cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Damages
Tuotantokausi 3
Kauden alussa Patty nähdään ajavan autolla, kunnes toinen auto törmää häneen. Auton omistajaksi paljastuu Tom Shayes, joka löydetään myöhemmin kuolleena. Puoli vuotta aikaisemmin Ellen työskentelee piirisyyttäjälle eikä ole tavannut Pattya lähes vuoteen. Patty ottaa uuden jutun, jossa hänen täytyy jäljittää Ponzi-huijauksen tehneen Louis Tobinin rahat. Tobinin poika Joe ja asianajaja Leonard Winstore vaikuttavat tietävän asiasta enemmän kuin väittävät.
Tuotantokausi 4
Kolme vuotta myöhemmin Ellen yrittää auttaa ystäväänsä Chris Sanchezia selvittämään tämän työnantajan, Howard T. Ericksonin omistaman korruptoituneen yksityisarmeijan, pimeitä toimia. Poikansa tytärtä holhoava Patty varoittelee Elleniä jutun vaarallisuudesta, mutta kaksikko alkaa pian tehdä jälleen yhteistyötä. Kolme kuukautta myöhemmin toistaiseksi tuntematonta henkilöä kidutetaan, mikä johtaa lopulta jälleen ihmishengen menetykseen.
Tuotantokausi 5
Ellen on perustanut oman yrityksen ja etsii juttua saadakseen nimelleen ja yritykselleen julkisuutta. Sillä välin erään pankin markkinoija Naomi Walling saa tietää työnantajansa laittomista toimista, joten hän ottaa yhteyttä Channing McClareniin, WikiLeaks-tyyppisen yhtiön omistajaan aikeenaan vuotaa tiedot julkisuuteen. Vaikka Naomille luvataan hänen nimettömyytensä, tuntematon taho paljastaa hänen tietonsa medialle. Myöhemmin Naomi murhataan saaden sen näyttämään itsemurhalta. Naomin tytär ottaa yhteyttä Pattyyn, kun taas McClaren kääntyy Ellenin puoleen - saaden naiset toisiaan vastaan. Kolme kuukautta myöhemmin Ellen näytetään makaavan kadulla, ilmeisesti katolta työnnettynä.
Ramonin lentotukikohta
Ramonin lentokenttä on Yhdysvaltain Israelin ilmavoimille vuonna 1981 rakentama  lentotukikohta, jonne on sijoitettu ilmavoimien 113., 127., 140., 146., 147. ja 253. laivueet. Kentälle tulee vuoteen 2008 mennessä kolme laivuetta eli 102 kappaletta F-16I-hävittäjiä.
Kentän korkeus merenpinnasta 648 metriä, eranto 003° E (01/05, 120,9 MHz ja 121,4 MHz)
Kokemäenjoen vesistö
Pääuoma
Jokiverkostossa pääuoma voidaan määritellä kahdella tavalla. Se voidaan määrittää nousemalla joen suistosta kohti latvoja ja jokihaaroista valitaan pääuomaksi sellainen haara, jolla on suurempi virtaama. Näin määriteltynä saadaan pääuomaksi joenuoma, joka ei ole välttämättä pisin pääuoma. Toinen tapa on pyrkiä valitsemaan jokihaaroista se, jonka latvahaara antaa joelle suurimman pituuden. Kokemäenjoen vesistöalue muodostaa osan Järvi-Suomesta, jonka perusrakenne muodostuu lukemattoman monesta järvestä, joiden lasku-uomat laskevat järvestä järveen. Vesistöviranomaisilla ei ole tarjota riittävästi virtaamatietoja pääuoman valitsemiseksi. Sen sijaan voidaan pääuoman alajuoksulla tukeutua vesistöreiteistä jaettuun informaatioon. Kokemäenjoen tapauksessa pääuomaksi valitaan se vesistöreitti, jonka virtaama on vaihtoehdoista suurempi. Virtaamatietojen puuttuessa käytetään vesistöreittien valuma-alueiden pinta-aloja valintakriteerinä.
Vesistöalueen laskujoki on Kulo- ja Rautavedestä alkava Kokemäenjoki, jonka pituus on 121 kilometriä ja keskivirtaama 231 m³/s. Kokemäenjoen puolivälissä siihen yhtyy kaakosta tuleva Loimijoki, joka on Loimijoen valuma-alueen (35.9) laskujoki. Loimijoen valuma-alue on 3 156 neliökilometrin laajuinen. Loimijoki on kuitenkin Kokemäenjokeen verrattuna pieni joki. Rautaveden pohjoisosaan Siuroon laskee pohjoisesta tulevan Ikaalisten reitin valuma-alueen (35.5) lasku-uoma. Sen valuma-alueen pinta-ala on 3 138 neliökilometriä. Rautaveden pohjoisosaan laskee lisäksi Vanajaveden-Pyhäjärven alueen (35.2) lasku-uoma Nokianvirta, jonka valuma-alue on 17 073 neliökilometrin laajuinen. Nokianvirta on siten pääuoman osa ja se alkaa Pyhäjärvestä, joka myös kokoaa yhdessä Vanajaveden kanssa eri suunnilta tulevia vesiä. Siihen laskevia vesistöreittejä on kolme (pinta-alat suluissa): Näsijärven-Ruoveden alue (35.3, 7 672 km²), joka tulee pohjoisesta, Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alue (35.7, 4 449 km²), joka tulee idästä ja kolmanneksi Vanajan reitin valuma-alue (35.8, 2 191 km²), joka tulee etelästä. Perustuen valuma-alueiden pinta-aloihin, valitaan pääuomaan mukaan Näsijärven-Ruoveden alueen vesistöreitti, joka laskee Näsijärvestä Pyhäjärveen Tammerkosken kautta. Ruoveden Mustaselkä kokoaa kolmen vesistöreitin vedet yhteen: Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alue (35.4, 3 193 km²) ja Keuruun reitin valuma-alue (35.6, 2 027 km²). Pääuomaan otettava Ähtärin ja Pihlajaveden reitti laskee Tarjanteen kautta Mustaselkään Salonsaaren kummaltakin puolelta. Pihlajaveden reitin valuma-alue (35.48, 697 km²) tulee Tarjanteeseen koillisesta ja Ähtärin reitti (noin 2 496 km²) tulee pohjoisesta ja laskee lopussa Tarjanteen länsirantaan Visuvedellä. Ähtärin reitti muodostuu alajuoksulla Tarjanteesta, Vaskivedestä ja Toisvedestä, johon laskee yläpuolisista järvistä alkavat peräkkäiset joet Inhanjoki ja Soininjoki. Yläpuolisia järviä ovat vielä Hankavesi, Välivesi ja Ähtärinjärvi. Pääuomaan tulee vielä valita jokin yläpuolisiin järviin laskeva joki. Vaihtoehtoina ovat Poikkijoki, Leväjoki, Korpisenpuro, Kolunjoki tai Niemisjoki. Näiden virtaamat ratkaisevat viimeisten kilometrien kohtalon.
Pääuoman pituudeksi saadaan lisäämällä Kokemäenjoen pituuteen (121 kilometriä) noin 260 kilometriä pitkä järvien ketjun yhteispituus Hankaveden luusuaan saakka 380 kilometriä. Yläpuolisten järvien yhteispituus on 37 kilometriä, mutta mikä joki tulee pääuomaan valita? Valittiinpa mikä joki hyvänsä, saadaan pääuoman pituudeksi yli 400 kilometriä.
Yleistä
Kokemäenjoen vesistö on pinta-alaltaan 27 046,12 neliökilometriä. Se on siten Suomen viidenneksi suurin vesistö ja se kattaa yhteensä noin 8 % koko Suomen pinta-alasta. Alueen järvisyys on 10,99 %. Kokemäenjoen valuma-alue sijaitsee lounaisessa Suomessa. Sen itäinen vedenjakaja seuraa Kymijoen vesistöä (vesistöaluetunnus 14), pohjois- ja luoteinen vedenjakaja rajoittuu Selkämereen ja Merenkurkkuun laskevien jokien valuma-alueisiin, lounainen vedenjakaja Varsinais-Suomessa Saaristomereen laskevien jokien valuma-alueisiin, ja eteläinen vedenjakaja pääkaupunkiseudulla Suomenlahteen laskevien jokien valuma-alueisiin. Pohjoisessa ja luoteessa nämä joet ovat pohjoisesta lukien Perhonjoki (vesistöaluetunnus 49), Kruunupyynjoki (48), Ähtävänjoki (47), Lapuanjoki (44), Kyrönjoki (42) ja Karvianjoki (36). Varsinais-Suomessa ne ovat Eurajoki (34), Aurajoki (28) ja Paimionjoki (27), ja pääkaupunkiseudulla Karjaanjoki (23), Vantaa (21), Mustijoki (19) ja Porvoonjoki (18).
Siihen kuuluvat suurimmaksi osaksi Pirkanmaan ja Kanta-Hämeen maakunnat, osia Etelä-Pohjanmaasta, Keski-Suomesta, Päijät-Hämeestä ja Varsinais-Suomesta sekä Kokemäenjoen laakso Satakunnasta. Valuma-alueen suurimpia kaupunkeja ovat Tampere, Hämeenlinna ja Pori ja pienempiä kaupunkeja ovat esimerkiksi Kangasala, Lempäälä, Pirkkala ja Nokia sekä kauempana pohjoisessa sijaitsevina taajamina Hämeenkyrö, Ikaalinen, Parkano, Orivesi, Mänttä, Keuruu, Virrat ja Ähtäri, etelässä sijaitsevina Valkeakoski, Viiala, Toijala, Parola, Renko, Turenki ja Riihimäki, ja lännessä sijaitsevina Tammela, Forssa, Jokioinen, Humppila, Loimaa, Punkalaidun, Alastaro, Vammala, Huittinen, Harjavalta, Eura ja Ulvila.
Vesistöalueen perusrakenne
Vesistöalueen pisin joki on Kokemäenjoki, joka laskee Satamalan Kulovedestä Porin Selkämereen. Valuma-alueen keskiosissa ei ole varsinaista jokiverkostoa, vaan vesistörakenteessa toistuvat järvet, joista virtaa lyhyet laskujoet tai kapeat salmet toisiin järviin. Kokemäenjoen vesistön keskusjärvi on Pyhäjärvi, johon laskevat pohjoisesta Näsijärvi Tammerkosken kautta ja etelästä Vanajavesi Herralanvuolteen kautta. Näsijärveen laskevat pohjoisesta Ähtärin, Pihlajaveden ja Keuruun reitit. Vanajaveteen laskevat Längelmäveden, Hauhon ja Vanajaveden reitit. Pyhäjärvestä johtaa Nokianvirta Kuloveteen, johon laskee pohjoisesta Ikaalisten reitti. Kulovesi vesi virtaa salmien kautta Rautaveteen, josta varsinainen Kokemäenjoki alkaa. Kokemäenjokeen yhtyy sen keskijuoksulla Loimijoki, joka on Loimijoen valuma-alueen laskujoki.
Alla on esitetty vesistöalueen luettelomainen jako eri osa-alueisiin (suluissa vesistöaluetunnus, valuma-alueen tai alueen pinta-ala ja järvien osuus pinta-alasta). Sisennys tarkoittaa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen :
Kanavat
Kokemäenjoen vesistössä toimivista kanavista vanhimmat on rakennettu 1800-luvulla matkustaja- ja tavarakuljetusten takia. Myöhemmin kanavia rakennettiin tukinuiton takia. Nykyään tukinuitto on vesistöalueella loppunut ja kanavia käyttävät lähinnä vapaa-ajan veneilijät ja muutamat matkailuyrittäjät. Näsijärven reitin kanavat, Ruoveden Muroleen kanava ja Kautun kanava, Virtain Herraskosken kanava sekä Visuveden Kaivoskannan kanava, rakennettiin kaikista kolmesta syystä. Uitossa kuljetetut tukkipuut siirrettiin Näsijärven Lielahdelta Pyhäjärven Hyhkynlahteen Pispalanharjun alla kulkevaa tunnelia pitkin. Pyhäjärvi–Vanajaveden reitin kanavia ovat Kaivannonsalmen kanava Pirkkalassa, Lempäälän kanava Lempäälässä, Valkeakosken kanava ja Apian kanava Valkeakoskella sekä Kaivannon kanava Kangasalla.
Vesivoimaa
Kokemäenjoen vesistöalueella toimii 26 vesivoimalaitosta, joista osa on esitelty alla.
Kokemäenjoessa on neljä vesivoimalaitosta. Alajuoksulla noin 40 kilometriä mereltä Harjavallan keskustaajaman alapuolella sijaitsee Harjavallan voimalaitos (105 megawattia, MW) ja 19 kilometriä sen yläpuolella on Kolsin voimalaitos (45 MW) Tulkkilan yläpuolella. Keikyässä sijaitsevalle Äetsän voimalaitokselle (20 MW) on mereltä matkaa noin 110 kilometriä ja joen luusuassa Kaukolassa sijaitsee sen ylin laitos Tyrvään voimalaitos (14 MW). Voimalat toimivat yhteisessä ohjauksessa eli ne ovat jokivoimalaitoksia, koska joen läpi virtaavaa vettä ei pystytä varastoimaan voimaloiden väliin muutamaa tuntia enempää. Kokemäenjoen sivujoessa Loimijoessa toimii kaksi voimalaa: Kuhalankosken voimalaitos (0,2 MW) Forssassa ja Jokioisten voimalaitos (0,75 MW) Jokioisissa.
Yläjuoksulle mentäessä, seuraavat vesivoimalat tulevat vastaan Kulovedellä. Järveen laskee Nokian Siurossa Ikaalisten reitin valuma-alueen vedet lyhyttä koskea pitkin. Koski on puoliksi padottu eikä Siuronkosken voimalaitos (0,7 MW) tuota paljon sähköäkään. Ikaalisten reitillä on vielä Kyröskosken voimalaitos (13 MW), jonka kautta laskevat Kyrösjärven vedet Kirkkojärveen. Nokialla on Nokianvirtaa hyödyntävä Melon vesivoimalaitos (68 MW), jonka kautta laskevat Pyhäjärven vedet Kuloveteen. Tampereen Pyhäjärvellä sijaitsee Tammerkoskessa neljä vesivoimalaa. Ne ovat alhaalta lukien Alakosken voimalaitos (4,6 MW), Keskiputouksen voimalaitos (8,6 MW), Tampellan voimalaitos (3,0 MW) ja Finlaysonin voimalaitos (4,2 MW).
Kokemäenjoen sivu-uomia
Kokemäenjoella on pääasiassa pieniä sivujokia, mutta Loimijoki on jo valtakunnallisestikin merkittävä suomalainen joki. Sivu-uomat esiintyvät taulukossa alajuoksulta alkaen peräkkäisessä järjestyksessä ja harmailla kuntarajoja merkitsevien raitojen erottelemina. Taulukossa esitetään sivu-uomien tietoja, joiden lähteet on esitetty taulukon alla. Kunkin sivu-uoman kohdalla on erikseen yksilöity kunkin tiedon lähde taulukon oikeassa sarakkeessa.
Kryptoanalyysi
pienoiskuva|Toisen maailmansodan aikaista laitteistoa, jolla purettiin saksalaisten [[Enigma-laitteella salaamia viestejä.]] Kryptoanalyysi on tieteenala, joka pyrkii kehittämään matemaattisia keinoja kryptografisien tekniikoiden voittamiseen eli salakirjoituksen murtamiseen. Molemmat sisältyvät kryptologiaan.
Kryptoanalyysillä pyritään murtamaan salaus tuntematta purkuavainta. Purkuavainta etsitään salausalgoritmien ominaisuuksien ja siirrettävän datan ominaisuuksien perusteella. Salatun viestin purkaminen raa'alla voimalla tarkoittaa, että salauksen purkuun ei tunneta muuta menetelmää kuin kaikkien mahdollisten avainavaruuden alkioiden kokeileminen. Tätä jatketaan, kunnes viesti saadaan ymmärrettävään muotoon. Esimerkiksi AES-salattua viestiä pidetään murtamattomana, joten tällaisen viestin purkuun ei tunneta muuta menetelmää kuin raaka voima, joka 256-bittisellä AES-salauksella veisi kymmeniä vuosia nykyisillä supertietokoneillakin.
Kryptoanalyysin historia
pienoiskuva|Abu Yusuf al-Kindin kryptoanalyyttinen menetelmä. Ennen arabialaisen Abu Yusuf al-Kindin keksimää kryptoanalyyttista menetelmää salakirjoituksella salattuja viestejä oli lähes mahdotonta avata ilman koodiavainta. Hänen uudenaikaisten menetelmiensä, kuten frekvenssianalyysi, ansiosta syntyi kryptoanalyytikkojen ammatti. Kryptoanalyysi levisi keskiajalla myös Eurooppaan, missä muutama kryptoanalyytikko tuli hyvin tunnetuksi.
Giovanni Soro oli ensimmäisiä suuria eurooppalaisia kryptoanalyytikkoja. Soro nimitettiin Venetsian salakirjoitussihteeriksi 1506. Soro niitti paljon mainetta, ja häneen turvauduttiin useasti Venetsiankin ulkopuolelta. Esimerkiksi Vatikaani pyysi häneltä palveluksia useammin kuin kerran. Soro ei kuitenkaan ollut täysin rehellinen paavia kohtaan: hän väitti paaville, että Vatikaanin salausjärjestelmä olisi mahdotonta murtaa, jolloin hänen onnistui tuudittaa Vatikaanin kryptografit valheelliseen turvallisuudentunteeseen. Osoittamalla Vatikaanin salakirjoituksen heikkoudet Soro olisi samalla kehottanut näitä luomaan uuden ja tehokkaamman järjestelmän, jota hän ei olisi välttämättä itsekään pystynyt murtamaan.
Venetsian ja Vatikaanin asemat Euroopan suurimpina salakirjoitusvaltoina muuttuivat pian. Ranskan kuningas Frans I otti palvelukseensa useita kryptoanalyytikkoja, joista kuuluisin oli Philibert Baboun. Ranskan mahti kryptoanalyyttisena suurvaltana vakiintui lopullisesti kuninkaan palkattua 1500-luvun lopussa François Vièten. Tämä onnistui tehtävissään niin hyvin, että Espanjan kuningas vetosi jopa Vatikaaniin väittäen Vièten olevan liitossa paholaisen kanssa, muuten tämä ei olisi pystynyt olemaan niin verrattoman loistava kryptoanalyytikko. Paavi kuitenkin tiesi muun Euroopan tavoin, että espanjalaisten salakirjoitus oli naurettavan helppo avata verrattuna muiden maiden salakirjoituksiin. Espanja ei ollut panostanut kryptografiaan, ja siksi viestien salaustaso oli laskenut huomattavasti. Myös Vatikaanin omat kryptoanalyytikot osasivat avata kuninkaan viestejä ilman ongelmia.
Maailmansotien aikana kehitettiin sähkömekaanisia salakirjoituslaitteita, kuten Enigma ja Lorenz. Viisaasti käytettynä niillä olisi voitu saada aikaan hyvin vahva, oman aikansa teknisillä resursseilla käytännössä lähes murtamaton salaus. Akselivaltojen salatekstien purkamiseen tähdänneet tutkimukset johtivat muun muassa ensimmäisten ohjelmoitavien tietokoneiden kehittämiseen. Tutkijoista ehkä tunnetuin on matemaatikko Alan Turing, joka oli kehittänyt ohjelmoitavan tietokoneen teoreettisen mallin jo 1936.
Kryptoanalyysi nykyisin
Kvanttitietokone saattaisi pystyä avaamaan suurten lukujen jaollisuuteen perustuvat asymmetriset salakirjoitusmenetelmät nykyistä paljon tehokkaammin. Koneet ovat kuitenkin ainakin vielä hyvin alkeellisella tasolla.
Kvanttietokoneiden ei uskota kykenevän murskaavan nopeaan symmetristen salausmenetelmien murtamiseen. Groverin algoritmilla väsytyshyökkäyksen (engl. brute-force attack) viemä aika on neliöjuuri perinteisen tietokoneen viemästä ajasta. Algoritmi on optimaalinen kyseiseen tarkoitukseen, eikä nopeampi tekniikka ole mahdollinen. Groverin algoritmilla avaimen pituus käytännössä puolittuu, mikä ei ole merkittävää, kun avaimen pituus on esimerkiksi 256 bittiä.
Symmetristen algoritmien murtamiseen yleisimmät tekniikat ovat differentiaalinen kryptoanalyysi ja lineaarinen kryptoanalyysi.
Jeremia
thumb|upright|[[Rembrandtin maalaus Jeremia valittaa Jerusalemin hävitystä (1630).]]
Jeremia (, Yirməyāhū, "Jahve kohottaa") oli Hilkian poika, Vanhan testamentin profeetta. Hänen kirjoittaminaan pidetään Jeremian kirjaa sekä Valitusvirsiä; lisäksi hänen katsotaan kirjoittaneen myös 1. Kuninkaiden ja 2. Kuninkaiden kirjan, joissa käsitellään molempien valtakuntien (Juudan ja Israelin) historiaa siitä lähtien, mihin Samuelin kirjat päättyvät (ts. Daavidin koko Israelia koskeneen hallituskauden jälkipuoliskolta), molempien valtakuntien loppuun saakka.
Elämä Raamatun mukaan
Jeremia oli pappissukua, kotoisin Anatotista, Benjaminin heimon alueelta. Hänen isänsä oli pappi Hilkia. Jeremian isä oli hyvin todennäköisesti Itamarin sukuhaaraa ja mahdollisesti Abjatarin jälkeläinen, papin jonka kuningas Salomo poisti pappispalveluksesta. Herran sana tuli hänelle Juudan kuninkaan Josian, Amonin pojan, kolmenatoista hallitusvuotena.
Herra puhui hänelle vielä kuningas Jojakimin, Josian pojan, aikana ja sen jälkeen aina kuningas Sidkian, Josian pojan yhdenteentoista hallitus vuoteen saakka, jonka viidentenä kuukautena Jerusalemin asukkaat ja Juudan kansa vietiin pakkosiirtolaisuuteen Babyloniaan.
Jeremia korosti kansansa kanaanilaistuneen kultin merkitsevän luopumista Jahvesta, ja Karkemiin taistelun jälkeen vuonna 605 eaa. hän ja Hesekiel pitivät Nebukadressar II:ta Jahven lähettämänä luopiokansan rankaisijana. Osoituksena tästä Jeremia piti myös Jerusalemin valloitusta vuonna 598 eaa. ja kansan viemistä pakkosiirtolaisuuteen.
Dramaattisia kuvauksia
Jeremia esitti useita pienoisnäytelmiä, jotka kuvasivat Jerusalemin tilaa ja sitä kohtaavaa onnettomuutta. Niitä olivat hänen käyntinsä savenvalajan talossa ja se, että hänen hankkimansa vyö turmeltui. Jeremiaa kiellettiin menemästä naimisiin, mikä toimi varoituksena siitä, että lapset, jotka noina Jerusalemin viimeisinä päivinä syntyisivät, "kuolisivat sairauksiin". Hän murskasi pullon Jerusalemin vanhinten edessä vertauskuvaksi kaupunkia uhkaavasta hävityksestä. Hän lunasti setänsä pojalta Hanamelilta pellon kuvatakseen 70 vuoden pakkosiirtolaisuuden jälkeen tapahtuvaa paluuta, jolloin Juudassa jälleen ostettaisiin peltoja. Tahpanhesissa Egyptissä hän kätki suuria kiviä tiilipenkereeseen faaraon talon luona ja profetoi, että Nebukadnessar asettaisi valtaistuimensa juuri siihen paikkaan.
Kun Nebukadressarin asettama uusi kuningas Sidkia alkoi kapinoida, Jeremia korosti alistumisen velvoitusta Baabelin ikeen alaiseksi ja taisteli vääriä profeettoja vastaan, jotka lupasivat menestyksen seuraavan kapinointia. Jeremia varoitti useita kertoja Sidkiaa kapinoinnista, mutta tämä vangitutti hänet. Nebukadressarin määräyksestä Jeremia vapautettiin Jerusalemin toisen valloituksen yhteydessä vuonna 586 eaa. Perimätiedon mukaan Jeremia seurasi juutalaisia Egyptiin, missä nämä kivittivät hänet.
Julistuksessaan Jeremia käyttää usein kuvakieltä. Hän ylistää Jahvea ainoana Luojana ja korostaa kuinka kiittämättömyyden täytyy saada rangaistuksensa valitun kansan keskuudessa, mikä kuitenkin lopulta johtaa kansan parannukseen. Jerusalemin hän ennusti muuttuvan käryävän polttouunin kaltaiseksi.
Tupuri
Tupuri on Salon kaupunginosa, joka käsittää Tupurinmäen alueen. Tupurissa on noin 4 000 asukasta, mutta asukasluku kasvaa alueen laajentuessa. Alue rajoittuu Tupurinahteeseen, Anjalan kaupunginosaan kulkien puistojen keskellä ja Greulantien kautta peltojen kautta takaisin Tupurinahteeseen. Tupurissa sijaitsee myös radiomasto, jonka kautta lähetetään paikallisradiot Auran Aallot 93,5 ja Kasari 88,2.
Palvelut
Tupurissa sijaitsee koulu, jossa on yli 400 oppilasta, kaksi päiväkotia, ABC-kylmäasema ja S-market. Tupurissa on myös laaja pururata, jossa on talvella latu. Tupurissa on monia puistoja.Tupurissa on myös jalkapallokenttä.
Historiaa
Tupuriin alettiin rakentaa asuntoja vuonna 1989. Tupurissa sijaitsee pääasiassa omakotitaloja, joita alueella on runsaasti. Tupurin alaosassa sijaitsee kuitenkin kaksi kerrostaloa ja ylhäällä paljon rivitaloja. Tupurilaiset talot ovat melko uusia ja alue on kasvamassa, vaikkakin kasvua rajoittaa hieman moottoritien ja kaupungin ulkoilualueiden läheisyys.
Yhteiskuntapolitiikka
Yhteiskuntapolitiikka tarkoittaa toimia, joilla pyritään järjestämään yhteiskunnallisia oloja sekä tieteenalaa. Yhteiskuntapolitiikka voidaan ymmärtää yhteiskuntaa tuottavaksi, sääteleväksi ja kuvailevaksi politiikaksi. Suomalaiseen sanastoon termi tuli 1900-luvun alussa alan saksalaisesta kirjallisuudesta.
Yhteiskuntapolitiikka tieteenalana
Yhteiskuntapolitiikka kuuluu tieteenalana yhteiskuntatieteisiin. Yhteiskuntapolitiikan tutkimuksen kohteena ovat yhteiskunnan tila, kehitys ja muutos sekä keinot edistää hyvinvointia ja lievittää sosiaalisia ongelmia. Yhteiskuntapolitiikan tieteenalan tehtävänä on tuottaa teoreettisesti perusteltua tietoa yhteiskunnasta. Yhteiskuntapolitiikka pitää luonteensa vuoksi sisällään yhteiskuntafilosofisia kysymyksiä ja on näin lähellä yhteiskuntatieteiden filosofiaa.
Yhteiskuntapolitiikan oppiaineen suuntautumisvaihtoehtoja ovat muun muassa talouspolitiikka, ympäristöpolitiikka, innovaatiopolitiikka, työpolitiikka, kulttuuripolitiikka ja sosiaalipolitiikka. Yhteiskuntapoliittisen tutkimuksen painopisteitä ovat muun muassa köyhyys ja eriarvoisuus, kestävä hyvinvointi, työttömyys ja työllistymisen esteet, terveyserot, vanheneminen, digitalisaatio ja digitaalisten julkisten palveluiden käyttö, yhteiskuntatieteellinen vammaistutkimus sekä vertaileva ja kansainvälisen sosiaalipolitiikan tutkimus. Suomessa yhteiskuntapolitiikkaa voi opiskella pääaineena Itä-Suomen, Jyväskylän ja Helsingin yliopistoissa. Yhteiskuntapolitiikan pääaineopiskelijat valmistuvat yhteiskuntatieteiden tai valtiotieteiden maisteriksi tai kandidaatiksi.
Sosiaali- ja/tai yhteiskuntapolitiikan oppiaineesta valmistuvat työllistyvät hyvin monenlaisiin tehtäviin. Perinteisesti työtehtävät ovat sijoittuneet julkisen sektorin organisaatioihin strategisiin ja johtaviin tehtäviin (valtiolle ja kunnille) ja vastaaviin tehtäviin kolmannelle sektorille (järjestöihin). Nykyisin myös yksityinen sektori työllistää kasvavissa määrin. Tehtävät ovat usein yhteiskunnallisia asiantuntija- ja tiedotustehtäviä. Koulutuksesta valmistuneet toimivat erityisasiantuntijoina monilla eri sosiaalipolitiikan aloilla, kuten esimerkiksi Kelassa, TE-palveluissa, Eläketurvakeskuksessa, Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella, ministeriöissä, järjestöissä ja yksityisissä eläkevakuutusyhtiöissä. Lisäksi koulutus antaa hyvän pohjan poliittiseen vaikuttamiseen esimerkiksi politiikan asiantuntija- ja johtotehtäviin.
Leopardimonninen
Leopardimonninen (Corydoras trilineatus) on monnislaji. Sitä pidetään akvaariokalana.
Koko ja ulkonäkö
Leopardimonnisen enimmäispituus on viisi senttiä. Leopardimonninen on laajalle levinnyt, ja eri seuduilta tulevat kalat voivat olla jonkin verran erivärisiä.
Alkuperä
Leopardimonninen on kotoisin Etelä-Amerikasta Amazonin keskiosista, Perun Amazonista ja Surinamen rannikkoalueelta.
Käyttäytyminen
Muiden monnisten tavoin leopardimonninen oleilee mieluiten pohjassa, jonka pitää olla mieluiten hienoa hiekkaa. Laji viihtyy pohjalla.
Vesiolot
Sopiva veden lämpötila on 22–26 °C, pH 6–8 ja veden kovuus °dH 5–19. Lajille tyypillistä on käydä nopealla syöksähdyksellä haukkaamassa happea veden pinnasta.
Kuirit
Kuirit (Limosa) ovat kurppien heimoon kuuluva lintusuku. Kuirien sukuun kuuluu neljä lajia.
Valtiomies
Valtiomies on taitava valtiollinen johtohenkilö, joka on tehnyt pitkän poliittisen uran ja saavuttanut toimillaan yleistä arvostusta ja hyväksyntää. Valtiomiesteoiksi kutsutaan rohkeita ja pyyteettömiä ratkaisuja, jotka koituvat valtion tai kansakunnan suuremmaksi onneksi. Valtiomieheksi nimitetyt ovat usein poliitikkoja, joiden katsotaan valtaa käyttäessään uhranneen henkilökohtaisen tai ryhmäedun kansakunnan edun vuoksi. Valtiomiehen status edellyttää usein, että henkilö saa laajaa arvonantoa muiltakin kuin vain omalta poliittiselta taustaryhmältään tai puolueeltaan.
Valkoinen nationalismi
Valkoinen nationalismi on etnonationalismin muoto, joka kannattaa kansallisen identiteetin määrittelemistä valkoisen rodun mukaan. Se pyrkii säilyttämään valkoisten enemmistön ja valta-aseman länsimaisten kansakuntien kulttuurissa ja julkisessa elämässä.
Aatteeseen kuuluu muiden kuin valkoisten rotusyrjintä mutta ei välttämättä ajatusta valkoisten paremmuudesta kuten valkoisen ylivallan aatteessa.
Yhdysvalloissa valkoinen nationalismi on voimistunut 2000-luvulla kun ennen selkeän enemmistön muodostaneiden valkoisten osuus väestöstä on laskenut ja kun kansalaisoikeusliike ja monikulttuurisuus ovat voimistuneet. Aatteen kannattajien mukaan Yhdysvaltain tulisi suojella valkoista enemmistöään rajoittamalla maahanmuuttoa ja ehkä jopa määräämällä ei-valkoisia poistumaan maasta. Valkoisia nationalisteja on paljon esimerkiksi alt-right-liikkeessä. Tunnetuimpia heistä on Richard B. Spencer, joka pitää ihanteenaan valkoisten etnovaltiota, joka saavutettaisiin "rauhanomaisella etnisellä puhdistuksella". Valkoisen nationalismin nousun on arveltu vaikuttaneen Donald Trumpin valintaan Yhdysvaltain presidentiksi sekä maahanmuuton vastustukseen Euroopassa.
One Day It Will Please Us to Remember Even This
One Day It Will Please Us to Remember Even This on New York Dollsin studioalbumi, joka julkaistiin 25. heinäkuuta 2006. Se on yhtyeen ensimmäinen studiolevy ryhmän vuonna 2003 käynnistyneen uudelleenaktivoitumisen jälkeen. Edellisestä studioalbumista, Too Much Too Soon, oli uuden levyn ilmestyessä kulunut jo 32 vuotta, joskin vuosina 1977–2004 yhtyeen tuotantoa julkaistiin lukuisilla kokoelmalevyillä. Albumin nimi viittaa Vergiliuksen runoelmaan Aeneis. Levyn tekemiseen osallistui yhtyeen jäsenten lisäksi muutamia tunnettuja vierailevia artisteja, kuten Iggy Pop ja Michael Stipe. Albumista julkaistiin myös erikoispainos, joka sisältää bonuskappaleen ”Seventeen”. Japanissa julkaistuun versioon sisältyy bonuskappale ”Beauty School”.
Kappaleet
Ellei toisin ole mainittu, sanoitukset on kirjoittanut David Johansen ja sävellykset on tehnyt Sylvain Sylvain.
Eurovision laulukilpailu 1966
Eurovision laulukilpailu 1966 järjestettiin 5. maaliskuuta 1966 Luxemburgissa, maan yleisradioyhtiön RTL:n suuressa auditoriossa. Tapahtuman juontajana toimi Josiane Shen. Laulukilpailu oli järjestyksessään 11. Kilpailuun osallistuivat samat 18 maata kuin edellisenäkin vuonna.
Eurovisio-sääntöihin oli lisätty vaatimus, että laulut on esitettävä jollakin maan virallisista kielistä. Aiemmin tämä oli ollut yleisradioyhtiöiden välinen "kirjoittamaton sääntö", jota Itävalta ja Ruotsi olivat aikaisempina vuosina rikkoneet.
Poikkeuksellisen suurta kuohuntaa laulukilpailussa herättivät Pohjoismaiden antamat pisteet: Pohjoismaat äänestivät toisiaan häpeilemättä ja niinpä Ruotsi saavuttikin toisen sijan.
Yleistä laulukilpailusta
Luxemburgin toinen isännöintikerta vedettiin läpi hurjalla vauhdilla, kuten edelliselläkin kerralla vuonna 1962. Vaikka mukana oli kaksi laulua enemmän, koko ohjelman kesto oli lyhyempi kuin neljää vuotta aiemmin. Lava oli erittäin yksinkertainen, mutta sitä koristi moderni riippuva pop-taideteos. Laulukilpailua katsellessa tuntuu kuin laulukilpailu olisi järjestettu kiireessä "hutiloiden".
Kilpailun orkesterin tasoa on haukuttu monissa lähteissä ja toisinaan sen "pauhu" peitti solistit alleen. Italian edustaja Domenico Modugno oli lopulta kieltäytynyt harjoittelemasta "kamalan" orkesterin kanssa, ja esitti lopulta kappaleensa Italian kapellimestarin pianosäestyksellä. Italian edustaja oli hermostuneena lähtenyt harjoituksista. Tähän mahdollisesti kaatui myös Italian menestys, sillä raadit eivät kuulleet kappaletta lainkaan harjoituksissa ja jättivät sen ilman pisteitä. Suomen kapellimestari Ossi Runne muisteli Suomen karsintalähetyksessä 1990 hänen lähteneen vihaisena jäätyään jaetulle viimeiselle sijalle nollalla pisteellä.
Tanska uudisti laulukilpailua omalla tavallaan: viisuestradilla nähtiin ensi kertaa tanssijoita.
Jyrki Louhi
Jyrki Louhi (s. 28. maaliskuuta 1978 Nurmo) on uransa päättänyt suomalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi laitahyökkääjä, ja tunnettiin muun muassa energisyydestään sekä kovista taklauksistaan. Louhi pelasi urallaan yhteensä 606 SM-liigan runkosarjaottelua tehden niissä tehot 91+133=224. Jäähyminuutteja hän keräsi 579. Louhi pelasi myös kauden 2001–2002 Elitserien-joukkue AIK IF:ssä.
Eurovision laulukilpailu 1966
Yleistä laulukilpailusta
Norjan edustaja osasi järkyttää Eurovision laulukilpailua katsovat täydellisesti: hän esiintyi housuissa ensimmäisenä naisena tässä yhteydessä.
Voittaja ja muita esiintyjiä
France Gallin voitto edellisvuoden laulukilpailussa vaikutti paljon tämänvuotiseen euroviisukavalkadiin, sillä suurin osa esityksistä (muun muassa 8 ensimmäistä) oli nuorten naissolistien esittämiä pirteitä, duurissa kulkevia iskelmiä.
Jyrki Louhi
Ura
Louhi oli alun perin Etelä-Pohjanmaalta kotoisin, mutta lähti jo teini-iässä Hämeenlinnaan. Hän pääsi ensi kertaa liigajoukkueen rinkiin 18 vuoden iässä, kun silloinen HPK:n päävalmentaja Hannu Kapanen havaitsi Louhen potentiaalin.
Eurovision laulukilpailu 1966
Itävalta
Kilpailun voitti ylivoimaisesti Itävalta, ensimmäisen kerran viisuhistoriansa aikana. Maata edusti Udo Jürgens kappaleella Merci, chérie. Laulusta ei noussut suurta menestystä, mutta monet ovat arvelleet ylivoimaisen voiton johtuneen siitä, että miehen esittämä rauhallinen balladi erosi suuresti viisuvuoden tyypillisestä tarjonnasta. Jürgens osallistui viisuihin jo kolmatta kertaa peräkkäin. Toisin kävi Italian Domenico Modugnolle, jonka esitys Dio come ti amo jäi kokonaan pisteittä, vaikka laulusta oli muodostunut kotimaassaan suurmenestys. Itävallan kappale oli ranskankielisestä nimestään huolimatta saksankielinen. Toisen euroviisuvoittonsa Itävalta otti 48 vuotta myöhemmin vuonna 2014.
Jyrki Louhi
Ura
Myöhemmin Kapanen otti Louhen myös alle 20-vuotiaiden maajoukkuerinkiin, ja saavutuksena olikin nuorten alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruus vuonna 1998,
Eurovision laulukilpailu 1966
Alankomaat
Alankomaista saatiin Eurovision laulukilpailun ensimmäinen tummaihoinen edustaja. Hänen nimensä oli Milly Scott. Millyn laulu kertoi kahdesta meksikolaisesta nimeltään Fernando ja Filippo, ja lavalla olikin kaksi herraa kitaroineen ja ponchoineen. Alankomaat yritti tehdä kunnollista lavashow'ta: Milly aloitti laulun lavasteiden takaa, ja tuli esiin porras-lavastetta pitkin tanssien. Milly teki show’staan erikoisen liikkuessaan mikrofoni kädessään. Tuolloin mikit olivat langallisia. Kuitenkaan hän ei kompuroinut mikkinsä kanssa, vaan loikkasi aina mikin johdon yli.
Jyrki Louhi
Ura
Louhi aloitti jääkiekkouransa SM-liigassa HPK:ssa, siirtyi kaudeksi 2001–2002 Ruotsiin Elitserieniin AIK:n riveihin, josta kuitenkin palasi vuoden visiitin jälkeen takaisin HPK:hon. HPK:ssa Louhi nousi seuraikoniksi. Mestaruusjuhliin päättyneen kauden 2005–2006 jälkeen hänelle oli tullut täyteen yhdeksän kautta hämeenlinnalaisten riveissä. Louhi on kaikkien aikojen toiseksi eniten otteluita HPK:n paidassa pelannut pelaaja. Keväällä 2006 Louhi päätti siirtyä Helsinkiin ja Jokereihin kaksivuotisella sopimuksella. Hän voitti siellä keväällä 2007 SM-hopeaa.
Kesällä 2009 hyökkääjä Louhi palasi kolmen vuoden tauon jälkeen Hämeenlinnaan ja HPK:hon kaksivuotisella sopimuksella. Hän voitti keväällä 2010 SM-hopeaa ja lopetti pelaajauransa seuraavaan kevääseen 2011.
Eurovision laulukilpailu 1966
Ruotsi
Edustajaparin naispuolinen henkilö on muistellut vuonna 1985 (jolloin juonsi kisat), kuinka Pohjoismaat lähtivät laulukilpailuun mukaan protestimielin, sillä kilpailua pidettiin täysin etelä- ja keskieurooppalaisten maiden hallitsemana. Niinpä Pohjoismaat päättivät äänestää toisiaan eikä yksikään Pohjoismaa antanut pistettäkään voittajalle, Itävallalle. Kun Euroopassa saatiin ns. "maistaa omaa lääkettään" alkoi yleisö protestoida tätä korottamalla ääntään poikkeuksellisen paljon. Näin Ruotsi sekä Norja sijoittuivat hyvin, kun taas Suomen Playboy sijoittui vasta kymmenenneksi ja Tanska neljänneksitoista.
Mathieu van der Poel
Mathieu van der Poel on syntynyt Kapellenissa Antwerpenin provinssissa Belgiassa. Hänen isänsä Adri on cyclocrossin kuusinkertainen Alankomaiden-mestari sekä maailmanmestari vuodelta 1996, ja äidinisänsä ranskalainen ammattilaispyöräilijä Raymond Poulidor. Myös hänen veljensä David on lupaava cyclocrosspyöräilijä. Alankomaalaisen nimikäytännön mukaan hänen sukunimensä kirjoitetaan van der Poel, ei siis pelkkä Poel.
Eurovision laulukilpailu 1966
Suomi
Suomea edusti Ann-Christine Nyström kappaleella Playboy. Esityksen oli säveltänyt ja sanoittanut Ossi Runne, joka myös samoihin aikoihin aloitti työnsä Yleisradion orkesterin johtajana. Runne aloitti näissä kilpailussa pitkän kapellimestarin uransa Euroviisuissa, sillä hän on johtanut yhteensä 22 Suomen Euroviisua. Tämän saavutuksen ovat rikkoneet vain Irlannin Noel Kelehan, joka hänkin toimi tänä vuonna ensimmäistä kertaa kapellimestarina sekä Ranskan Franck Pourcel.
Ann-Christine on muistellut, kuinka hän panikoi ennen esitystään. Astellessaan portaita alas, hän kysyi kapellimestari Ossi Runnelta, mitä jos unohdan sanat. Runne kehotti: "Laula mitä vain, eivät he kuitenkaan ymmärrä sanaakaan, lauloit sitten suomeksi tai siansaksaksi".
Jyrki Louhi
Ura
HPK on jäädyttänyt Jyrki Louhen pelinumeron #9. Pelipaita nostettiin HPK:n kotihallin Rinkelinmäen kattoon 2.10.2012.
Eurovision laulukilpailu 1966
Kapellimestarit
Jokainen maa valitsi oman kapellimestarin johtamaan maansa kappale, paitsi Belgia, jonka delegaatiota avusti isäntämaan ylikapellimestari Jean Roderès.
Jyrki Louhi
Yksityiselämä
Louhi valmistui Aalto-yliopistosta kauppatieteiden maisteriksi vuonna 2015. Hänen pääaineensa oli yritysjuridiikka ja pro gradu -tutkielmansa nimi Urheilijan verosuunnittelun mahdollisuudet niin kotimaisessa kuin ulkomaisessa kontekstissa. Hän toimii nyt talousalalla asiantuntijatehtävissä.
Eurovision laulukilpailu 1966
Pistetaulukko
Jokaisen maan tuomariston suositeltiin antavan pisteet 5, 3 ja 1 kolmelle parhaaksi katsomalleen laululle. Tarvittaessa pisteet sai jakaa myös vain kahden laulun kesken, jolloin jaettiin pisteet 6 ja 3. Sallittua oli myös antaa kaikki 9 pistettä yhdelle ainoalle laululle.
Vuonna 1966 eniten kohua herätti Pohjoismaiden äänestyskäyttäytyminen. Pohjoismaat olivat kyllästyneitä jakamaan jäännössijoja kilpailussa, jota pidettiin kokonaan Keski- ja Etelä-Euroopan maiden hallitsemana. Kun sekä Suomi, Norja että Tanska antoivat kaikki Ruotsin esitykselle Nygammal vals täydet pisteet, Euroviisujen saliyleisö protestoi tätä poikkeuksellisen äänekkäästi. Lisäksi yksikään Pohjoismaa ei antanut voittajalle Itävallalle ainuttakaan pistettä. Pohjoismaiden lisäksi myös Britteinsaaret sekä Espanja ja Portugali antoivat toisilleen poikkeuksellisen suuria pisteitä.
Veera Vartiainen
Veera Vartiainen (s. 10. syyskuuta 1983) on suomalainen jalkapalloilija, joka edusti kaudella 2013 Naisten Liigan FC Honkaa. Hänet lainattiin kauden aikana Hongasta Naisten Kakkosta pelaavaan EIF:iin.
Vartiaisen kasvattajaseura on EBK, josta hän siirtyi FC Espooseen. Ulkomailta hän on kerännyt kokemusta pelattuaan sveitsiläisessä FC Surseessä ja norjalaisessa Klepp IL:ssä, johon hän siirtyi kaudeksi 2009. Ura Norjassa jäi kuitenkin vajaan kauden mittaiseksi ja hän palasi syksyllä 2009 Suomeen ja edusti kauden loppuun TiPS:iä. Kausina 2010–2012 hän pelasi HJK:ssa
Suomen maajoukkueessa Vartiainen on pelannut 14 A-maaottelua ja lähes 40 nuorten maaottelua.
Lawton Chiles
Lawton Mainor Chiles, Jr. (3. huhtikuuta 1930 Lakeland, Florida – 12. joulukuuta 1998 Tallahassee, Florida) oli yhdysvaltalainen demokraattisen puolueen poliitikko. Hän toimi Floridan senaattorina vuosina 1971–1989. Chiles aloitti työt Floridan 41. kuvernöörinä vuonna 1991. Kuvernöörinä hän johti Hurrikaani Andrewin jälkeistä toipumisprosessia. Vuoden 1994 kuvernöörinvaaleissa Chiles päihitti täpärästi republikaanipuolueen Jeb Bushin. Bush pyrki onnistuneesti kuvernööriksi vuonna 1998, jolloin hänen vastustaja oli Buddy MacKay, joka toimi Chilesin hallituksen varakuvernöörinä. Chiles kuoli sydänkohtaukseen 12. joulukuuta 1998, ennen Bushin virkaanastujaisia. MacKay toimi kuvernöörinä Chilesin kauden viimeiset 23 päivää.
Riihimäen Judoseura
Riihimäen Judoseura ry on vuonna 1976 perustettu judoseura.
Historia
Riihimäen Judoseuran perustava kokous pidettiin 18.5.1976 Riihimäellä. Harjoituspaikkana toimi Pohjoisen koulun liikuntasali, jossa ensimmäiset harjoitukset pidettiin ilman mattoja. Aidot japanilaiset matot saatiin Työväen Urheilukeskuksen tuella. Toiminta oli heti alussa vilkasta ja jäsenmäärä kasvoi vuoden lopussa jo lähes kuuteenkymmeneen. Seura myös järjesti leirikäyntejä muille paikkakunnille omia leirejä Riihimäellä.
Mattojen siirtely aina harjoitusten alussa lopussa oli työlästä ja mattoja kuluttavaa, joten seura pyrki löytämään uuden salin, missä olisi kiinteä tatami. Liikuntatoimiston avustuksella hankittiin uusi pehmeämpi tatami ja harjoituspaikaksi vaihtui maauimalan alapukusuojasta syksyllä 1980. Oman sali ja kiinteän tatamin myötä seuran jäsenmäärä oli muutaman vuoden päästä ennätyslukemissa, yli 150 jäsentä. Kahdeksankymmenluvun puolessa välissä alueleirejä järjestettiin myös Riihimäellä suurelle väkimäärälle melko ahtaassa Karan koulun liikuntasalissa.
Maauimalan mentyä remonttiin, joutui seura takaisin Pohjoiselle koululle v.1988. Ongelmat tilan käytön kanssa ja harjoitusten vetäminen ilman vastuu valmentajaa aiheuttivat sen, että toiminta hiipui lähes olemattomiin. Judoseura eli aallonpohjavaihetta historiassaan ja kävi tavallaan tyhjäkäynnillä. Maauimalan remontti kesti runsaan vuoden, jonka jälkeen seura muutti takaisin, kerrosta ylemmäs, painijoiden entisiin tiloihin. Myös toiminta alkoi pikkuhiljaa toipua.
Alusta alkaen jokavuotisten nuorten- ja aikuisten alkeis- ja jatkokurssien lisäksi seura piti itsepuolustuskursseja ja lukuisia judonäytöksiä myös Riihimäen ulkopuolella lähikunnissa. Seura osallistui aktiivisesti Judoliiton järjestämiin seminaareihin ja koulutustilaisuuksiin ja Uudenmaan piirin judojaoston toimintaan. Seura teki myös yhteistyötä muiden seurojen kanssa, mm. yhteisharjoituksia kolmen lähiseuran, Hyvinkään, Janakkalan ja Hämeenlinnan judoseurojen kanssa.
Seuran vetäjinä alkutaipaleella oli Erkki Parmansalo ja Pertti Mansikka. Apuvetäjistä tärkein oli Matti Höglund, joka ohjasi lähes kymmenen vuoden ajan kaikki peruskurssit ja harjoitukset.
Nykyään
Seuran tämän hetkisiä menestyneimpiä kilpajudokoita ovat moninkertaiset suomenmestarit Valtteri Jokinen ja Jaana Sundberg.
Harjoitteluryhmät
Seuran harjoituspaikkana on Riihimäen Kamppailukeskus (Teollisuuskatu 10).
Kevin Cogan
Kevin Cogan (s. 31. maaliskuuta 1956 Culver City, Kalifornia, Yhdysvallat) on entinen yhdysvaltalainen kilpa-autoilija.
Formula 1
Cogan osallistui kahteen Formula 1 -kilpailuun kausina –, mutta ei selvittänyt karsintaa kertaakaan.
Paluu Pohjois-Amerikan sarjoihin
Formuloiden jälkeen Cogan siirtyi kilpailemaan Pohjois-Amerikkaan, jossa ajoi mm. Cham Car ja Indycar-sarjoissa 1980-1990-luvuilla. Cogan pääsi ajamaan debyyttikilpailunsa O'Connell Racingin autolla vuonna 1981 Indianapolis Motor Speedwayllä, jossa hän sijoittui neljänneksi jääden kolme kierrosta jälkeen voittajalle Bobby Unserista. Vuonna 1986 Cogan voitti Indycar -uransa ainoan voiton Phoenixin International Racewayllä ja johti kyseisellä kaudella sarjaa, kunnes hänen autoonsa iski moottorivika ja menetti mestaruuden Bobby Rahalille.
Indianapolis 500 skandaali
Vuoden 1982 Indianapolis 500 kilpailussa Cogan aiheutti skandaalin, kun hänen Penske -autonsa kaartoi lähdössä pääsuoralla kohti A.J. Foytin autoa, josta Cogan kimposi kohti Mario Andrettin autoa. Kaikki kolme autoa joutuivat keskeyttämään kilpailun ja tapaus sai suurta huomiota mediassa. Cogan itse sai potkut tallista kauden lopussa.
Loukkaantuminen
Cogan loukkaantui kahdesti Indianapolis 500 -kisoissa. Vuonna 1984 häneltä murtui jalka Pocono (Pa.) Racewayllä, joka siitä lähtien on vihlonnut ja aiheuttanut tasapainon menetystä. Vuonna 1991 hän kolaroi Roberto Guerreron kanssa, jolloin Coganilta vaurioitui hartia ja käsi ja lääkityksestä huolimatta Coganin kuvaili kipua seuraavanlaisesti: "Se ei näytä pahalta, mutta sattuu sietämättömästi. Jokainen liike on kuin löisi luuta mailalla".
Gert
Gert on miehen etunimi, Gerhard-nimen lyhentynyt muoto.
Fonioleski
Fonioleski (Vidua camerunensis) on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Fonioleskeä tavataan Senegalissa, Kamerunissa, Ghanassa, Nigeriassa, Sierra Leonessa, Etelä-Sudanissa ja Togossa. Lajia on kuvattu paikallisesti yleiseksi, ja sen kannankehitys on vakaa. Se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Riitta Leppiniemi
thumb|Riitta Leppiniemi Riitta Maria Leppiniemi (s. 25. kesäkuuta 1962 Kankaanpää ) on suomalainen varatuomari ja asianajaja, joka on osakkaana helsinkiläisessä Asianajotoimisto Susiluoto Oy:ssä.
Leppiniemi tuli tunnetuksi avustettuaan Nils Gustafssonia Bodomjärven murhajutussa sekä yksityiselämän loukkauksesta syytettyä Susan Ruususta. Muita Leppiniemen hoitamia tunnettuja tapauksia ovat muun muassa Jari Aarnion ja Jari Sillanpään oikeudenkäynnit sekä kansanedustaja Wille Rydmanin avustaminen sekuaalirikosepäilyssä.
Leppiniemi toimi Suomen Asianajajaliiton puheenjohtaja vuosina 2007–2010. Vuosina 1999–2002 hän oli Helsingin Asianajajayhdistyksen puheenjohtaja, ja sen jälkeen vuodesta 2001 Asianajajaliiton hallituksen jäsen ja varapuheenjohtaja ennen valintaansa puheenjohtajaksi kesäkuussa 2007. Hän on ollut myös Kuluttajavalituslautakunnan X jaoston jäsen 1999–2003 sekä tuomarinvalintalautakunnan jäsen vuosina 2010-2015 ja 2015-2020.
Vuonna 2013 Leppiniemelle myönnettiin Suomen Asianajajaliiton säätiön Matti Ylöstalo -palkinto ja 2015 Suomen Lakimiesliiton yrittäjyyspalkinto. Leppiniemi sai laamannin arvonimen vuonna 2019. Helsingin yliopiston ­oikeustieteellinen tiedekunta vihki Leppiniemen kunniatohtoriksi kesäkuussa 2023.
Snapsilasi
<div style="width: 300px; border: solid #99B3FF 1px; padding-left: 5px; float: right; margin: 0 0 0.5em 0.5em"> Snapsilasi
Muut nimet: -
Vetoisuus: noin 4 cl
Käyttötarkoitus: drinkit Snapsilasi on vetoisuudeltaan pienin, vain noin neljän senttilitran lasi. Erona shottilasiin on hieman ohuempi pohja sekä tasaleveys. Snapsilaseja näkee yleensä pohjamalliltaan pyöreinä tai neliskanttisina, mutta periaatteessa kaikki pohjamuodot, kuten tähti tai kolmio, ovat mahdollisia.
Dominikaanileski
Dominikaanileski (Vidua macroura) on leskien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Dominikaanileskeä tavataan luonnonvaraisena suuressa osassa Saharan eteläpuolista Afrikkaa. Lajin kannankehitys on vakaa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Jikji
thumb|250px|Kirjan painolaatta. Jikji eli Munkki Baegunin antologia Suurten Pappien opetuksista Buddhan hengen tunnistamiseksi mietiskelemällä on korealainen buddhalainen teos. Teos on painettu Goryeo-dynastian aikana vuonna 1377, ja se on maailman vanhin säilynyt kirja, joka on painettu käyttäen metallisia painolaattoja. UNESCO on sisällyttänyt Jikjin Memory of the World -ohjelmaan.
Jijki painettiin Heungdeokin temppelissä 1377, 78 vuotta ennen Gutenbergin Raamattua, joka painettiin vuosina 1452–1455. Huomattava osa Jijkjistä on kadonnut ja vain sen viimeinen osa on säilynyt. Tätä kappaletta säilytetään Ranskan kansalliskirjastossa.
Kirjoittaja
Jikjin kirjoitti buddhalainen munkki Bagun (1298–1374, buddhalaiselta nimeltään Gyeonghan). Baegun työskenteli Angukin ja Shingwangin temppelien pääpappina Haejussa. Jikji julkaistiin kahtena osana Seongbulsanissa 1372. Baegun kuoli Chwiamin temppelissä Yeojussa 1374.
Sisältö
thumb|250px|Kuva teoksesta vuodelta 1377. Jikji muodostuu kokoelmasta otteita kunnioitetuimpien munkkien opetuksista useiden sukupolvien ajalta. Teos kirjoitettiin buddhalaisuuden oppaaksi. Teos kuvaa Japanin zen-buddhalaisuuden edeltäjän seonin perusteet.
Jikji koostuu kahdesta osasta. Metallipainosta säilytetään Ranskan kansalliskirjastossa. Teoksesta on repeytynyt viimeisen osan ensimmäinen sivu. Chwiamsan temppelissä valmistettu puupainos Jikjistä on täydellinen kappale. Sitä säilytetään Korean kansalliskirjastossa, Jangsagakin ja Bulgapin temppeleissä sekä Korean akatemiassa.
Painaminen
Baegunin oppilaat Seoksan ja Daldam auttoivat Jikjin valmistamisessa, samoin kuin naismunkki Myodeok.
Säilynyt metallilaatalla painettu teos on kooltaan 24,6 × 17,0 cm.
Ligatuuri (soittimen osa)
frameless|right|180px Ligatuuri eli kiristin on väline, jonka tehtävä on pitää lehdykkä kiinni joidenkin puupuhaltimien, kuten saksofonin tai klarinetin suukappaleessa. Ligatuuri on useimmiten valmistettu messingistä, ja se voidaan pinnoittaa esimerkiksi kullalla, hopealla tai nikkelillä. Ligatuureja on valmistettu myös esimerkiksi langasta, nahasta ja muovista.
Pianokonsertto
Pianokonsertto on konsertto yhdelle tai usealle pianosolistille ja orkesterille. Pianokonsertto jakautuu yleensä kolmeen tai neljään osaan. Ensimmäisinä pianokonserttoina pidetään Johann Sebastian Bachin säveltämiä konserttoja cembalolle ja säestävälle soitinyhtyeelle. Siitä lähtien pianokonserttoja on sävelletty jokaisella tyylikaudella.
Klassismin aikana pianokonserttoja sävellettiin runsaasti – esimerkiksi Wolfgang Amadeus Mozart sävelsi niitä 27 kappaletta – ja ne muodostuivat tärkeäksi taidemuodoksi, jolla tuotiin esille pianistin taituruutta soittimensa äärellä. Pianokonserttoon vakiintui myös pianistin improvisoima tai säveltäjän kirjoittama kadenssi, joka yleensä oli eräänlainen solistin viimeinen taidonnäyte ennen teoksen osan loppua.
Romantiikan tyylikaudella pianokonserton rakenne alkoi erota klassismin kaavamaisesta kolmiosaisesta muodosta. Pianotaituruuden kukoistaessa säveltäjät alkoivat kirjoittaa hyvin vaativia konserttoja. Johannes Brahms rikkoi perinteistä kaavaa lisäämällä toiseen pianokonserttoonsa neljännen osan. Brahmsin pianokonsertot olivat pituudeltaan sinfonian mittaisia ja raskaasti soitinnettuja. Franz Liszt rikkoi vanhat rakenteet kokonaan siirtyessään sarjamaiseen muotoon. Hänen pianokonserttonsa ovat lyhyitä ja käytännössä yksiosaisia. Sergei Rahmaninovin pianokonsertot ovat luultavasti myöhäisromantiikan esitetyimpiä pianokonserttoja.
Vasemman käden konsertot
Niin kutsutut vasemman käden konsertot ovat 1900-luvun pianokonserttoja koskeva erikoisuus. Joitain vasemman käden konserttoja yhdistää sama tarina: ensimmäisessä maailmansodassa oikean kätensä menettänyt pianisti Paul Wittgenstein (kuuluisan filosofin Ludwig Wittgensteinin veli) pyysi aikalaissäveltäjiään luomaan hänelle kyseisiä kappaleita, jotta hän voisi jatkaa uraansa pianistina. Näitä sävelsivät muun muassa Prokofjev ja Ravel. Näistä Ravelin konsertto on kaikkein kuuluisin.
Lähteet
Pianokonsert
Pentti Repo
Pentti Repo (23. lokakuuta 1930 Sakkola – 27. lokakuuta 1997 Vilppula) oli suomalainen kiekonheittäjä. Hän voitti lajissaan seitsemän Suomen mestaruutta.
Repo osallistui kaksiin olympialaisiin ja kaksiin EM-kisoihin. Rooman olympialaisissa 1960 ja Tukholman EM-kisoissa 1958 hän sijoittui yhdeksänneksi. Tokion olympialaisissa 1964 ja Belgradin EM-kisoissa 1962 hän ei päässyt jatkoon karsinnasta.
Maaotteluissa Repo kilpaili 38 kertaa ja toimi 1960-luvun alussa Suomen maajoukkueen kapteenina. Pohjoismaitten mestaruuskilpailuissa hän saavutti hopeaa vuonna 1965 ja pronssia vuonna 1963.
Ammatiltaan Pentti Repo oli pankinjohtaja.
George Bush
George Bush voi viitata useisiin ihmisiin ja asioihin: