvelukseen lokakuussa 1778 päällikkönään William Bayne, joka sai surmansa 9. huhtikuuta 1782.
Alus siirrettiin reserviin marraskuussa 1812 ja se romutettiin toukokuussa 1814 Portsmouthissa.
Juan Ignacio Chela
Juan Ignacio Chela (s. 30. elokuuta 1979 Buenos Aires) on argentiinalainen tennispelaaja. Kaksinpelissä hän voitti kuusi ATP-turnausta ja oli parhaimmillaan maailmanlistan sijalla 15. Nelinpelissä hän saavutti kolme turnausvoittoa ja oli parhaimmillaan ATP-listan sijalla 33.
Tennisura
Chela oli vuonna 2001 kolmen kuukauden kilpailukiellossa ATP-kiertueelta ja sai kahdeksan tuhannen dollarin sakon metyylitestosteronin käytöstä Cincinnati Masters-turnauksessa. 9. elokuuta 2004 hän saavutti uransa korkeimman sijoituksen kaksinpelin maailmanlistalla, ollessaan viidestoista. Australian avoimissa 2005 Chela hävisi kolmannella kierroksella Lleyton Hewittille.
Parhaimmillaan Chela pääsi Grand Slam -turnauksissa puolivälieriin Ranskan avoimissa vuosina 2004 ja 2011 sekä Yhdysvaltain avoimissa 2007.
Vuonna 2010 hän voitti Houstonin finaalissa Sam Querreyn 5–7, 6–4, 6–3, ja otti samalla ensimmäisen ATP-tason turnausvoittonsa yli kolmeen vuoteen. Matkalla voittoon hän voitti mm. Eduardo Schwankin, Lleyton Hewittin ja Horacio Zeballosin. Samana vuonna hän otti toisen turnausvoiton syyskuussa Bukarestissa voittamalla finaalissa Pablo Andújarin.
Chela lopetti uransa kauteen 2012.
Archers of Loaf
Archers of Loaf on yhdysvaltalainen indie rock-yhtye, joka perustettiin Chapel Hillissä, Pohjois-Carolinassa vuonna 1991. Yhtye kierteli laajasti ja julkaisi yhteensä neljä studioalbumia, kokoelma-albumin, lukuisia singlejä ja EP:eitä ennen hajoamistaan 1998. Yhtye teki paluun vuonna 2011 ja julkaisi kaikki albuminsa uudestaan.