cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Isaacus Rothovius
Papiston kurinpalautus ja katolilaisuuden kitkeminen
Kun ehtoollisvieraat oli ripitetty ja mahdolliset aamuun kertyneet kirkolliset toimitukset suoritettu, piti polvistua rukoukseen. Monet rangaistusuhkauksin säestetyt määräykset koskivat hyvää käyttäytymistä kirkossa. Myös kaupat ja krouvit määrättiin kiinni pidettäviksi jumalanpalveluksen aikana. Korostaakseen kirkkorakennuksen merkitystä ja keskittääkseen kaikki toimitukset sinne, koko seurakunnan silmien eteen, Rothovius myös määräsi, että
Katolisena aikana kastemalja oli sijainnut kirkon ovensuussa, nyt se siirrettiin kuoriin. Muutoksella oli periaatteellinen merkitys, sillä opetuksen noustessa seurakuntaelämässä keskeiseksi kaste piti toimittaa kaikkien nähden. Tämän vuoksi piti myös luopua vanhasta tavasta kastaa lapsi kotona ja ristiä hänet sitten myöhemmin kirkossa samalla kun äiti otettiin kirkkoon. Synnyttäneiden naisten kirkkoonotto eli kirkottelu kuului myös toimittaa kirkossa. Aiemmin tämä oli tapahtunut kirkon ovella, sillä vanhatestamentillinen käsitys (3. Moos. 12) puhdistusmenojen tarpeellisuudesta eli sitkeästi kansan uskomuksiin kytkettynä. Synnytykseen ajateltiin liittyvän epäpuhtaus, joka esti äidin kirkkoon tulemisen. Tätä maagista uskomusta vastustaakseen Rothovius antoi siirtää kirkottelun kirkon ovelta keskikäytävälle -aviottomat äidit saivat kuitenkin edelleen antaa papille kättä, kuten kansa kirkottelusta sanoi, oven suussa.
Don Menza
thumb|right|Don Menza
Isaacus Rothovius
Papiston kurinpalautus ja katolilaisuuden kitkeminen
Rothoviuksen aikana sai peruspiirteensä luterilainen jumalanpalvelus, joka sitten vähin muunnoksin säilytti muotonsa satoja vuosia eteenpäin. Sille oli tunnusomaista järjestys ja saarnan hallitseva asema.
Piispa Rothovius pyrki edeltäjänsä tavoin karsimaan turhia katolisia pyhimystenjuhlia, joiden yhteydessä oli samalla markkinat. Niissä tapauksissa, joissa markkinat jäivät elämään, ne irtaantuivat kirkollisesta yhteydestään ja maallistuivat, ja vanhasta alkuperästä jäi muistuttamaan lähinnä markkinoiden nimitys.
Ohjesääntö seurakunnan vanhimpia varten
Rothovius perusti Turkuun kuusijäsenisen vanhinten raadin tutkimaan ja paljastamaan kaupungissa vallitseva epäjärjestys ja häpeälliset teot. Neuvoston tuli huolehtia sunnuntain pyhityksestä, kirkkojen korjauksesta ja kolehdin keruusta. Lisäksi neuvoston tuli epäjärjestystä havaitessaan raportoida pormestarille, papistolle ja jopa käskynhaltijalle ja maaherralle. Näin jälleen kerran vedottiin maallisiin viranomaisiin.
Papiston yhtenäistäminen pappeinkokouksilla
Upsalan kokouksessa vahvistettiin, että pappeinkokouksia oli pidettävä kerran vuodessa. Sorolaisen aikana kokouksessa käsiteltiin ajankohtaisia asioita, kuten liturgiakysymyksiä sekä tuomioasioita. Tärkeintä kuitenkin näissä tilaisuuksissa oli papiston kasvatus, kirkollinen jatkokoulutus. Tavaksi vakiintui valmistaa synodiväitöksiä, joita kirjoitti joko piispa tai joku varttuneempi kirkonmies. Etukäteen valittu opponentti viritti keskustelua väitöskirjan teeseistä, jotka useimmiten koskivat Augsburgin tunnustusta. Myöhemmin 1600-luvulla nämä väitöskirjat painettiin ja lähetettiin myös kotiin jääneiden tutkittavaksi. Mukana olleet taas saattoivat mielikseen silmäillä omia nimiään, jotka painettiin vihkosen loppuun.
Don Menza
Menza asettui Kaliforniaan. Hän jatkoi uraansa tekemällä yhteistyötä Elvin Jonesin ja Louie Bellsonin kanssa. Hän levytti oman kokoonpanonsa johtajana Saballe Saksassa (1965), Discwasherille (1979), Realtimelle (1981) ja Palo Altolle (1981).
Isaacus Rothovius
Papiston yhtenäistäminen pappeinkokouksilla
Tavallisesti kokoukset pidettiin Turussa, mutta Rothovius ryhtyi pitämään niitä myös Kokkolassa, Vaasassa ja Oulussa, jottei pohjoisen papiston matkojen hankaluus muodostuisi osallistumisen esteeksi. Rothovius piti 1628 Kokkolan kokouksessa synodialipuheen eli oraton aiheesta De ministerio ecclesiastico eli pappisvirasta. Tässä puheessaan piispa halusi selvittää, mitkä olivat Jumalan salaisuuksien hoitajien tehtävät. Ulkopoliittiset selkkaukset Rothovius esitti uskonnollisessa valossa: Samoin piispa sivusi mm. sitä, millainen juhliminen ja ilonpito on papistolle soveliasta.
Don Menza
Megadethin rumpalina toiminut Nick Menza on Don Menzan poika.
Isaacus Rothovius
Papiston yhtenäistäminen pappeinkokouksilla
Pappiskokousten kielenä oli latina, jonka lisäksi kokouksen kolmessa tavanomaisessa saarnatilaisuudessa käytettiin ruotsia. Kuitenkin Rothovius oli esimerkiksi 1628 kokouksessa määrännyt kolmen ruotsinkielisen saarnan lisäksi pidettäväksi kolme suomenkielistä saarnaa.
Saarnataidon opetus
Reformaation periaatteiden mukaisesti kansa oli saatava ymmärtämään evankeliumin sisältö, joten opetus ja varsinkin saarna oli seurakunnassa erityisen tärkeä. Mainitussa Kokkolan oratiossaan samoin kuin papistolle malliksi painetuissa saarnoissaan Rothovius opasti hyvän saarnan tekemiseen. Tunnusomaista oli tiukka kristillisen moraalin opetus, prameuden hylkäys sekä saarnan tiivistäminen siten, ettei se kestä yli tuntia.
Rothoviuksen papistolle malliksi jättämissään saarnoissa hallitsee Vanha testamentti raamatullista ainesta. Suurvalta-ajan saarnaajille ominainen esivaltateologia löysi aineksensa parhaiten sieltä; samoin kansa sai kosketuksen sota-aikojen mielialoihin.
Teoksessaan Constitutiones Rothovius vielä opastaa
Raamatun kääntäminen suomeksi
left|300px thumb|180px|Ensimmäisen suomalaisen Raamatun, Biblian, nimilehti, 1642 Kaarle-herttua oli asettanut 1602 piispa Sorolaisen johtaman komitean kääntämään Raamatun suomeksi. Kun kuitenkin komitean keskeinen jäsen, Turun koulun rehtori Marcus Henrici Hesingius kuoli jo 1609 ja kun yleinen poliittinen ilmapiiri ajoi piispa Sorolaisen vaikeuksiin, jäi työ keskeneräiseksi.
Rothovius jakoi heti Turkuun tultuaan Raamatun kirjoja eri papeille käännettäväksi. Käännöstyön kiirehtiminen on ymmärrettävää, sillä toisaalta oli saatava jumalan sana kansankielellä luottavaksi ja toisaalta Kustaa II Adolfin ruotsinkielinen kirkkoraamattu oli ilmestynyt 1618. Piispa saattoi ilmoittaa kuninkaalle 1630, että ensimmäinen suomenkielinen kokoraamattu oli valmis ja odotti painatustaan.
Painotyö lykkääntyi ilmeisesti Saksan sodan vuoksi, eikä käännöksen laatuunkaan oltu täysin tyytyväisiä. Nimenomaisesti Rothoviuksen ansiosta hanke ei päässyt unohduksiin ja vuoden 1636 valtiopäivillä asia oli uudelleen esillä. Samoin 1638, jolloin piispa uudisti pyyntönsä ja hallitus asetti suomennoskomitean, puheenjohtajana Turun kirkkoherra Eskil Petraeus. Komitean saamissa ohjeissa vaadittiin paitsi puhdasta suomea, “jota kaikkialla Suomessa pystytään hyvin ymmärtämään”, myös nimenomaan alkukielen mukaista käännöstä, jonka kuitenkin tuli vastata Lutherin tekemän käännöksen tulkintoja. Komitean työ ilmeisesti pohjasi suurelta osalta aiempaan käännökseen, sillä jo syksyllä 1640 tukholmalainen kirjanpainaja Henrik Keyser aloitti painatuksen. Käännöstyön tehneille neljälle kirkonmiehelle annettiin palkaksi koko manttaalin talo elinikäiseksi läänitykseksi ja yhdet kirkonkymmenykset. Koko Raamattu valmistui 1642.
Raamattua painettiin 1 200 kappaletta, joista 750 tuli Suomeen. Kun komea-asuinen kirja oli valmis, tajuttiin Suomessa tapahtuman merkitys jatämän johdosta 31.7.1642 jokaisessa kirkossa pidettiin kiitosjumalanpalvelus. Piispa Rothovius velvoitti papistoa hankkimaan Raamatun jokaiselle suomenkieliselle seurakunnalle kymmenen riikintaalerin sakon uhalla.
Seurakuntahallinto
Piispaksi tultuaan Rothovius ryhtyi selkiyttämään seurakuntahallintoa. Kun aiemmin kirkonisännät olivat ensisijaisesti seurakunnan taloudenhoitajia, palautti piispa heidät rovastien ja piispan valvontavaltaan. Kirkonisäntien piti hankkia kunnolliset tilikirjat, joihin tehdyt merkinnät tarkistettiin piispan- ja rovastintarkastuksissa. Taloudellisen vastuunsa lisäksi kirkonisännät olivat seurakunnan maallikkojohtajia ja edustivat pitäjänkirkkoa erilaisissa neuvottelu- ja kiistatilanteissa ja toimivat todistajina. Näin kirkonisännistä tuli vastapaino vahvistuneelle virkamiehistölle.
Kuudennusmiehet osallistuivat koko seurakuntaa koskevien tehtävien hoitoon. Rothovius velvoitti heidät valvomaan siveellistä elämää kylissä sekä seurakuntalaisten velvollisuuksien täyttämistä.
Kirkonkokous käytti seurakunnan itsehallinnon valtaa ja toimi myös tuomioistuimena. Rothoviuksen aikana sen toiminta alkoi painottua päätösvallan puolelle, kun taas toimeenpanovalta oli kirkkoneuvostoilla. Kirkkoneuvostoja perustettiin ensin professoreiden palkkapitäjiin ja muutamat valtiomiehet moittivatkin piispaa liian mahtavan neuvosto-sanan käytöstä. Maaseudulla kirkkokokous oli samalla pitäjänkokous, mutta kaupungeissa sen valtaa käytettiin yleensä maistraatissa tai raastuvankokouksessa.
Seurakuntaverkoston uudistaminen
Valittaessaan Suomen seurakuntien epäkohtia Rothovius katsoi syyn olevan liian suurissa pastoraaleissa eli kirkkopitäjissä. Piispa ryhtyi perustamaan uusia pastoraatteja tai kappeleita, joita hänen ensimmäisenä kymmenvuotiskautenaan syntyi pari kymmentä. Määrä ei kuitenkaan ollut valtiovallan mielestä riittävä, ja 1638 tekemänsä tarkastusmatkan jälkeen Brahe antoi maan tilasta ankean arvion maan hallitukselle, joka puolestaan tiukkasanaisesti kehotti Rothoviusta ajamaan tarmokkaammin pastoraattien jakoasioita. Esivallan epäsuosion uhalla säikytetty Rothovius erotti Pohjanmaan omaksi superintendenttikunnakseen ja pirstoi Turun hiippakuntaverkoston tavalla, joka on ainutlaatuinen Suomen kirkon historiassa. Uusia kappeleita tai saarnahuoneita perustettiin hänen aikanaan 45, jolloin niiden määrä kasvoi yli kaksinkertaisesti, pastoraattien määrä nousi neljänneksellä eli 26:lla.
Uudet kirkot rakennettiin puusta. Kalliisti huollettavien kivikirkkojen kunnostustyö alkoi Rothoviuksen aikana edistyä. Tähän vaikutti seurakuntien vaurastuminen, mutta myös aatelin yleistyvä tapa lahjoittaa kirkkoihin hopeisia ehtoolliskalustoja, messuvaatteita, kynttiläkruunuja ja muuta kalustoa. Seurakunnan varoilla kustannettujen hankintojen taustalla oli seurakuntahallinnon itsenäistyminen; sen mukana häipyi vähitellen pelko kruunun uusista riistotoimenpiteistä.
left|210px|Interior view Rothovius määräsi, että “kaikkiin kirkkoihin on Ruotsin tavoin rakennettava uudet, kunnolliset penkit”. Penkkien ilmaantuminen Suomen kirkkoihin oli tärkeimpiä muutoksia kirkkojen sisustuksessa. Sen jälkeen alettiin laatia penkkijärjestystä, jossa kullekin säädylle määriteltiin oma paikkansa siten, että arvokkaimmiksi katsotut istuivat lähinnä alttaria. Tämä järjestys palveli aikakauden ajatusta sääty-yhteiskunnasta, mutta myös samalla helpotti seurakuntalaisten ja kirkkokurin valvontaa. Penkit olivat myös tarpeellisia sen vuoksi, että saarnasta muodostui keskeinen osa jumalanpalvelusta, jolloin toimituksista myös muodostui pitkiä. Samanaikaisesti otettiin käyttöön saarnastuolit.
Rothovius edellytti myös jokaisen seurakunnan rakentavan köyhiä varten tuvan ja pitävän köyhistä huolta,
Turun tuomiokirkon korjaus
Rothoviuksen mielestä Turku oli saatava näyttäväksi ja esikuvalliseksi kirkolliseksi keskukseksi ja hän kiinnitti erityistä huomiota tuomiokirkon kuntoon. Vuonna 1601 riehuneen tulipalon jäljiltä tuomiokirkko oli huonossa kunnossa ja vuosihuollot olivat suorittamatta. Erityisesti kirkon katto kaipasi kunnostamista ja piispa kirjoitti rahavarainhoitaja Skyttelle asiasta 1629. Kesällä 1630 suurin osa kattoa uusittiin hollantilaisilla tiilillä, vaikka vielä 1638 osa katosta oli puuta.
Vuonna 1632 korjaustöissä oli 60 henkilöä, joskin Turun porvaristo osoitti vastahankaisuutta vetäytymällä pois päivätöistä. Kirkontornien kunnostamisen jälkeen oli aika hankkia uudet kirkonkellot. Valantatyö tehtiin piispan valvonnassa 1633 ja kustannukset olivat niin korkeat, että kirkon hopeat piti pantata 1000 taalerista. Vuonna 1630 oli aloitettu urkujen rakentaminen ja 1644 kirkkoon rakennettiin uudet urut. Kunnolliset istuimet kirkkoon saatiin 1630-luvulla ja vuonna 1637 piispa julkaisi yksityiskohtaisen kristillisen penkkijärjestyksen tuomiokirkkoa varten. Lisäksi kirkko sai uuden arvokkaan saarnastuolin, joka otettiin käyttöön 1650.
Tuomiokirkon sivukappeleita muutettiin maallisten merkkihenkilöiden hautakappeleiksi. 29.6.1640 sotamarski Åke Tott siunattiin Pyhän Laurentiuksen kappelin paikalle ja 3.8.1645 Torsten Stålhandske haudattiin omaan kappeliinsa.
Piispan- ja rovastintarkastukset
Piispantarkastuksia eli piispankäräjät perustuivat keskiaikaiseen käytäntöön, mutta myös vuoden 1571 kirkkojärjestys määräsi, että piispan oli mukanaan yksi tai kaksi taitavaa pappia kerran vuodessa sopivana ajankohtana vierailtava hiippakunnassa. Piispan ja hänen seurueensa tuli saada pappiloista tavanomainen ylläpito. Esteen sattuessa piispa saattoi lähettää puolestaan sijaisen tai rovastin tarkastusmatkalle.
Rothovius aloitti tarkastustoimintansa Turun tuomiokirkosta lokakuussa 1627. Seuraavan vuoden alussa hän suuntasi matkansa Naantaliin ja kesällä 1628 Hämeenkyröön ja Vehkalahdelle. Samana vuonna hän matkasi myös keväällä Pohjois-Suomessa, Satakunnassa ja Hämeessä, elokuussa Pohjanmaalla ja syksyllä Etelä-Suomessa. Käytännöksi muodostui, että rovasti teki oman tarkastusmatkansa piispan jälkeen ja valvoi Rothoviuksen antamien ohjeiden noudattamista.
Pohjanmaa sai kaukaisuutensa ja laajuutensa vuoksi osakseen erityishuomiota. Piispa palasi alueelle kahdesti, 1639 ja 1643; jälkimmäinen matka kesti kaksi kuukautta. Tarkastusmatkojen harvalukuisuus vaivasi piispaa ja hän suunnittelikin Pohjanmaan erottamista omaksi superintendentiksi tarkastustoimien tehostamiseksi.
Martti Parvion arvion mukaan hiippakunnallinen tarkastusjärjestelmä -piispan- ja rovastintarkastukset – toimi tehokkaasti pyrkiessään kytkemään yksityiset seurakunnat syrjäseutujen asukkaita myöten kirkollisen kurin ja kristillisen kasvatuksen piiriin.
Kristinuskon opetus
Jo piispa Sorolainen oli valittanut, että Turkuun tultuaan Rothovius arvioi jokseenkin samoin ja aloitti kristinuskon opetuksen Suomen kirkossa tarmolla, jolle ei varhaisemmista ajoista ole vertaa. kirkko ja jumalanpalvelus tuli opetuksen keskuksiksi. Saarnassa papin piti käyttää puolet katekismuksen opetukseen, ja aluksi hänen oli luettava Lutherin Vähästä katekismuksesta aamurukous.
Koska tavoitteena oli katekismuksen oppiminen ulkoa, pappi ei saanut lukea kappaleita muistinvaraisesti, vaan kirjasta, aina samassa muodossa. Opetustyö kuului erityisesti kappalaiselle, mutta Rothovius esitti lukutaitoisen lukkarin palkkaamista ja velvoittamista opetustoimeen.
Opetuksen perustavoite oli ensin Vähäkatekismuksen kuuden pääkappaleen (aamu-, ilta- ja ruokarukous, synnintunnustus) osaaminen ulkoa. Näiden jälkeen olivat vuorossa Lutherin selitykset. Ulkoa oppimista valvottiin kuulusteluissa. Nämä kuulustelut tapahtuivat kertaamalla ennen saarnaa joitakin katekismuksen kohtia, myös saarnan jälkeen papin piti laskeutua saarnastuolistaan käytävälle kyselemään siitä, mitä hän juuri oli opettanut. Rothoviuksen sanoi
Käytännössä näihin ankariin ehtoihin tehtiin myönnytyksiä niille, jotka ilmeisistä yrityksistä huolimatta oppineet. Rothovius itse lievensi määräystään liittämällä ohjeisiin listan niistä, jotka eivät tahdo oppia.
Orjalaiva
Niissä – muista poiketen – oli yleensä jykevät välilaipiot hyvin teljettyine ovineen sekä asetelineitä kaikissa hyteissä, koska mahdollisena pidettiin että joku kookas jos voimakaskin orja saattoi päästä irti kahleistaan ja yrittää kapinointia.
Isaacus Rothovius
Kristinuskon opetus
Rothoviuksen kannan mukaan kansan oli kokoonnuttava pääsiäispaaston aikana kylittäin kirkkoon kuulusteltavaksi. Näin myös opetus- ja kuulusteluluonne korostui. Syrjäisimpien kylien kohdalla piispa joutui tekemään nähin sääntöihin myönnytyksiä.
Professori Pentti Laasosen mukaan Rothoviuksen rakentama opetusjärjestelmä kokonaisuudessaan pysyi kristinuskon opetuksen runkona satoja vuosia eteenpäin.
Taikauskon kitkeminen
Vuonna 1641 ilmestyi Rothoviuksen painettu saarna, jossa hän maalaili värisyttäviä kuvia kansan taikauskoisuudesta:
Orjalaiva
Viimeiset orjalaivat rakennettiin Napoleonin aikana; orjakauppa kiellettiin ensin Englannissa pääasiassa parlamentinjäsen William Wilberforcen pitkäaikaisen ja sitkeän kampanjoinnin tuloksena. Wilberforce voitti kamppailunsa saatuaan tuekseen entisen orjalaivurin, jyrkäksi orjuuden vastustajaksi kääntyneen pastori John Newsonin, joka käytti itsestään ilmaisua Entinen pakana ja irstailija, nykyisin Afrikan orjien palvelija.
Isaacus Rothovius
Taikauskon kitkeminen
Rothovius vastusti taikauskoa sen katolisen perinteen, moraalisen arveluttavuuden ja kristillisen uskon kieltämisen vuoksi.
Noitavainot
Turun akatemian vihkiäisissä 1640 pitämässään saarnassa Rothovius lausui, että akatemian perustaminen oli maailman luomisen jälkeen suuri hyvätyö, mitä Suomelle oli tehty. Samalla hän muistutti papistoa taikuuden kitkemisestä.
Orjalaiva
Viimeiset olemassa olleet isot orjalaivat myytiin eri maiden laivastoille ja niistä tehtiin sotalaivoja, mihin käyttöön ne nopeutensa ja raskaan aseistuksensa vuoksi sopivatkin hyvin. Tilaville orjakansille mahtui lisäksi runsaasti merijalkaväkisotilaita, jotka purjelaivakaudella olivatkin välttämättömiä: paitsi maahyökkäyksissä ja vihollislaivojen miehittämiseen, sotilaat olivat useimmiten myös erittäin käyttökelpoinen miehistön jatke nimenomaan kannella tapahtuvassa laivan käsittelyssä.
Isaacus Rothovius
Noitavainot
Vaikka Rothovius oli Ruotsissa ollessaan vuonna 1616 tuominnut jyrkästi loitsimisen ja noituuden, suhtautui hän varsin epäillen varsinaisiin noituussyytöksiin.
Täysin eivät kuitenkaan noitavainot puuttuneet Rothoviuksen ajan Suomesta. Vuonna 1637 käsiteltiin teini Johannes Arvidin tapausta ja 1646 Eerik-kirjurin juttua. Kumpikin syytetyistä selvisi varsin lievällä rangaistuksella. Vuonna 1644 piispan vävy Sven Vigelius aiheutti noitaoikeudenkäynnin, jossa akatemian professori Martin Stodius joutui syytettyjen penkille. Konsistori hylkäsi syytteet ja Rothovius hyväksyi päätöksen: oikeudenkäynti kuitenkin pilasi professorin maineen ja vuonna 1653 hän joutui uudelleen syytetyksi nimettömän ilmiantokirjeen perusteella.
Sorolaisen tavoin Rothovius yhdisti taikuuden harjoituksen ensisijaisesti pakanuuden ja katolisuuden ajoilta periytyvään epäjumalan palvontaan. Taikuus oli osa vanhaa perinnettä, jonka kitkemisessä Rothovius korosti sanan merkitystä ja jota hän ensisijaisesti piti kenraalikuvernööti Brahen tavoin harhaoppina.
Turun lukio
Suurvalta-ajalla koululaitoksen tuli vastata kirkon tarpeisiin eli pappiskoulutukseen ja uskonnonopetukseen, mutta yhä enenevässä määrin myös maallinen valta tarvitsi kyvykkäitä, koulutettuja virkamiehiä. Pappiskasvatukseen painottunut latinaan ja teologiaan nojaava koululaitos ei siis riittänyt, vaan tilaa oli raivattava myös reaaliaineille. Vuoden 1649 koulujärjestys yhdenmukaisti opetussuunnitelmat ja samalla lukiot muuttuivat yliopiston valmistaviksi kouluiksi aiemman kilpailuasenteen sijaan.
Turun katedraalikoulu oli toiminut Turun hiippakunnan pappien valmistuslaitoksena. Ajan haasteiden mukaisesti Rothovius alkoi ajaa sen tilalle lukion perustamista ja samalla vyöryttää koulun entistä johtoa ja suomalaisia opettajia ruotsalaisten tieltä. Hänen koulu-uudistuksensa liittyi samaan yhtenäistämispyrkimykseen, mikä koski tuomiokapitulia ja Suomen kirkkoa yleensä. Piispa sai tässä niin kuin muissakin uudistuksissaan kenraalikuvernööri Nils Bielken tuen. Yhdessä he savustivat ulos koulun rehtorin Gabriel Merlartopaeuksen, joka oli Rothoviuksen mielestä liian vanha ja sairas – todellisuudessa Melartopaeus oli piispaa muutaman vuoden nuorempi. Todellinen syy erottamiseen oli, että rehtori puolusti katedraalikoulun traditiota ruotsalaista yhtenäistämispainetta vastaan.
Katedraalikoulu lakkautettiin samalla kun 28. tammikuuta 1630 perustettiin Turun lukio Collegium aboense. Kouluun tuli kuusi lehtoraattia, joista kaksi varattiin teologialle. Muut neljä opetettavaa ainetta olivat fysiikka, matematiikka, kaunopuheisuus ja logiikka, jotka kukin saivat yhden lehtoraatin. Piispa piti virkojen jaossa ruotsalaisten puolia, ja lukion kahdestatoista virasta seitsemän täytettiin ruotsalaisilla. Yksi Ruotsista värvätyistä oli piispan vävy.
Rothovius julkaisi lukiota varten ohjesäännön, jonka malli oli otettu Ruotsista. Perustana oli ramismi, joka oli yliopistomaailmassa väistymässä uusaristotelismin tieltä.
Turun lukio oli varsin suuri, sillä muutama vuosi ennen yliopiston perustamista oppilaita oli noin 600. Rehtorin virka ei ollut enää pysyvä, vaan tehtävään valittiin vuosittain. Tämä tietysti kasvatti koulun valvojana toimineen piispan valtaa.
Turun akatemia
thumb|Rothovius johtaa papiston kulkuetta akatemian vihkiäisissä Vuonna 1636 valtakunnankansleri Axel Oxenstierna alusti valtaneuvoston kokouksessa keskustelua Tarton yliopiston siirtämisestä Turkuun. Kanslerin ajatusten takana on arveltu olleen piispa Rothoviuksen. Asia jäi kesken, eikä siirtoon ryhdytty. Seuraavana vuonna vasta kenraalikuvernöörin virkaan nimitetty Brahe palasi asiaan ja kirjoitti yliopiston perustamisen puolesta joulukuussa 1637 hallitukselle.
Turun akatemiaa eli yliopistoa perustettaessa hankkeen puuhamiehiä olivat Rothovius ja Brahe, molemmat kirkollisen täysortodoksian kannattajia. Sovintokaavan mukainen teologia sai siten lujan aseman, varsinkin kun Brahesta tuli yliopiston kansleri ja Rothoviuksesta varakansleri. Turun yliopiston varsinaisen perustamiskirjan hallitus allekirjoitti vasta 26. maaliskuuta 1640.
Koillis-Savo Soi
Koillis-Savo Soi on kansanmusiikin, -tanssin ja -laulun koulutus- ja konserttitapahtuma, joka kiertää vuorovuosina eri paikkakunnilla Koillis-Savossa Kaavilla ja Tuusniemellä sekä Kuopion Juankoskella ja Nilsiässä. Tapahtumaviikonloppu on yleensä helmikuussa.
Isaacus Rothovius
Turun akatemia
Yliopiston tieltä lakkautettiin lukio. Opettajakunta muuttui yhä ruotsalaisemmaksi ja vain kaksi suomalaista pääsi professorinvirkaan. Samalla akatemiassa oli vallalla suosikkijärjestelmä, joka varsinkin Rorhoviuksen sukulaisten ja suosikkien suhteen sai nepotismin piirteitä. Tiedekuntia oli neljä. Kaikkiaan professuureja oli filosofiassa kuusi, lainopissa ja lääketieteessä kummassakin yksi sekä teologiassa kolme. Yliopistossa opiskelu tuli pappisvalmistuksen pohjaksi, mikä johti merkittävään papiston sivistystason nousuun.
Sulayman Bah
Gambiasta kotoisin oleva Bah muutti Ison-Britannian Manchesteriin, josta hän löysi tulevan vaimonsa, vuonna 2006. Vuonna 2011 Bah ja hänen vaimonsa muuttivat Ruotsiin ja Bah sai myöhemmin Ruotsin kansalaisuuden.
Isaacus Rothovius
Turun akatemia
Rothoviusta itseään ei koskaan promovoitu teologian tohtoriksi ja näin hän oli yhdessä Jakob Hartmanin kanssa ainoa Turun piispaksi noussut tohtorintutkinnon suorittamaton kirkonmies.
Koillis-Savo Soi
Tapahtuman taustalla on ollut Koillis-Savon Kulttuuriryhmä Rettelo.
Isaacus Rothovius
Rothoviuksen kirjallinen tuotanto
Disputationes De Peccato (Stockholmiae 1608)
Concio De Corneliis …in anniversaaria Synado Strengnensi (Rostock, 1616)
Disputatio de Novi (1617)
Lijkpredican Elin Pedersdotter (1623)
Predikan Joh. 2 (Strengnäs 1623)
Predican Joh. 6 (1623)
Lijkpredican Barbro Bielke (Stockholm)
Predikan (Carl) Gyldenhorn (Strengnäs 1624)
Constitutiones ecclesiasticae dioceseos aboënsis (1628)
Oratio Synodalis (Upsaliae 1629)
De Necessitate consistorij (n. 1630)
Äropredikan Gustaf Adolph (Stockholm 1633)
Predican 20.5.1633 (Stockholm 1633)
Predikan 129 Ps(almi) (Stockholm 1634)
LijkPredining Mertha Oxenstierna (1634)
Yxi Christillinen Saarna (nytt Suomexi cäätty a Jacobo Henrici Pastore Alastaroensi.) (Stockholmis 1634)
Tacksäijelse Predikan (Upsala 1641)
Boot Predikningar (Åbo 1643)
Predican 7.11.1645 (Åbo 1645)
Lijkpredican Torsten Stålhandske (Åbo 1646)
De cavenda idolatriae (Abo 1646)
Lijkpredican Sophia de la Gardie (Åbo 1648)
Rothovius ja Kustaa II Adolf
Hallitsijoista erityisesti Kustaa II Adolf näyttää tehneen Rothoviukseen suuren vaikutuksen. Kuninkaan taistelussa katolilaisuutta vastaan piispa näki Jumalan kunnian toteuttamista. Rothovius oli paikalla kuninkaan puhuessa valtakunnan säädyille ennen lähtöä Saksaan vuonna 1630 ja kertoi puheen aiheuttamasta syvästä liikutuksesta.
Kuninkaan kuoltua Rothovius osallistui tämän hautajaisiin. Kuninkaan kuoleman jälkeen joulukuussa 1632 Rothovius sai hallitukselta kirjeen, jossa kehotettiin ponnistelemaan sisäisen yhtenäisyyden puolesta ja vahvistamaan kuulijoiden uskoa isänmaan häiriintymättömään tilaan. Samalla määrättiin 14 kestävä surusoitto soitettavaksi kaikissa valtakunnan kirkoissa.
Piispan valtiollinen vastuu 30-vuotisen sodan vuosina
Piispan valtiollinen vastuu oli suuri ja häntä pidettiin eräänlaisena hengellisenä tarkastajana. Rothovius järjesti sotaväenottoa ja valoi seurakuntalaisiinsa varmuutta käytävän uskonsodan merkittävyydestä. Hän maalaili synkein sävyin katolisten pyrkimyksiä ja perusteli näin raskaiden verojen tarpeellisuutta.
Lisäksi Rothovius levitti hallituksen propagandaa, esimerkiksi vuonna 1643 alkaneen Tanskan sodan syistä. Menestyksellisen sodan jälkeen Rothovius piti kiitossaarnan, mutta tappion hetkillähän vetosi syntiseen elämään, mikä aiheutti sotia ja kurjuutta. Rauhan tultua piispassa levisi pelko, että kansa antautui väärään varmuuteen ja tälle pelolleen hän myös löysi päivittäisiä todisteita.
Rothoviuksen oikeusjutut turkulaisten kanssa
Jumalanpalvelun järjestelyiden ja loukkaavien sanojensa vuoksi Rothovius joutui pitkällisiin opikeusriitoihin Turun porvareiden kanssa. Vuonna 1634 häntä syytettiin Turun raastuvanoikeudessa mm. siitä, ettei ollut järjestänyt messua kiirastorstaina, pitkänäperjantaina eikä pääsiäislauantaina, vaikka porvarit olivat vanhastaan tottuneet käymään kaikkina kolmena päivänä ehtoollisella. Sama syytös toistettiin myöhemmin seitsemän muun kohdan kanssa maan hallitukselle. Piispa vastasi 1635 käräjillä, ettei "mitään messua voida pitää tukeille ja kiville, kun kukaan ei silloin tullut ripille". Piispan värikkäät puheet saivat porvarissa pahennusta ja hän sai selittää vuoden 1635 raastuvanoikeudessa erityisesti "saarna vellipadoista", jossa piispa oli todennut suomalaisten mielien olevan enemmän kiinni vellipadoissa ja heidän käyvän vain tavan mukaan kirkossa.
Loukkaavien puheiden lisäksi piispaa syytettiin tuomiokirkolle tarkoitettujen tiilien ottamisesta omaan käyttöön. Kun valitukset lähetettiin suoraan Ruotsiin, raastuvanoikeus katsoi 4.4.1635 oikean virkatien ohitetuksi ja määräsi kullekin piispaa vastaan häpeällisiä syytöksiä esittäneelle 6 markan sakon. Lisäksi erityisesti piispalle osoitetun tottelemattomuuden vuoksi jokaiselle asianosaiselle määrättiin 40 markan sakko.
Piispan toisella vaimolla Catharinalla oli Turun raastuvanoikeudessa kaikkiaan viisi oikeudenkäyntiä. Ensimmäinen niistä oli porvari Kornelius Pellavankutojaa vastaan vuosina 1633–1635 kankaan valmistamisesta, toinen räätälimestari Olavi Börgellinpoikaa vastaan vuosina 1638–1642, kolmas Kristian Kedinhiä vastaan vuosina 1642–1645 ja vuonna 1646 rouvalla oli kaksi käräjäjuttua luutnantti Johan Sporaa ja Johan Sahaajan leskeä vastaan.
Arvioita Rothoviuksesta henkilönä
Aarno Malisen mukaan Rothovius oli "Ruotsin Bobrikov", kuninkaan ja kanslerin luottomies, jonka tehtävä oli ohjata Suomen kirkko samoille raiteille emämaan kanssa.
J. Krohn kuvailee piispaa seuraavasti
Rothoviuksen säilyneet kirjeet, saarnat sekä oikeusrettelöt antavat kuvan äkkipikaisesta miehestä, jolle siirtyminen Suomeen merkitsi joutumista valtakunnan syrjäseudulle, jonka outoa “slavonian kieltä” hän ei hallinnut. Tullessaan valituksi Turun piispaksi Rothovius oli toiminut Nyköpingissä 23 vuoden ajan ja tunsi seurakuntansa itselleen läheiseksi. Tunnettu on hänen kommenttinsa uudesta kotimaasta
Huomionosoituksia
Lähes 300 vuotta Rothoviuksen piispankauden alkamisesta esitettiin Tuomiokirkon ja Akatemiantalon välissä olevan osan entisen Nikolaintorin nimeämistä Rothoviuksenkaduksi. Esitystä perusteltiin varsin kaunopuheisesti
Avioliitot ja lapset
Rothoviuksen ote akatemian hallintoon oli voimakas ja hänen ympärilleen muodostunut perhedynastia tuki piispan pyrkimyksiä pitää jäntevästi akatemian johtoa käsissään. Rothoviuksen ensimmäinen vaimo oli Anna Erikintytär, jonka kanssa avioliitto solmittiin 29.10.1604 Nyköpingissä. Vaimon isä oli Nyköpingin pormestari Erik Larsson ja äiti Brita oli Strängnäsin piispan ja samalla myös Rothoviuksen esimiehen Petrus Jonaen tytär. Heidän lapsistaan tunnetaan nimeltä neljä:
Vaimonsa kuoltua keväällä 1612 Rothovius solmi ilmeisesti 1613 uuden avioliiton Östra Husbyn kirkkoherran Andersi Nikolain tyttären Catharinan kanssa. Catarina oli arka kunniastaan, ja hänellä oli tavaton käräjöimisen halu turkulaisia vastaan. Heidän lapsistaan nimeltä tunnetaan :
Rothoviuksen toinen puoliso Catharina kuoli 3. joulukuuta 1646 ja seuraavana päivänä piispa kirjoitti Axel Oxenstiernalle:
H. G. Paloheimo
Hjalmar Gabriel (H. G.) Paloheimo (sukunimi vuoteen 1906 saakka Brander, 17. lokakuuta 1864 Kangasala – 29. kesäkuuta 1919 Loppi) oli suomalainen teollisuusmies, joka perusti ensimmäisen merkittävän suomenkielisten hallitseman teollisuuskonsernin Suomeen.
Nasdaq
thumb|210px|Nasdaq MarketSite -tornitalo, Times Square, New York.
H. G. Paloheimo
Perhetausta
Paloheimon vanhemmat olivat kirkkoherra Henrik Erland Brander ja Lovisa Wilhelmina Fredriksson. Hänen veljiään olivat K. A. ja Paavo Paloheimo. Hän valmistui ylioppilaaksi 1884 ja suoritti teologisen erotutkinnon 1888. Pappisvihkimyksen jälkeen Paloheimo määrättiin Hämeenkyrön kirkkoherran apulaiseksi mutta hän sairastui ja joutui ottamaan virkavapaata. Ollessaan sairauslomansa aikana Lopen Santamäen kartanossa vieraana Paloheimo tutustui yhteen kartanon tyttäristä, Elin Hernbergiin ja meni tämän kanssa naimisiin 1889. Samana vuonna hän osti Santamäen kartanon Hernbergin perikunnalta Suomen Hypoteekkiyhdistykseltä saadun kiinnelainan avulla ja ryhtyi harjoittamaan maanviljelyä.
Nasdaq
Nasdaq (engl. National Association of Securities Dealers Automated Quotations Stock Market) (Nasdaq-pörssi tai Nasdaq-US) on vuonna 1971 perustettu, New Yorkissa Yhdysvalloissa toimiva, Nasdaq, Inc. -holdingyhtiön omistama ja erityisesti teknologiayritysten osakkeita listaava ja niillä kauppaa käyvä arvopaperipörssi. Emoyhtiö Nasdaq Inc:iin kuuluu Nasdaq-US:n lisäksi myös esimerkiksi Nasdaq Nordic, Nasdaq Baltic, Nasdaq OMX Armenia ja kasvuyritysten First North -markkinat monine paikallisine pörsseineen.
H. G. Paloheimo
Perhetausta
Paloheimon ensimmäinen vaimo kuoli lapsivuoteeseen 1890 ja hän meni naimisiin Fanny Olivia Hellénin kanssa 1892. Toisen vaimon kuoltua 1905 Paloheimo meni kolmannen kerran naimisiin naapurikartanon Kormun tyttären Ida Anderssonin kanssa 1906. Tällöin myös Kormun kartano siirtyi Paloheimon haltuun, ja hän omisti tämän jälkeen noin 6 000 hehtaaria maata pääasiassa Lopen alueella.
Nasdaq
Yhdysvaltain Nasdaq-pörssillä ei ole fyysistä pörssisalia. Nasdaq poikkeaakin New Yorkin pörssistä (NYSE) keskeisesti siinä, että missä Nasdaq on oleellisesti kaupankäyjien sähköisesti esittämien osto- ja myyntitarjousten käsittelyyn luotu tietokoneverkosto, on NYSE selkeämmin fyysinen huutokauppapaikka, jossa myyvää ja ostavaa tahoa edustavat osakevälittäjät neuvottelevat osakekaupoista pörssisalissa huutokauppatyyppisissä tarjouskilpailuissa.
Tunnettuja Nasdaq-pörssiin listautuneita suuryrityksiä ovat esimerkiksi Apple, eBay, Meta, Google, Intel, Microsoft, Netflix, Starbucks ja Yahoo.
H. G. Paloheimo
Teollisuustoiminta
Paloheimon teollisuustoiminta sai alkunsa Santamäen kartanon yhteyteen 1890 perustetusta pienestä yksiraamisesta sahalaitoksesta. Paloheimo rakensi sen jälkeen ensin sahalaitoksen Lopen Kesijärvelle 1899 ja sen jälkeen Riihimäelle toisen sahan vuonna 1904, sekä sen yhteyteen voimalaitoksen vuonna 1910. Kesijärven saha yhdistettiin 1907 kapearaiteisella 600 mm raideleveydelle rakennetulla Riihimäen–Lopen rautatiellä Riihimäellä oleviin laitoksiin.
Nasdaq
Nasdaq-US -pörssissä oli tammikuussa 2016 listattuna yhteensä 2 843 yritystä. Niiden markkina-arvo oli yhteensä 6 733,6 miljardia Yhdysvaltain dollaria (USD). Markkina-arvon perusteella Nasdaq-US oli tammikuussa 2016 maailman toiseksi suurin arvopaperipörssi New Yorkin pörssin jälkeen. Nasdaqissa listattujen yhtiöiden osakkeilla käydyn kaupan yhteismäärä tammikuussa 2016 oli 11 708 miljardia USD. Kaupankäynnin määrässä Nasdaq-US:n edellä olivat NYSE ja BATS Global Markets. Kiinan vuoden 2015 kevään ja kesän suurimman pörssihuuman aikana sekä Shanghain pörssi että Shenzhenin pörssi ohittivat kaupankäynnin kuukausiarvossa amerikkalaiset kilpailijansa ohimenevästi.
Nasdaqin osakkeita kuvaavista osakeindekseistä tunnetuimpiin lukeutuu Nasdaq 100-indeksi. Se kuvastaa sadan keskeisen, Nasdaqin pörssissä noteeratun yrityksen osakkeiden keskimääräisiä kaupankäyntihintaa ja täten yhtiöiden markkina-arvoa.
H. G. Paloheimo
Teollisuustoiminta
Paloheimon teollisuudenharjoitus laajeni 1909 lasiteollisuuteen kun hänestä tuli pääosakas Osakeyhtiö Riihimäkeen. Sahojen tuottamaa jätettä voitiin nyt käyttää polttoaineena lasitehtaalla. Paloheimon tiiliteollisuus käynnistyi pienestä 1890-luvun puolivälissä Santamäen kartanoon rakennetusta tiilitehtaasta, jota laajennettiin voimakkaasti 1912. Turvebrikettien valmistus teollisesti ei sen sijaan teknisten vaikeuksien vuoksi onnistunut ja Lopelle rakennettu brikettitehdas tuhoutui räjähdyksessä 1916.
Paloheimo laajensi toimintaansa myös muualle Suomeen. Kajaaniin perustettiin Kajaanin Puutavara Oy -nimisen yhtiön nimellä sahalaitos ja myöhemmin sen yhteyteen selluloosatehdas. Vuonna 1911 Paloheimo osti yhdessä veljensä K. A. Paloheimon ja tilanomistaja Nestor Toivosen kanssa Vuojoki Gods Ab:n osakekannan. Tämä yhtiö omisti noin 8 000 hehtaaria metsää Rauman ympäristössä ja näitä metsävaroja hyödyntämään perustettiin Raumalle ensin suuri saha 1912 ja 1915 selluloosatehdas joka käytti sahan tuottamaa jätettä ja pienpuuta. Näistä Rauman laitoksista muodostettiin oma yhtiö Rauma-Wood Ltd. Oy.
Nasdaq
Historia
thumb|270px|Teknologiapainotteinen [[NASDAQ-100-indeksi|Nasdaq 100 -indeksi 1.10.1985–27.4.2015. Indeksi kohosi korkealle vuonna 2000, heijastaen IT-kuplan korkeinta kohtaa. Vuoden sisällä se laski jyrkästi. Kevääseen 2015 mennessä Nasdaq-100 on jälleen kivunnut ylös.]] Kun Nasdaq, joka oli alkujaan lyhenne sanoista National Association of Securities Dealers Automated Quotations (NASDAQ), aloitti osakekaupan 8. helmikuuta 1971, se oli maailman ensimmäinen elektroninen pörssi. Se oli alkujaan suunnattu teknologiayhtiöille, jotka eivät olleet listattuna New Yorkin pörssissä.
Nasdaqin keskeisten yritysten Nasdaq 100 -indeksi nousi nopeasti huippulukuun vuonna 2000, joka viestitti IT-kuplan kehittymisestä. Vastaava kehitys oli Nasdaq Composite -indeksillä, jonka indeksiluku ylitti 5 000 pistettä IT-kuplan aikaan, ja seuraavan kerran maaliskuussa 2015.
H. G. Paloheimo
Poliittinen toiminta
Paloheimo oli mukana politiikassa ja toimi talonpoikaissäädyn valtiopäivämiehenä 1904–1905 ja 1905–1906. Hän oli myös Suomalaisen puolueen kansanedustaja 1907–1910 ja jäsen useissa komiteoissa ja vastasi senaattorina elintarvikehuollosta Paasikiven senaatissa 1918.
Perintö
Paloheimo kuoli sydänkohtaukseen Lopen Santamäellä kesällä 1919 54-vuotiaana. Hänen leskensä Ida kuoli kuukausi miehensä jälkeen. Perikunta muodosti kuolinpesästä osakeyhtiön, H. G. Paloheimo Oy:n. Tästä Paloheimon yritysryhmästä erosivat 1920-luvulla Kajaanin ja Rauman toiminnot omiksi itsenäisiksi yhtiöikseen ja jäljelle jäivät vain Riihimäen ja Lopen seudulla toimineet tehdaslaitokset.
Transbaikalin rintama
Transbaikalin rintama oli puna-armeijan toisen maailmansodan rintama, joka luotiin 19. kesäkuuta Transbaikalin sotilaspiiristä. Rintaman komentajana toimi 19. kesäkuuta 1941 – 12. heinäkuuta 1945 kenraali Mihail Prokofjevitš ja 12. heinäkuuta – 1. lokakuuta 1945 Neuvostoliiton marsalkka Rodion Malinovski. Lokakuussa 1945 rintama uudelleenjärjestettiin Transbaikal-Amurin sotilaspiiriksi.
Hyökkäyssuunnitelman mukaisesti Transbaikalin rintama hyökkäsi Mongolian suunnalta, 1. Kaukoidän rintama meren suunnalta ja 2. Kaukoidän rintama pohjoisesta. Tavoitteeksi asetettiin japanilaisen armeijan lyöminen sekä Sahalinin saaren eteläosan ja Kuriilien saarten miehittäminen.
Taistelu ehti kestää vain noin viikon ennen kuin Japanin keisari Hirohito esitti maan antautumisen 15. elokuuta. Puna-armeija oli tuolloin työntynyt jo syvälle Mantšuriaan ja jatkoi etenemistään ilman vastarintaa miehittäen Shenyangin, Qiqiharin ja Changchunin elokuun 20. mennessä. Puna-armeija pidätti myös Mantšukuon (ja entisen Kiinan) keisarin Pu Yin.
Summerland
Summerland oli yhdysvaltalainen draamasarja, jota tehtiin vuosina 2004–2005. Suomessa sarjaa on esittänyt SubTV. SubTV esitti jaksoja ensimmäisen kerran kesällä 2006 ja esitti uusintoja kesällä 2007.
Juoni
Sarja kertoo muotisuunnittelijasta nimeltä Ava Gregory (Lori Loughlin), joka elää onnellista elämää Kaliforniassa ystäviensä kanssa. Hänen siskonsa Karen ja hänen miehensä Bob kuolevat padon sortuessa ja heiltä jää kolme lasta orvoiksi. Avan matkustettua hautajaisiin Kansasiin hän saa kuulla Bobin veljeltä lasten jäävän hänen huostaansa. Uusi elämä lasten kanssa ei aina ole helppoa, mutta Avalla on ystäviä jotka ovat hänen tukenaan. Vähitellen lapset oppivat elämään ilman vanhempia, ja Avasta ja hänen ystävistään tulee heille läheisiä.
Edvard Rentto
Edvard Rentto (25. maaliskuuta 1876 Virrat – 18. tammikuuta 1927 Tampere) oli suomalainen kenkätehtailija.
Maanviljelijän poikana syntynyt Rentto muutti isänsä kanssa Juupajoelle, josta tämä oli ostanut Renton tilan. Vuonna 1898 hän meni Juupajoen Korkeakoskelle samoihin aikoihin perustetun Edward Walleniuksen Suomen Kenkä- Ja Nahkatehdas Oy:n palvelukseen. Rentto hankki hyvän ammattitaidon kenkienvalmistuksen alalta niiden kymmenen vuoden aikana, jotka hän oli yhtiön palveluksessa. Vuonna 1908 hän muutti Tampereelle ryhtyen tehtailija Anton Kustaa Attilan Nokialta Tampereelle siirtämän Osakeyhtiö Attilan kenkätehtaan teknilliseksi johtajaksi. Attilan kuoltua 1915 Rentto lunasti hänen perikunnaltaan tehtaan osake-enemmistön ja ryhtyi sitten voimakkaasti kehittämään ja laajentamaan tehtaan toimintaa. Vuonna 1919 tehtaaseen liitettiin oma, Pyynikillä toiminut nahkatehdas. Rentto luopui yhtiön johdosta vuonna 1921, mutta oli silti yhtiön johtokunnan puheenjohtajana kuolemaansa saakka. Viimeiset vuotensa hän toimi pääasiassa maanviljelijänä Juupajoella.
Rentto hankki 1917 Juupajoelta Sukkilan tilan ja liitti siihen vanhan kotitalonsa Renton sekä viisi muuta tilaa. Hän harjoitti tilalta laajamittaista maanviljelyä ja karjataloutta käyttäen uusimpia koneellisia ja teknillisiä apuneuvoja. Hän avusti Juupajoella asutustoimintaa ja vähävaraisten maanhankintaa. Rentto lahjoitti myös varoja suomenkielisen Turun yliopiston perustamiseen.
Edvard Rentto kuoli 50-vuotiaana Tampereella sydänkohtaukseen.
Edvard Rentto oli naimisissa Maria Heinäsuon kanssa. Heillä poikiaan olivat vuorineuvos Onni K. Rentto ja toimitusjohtaja Kalle Rentto.
Paladins
pienoiskuva|Ihmisiä pelaamassa Paladins-peliä Gamescomissa vuonna 2015. Paladins: Champions of the Realm on Hi-Rez Studiosin kehittämä ja julkaisema ilmaiseksi pelattava ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli perustuu hahmoluokkiin ja on toteutettu sarjakuvamaisella grafiikalla. Peli julkaistiin 8. toukokuuta 2018 Microsoft Windowsille, OS X:lle, Linuxille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle sekä noin kuukausi myöhemmin Nintendo Switchille.
Pelaaminen
Pelissä on valittavana eri hahmoja (Champions), joilla on eri kyvyt. Näistä kootaan viisihenkinen joukkue, jolla pelataan toista joukkuetta vastaan. Hahmot on jaettu Frontline-, Damage-, Support- ja Flank-tyyppisiin. Aloittava pelaaja voi valita viidestä eri sankarista ja lisää hahmoja saa pelattavaksi mikromaksuilla tai pelin sisäisellä valuutalla. Pelimuodot ovat Siege (saatto/kärryntyöntö), Onslaught (kontrollipisteiden valtaus ja hallinta) ja Team Deathmatch. Jokaisella pelimuodolla on omat karttansa.
Kehitys
Peli suljettu beetatestaus aloitettiin marraskuussa 2015. Avoin beeta-versio julkaistiin 16. syyskuuta 2016 Steam early access -ohjelmassa. Tuolloin peliä ladattiin 780 000 kertaa ja se nousi palvelun pelatuimpien pelien joukkoon.
Pelin on syytetty kopioineen Blizzardin Overwatch-peliä, mutta Hi-Rez Studiosin johtajan Todd Harrisin mukaan peli oli pelattavissa jo ennen kuin samankaltainen Overwatch esiteltiin, ja pelin inspiraationa on ensi sijassa Team Fortress 2.
Ystävänpäivä (elokuva)
Ystävänpäivä (Valentine’s Day) on 12. helmikuuta 2010 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen romanttinen komedia. Garry Marshallin ohjaaman elokuvan rooleissa on paljon tunnettuja näyttelijöitä.
Juoni
Ystävänpäivä on romanttinen tarina kaupunkilaisista, joiden elämänpolut risteävät yhden ystävänpäivän aikana Los Angelesissa.
Lomaileva upseeri nimeltä Kate (Julia Roberts) on matkustamassa lentäen Irakista Los Angelesiin, jolloin hän tapaa Holdenin (Bradley Cooper), homomiehen, jonka kumppani on jalkapallopelaaja (Eric Dane). Kukkakaupan omistaja Reed (Ashton Kutcher) kosii tyttöystäväänsä nimeltä Morley (Jessica Alba) samaan aikaan kun Julialla (Jennifer Garner) on poikaystävä nimeltä Harrison (Patrick Dempsey), jonka huomataankin olevan naimisissa.
Sokeanäkö
Sokeanäkö on harvinainen aivokuoren vaurion takia sokeutuneilla tavattu ilmiö, jossa henkilö pystyy sokeudestaan huolimatta arvioimaan erinomaisella tarkkuudella esineiden ominaisuuksia ja sijainnin.
Ystävänpäivä (elokuva)
Juoni
Assistentti nimeltä Liz (Anne Hathaway) työskentelee kaupungin isoimmassa lahjakkuusvirastossa ja tapailee postinkäsittelypalvelussa työskentelevää assistenttia nimeltä Jason (Topher Grace). Hän toimii salaisesti puhelintyttönä. Katen äiti Estelle (Shirley MacLaine) on onnellinen eläkeläinen, jonka täytyy kertoa kaukaisesta seurustelusuhteesta aviomiehellensä nimeltä Edgar (Hector Elizondo). Heidän tyttärenpoikansa lapsenvahti (Emma Roberts) aikoo harrastaa seksiä poikaystävänsä kanssa, joka on samassa lukiossa kuin hän. Willy (Taylor Lautner) ja Felicia (Taylor Swift) ovat urheilullisia teini-ikäisiä, jotka ovat syvästi rakastuneita.
Sokeanäkö
Tutkimuksia
Tutkija Anthony Marcel kuvasi high speed -kameralla sokeanäköön kykeneviä samalla, kun he tarttuivat pöydällä oleviin esineisiin. Tutkimuksen tulokset osoittivat liikkeiden tarkkuuden. Tutkijat ovat erimielisiä siitä, mikä mahdollistaa sokeanäön. Osa tutkijoista uskoo sokeanäköön pystyvillä olevan hieman toimivaa näköaivokuorta ja osa taas on sitä mieltä, ettei sokeanäköön tarvita lainkaan näköaivokuorta.
Yhdysvaltalaisessa Ricen yliopistossa tehty koe viittaa siihen, ettei näköjärjestelmän keskeinen osa, V1-näköaivokuori, ole täysin välttämätön näköhavainnon synnyssä. Kokeessa normaalisti näkevien koehenkilöiden näköaivokuori lamaannutettiin sähkömagneettisella pulssilla. Samaan aikaan kuvaruudulla väläytettiin yksinkertaisia testikuvia, joista piti sanoa, onko palkki vaaka- vai pystysuuntainen, tai toisessa koesarjassa, minkä värinen piste on. Koehenkilöt kertoivat. etteivät nähneet mitään, mutta kun he arvasivat esimerkiksi palkin suunnan, arvaus meni oikein 75 prosenttia arvauksista. Satunnaisesti arvaamalla luvun pitäisi olla vain 50 prosenttia. Koe ei selitä, miten näköhavainto syntyy ilman aivokuorta, mutta jonkinlainen alkeellinen järjestelmä aivoissa näyttäisi olevan. Sen kautta syntyvä näköhavainto näyttää erottavan sekä suunnan että värit. Merkittävää tässä on se, että havainto ei ole tietoinen.
Ystävänpäivä (elokuva)
Juoni
Samaan aikaan tiedottaja nimeltä Kara (Jessica Biel) on nähtävimminkin yksin ilman ketään, töissä ystävänpäivänä. Hän tapaa urheilu-uutisjuontajan (Jamie Foxx), johon hän rakastuu.
Soundtrack
Valentine's Day on virallinen soundtrack kyseiselle elokuvalle. Säveltäjänä toimi John Debney. Soundtrack julkaistiin 9. helmikuuta 2010.
Arvioita
Nyt-liitteessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pistekeskiarvon 1,5.
Vehmaan kihlakunta
Vehmaan kihlakunta on entinen Suomen kihlakunta, joka sijaitsi Turun ja Porin läänissä. Vuonna 1940 kihlakuntaan kuuluivat seuraavat kunnat: Kihlakunnan ulkopuolella oli Uudenkaupungin kaupunki. Kihlakunnan maapinta-ala oli 1 635,50 km² (1.1.1938), ja sen väkiluku oli 30 736 henkeä (31.12.1939).
Formula 1 -kausi 2018
Formula 1 -kausi 2018 oli Formula 1 -sarjan 69. maailmanmestaruuskausi. Kaudella ajettiin 21 osakilpailua. Lewis Hamilton lähti kauteen hallitsevana kuljettajien maailmanmestarina ja Mercedes hallitsevana valmistajien maailmanmestarina. Sekä Hamilton että Mercedes uusivat mestaruutensa. Kansalaisuuden mukaan laskettuna suomalaiset kuljettajat keräsivät eniten pisteitä. thumb|240px|[[Lewis Hamilton, kauden 2018 kuljettajien maailmanmestari.]]
Kilpailukalenteri
pienoiskuva|240px|Maat joissa järjestetaan Grand Prix on merkitty vihreällä, ja radat on merkitty mustalla pisteellä. Aiemmin kisoja järjestäneet maat on merkitty tummanharmaalla, ja aiemmat radat valkoisella pisteellä.
Kaudella ajettiin 21 osakilpailua. Ranskan Grand Prix palasi kilpailukalenteriin ensimmäisen kerran sitten kauden 2008. Osakilpailu palasi Circuit Paul Ricardiin, joka isännöi Formula 1 -kilpailua viimeksi vuonna 1990. Kilpailu ajetaan kesäkuussa, jolloin Azerbaidžanin Grand Prix siirtyy huhtikuulle. Saksan Grand Prix palasi kalenteriin vuoden tauon jälkeen. Kilpailu ajettiin Hockenheimringin radalla. Malesian Grand Prix’tä ei ajettu kaudella 2018. Venäjän Grand Prix on siirretty huhtikuulta syyskuulle.
Televisiointi
Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esittää kaudella 2018 maksutelevisiokanava C More Max.