cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Buena Vistan taistelu
thumb|300px|kartta taistelusta Buena Vistan taistelu käytiin Meksikon–Yhdysvaltain sodan aikana 22.–23. helmikuuta 1847. Taistelussa kenraali Zachary Taylorin johtamat yhdysvaltalaiset joukot torjuivat kenraali Santa Annan johtamien meksikolaisten hyökkäyksen.
Taustaa
Kenraali Zachary Taylorin johtama armeija hyökkäsi Meksikon–Yhdysvaltain sodan alussa Teksasista Meksikoon. Taylor valtasi 25. syyskuuta 1846 Monterreyn kaupungin. Tämän jälkeen hän solmi meksikolaisten kanssa tulitauon. Yhdysvaltain presidentti James Polk raivostui tulitauosta, sillä hänen mielestään se antoi Meksikon armeijalle mahdollisuuden paeta. Polk menetti kaiken luottamuksen Taylorin sodanjohtokykyyn. Epätoivoisena Polk kääntyi poliittisen vastustajansa kenraali Winfield Scottin puoleen Meksikon sodan ratkaisemiseksi. Scott ehdotti maihinnousua Veracruziin, josta edettäisiin länteen ja vallattaisiin Meksikon pääkaupunki México. Tämän jälkeen meksikolaiset voitaisiin pakottaa rauhaan. Polk pelkäsi suunnitelman tekevän Scottista sodan sankarin ja vahvistavan poliittista vastustajaa. Tästä huolimatta hän hyväksyi suunnitelman.
Scottin suunnitelman toteuttamiseksi tarvittiin kokeneita joukkoja. Tammikuussa 1847 Scottin tarvitsemat joukot lähtivät Taylorin armeijasta kohti rannikkoa. Taylorin tehtäväksi jäi puolustaa vallattua Monterreytä. Taylor oli Whig-puolueen todennäköinen ehdokas vuoden 1848 presidentinvaaleissa. Hän epäili, että Polk ja Scott halusivat tuhota hänen poliittisen uransa vähentämällä hänen rooliaan sodassa. Taylor raivostui, mutta kieltäytyi eroamasta tehtävistään, vaikka häntä olikin loukattu.
Meksikon kenraali Santa Anna kokosi huonosti harjoitetun 20 000 miehen armeijan San Luis Potosíin, 400 kilometriä Monterreystä etelään. Hänen tiedustelijansa kaappasivat viestin, josta Santa Anna sai tietää Scottin suunnitelmasta ja Taylorin armeijan heikentymisestä. Santa Annan suunnitelmana oli lyödä ensin Taylor, jonka jälkeen hänen vahvistunut armeijansa kääntyisi etelään Veracruziin ja löisi Scottin maihinnousun. Santa Annan armeija lähti marssille kohti pohjoista 2. helmikuuta. Reitti kulki suurimmaksi osaksi aavikolla, jossa oli vähän vettä ja olemattomat laiduntamismahdollisuudet. Marssilla miesten ja hevosten ruokahuolto oli heikkoa ja armeija kärsi kylmästä riittämättömän vaatetuksen vuoksi. Marssin aikana Santa Annan armeija menetti 5 000 miestä tauteihin, väsymykseen ja karkaamisiin. Armeija saavutti 21. helmikuuta La Encarnaciónin, josta oli enää päivämatka Taylorin asemiin.
Santa Anna menetti yllätyksen tuoman edun, kun Texas Rangerien kapteeni Ben McCulloch livahti meksikolaisten vartioasemien läpi ja näki kukkulalta Meksikon armeijan leirin kokonaisuudessaan. Taylor valmistautui meksikolaisten hyökkäykseen asettamalla joukkonsa puolustukseen Angosturan solaan, lähelle Buena Vistan haciendaa, yksitoista kilometriä Saltillosta etelään.
Taistelu
Santan Annan komentamat 15 000 meksikolaista kohtasivat Taylorin 4 700 miestä 22. helmikuuta. Santa Annan joukot hyökkäsivät Taylorin vasenta siipeä vastaan iltapäivällä. Vasen siipi oli asemissa rikkonaisilla kukkuloilla ja se torjui meksikolaisten hyökkäyksen. Taistelut loppuivat pimeyden tultua ja yöllä satoi vettä. Seuraavan aamun koitteessa Santa Anna käynnisti päähyökkäyksensä Angosturan solassa. Hyökkäys torjuttiin ja erityisesti majuri John Washingtonin komentama tykistö aiheutti meksikolaisilla raskaat tappiot. Taylorin vasemmalla siivellä meksikolaiset menestyivät aluksi, kun he löivät 2. Indianan vapaaehtoisrykmentin pakoon ja valtasivat tykistöpatterin. Taylorin vasen siipi katosi, jolloin hänen taistelulinjansa keskusta perääntyi taistellen. Meksikolaisten ratsuväki teki laajan kaartoliikkeen oikealle ja hyökkäsi sen jälkeen takana ollutta yhdysvaltalaisten kuormastoa vastaan, mutta hyökkäys torjuttiin. Yhdysvaltalaisten taistelulinja vakiintui ja tykistö sekä taisteluun lähetetty reservissä ollut jalkaväki pysäyttivät meksikolaisten hyökkäyksen vasemman siivellä. Iltapäivällä Santa Anna teki toisen hyökkäyksen, mutta yhdysvaltalaiset torjuivat senkin.
Santa Anna halusi pitää armeijansa koossa, jotta voisi taistella Scottin suunniteltua maihinnousuarmeijaa vastaan. Hän vetäytyi taistelusta kun oli menettänyt 3500 miestä ja lähti etelään kohti Méxicoa. Taylor menetti taistelussa 650 miestä. Buena Vistan taistelu oli ratkaiseva Pohjois-Meksikossa ja käytännössä sotatoimet pohjoisessa päättyivät siihen.
Carlos María Ariz Bolea
Carlos María Ariz Bolea (6. joulukuuta 1928 Marcilla – 29. elokuuta 2015) oli Espanjassa syntynyt, mutta Panamassa toiminut roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin klaretialaisten papiksi 28. kesäkuuta 1953 ja nimitettiin Dariénin apostoliseksi vikaariksi sekä Nigrae Maioresin titulaaripiispaksi 22. heinäkuuta 1981. Piispaksi vihkiminen seurasi 21. marraskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Blasco Francisco Collaço, jota avustivat Jesús Serrano Pastor ja Marcos Zuluaga Arteche.
Ariz Bolea sai 15. joulukuuta 1988 nimityksen Colónin piispaksi. Hänen kaudellaan hiippakunnan nimeksi vaihdettiin Colón-Kuna Yala. Hän jäi eläkkeelle 18. kesäkuuta 2005.
Fears
Fears on puolalaisen doom/death metal -yhtye Atrophia Red Sunin toinen studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 1997.
Saarlandin maapäivät
Saarlandin maapäivät (saks. Landtag des Saarlandes) on Saksan osavaltion Saarlandin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Saarbrückenissä, ja siihen kuuluu vuoden 2017 maapäivävaalien jälkeen 51 jäsentä viidestä puolueesta. Saarlandin maapäivät kokoontuu vuonna 1865/1866 rakennetussa Saarbrückenin kasinoyhdistykselle suunniteltussa rakennuksessa. Rakennuksen on suunnitellut arkkitehti Julius Carl Raschdorff, joka on myös Berliinin tuomiokirkon suunnittelija.
Historia
Saksan keisarikunnan ensimmäisen maailmansodassa kärsimän tappion seurauksena silloinen Saarin alue (saks. Saargebiet) erotettiin Saksasta. Vuosien 1920 ja 1935 välillä (kun Saarin alue oli erotettuna Saksasta) sen Landesrat eli maaneuvosto toimi paikallisena edustuselimenä ja oli siten Saarlandin osavaltion maapäivien edeltäjänä. Kolmannen valtakunnan aikana Saarlandilla ei ollut omaa edustuselintä. Saksan tappion jälkeen toisessa maailmansodassa Saarlandista tuli Ranskan protektoraatti.
23. toukokuuta 1947 perustettiin 20-jäseninen perustuslautakunta laatimaan Saarlandin perustusasiakirja Saksan muiden osavaltioiden parlamentaarisella tavalla. 5. lokakuuta 1947 valittiin perustuslaillinen kokous, josta tuli Saarlandin osavaltion ensimmäinen parlamentti perustuslain onnistuneen hyväksymisen jälkeen. Saarland liittyi osavaltiona Saksan liittotasavaltaan vuonna 1957. Tätä ennen Saarlandissa oli vuonna 1955 järjestetty kansanäänestys, jossa vielä silloisen Ranskan protektoraatin asukkaat hylkäsivät itsenäisyyden.
Vaalitapa
Saarlandin osavaltion parlamentissa on 51 jäsentä, jotka valitaan joka viides vuosi suhteellisissa suljeluissa listavaaleissa. Näistä 41 valitaan kolmesta vaalipiiristä vaalipiiriluetteloiden kautta.
Nämä vaalipiirit ovat:
Kymmenen muuta parlamentin jäsentä valitaan koko osavaltion alueen luetteloiden kautta. Jokaisella äänestäjällä on yksi ääni jonka antaa haluamalleen puolueelle. Paikat jaetaan D’Hondtin menetelmällä. Vaaleissa on 5 % äänikynnys.
Berndt Johan Grotenfelt
Berndt Johan Grotenfelt (28. helmikuuta 1808 Joroinen – 12. syyskuuta 1882 Pietari) oli suomalainen Venäjän keisarillisessa armeijassa palvellut kenraaliluutnantti.
Grotenfeltin vanhemmat olivat eversti Berndt Adolf Grotenfelt ja Catarina Gustava Ehrnrooth ja puoliso vuodesta 1847 vapaaherratar Maria von Witte. Grotenfelt tuli oppilaaksi Haapaniemen sotakouluun 1817, mistä hänet siirrettiin koulun lopettamisen jälkeen Haminan kadettikouluun. Sieltä valmistuttuaan hänet määrättiin vänrikkinä palvelukseen keisarin seurueeseen 1824 ja merkittiin samana vuonna yleisesikunnan upseeriluetteloihin. Hänet ylennettiin aliluutnantiksi 1826, luutnantiksi 1830 ja alikapteeniksi 1832. Grotenfelt osallistui Venäjän–Turkin sotaan 1828–1829. Vuonna 1832 hänet komennettiin majoitusmestariksi 18. jalkaväkidivisioonaan ja seuraavana vuonna majoitusmestariksi 14. jalkaväkidivisioonaan.
Sotiin kaukasialaisia vuoristoheimoja vastaan Grotenfelt osallistui 1831–1839. Hänet ylennettiin kapteeniksi 1835 ja siirrettiin samana vuonna majoitusmestariksi 11. jalkaväkidivisioonaan. Vuonna 1839 hänet ylennettiin everstiluutnantiksi, majoitusmestari 10. jalkaväkidivisioonaan hänestä tuli vuonna 1841. Vuonna 1844 hänestä tuli 2. jalkaväkidivisioonan ylimajoitusmestari. Everstiksi Grotenfelt ylennettiin 1846 ja 3. armeijakunnan ylimajoitusmestariksi hänet nimitettiin seuraavana vuonna. Grotenfelt osallistui vuonna 1849 Unkarin vallankumouksen kukistamiseen ja 1853–1856 Krimin sotaan, jossa hän haavoittui. Kenraalimajuriksi hän kohosi sodan aikana 1855 ja sen lopulla 1856 hänet nimitettiin 11. jalkaväkidivisioonan 1. prikaatin komentajaksi. Grotenfelt ylennettiin kenraaliluutnantiksi huhtikuussa 1866, jolloin hän myös erosi sotapalveluksesta.
Robert Fredrik von Kraemer
thumb|220px|Robert Fredrik von Kraemer Robert Fredrik von Kraemer (20. elokuuta 1791 Lammi – 25. toukokuuta 1880 Uppsala) oli suomalaissyntyinen  sotilas, josta tuli Uppsalan läänin maaherra ja vapaaherra.
Lammin Vanhakartanossa syntyneen Von Kraemerin vanhemmat olivat eversti Carl Gustaf von Kraemer ja Christina Lovisa Stjernvall ja puoliso vuodesta 1824 Maria Charlotte (Lotten) Söderberg (1802-1869). Hän oli kadetti Karlbergin sotakorkeakoulussa Suomen sodan syttyessä 1808, mutta joutui Suomen rintaman asemesta Norjan ja Saksan sotaretkille 1813-1814. Sotilasuransa von Kraemer päätti 1822 majurina. Naimisiin mentyään hänestä tuli taloudellisesti riippumaton tilanomistaja, säätyvaltiopäivien edustaja ja vuodesta 1837 vapaaherra. Vuonna 1830 von Kraemer nimitettiin Uppsalan läänin maaherraksi, missä tehtävässä hän toimi yli 30 vuotta. Maaherrana von Kraemeria pidettiin tarmokkaana ja kyvykkäänä henkilönä, joka vaikutti muun muassa liikenteen ja Uppsalan kaupungin sekä maanviljelyn kehittämiseen. Viimeksi mainittuun liittyen hän esimerkiksi kirjoitti järvenlaskua, apilan viljelyä ja suomalaistyyppisten riihien käyttöä viljan kuivaamiseen kannustavan kirjasen 1836. Von Kraemerin merkittävin aikaansaannos lienee silti Uppsalan maatalouskorkeakoulun perustaminen Ultunaan Uppsalan lähistölle vuonna 1840. Koulun johtokunnassa hän toimi 16 vuotta ja vaikutti osaltaan siihen, että kouluun tuli suomalaisia opiskelijoita varsinkin ennen Mustialan maatalousoppilaitoksen perustamista 1865. Muistelmansa Mina lefnadsminnen von Kraemer laati vuonna 1866.
Matti Vainionpää
Matti Vilhelmi Vainionpää (23. marraskuuta 1926 Kauhava – 9. heinäkuuta 2006 ) oli suomalainen kirjailija.
Viktor Uspaskich
thumb|oikea|250px|Viktor Uspaskich
Viktor Uspaskich (,, s. 24. heinäkuuta 1959 Urdoma, Arkangelin alue, Neuvostoliitto) on venäläissyntyinen liettualainen yrittäjä, hitsaaja ja poliitikko. Uspaskich toimii vuonna 2003 perustamansa Työväenpuolueen puheenjohtajana.
Uspaskich on toiminut Seimasin kansanedustajana vuosina 2000–2005 ja 2008–2009. Vuosina 2004–2005 hän toimi Liettuan talousministerinä, mutta joutui eroamaan petosepäilyjen vuoksi. Vuodesta 2009 lähtien Uspaskich on toiminut europarlamentaarikkona Euroopan parlamentissa.
Rumors
"Rumors" on yhdysvaltalaisen laulaja näyttelijä Lindsay Lohanin vuonna 2004 julkaistu single. Kappaleen on tuottanut Cory Rooney. Single on Lohanin Speak levyn ensimmäinen single.
Valtioseuraanto
Oikeusvaikutukset
Kokonaisseuraannossa edeltäjävaltion koko omaisuus siirtyy seuraajalle riippumatta sen sijaintipaikasta ja siitä, onko se kiinteistöjä vai irtaimistoa. Osittaisseuraannossa vain siirtyvällä alueella oleva julkinen omaisuus vaihtaa omistajaa. Omaisuuden rasitteet säilyvät yleensä entisellään. Valtioiden hajoamiseen liittyy usein ongelmia määritellä, mikä valtio saa edeltäjävaltion arkistot ja ulkomailla olevan julkisen omaisuuden.
Kokonaisseuraannossa myös velat siirtyvät valtiolta toiselle, ellei siirtyvä alue saa autonomiaa eli taloudellista itsemääräämisoikeutta, jolloin vastuu veloista pysyy aluehallinnolla. Osittaisseuraannossa velat pyritään yleensä jakamaan suhteellisuusperiaatetta noudattaen. Osittaisseuraannossa velan siirtoon tarvitaan velkojavaltion suostumus.
Valtioseuraannon vaikutuksista valtiosopimuksiin ei ole pystytty sopimaan kansainvälisesti yksityiskohtaisesti, mutta oikeuskirjallisuudessa ja valtiosuhteiden käytännössä on vakiintunut joitakin yleisiä periaatteita. Maantieteellisiä alueita koskevat valtiosopimukset pysyvät yleensä voimassa. Näin tekevät muun muassa rajasopimukset ja käyttöoikeussopimukset. Esimerkiksi Kansainliitto oli sitä mieltä, että Suomea sitoi Ahvenanmaan demilitarisoinnista 1856 tehty sopimus Venäjän, Ranskan ja Englannin välillä. Siihen nojaten Kansainliitto ratkaisi Suomen ja Ruotsin välisen kiistan Ahvenanmaan asemasta. Poliittisiksi katsottavat valtiosopimukset eivät sido seuraajavaltiota. Sellaisia ovat vaikkapa allianssit, ystävyyssopimukset sekä poliittiset ja taloudelliset liitot. Poliittisten ja alueita koskevien sopimusten osalta käytäntö on melko vakiintunut, mutta muiden valtiosopimusten seuraanto pitää ratkaista tapauskohtaisesti.
Kansainvälisten järjestöjen jäsenyys ei siirry automaattisesti seuraajavaltiolle, vaan se riippuu uuden valtion halukkuudesta, järjestön peruskirjan säännöksistä ja toisten sopijavaltioiden hyväksymisestä. Yhdistyneiden kansakuntien jäsenyyden siirtymisestä on järjestön yleiskokouksen oikeudellinen komitea päätynyt kolmeen noudatettavaan periaatteeseen:
Wienin yleissopimukset
Tarve sääntöjen luomiseen valtioseuraantoja varten ilmeni 1950- ja 1960-luvuilla, kun kymmeniä valtioita itsenäistyi. Vuonna 1978 valmistui Wienin yleissopimus valtioseuraannosta sopimusasioissa. Se pohjautuu Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen 1947 perustaman Kansainvälisen oikeuden toimikunnan (International Law Commission, ILC) työhön. Yleissopimus koskee valtioiden välisiä kirjallisia sopimuksia. Sen mukaan rajasopimusten ja valtioservituuttien voimassaolo jatkuu valtioseuraannosta huolimatta. Yleissopimuksen säännökset käsittelevät yksityiskohtaisesti asiat, jotka liittyvät valtion hajoamiseen, yhdistymiseen tai valtion osan siirtymiseen toiseen valtioon. Lisäksi yleissopimus käsittelee valtioseuraantoa juuri itsenäistyneen valtion kannalta. Pääperiaatteena on, ettei edeltäjävaltion solmimat sopimukset sido uutta valtiota.
Vuonna 1983 valmistui Wienin yleissopimus valtioseuraannosta valtion omaisuuden, arkistojen ja velkojen kannalta. Sitä sovelletaan äskettäin itsenäistyneisiin valtioihin, valtion hajoamiseen, valtioiden yhdistymiseen, valtion osan siirtoon toiseen valtioon ja valtion osan irrottautumiseen valtiosta. Yleissopimuksen mukaan valtioseuraannon vaikutusalaa määritettäessä noudatetaan kohtuusperiaatetta. Siten esimerkiksi juuri itsenäistynyt valtio ei vastaa edeltäjävaltion veloista, mutta yleisesti seuraajavaltiolle siirtyy suhteellinen osuus edeltäjävaltion veloista. Edeltäjävaltiossa oleva kiinteä omaisuus siirtyy seuraajavaltiolle samoin kuin alueella tapahtuvaan toimintaan liittyvä irtaimisto. Alueeseen ja alueen hallinnointiin liittyvät arkistot siirtyvät seuraajavaltiolle.
Yleissopimuksista ja vuosien kuluessa syntyneestä valtiokäytännöstä huolimatta valtioseuraantoon liittyvät oikeudelliset säännöt ovat melko vakiintumattomat. Valtiot toimivat paljolti pragmaattisesti ja saattavat tarvittaessa sivuuttaa yleissopimukset ja yleisperiaatteet.
Kallion ala-asteen koulu
Kallion ala-asteen koulu on luokat 1–6 käsittävä peruskoulu Helsingin Kalliossa. Silloista Kallion kansakoulua on käynyt muun muassa presidentti Tarja Halonen. Luokkien 1–6 lisäksi koulussa on läheisen päiväkodin esikoululaiset, erityisluokat ja kielikylpyluokat. Oppilaita koulussa on hieman yli 400.
Koulu on perustettu vuonna 1910. 1950-luvulla alueella oli niin paljon lapsia, että koulua piti käydä kahdessa vuorossa. Kun lapsiperheitä muutti lähiöihin, koulun oppilasmäärä pieneni, ja sen lakkauttamistakin harkittiin.
Aiheesta muualla
pienoiskuva|vasen|Kallion kansakoulun luonnontieteen luokka vuonna 1913.
Matti Sainio
Matti Antero Sainio (7. marraskuuta 1914 Turku – 21. elokuuta 1987) oli suomalainen kasvatustieteilijä ja professori. Hän oli Åbo Akademin kasvatustieteen professori 1971–1976 ja Uppsalan yliopiston dosentti vuodesta 1965.
Sainio väitteli filosofian tohtoriksi 1940 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1944.
Selluloosa-asetaatti
Selluloosa-asetaatin CAS-numero on 9004-35-7.
Marino (täsmennyssivu)
Marino voi tarkoittaa seuraavia:
Paikat
Ihmiset Yritykset
Suomen Kalakirjasto
Suomen Kalakirjasto on Muoniossa sijaitseva yksityinen erikoiskirjasto. Kirjasto on syntynyt yksityisen keräilijän Ari Savikon kokoelmien pohjalta. Kala-alalla työskennellyt Savikko keräsi harrastuksekseen alan kirjoja. Myöhemmin sinne on siirretty tutkimuslaitoksista ja yliopistojen organisaatioista hävitysuhan alla ollutta aineistoa.
Kirjasto syntyi virallisesti 2016, jolloin Savikko perusti Suomen kalakirjasto -yhdistyksen ja avautui 25. elokuuta 2018. Kirjastorakennuksen rakentamista varten antoi Leader Tunturi-Lappi 150 000 euroa, talkootyö kattoi omavastuuosuuden. Kirjasto sai 2019 Koneen Säätiön tuella kirjastonhoitajan kymmeneksi kuukaudeksi kehittämään tietokantaa.
Sami Itkonen
Itkonen suoritti tekniikan opintoja Oulun yliopistossa vuosina 1969­–1975 ja opiskeli samalla Oulun konservatoriossa. Hän oli yksi Oulun ylioppilasteatterin aktiivijäsenistä, ja hänen laulujaan julkaistiin vasemmistolaisen nuorisoliikkeen Uusi Laulu -lehdessä. Vuonna 1982 Itkonen perusti Leena Viitasen kanssa Ouluun Barmat-sekakuoron ja johti sitä sitten joitakin vuosia. Hänet valittiin Kemin kaupunginteatterin kapellimestariksi syksystä 1987 alkaen. Kemissä Itkonen johti myös muun muassa Ajan laulu -sekakuoroa ja Tintit-lapsikuoroa. Sami Itkonen kuoli tapaturmaisesti 26. tammikuuta 2012.
Suomen Kalakirjasto
Kalakirjaston kokoelman pohjalta on julkaistu Suomen kalabibliografia 1–3.
Sami Itkonen
Vuonna 2007 Itkonen valittiin Kemin kuninkaalliseksi yhdessä Maila Maijasen kanssa. Marraskuussa 2017 Kemin kaupunginteatteri kantaesitti Hannele Kauppisen ohjaaman lauluillan Sikojen rakkaus, jossa kuullaan 43 kappaletta edesmenneen Itkosen laajasta laulutuotannosta Anna Laakson ja Jarkko Riihimäen sovituksina. Laakso toimii myös esitysten kapellimestarina.
Twisted Logic
Twisted Logic on puolalaisen death metal -yhtye Atrophia Red Sunin kolmas studioalbumi, joka on julkaistu vuonna 2003.
Suomen Kalakirjasto
Kirjasto on avoinna yleisölle, mutta sieltä ei lainata mitään.
Itä–Länsi-ottelu 1958
Vuoden 1958 Pesäpallon Itä–Länsi-ottelu pelattiin Pallokentällä 7. syyskuuta. Tämä oli kaikkiaan 24. Itä-Länsi-ottelu ja seitsemästoista ja kolmas perättäinen, joka pelattiin Helsingissä. Katsojamääräksi ilmoitettiin 4441.
Vuonna 1958 pelattiin ensimmäisen kerran A-poikien Itä-Länsi -ottelu. Harjavallassa käydyn kamppailun voitti Itä juoksuin 9–8.
Over
"Over" on yhdysvaltalaisen laulaja-näyttelijä Lindsay Lohanin vuonna 2004 julkaistu single. Kappaleen on tuottanut John Shanks yhdessä Kara DioGuardin kanssa. Single on Lohanin Speak-levyltä julkaistu single.
Saksi-Anhaltin maapäivät
pienoiskuva|Maapäivät kokoontuu tässä rakennuksessa. pienoiskuva|Maapäivien nykyinen kokoonpano puolueittain. pienoiskuva|Saksi-Anhaltin vuoden 2019 maapäivävaalien voittajat puolueittain yhden edustajat vaalipiireistä
Saksi-Anhaltin maapäivät (saks.  Landtag von Sachsen-Anhalt) on Saksan osavaltion Saksi-Anhaltin yksikamarinen lakia säätävä elin. Se kokoontuu Magdeburgissa. Vuoden 2019 maapäivävaaleissa sinne valittiin 119 edustajaa.
Maapäivien edustajat valitaan joka viides vuosi järjestettävissä vaaleissa, joissa käytetään sekavaalitapaa ja 5 % äänikynnystä, jonka ylittäminen vaaditaan jotta maapäiviltä voisi saada paikkoja. Maapäivien edustajista 43 valitaan yhden edustajan vaalipiireissä, ja loput määräytyvät puoluelistojen perusteella. Äänestäjillä on kaksi ääntä: "ensimmäinen ääni" ehdokkaille kussakin yksittäisessä vaalipiirissä ja "toinen ääni" puoluelistalle.
Pekka Jokinen
Pekka Jokinen voi tarkoittaa seuraavia:
Marini
Marini on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Kieltenvälinen tiedonhaku
Kieltenvälinen tiedonhaku (, CLIR) tarkoittaa sellaista tiedonhakua, jossa tiedonhakijan suorittama hakukysely on eri kielellä kuin tiedonhaun kohteena oleva dokumenttikokoelma. Kieltenvälinen tiedon tarve perustuu siihen, että tiedonhakijan on usein vaikeaa tuottaa hakukyselyjä vieraalla kielellä, vaikka hakutulosten tekstin ymmärtäminen olisikin melko ongelmatonta.
Tarkoitus
thumb|Esimerkki kieltenvälisestä tiedonhausta (Google)
Kieltenvälinen tiedonhaku mahdollistaa hakukyselyn tekemisen omalla äidinkielellä, mutta tulosten ei tarvitse rajoittua hakijan äidinkieleen. Näin kieltenvälinen tiedonhaku alentaa yleistä kynnystä hyödyntää mm. Internetissä olevaa tietoa. Mikäli hakijalla ei ole kielitaitoa lukea hakutuloksissa olevaa kieltä, voi hän hyödyntää konekääntämistä.
Kieltenvälisestä tiedonhausta on hyötyä myös esimerkiksi tilanteessa, jossa on tarvetta löytää mahdollisimman laajasti tietoa tietystä asiasta, riippumatta siitä millä kielellä tieto on julkaistu.
Muun muassa Google tarjoaa kieltenvälistä tiedonhakua toiminnolla, jonka nimi on "Käännetyt vieraskieliset sivut". Käyttöliittymässä kertoo käyttäjälle, mikä haku on toisilla kielillä ja samalla hakutulokset näytetään omalle kielelle käännettyinä.
Kieltenvälisessä tiedonhaussa käytettyjä menetelmiä
Nykyiset tiedonhakujärjestelmät perustuvat yleensä kyselyn ja sen kohteena olevan dokumenttikokoelman merkkijonojen täsmäyttämiseen. Kieltenvälisessä tiedonhaussa perinteisen yksikielisen tiedonhaun täsmäytysmenetelmät tulee yhdistää luonnollisten kielten käsittelymenetelmiin. Kieltenvälisen tiedonhaun keskeisiä menetelmiä täsmäyttämisen ohella ovat käännösmenetelmät ja käsitteiden monitulkintaisuuden vähentämistekniikat (disambiguaatio).
Täsmäytysstrategiat
Kuten tiedonhaku yleensäkin, myös kieltenvälinen tiedonhaku haku perustuu kyselyn ja dokumenttien sisältämien termien merkkijonojen täsmäyttämiseen. Jotta täsmäyttäminen olisi mahdollista, on erikielisen kyselyn ja dokumentin kohdattava tiedonhakujärjestelmässä. Kieltenvälisessä tiedonhaussa mahdollisia täsmäytysstrategioita on jättää termit kokonaan kääntämättä, kääntää kysely dokumenttikokoelman kielelle, kääntää dokumentit kyselyn kielelle tai käyttää välikieltä, jolloin sekä kysely että dokumentit esitetään kolmannella, usein keinotekoisella kielellä.
Käytettäessä samankaltaisuustäsmäytystä oletetaan, että lähde- ja kohdekieliset termit muistuttavat toisiaan ja ne lisätään kyselyyn ilman käännöstä. Menetelmä on tehokas erityisesti hakutermien ollessa henkilön- tai paikannimiä. Myös monet tekniset termit ja sivistyssanat ovat usein eri kielissä samankaltaisia, esimerkiksi suomen kielen "kemoterapia"-sanalla on ilmeinen merkkijonotason yhteys englannin "chemotherapy" -sanaan. Menetelmää voi soveltaa myös lähisukukielten välisessä tiedonhaussa. Samankaltaisuustäsmäytystä voidaan tehostaa hyödyntämällä sumeita merkkijonomenetelmiä, kuten n-grammeja tai s-grammeja. Erityisen hankalaa termien täsmäyttäminen on toisistaan etäisten kielten yhteydessä (esim. englanti ja japani). Tällöin voi osin soveltaa foneettista translitterointia.
Koska toistaiseksi konekäännösmenetelmät eivät pysty kääntämään luonnollista kieltä kelvollisiksi dokumenteiksi, on yksinkertaisempaa kääntää tiedonhakijan kysely. Kyselyn kääntäminen onkin yleisin menetelmä kieltenvälisessä tiedonhaussa taloudellisuutensa vuoksi: hakujärjestelmän ei tarvitse muuttaa indeksoituja käänteistiedostojaan, ja kyselyn kääntäminen on dokumenttien kääntämistä laskennallisesti kustannustehokkaampaa. Erityisen ongelmallista on kyselyn automaattisen käännöksen tuottaminen, koska kyselyt muodostuvat yleensä yksittäisistä hakutermeistä eivätkä tarjoa riittävästi kontekstia termien monitulkintaisuuden vähentämiselle.
Käännösmenetelmät
Dokumentteja tai kyselyä käännettäessä on käytettävissä erilaisia käännösmenetelmiä. Kieltenvälisessä tiedonhaussa on hyödynnetty konekäännöstä sekä sanakirjapohjaisia ja rinnakkaisiin korpuksiin perustuvia käännösmenetelmiä. Kaikissa käännösmenetelmissä on omat hyötynsä ja haittansa. Nykyisten tilastollisiin menetelmiin perustuvien konekäännösohjelmien avulla päästään jo lähes yksikielisen tiedonhaun tarkkuuteen. Edullisuutensa vuoksi konekäännöksestä varmaan tuleekin yleisin käännösmenetelmä kieltenvälisessä tiedonhaussa.
Konekäännöstä voidaan hyödyntää kieltenvälisessä tiedonhaussa, mikäli käytettävissä on hyvä konekäännösohjelma. Ongelmana on, että yleensä CLIR-kontekstissa pyritään kääntämään kysely, joka ei tarjoa riittävää syntaktista tekstikontekstia konekäännöksen tuottamiseksi. Konekäännös myös pyrkii valitsemaan kullekin termille yhden käännöksen, mikä hankaloittaa kyselyn laajentamista esim. synonyymien avulla. Vaikka konekäännöksellä ei välttämättä saadakaan aikaan sujuvasti luettavaa tekstiä, on huomioitava, että hakujärjestelmien lingvistiset vaatimukset ovat alhaisemmat kuin tekstiä lukevan henkilön odotukset tekstin ymmärrettävyydeltä.
Yoshirō Nakamatsu
thumb|Yoshirō NakaMats
Yoshirō Nakamatsu (, tunnettu myös nimellä NakaMats, s. 26. kesäkuuta 1928), on japanilainen keksijä, jolla omien sanojensa mukaan on maailman ennätysmäärä patentteja.
Saavutukset
NakaMats on ilmoittanut hänellä olevan yli patenttia. NakaMats esittää keksineensä 1950-luvulla tietokoneen levykkeen. Saatuaan kielteisen vastauksen useilta japanilaisilta yrityksiltä hän myi lisenssin IBM:lle. IBM:llä on oikeudet yhteensä 14 NakaMatsin patenttiin.
IBM patentoi magneettisen levykkeen suojan vuonna 1969.
Hänellä on ollut patentti levykeaseman lukupään puhdistukseen tarkoitettuun puhdistuslevykkeeseen (US4490765A, 1983), joka on vanhentunut.
Menetelmä keksintöjen tekoon
NakaMatsilla on erityinen menetelmä, joka hänen mukaansa auttaa tekemään keksintöjä. Hän viettää aikaa ensin rauhallisessa kullalla vuoratussa huoneessa, jossa hänen mukaansa aivot ”tyhjentyvät melusta”. Sitten hän viettää hetken ”dynaamisessa huoneessa”, jossa voi kuunnella musiikkia ja käyttää tietokonetta. Tämä saa hänet luovaan tilaan. Paras vuorokaudenaika keksinnöille on keskiyön ja aamuneljän välillä. NakaMats välttää yli neljän tunnin unia, koska ne laskevat hänen mukaansa aivojen energiaa. Hän myös syö vain yhden aterian päivässä. Monet keksinnöistään NakaMats on tehnyt sukeltaessaan veden alla. Hän uskoo, että aivojen normaalia alempi hapen määrä auttaa ajattelussa. Hän on keksinyt veden alla toimivat muistiinpanovälineet työskentelyä varten.
Muuta
NakaMatsin sukunimi oli aiemmin Nakamatsu, mutta hän vaihtoi sen kirjoitusasun muotoon "NakaMats", koska hän ajatteli sen kuvaavan helpommin sen lausumisasua ulkomaalaisille. Hänen äidin isänsä oli keksinnöistä innostunut lääkäri ja hänen äitinsä oli opettaja. NakaMatsilla on kolme lasta.
NakaMatsin tavoitteena on elää 144-vuotiaaksi. Hän uskoo sen olevan mahdollista itse kehittämällään elämäntavalla, johon kuuluu esimerkiksi normaalia niukempi ruokavalio, lihasten harjoitusta sekä tietyt määrät unta ja seksiä. NakaMats ottaa valokuvan jokaisesta ateriastaan ja tapaamastaan ihmisestä.
NakaMats työskentelee omassa instituutissaan Akasakassa. Hän on kirjoittanut kirjoja ja luennoi ulkomailla luovuudesta. Hän on myös yrittänyt päästä mukaan Japanin politiikkaan, mutta ei ole tullut valituksi.
Kieltenvälinen tiedonhaku
Disambiguaatiomenetelmät
Hakuavainten monitulkintaisuuden tiedonhaulle muodostama ongelma kertautuu kieltenvälisessä tiedonhaussa, kun termien käännösvaihtoehtojen määrän kasvaessa kyselyyn tulee mukaan epärelevantteja termejä. Yksinkertaisin ratkaisu sanakirjakäännöksessä olisi valita vain ensimmäinen tarjottu käännösvaihtoehto. Vaihtoehtoisesti voisi valita dokumenttikokoelmassa tilastollisesti useimmin esiintyvän käännöksen. Näin yksinkertaiset menetelmät monitulkintaisuuden vähentämiseksi eivät kuitenkaan ole riittäviä, ja kieltenvälisessä tiedonhaussa on tutkittu useita hienostuneempia menetelmiä.
Sanaluokkien merkitsemisessä (part-of-speech tags, POS) valitaan käännöksiksi ainoastaan sellaiset termit, jotka kuuluvat samaan sanaluokkaan lähdekielisen hakuavaimen kanssa. Tämä menetelmä vaatii, että sekä lähde- että kohdekieltä varten on saatavilla sanaluokkien merkitsemiseen tarvittava ohjelmisto.
Rinnakkaiskorpuksia käytettäessä tehdään kysely lähdekieliseen dokumenttikokoelmaan. Kysely käännetään kohdekielelle, ja termien käännösvarianteilla suoritetaan kyselyt. Kyselyjen tuloksia verrataan lähdekielisen kyselyn tuloksiin, ja hakuavaimeksi valitaan käännös, joka tuottaa lähimmin lähdekieliseen kokoelmaan tehdyn kyselyn tuloksia vastaavia osumia.
Yhteisesiintymätilastojen avulla tehtävän disambiguaation lähtöoletus on, että kyselyn termien oikeiden käännösten tulisi esiintyä yhdessä samoissa kohdekielisissä dokumenteissa, kun taas väärien käännösten ei tulisi esiintyä samoissa dokumenteissa merkittävän usein. Esimerkiksi jos englanninkielisessä kyselyssä esiintyvät sanat ”Mercury” ja ”planet”, on ilmeistä, ettei hakutermi ”Mercury” liity kemiaan tai mytologiaan. Niinpä voidaan olettaa, että sanan ”Mercury” oikea käännös esiintyy usein sanan ”planet” oikean käännöksen kanssa kohdekielisessä dokumenttikokoelmassa. Tilastollista tietoa käännösvaihtoehtojen yhteisesiintymistä käytetään parhaan käännösyhdistelmän löytämiseksi. Pitkissä kyselyissä menetelmä on laskennallisesti kallis termien käännösvaihtoehtojen mahdollisten yhdistelmien määrän kasvaessa.
Kyselynlaajennuksessa hyödynnetään relevanssipalautetta. Kyselyä laajennetaan yleensä lisäämällä termejä tuloksissa korkeimmalle sijoittuneista dokumenteista. Kyselynlaajennus voidaan tehdä ennen käännöstä tai sen jälkeen. Ennen käännöstä tehtynä kyselynlaajennus lisää hakuun relevantteja käsitteitä parantaen haun tarkkuutta. Käännöksen jälkeen tehtynä se vähentää epärelevanttien hakutermien vaikutusta parantaen saantia.
Rakenteiset kyselyt eivät oikeastaan ole disambiguointimenetelmiä, mutta tuottavat saman tuloksen. Oletuksena on, että termien käännösvariantit ovat synonyymejä. Tästä lähtökohdasta voi olla hyödyllistä turvautua Boolen logiikkaan: käännökset voidaan liittää toisiinsa Boolen OR-operaattorilla ilman että lähtökielisen hakukäsitteen merkitys kyselyssä kasvaa liikaa.
Tutkimus
Ensimmäinen työpaja aiheesta pidettiin Zürichissä SIGIR-96 -konferenssissä. Työpajan tuotokset julkaistiin kirjassa Cross-Language Information Retrieval (Grefenstette, ed; Kluwer, 1998) ISBN 0-7923-8122-X. Työpajoja on pidetty vuodesta 2000 vuosittain Cross Language Evaluation Forum (CLEF) -tapaamisissa.
CLIR-track on ollut TRECissä (Text Retrieval Conference) mukana vuodesta 1997.
Tampereen yliopiston informaatiotieteen laitoksella toimii FIRE (Finnish Information Retrieval Experts) -tutkimusryhmä, jonka alaan kuuluu myös kieltenvälinen haku.
Esimerkit
Google on tarjonnut kieltenvälistä hakua vuodesta 2007 sekä normaaliin hakuun integroituna että erillisen käyttöliittymän kautta.
Humble Bundle
Humble Bundle (aiemmin nimellä Humble Indie Bundles) on vuonna 2010 perustettu sanfranciscolainen tietokone- ja mobiilipelien verkkokauppa, joka nousi edullisilla digitaalisten pelien paketeillaan nopeasti pelaajien suosioon. Ostaja saa palvelussa itse päättää mikä osuus hänen itse valitsemastaan kauppasummasta menee pelien kehittäjille, hyväntekeväisyyteen tai Humble Bundle palvelulle.
Ensimmäisen bundlen julkaisi Wolfire Games. Toisen bundlen julkaisusta alkaen luotiin yksityinen spin-off yritys, Humble Bundle, joka perustettiin vain järjestämään ja myymään bundleja. Useat bundlet ovat tuottaneet yli miljoona dollaria ja 23.9.2013 alkaen bundlet ovat tuottaneet yli $50 miljoonaa, josta yli $20 miljoonaa on lahjoitettu hyväntekeväisyyteen. The Humble Bundle on inspiroinut useita "maksa mitä tahdot" tyyppisiä bundleja pienemmille peleille, kuten Indie Gala, Indie Royale sekä Little Big Bunch palvelut.
Hitbox Teamin Terence Lee kertoi minkälainen menestys Humble Bundle oli heidän Dustforce-pelilleen. Steamin kautta Linuxille tarjolla ollut peli myi noin kymmenen pelin päivävauhdilla. Dustforcen sisältämä Humble Indie Bundle 6 -paketti julkaistiin, ja peli myi ensimmäisenä päivänä 50 000 kappaletta. Vaikka Hitbox Team saikin vain $178 000 paketin kahden miljoonan kokonaistuotosta, pelaajamäärä ja tietoisuus pelistä nostivat päiväkohtaisen keskiarvon kuusinkertaiseksi.
pienoiskuva|Humble Storen logo Humble Store on yrityksen kauppapaikan nimi, josta voi ostaa yksittäisiä pelejä normaalihintaan tai alennushintaan. Kauppapaikasta ostetut pelit voidaan ladata muista digitaalisen jakelun palveluista pelin ostamisen jälkeen sen julkaisutavasta riippuen.
Vuonna 2017 IGN osti Humble Bundlen.
Pelipaketit
Bundlet ovat sarja kokoelmia digitaalisia luomuksia, jotka myydään ja jaellaan digitaalisesti millä tahansa ostajan valitsemalla hinnalla. Bundleja tarjotaan viikoittain, kahden viikon välein ja joskus päivittäin vaihtuvissa kampanjoissa. Kaupassa olevissa tuotteissa on usein kaikki mahdollinen lisäsisältö mukana, kuten pelin soundtrack, pelin taidekirjoja ja muuta lisäsisältöä. Kahden viikon kampanjassa lisätään yleensä ensimmäisen viikon jälkeen yllätyspelejä tai muuta mediaa ja tämän sisällön saavat kaikki jo bundlen ostaneet sekä uudet ostajat, jotka maksavat yli keskiarvon kauppasumman.
Alussa bundlet olivat suurimmaksi osaksi indie-pelien tekijöiltä ja ne yleensä sai kaikille alustoille, joille peli oli kehitetty. Yksi kovan suosion syy on, että bundlen peleissä ei ole DRM-suojausta, jonka aiheuttamia hankaluuksia pelaajat ovat vuosikymmeniä vastustaneet. Myöhemmin bundleihin tuli pelejä myös Android-mobiilialustalle ja yhä suuremmilta pelien kehittäjiltä.
DRM-suojaus
Vaikka Humble Bundlen motossa on kerrottu, ettei peleissä ole DRM-suojausta, oli sellainen jäänyt Uplink-peliin, joka julkaistiin Android- ja PC-alustoille Humble Bundle for Android 3 -paketissa. Ars Technican ja muiden pelaajien kritiikin myötä Humble Bundlen toinen perustaja ilmoitti tapauksen olleen kokeellinen johtuen pelin olevan usealle alustalle.
Schleswig-Holsteinin maapäivät
pienoiskuva|Maapäivät kokoontuu tässä rakennuksessa. pienoiskuva|Maapäivien parlamenttisali sisältä pienoiskuva|Maapäivien nykyinen kokoonpano puolueittain. pienoiskuva|Yhden edustajan vaalipiirien voittajat puoleittain vuoden 2017 maapäivävaaleissa.
Schleswig-Holsteinin maapäivät (saks.  Schleswig-Holsteinischer Landtag) on Saksan osavaltion Schleswig-Holsteinin yksikamarinen kansanedustuslaitos. Se kokoontuu Kielissä. Vuoden 2017 maapäivävaaleissa sinne valittiin 73 edustajaa. Vuodesta 1950 lähtien maapäivät ovat kokoontuneet Kielin Landeshausissa, joka rakennettiin vuonna 1888 kuninkaalliseksi meriakatemiaksi. Vuoteen 1950 saakka maapäivät kokoontui vuorotellen Lyypekissä, Flensburgissa ja Eckernfördessä sekä Kielissä.
Maapäivät valitaan suhteellisilla vaaleilla aina viiden vuoden välein. Edustajista puolet valitaan yhden edustajan vaalipiireistä ja puolet puoluelistoilta. Vaaleihin on säädetty vähintään 5% äänikynnys, joka puolueen täytyy ylittää saadakseen paikkoja maapäiville. Tämä ei päde kuitenkaan SSW:hen, joka edustaa tanskalaisia ​​ja friisiläisiä vähemmistöjä Schleswig-Holsteinissa ja on siten vapautettu 5 prosentin säännöstä.
TUL-lehti
TUL-lehti on Työväen Urheiluliiton julkaisema suomalainen urheilulehti. Lehti ilmestyi painettuna vuosien 1927 ja 2012 välillä. TUL-lehti painottui huippu-urheilun sijasta seura- ja nuorisotoimintaan sekä kuntoliikuntaan. Lehti kertoi lisäksi TUL:n seuroja edustavista urheilijoista sekä urheilupolitiikasta. Vuonna 2012 lehden julkaisu paperilla lopetettiin ja lehti muuttui TUL-Aviisi-nimiseksi verkkolehdeksi.
Historia
TUL-lehden ensimmäinen päätoimittaja oli Eino Pekkala. Sen palveluksessa on työskennellyt useita arvostettuja urheilutoimittajia, kuten Ilmo Lounasheimo, Helge Nygrén, Pentti Salmi, Esko Piipponen, Risto Taimi sekä Kauko-Aatos Leväaho. Muita toimittajia lehdessä ovat olleet muun muassa Lauri Vaala, Unto Miettinen ja Eino Jäntti.
Vuonna 2012 lehden julkaisu paperilla lopetettiin ja lehti muuttui TUL-Aviisi-nimiseksi verkkolehdeksi.
Dominik Paris
Dominik Paris (s. 14. huhtikuuta 1989 Meran, Italia) on italialainen supersuurpujotteluun ja syöksylaskuun erikoistunut alppihiihtäjä. Hän on supersuurpujottelun maailmanmestari ja supersuurpujottelun maailmancupin voittaja.
Arvokilpailut
Paris voitti junioreiden MM-kilpailuissa 2009 hopeaa syöksylaskussa ja alppiyhdistetyssä sekä pronssia supersuurpujottelussa. Vancouverin olympialaisissa 2010 hän oli superalppiyhdistetyssä kolmastoista. Val d'Isèren MM-kilpailuissa 2011 hän oli syöksylaskussa 20:s. Schladmingin MM-kilpailuissa 2013 hän saavutti syöksylaskussa hopeaa ja oli superalppiyhdistetyssä yhdeksäs. Sotšin olympialaisissa 2014 hän sijoittui syöksylaskussa 11:nneksi, supersuurpujottelussa 16:nneksi ja superalppiyhdistetyssä 18:nneksi. Vailin / Beaver Creekin MM-kilpailuissa 2015 hän oli alppiyhdistetyssä kymmenes ja supersuurpujottelussa neljästoista. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui alppiyhdistetyssä neljänneksi, supersuurpujottelussa yhdeksänneksi ja syöksylaskussa 13:nneksi. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän oli syöksylaskussa neljäs ja supersuurpujottelussa seitsemäs. Paris voitti supersuurpujottelun maailmanmestaruuden vuoden 2019 MM-kilpailuissa. Syöksylaskussa hän sijoittui kuudenneksi ja alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi. Cortina d’Ampezzon MM-kilpailuissa 2021 hän oli supersuurpujottelussa ja syöksylaskussa neljäs. Pekingin olympialaisissa 2022 hän sijoittui syöksylaskussa kuudenneksi ja supersuurpujottelussa 21:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli syöksylaskussa kahdeksas.
Maailmancup
Maailmancupissa Paris kilpaili ensimmäisen kerran joulukuussa 2008. Ensimmäisen pistesijansa hän saavutti joulukuussa 2009 ollessaan 26:s Beaver Creekin superalppiyhdistetyssä. Kolmen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran Chamonix'n syöksylaskussa kaudella 2010–2011 ollessaan toinen. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti kaudella 2012–2013 Bormion syöksylaskussa samalla ajalla Hannes Reicheltin kanssa. Paris voitti samalla kaudella myös Kitzbühelin syöksylaskun ja sijoittui kolmanneksi syöksycupin kokonaispisteissä.
Kaudella 2013–2014 hän voitti Lake Louisen syöksylaskun. Kaudella 2014–2015 hän oli kolmas Lake Louisen supersuurpujottelussa. Val Gardenassa hän sijoittui syöksylaskussa kolmanneksi ja supersuurpujottelussa toiseksi. Santa Caterinan syöksylaskussa hän oli kolmas. Kitzbühelissä hän voitti supersuurpujottelun ja oli syöksylaskussa toinen. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui seitsemänneksi, supersuurpujottelun maailmancupissa toiseksi ja syöksylaskun maailmancupissa viidenneksi. Kaudella 2015–2016 hän oli toinen Jeongseonin syöksylaskussa ja Chamonix'n alppiyhdistetyssä. Hän voitti Chamonix'n syöksylaskun. Kvitfjellissä hän voitti syöksylaskun ja oli kolmas supersuurpujottelussa. Hän sijoittui maailmancupin kokonaiskilpailussa kuudenneksi, syöksylaskucupissa kolmanneksi ja alppiyhdistetyn cupissa neljänneksi.
Kaudella 2016–2017 Paris oli kolmas Val d'Isèren ja Santa Caterinan supersuurpujotteluissa ennen kuin voitti Kitzbühelin syöksylaskun. Aspenissa hän voitti syöksylaskun ja oli toinen supersuurpujottelussa. Syöksylaskucupissa hän sijoittui kolmanneksi, supersuurpujottelucupissa neljänneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Kaudella 2017–2018 hän voitti Bormion syöksylaskun ja oli samassa lajissa toinen Garmisch-Partenkirchenissä. Syöksylaskucupissa hän sijoittui neljänneksi. Kaudella 2018–2019 hän oli kolmas Lake Louisen syöksylaskussa ja Beaver Creekin supersuurpujottelussa. Bormiossa hän voitti sekä syöksylaskun että supersuurpujottelun. Hän voitti Kitzbühelin syöksylaskun ja sijoittui supersuurpujottelussa kolmanneksi. Kvitfjellissä hän voitti syöksylaskun ja supersuurpujottelun. Hän voitti Soldeun maailmancupfinaaleissa sekä syöksylaskun että supersuurpujottelun. Hän voitti myös supersuurpujottelun maailmancupin, oli syöksylaskucupissa toinen ja maailmancupin kokonaiskilpailussa neljäs.
Paris sijoittui kaudella 2019–2020 Lake Louisessa toiseksi sekä syöksylaskussa että supersuurpujottelussa. Hän voitti Bormion molemmat syöksylaskut. Wengenin syöksylaskussa hän sijoittui toiseksi. Syöksylaskucupissa hän oli viides. Kaudella 2020–2021 hän sijoittui Kitzbühelin ensimmäisessä syöksylaskussa kolmanneksi ja voitti Garmisch-Partenkirchenin syöksylaskun. Syöksylaskucupissa hän oli kolmas.Kaudella 2021-2022 Paris voitti Bormion syöksylaskun. Wengenin toisessa syöksylaskussa hän sijoittui kolmanneksi. Hän voitti Kvitfjellin syöksylaskun. Syöksylaskucupissa hän sijoittui kolmanneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Kaudella 2022–2023 hän sijoittui Cortina d'Ampezzon jälkimmäisessä supersuurpujottelussa toiseksi.
GC-2
GC-2 on Gran Canarian saarella, Espanjassa sijaitseva päätie, joka saa alkunsa saaren pääkaupunki Las Palmasista. Sieltä tie jatkuu pohjoisrannikkoa seurailen Santa María de Guíaan ja sieltä edelleen Gáldarin kautta Agaeteen. 2010-luvun lopulla tietä GC-200 on alettu parantaa Agaeten ja La Aldea de San Nicolásin välillä, jonka seurauksena GC-2 tien numerointia on jatkettu aina La Aldea de San Nicolásin kunnassa sijaitsevaan Las Marciegasiin. Tiellä on nykyisin pituutta noin 58 kilometriä, joista moottoritietä on noin 23 kilometriä. Tunneleita tiellä on yhteensä neljä kappaletta.
Historia
Moottoritien rakentamiseen Gran Canarian pohjoisosaan päästiin vasta 1990-luvun alussa jolloin rakennettiin moottoritietä Arucasiin asti. Vuonna 2000 avattiin nelikaistainen väylä osuudelle Gáldariin saakka ja myöhemmin lähes Agaeteen asti. Nykyisin moottoritieksi määritellään osuudet Las Palmas-Bañaderos ja El Pagador-Cueva de las Cruces. Näiden osuuksien välissä on nelikaistatietä, jolla on kuitenkin kiertoliittymiä ja liikennevaloja. pienoiskuva|268x268px|GC-2 tietä. pienoiskuva|268x268px|Tie päättyy La Aldea de San Nicolasin laaksoon. Vuonna 2017 alettiin parantamaan vaarallista tieosuutta Agaete-El Risco-La Aldea de San Nicolás GC-200 tiellä. Vuonna 2019 valmistui osuus El Risco-Las Marciegas ja se numeroitiin osaksi GC-2:sta. Seuraavassa vaiheessa parannetaan osuus Agaete-El Risco.
Oksana Fjodorova
thumb|Oksana Fjodorova
Oksana Fjodorova on venäläinen Miss Universum -tittelin vuonna 2002 saanut henkilö. Hän luopui tittelistä päättääkseen oikeustieteellisen väitöskirjansa. Hän on työskennellyt poliisina Pietarissa, mutta myös laulanut, näytellyt, juontanut televisiossa, luennoinut yliopistossa ja toiminut UNICEFin hyvän tahdon lähettiläänä. Hän sai ensimmäisen lapsensa vuonna 2012.
Blasco Francisco Collaço
Collaço sai 26. heinäkuuta 1982 nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Dominikaaniseen tasavaltaan, sitten 28. helmikuuta 1991 apostoliseksi pro-nuntiukseksi Madagaskarille ja Mauritiukselle. 14. toukokuuta 1994 hänet nimitettiin lisäksi apostoliseksi nuntiukseksi Seychelleille.
13. huhtikuuta 1996 Collaço nimitettiin apostoliseksi nuntiukseksi Bulgariaan ja 24. toukokuuta 2000 Etelä-Afrikan tasavaltaan ja Namibiaan sekä apostoliseksi delegaatiksi Botswanaan. 24. kesäkuuta 2000 hän sai lisäksi nimityksen apostoliseksi nuntiukseksi Lesothoon ja Swazimaahan. Hän jäi eläkkeelle elokuussa 2006.
Jere Erkkilä
Ura
Erkkilä on Vaasan Sportin kasvatti. Kaudella 2012–2013 hän toimi seuran C-nuorten varakapteenina. Erkkilä oli C-nuorten SM-karsinnoissa joukkueensa paras pistemies ja maalintekijä tehoilla 12+7=19. C-nuorten SM-sarjan runkosarjassa hän oli Sportin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 14+29=43. Kaudeksi 2013–2014 Erkkilä siirtyi Rauman Lukkoon. Hän pelasi kaksi kautta pääasiassa seuran B-nuorissa, jonka jälkeen Erkkilä palasi kaudeksi 2015–2016 Sportiin.
Kaudella 2017–2018 Erkkilä debytoi Sportin SM-liigajoukkueessa, jossa hän pelasi kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Erkkilä teki liigadebyyttinsä runkosarjan kolmanneksi viimeisellä kierroksella 6. maaliskuuta 2018 Turun Palloseuraa vastaan. Hänelle avautui paikka Sportin kokoonpanosta, kun seura oli myynyt pelaajiaan siirtotakarajalla, minkä lisäksi Tommi Tikka oli pelikiellossa. Erkkilä merkittiin joukkueen nelosketjun keskelle laidoilleen niin ikään A-nuorissa kautensa aloittaneet Miro Lehtimäki ja Eetu Mäki. Hän sai ottelussa jääaikaa lopulta 5.08 minuuttia. Erkkilä keräsi ottelusta teholukeman -1.
Elokuussa 2018 Erkkilä siirtyi muutaman päivän ja yhden harjoitusottelun kestävällä try-out -sopimuksella Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuihin. Hän ei kuitenkaan saanut joukkueeseen jatkosopimusta. Erkkilä palasi kaudeksi 2018–2019 Sportin A-nuoriin. Marraskuussa 2018 seura lainasi hänet ja Rasmus Aaltosen alustavasti yhden ottelun ajaksi Suomi-sarjajoukkue Kajaanin Hokkiin. Kaksikko jatkoi tämän jälkeen harjoittelua joukkueen mukana, kun he aloittivat varusmiespalveluksen Kainuun prikaatissa tammikuussa 2019. Helmikuussa kaksikko sai Hokkiin loppukauden kattavan jatkosopimuksen. Erkkilä voitti kauden päätteeksi Suomi-sarjan mestaruuden.
Kaudeksi 2019–2020 Erkkilä siirtyi jatkamaan Suomi-sarjan pelejään vuoden mittaisella sopimuksella JHT Kalajoen riveihin.
Muuta
Erkkilä valmistui ylioppilaaksi Vaasan lyseon lukiosta keväällä 2017.
Isien Usko
Isien Usko (Faith of Our Fathers) on Kanadassa Torontossa kerran viikossa ilmestyvä uskonnollinen lehti, jota julkaisee St. Mary´s Evangelical Lutheran Church (Pyhän Marian evankelisluterilainen seurakunta). Se on merkittävin kanadansuomalaisten uskonnollisten yhteisöjen julkaisemista lehdistä. Muun muassa Leo Glad on ollut lehden päätoimittaja.
Jalmari Helander
Helanderin toinen pitkä elokuva, Big Game oli suomalaistuotanto, joka kuvattiin Saksassa. Elokuvan pääosia esittävät Samuel L. Jackson ja Rare Exportsissakin esiintynyt Onni Tommila. Muissa rooleissa näyttelivät mm. Jim Broadbent, Ray Stevenson ja Felicity Huffman.
Kaikkien Helanderin pitkien elokuvien tuottajana on toiminut Petri Jokiranta. Helander ja Jokiranta saivat yhteistyöstään elokuvataiteen valtionpalkinnon 2011.
Helander on käyttänyt useissa tuotannoissaan jo ensimmäisistä lyhytelokuvista tuttua tekijäryhmää, johon kuuluvat muun muassa käsikirjoittajaveli Juuso Helander, kuvaaja Mika Orasmaa sekä näyttelijä Jorma Tommila.
Helanderin sisko on lavastaja Ida Helander-Tommila.
Rúben Amorim
Rúben Filipe Marques Amorim (s. 27. tammikuuta 1985 Lissabon, Portugali) on portugalilainen jalkapalloilija. Hän edustaa Portugalin pääsarjassa pelaavaa Bragaa ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Amorimia verrataan usein maanmieheensä Tiagoon, jotka ovat pelityyliltään hyvin samankaltaiset. He pelaavat keskikentän keskustassa puolustavassa sekä hyökkäävässä roolissa.