cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jääkiekon SM-sarjakausi 1973–1974
SM-sarjakarsinta
Lukko säilyi sarjassa.
Palkinnot
Pistepörssin voitti Timo Sutinen, Jokerit 21+51=72 ollen myös paras syöttäjä. Eniten maaleja tekivät Matti Hagman, HIFK, Reijo Leppänen, TuTo ja Timo Turunen, Jokerit – 30 kukin.
Ariane 1
thumb|250px|[[Ariane 5 (vas.) ja Ariane 1]] Ariane 1 oli Ariane-rakettiperheen ensimmäinen kantoraketti.
Raketti
Ariane 1 painoi tankattuna 210 000 kg ja kykeni laukaisemaan yhden tai kaksi satelliittia, joiden yhteismassa oli 1 850 kg, geostationaariselle radalle.
Ariane 1 oli kolmivaiheraketti: Ariane 1, Ariane 2 ja Ariane 3 perustuivat tähän rakettiin. Ariane 4 korvasi sen 1986. Vasta Ariane 5 oli täysin erilainen kantoraketti. Raketin nostokyvyn kasvu tapahtui siis samaan tapaan kuin esimerkiksi amerikkalaisen Delta II -kantoraketin kohdalla.
Historia
Ensimmäinen Ariane 1 laukaistiin 24. joulukuuta 1979 Guyanan avaruuskeskuksesta. Se onnistui, mutta toinen laukaisu päätyi raketin räjähdykseen. Kolmas ja neljäs koelaukaisu onnistuivat.
Viides laukaisu oli ensimmäinen kaupallinen laukaisu - raketti meni epäkuntoon seitsemän minuuttia lähdön jälkeen. Seuraavat kuusi laukaisua onnistuivat.
2. heinäkuuta 1985 Ariane 1:n laukaisu (V14; V=vol, lento ranskaksi) toimitti ESAn Giotto-luotaimen avaruuteen.
22. helmikuuta 1986 Ariane 1:n viimeinen (11.) laukaisu kuljetti avaruuteen ensimmäisen CNESin SPOT-kaukokartoitussatelliitin.
4163 Saaremaa
4163 Saaremaa on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1941 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Viron rannikolla sijaitsevan Saarenmaan mukaan (viroksi Saaremaa).
Saaremaan likimääräinen läpimitta on 22 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 3,02 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää 5 vuotta ja 3 kuukautta.
Ohituskaistatie
thumb|Ohituskaistatie [[valtatie 9|valtatiellä 9 Jämsän Partalanmäessä]] thumb|upright|Ohituskaistasta kertova ajokaistaopastusmerkki (vuoden 1982 tieliikenneasetuksen mukainen liikennemerkki). thumb|upright|Vuonna 2020 voimaan tulleen tieliikennelain mukainen liikenteenohjauslaite. Ohituskaistatie on tietyyppi, jossa yksiajorataiselle tieosuudelle on rakennettu ylimääräinen kaista helpottamaan hitaamman ajoneuvon, esimerkiksi kuorma-auton, ohittamista. Ohituskaistat ovat ajosuuntaan katsottuna varsinaisen ajokaistan vasemmalle puolelle rakennettuja lisäkaistoja. Ne on useimmiten merkitty ennakolta tauluilla, joissa kerrotaan etäisyys ohituskaistan alkuun. Kaistan alkaessa taulut kertovat ohituskaistan pituuden. Ajoradassa on ohituskaistan osoittavat merkinnät koko ohituskaistan matkan. Liikenneturvallisuussyistä kohtaavalle liikenteelle on asetettu ohituskieltomerkit omaan kulkusuuntaansa nähden ja kulkusuunnat on erotettu kaksoissulkuviivalla.
Mikäli ohituskaistojen kohdalla vastakkaisten ajosuuntien välillä on kaide, puhutaan silloin keskikaidetiestä. Tämä rakenne kohentaa liikenneturvallisuutta estämällä ajoneuvon ajautumisen vastaantulevien kaistalle. Ohituskaistatien kaistaluku on yleensä 2+1 tai 1+2, mutta paikoittain ohituskaistateitä rakennetaan myös 2+2-kaistaisiksi. Hyvin usein ohituskaistat on rakennettu ylämäkiin, jolloin raskaan liikenteen ajonopeudet ovat hitaimmillaan. Henkilöautojen kuljettajat saavat ylläpidettyä tasaisen nopeuden ohittamalla raskaan liikenteen näissä kohdissa. Erityisesti aiemmin oli yleistä, että ylämäissä oli tien oikeassa reunassa nykyaikaisen ohituskaistan sijaan varta vasten raskaalle liikenteelle tehty erityinen ryömintäkaista.
Ohituskaistatie toimii tarkoituksen mukaisella tavalla, mikäli liikenne ei ole liian vilkasta. Liian ruuhkaisilla teillä liikenne saattaa jakautua liki tasan ohituskaistan ja tavallisen kaistan välillä, jolloin ohituskaistan päättyessä saattaa syntyä vaaratilanteita ohituskaistaa kulkevien ajoneuvojen pyrkiessä jälleen yhdelle kaistalle.
1968 Tunnel Rats
1968 Tunnel Rats on vuonna 2008 julkaistu sotaelokuva, joka kertoo Vietnamin sodan aikaisisten tunnelirotta-erikoisryhmän vaiheista sodan aikana. Elokuvan pääosia esittävät Michael Paré, Nate Parker, Erik Eidem, Jane Le, Jeffrey Christopher Todd, Rocky Marquette, Brandon Fobbs, Scott Cooper, John Wynn ja Wilson Bethel. Elokuvan on ohjannut Uwe Boll. Elokuva voitti Razzie-palkinnon huonoimmasta ohjauksesta.
Wanderlust
Wanderlust voi viitata:
Barcelona-tuoli
thumb|210px|Barcelona-tuoli [[Barcelona-paviljonki|Barcelona-paviljongissa]]
Barcelona-tuoli on arkkitehti Ludwig Mies van der Rohen ja Lilly Reichin suunnittelema tuoli Barcelonan maailmannäyttelyn Saksan-paviljonkiin.
Alkujaan tuolin teräksinen runko oli salvattu yhteen, mutta se uudelleensuunniteltiin 1950, kun ruostumattoman teräksen kehittymisen ansiosta runko pystyttiin valmistamaan yhdestä palasta. Istuinosa oli alkujaan päällystetty kermanvärisellä siannahalla, joka on kuitenkin korvattu myöhemmin karjaeläimen nahalla.
Nykyään Barcelona-tuolin valmistusoikeudet ovat yksinomaan Knollilla, jolle Mies antoi oikeudet tuolin valmistamiseen vuonna 1953. Kaikissa Knollin valmistamissa tuoleissa on Knollin logo ja Miesin nimikirjoitus.
Mülheim an der Ruhr
Mülheim an der Ruhr on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Ruhrin metropolialueella rajoittuen Düsseldorfin, Essenin, Oberhausenin sekä Duisburgin kaupunkeihin. Ruhr-joki virtaa läpi kaupungin keskustan, ja Mülheimin lempinimi onkin kaupunki joen varrella ("Stadt am Fluss").
pienoiskuva|vasen|Mülheim an der Ruhrin kaupungintalo Mülheim on pinta-alaltaan 91,29 neliökilometrin suuruinen. Vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan siellä asui 166 865 asukasta. Asukkaista 31,3 prosenttia oli protestantteja, 30,7 prosenttia roomalaiskatolisia ja loput 38,0 prosenttia muihin uskontoihin kuuluvia tai uskonnottomia. Kaupungin asukkaista 16,1 prosenttia on syntynyt Saksan ulkopuolella.
Mülheim mainittiin ensimmäisen kerran tekstissä vuonna 1093. Tuolloin se tunnettiin nimellä Mulinhem. Kaupunginoikeudet se sai kuitenkin vasta vuonna 1808. Nykyisin Mülheim an der Ruhr toimii kotipaikkana monelle yritykselle, kuten kansainväliselle supermarketketjulle Aldille.
Ystävyyskaupungit
Mülheim an der Ruhrilla on kuusi ystävyyskaupunkia:
Vesa Palonen
Vesa Palonen (31. heinäkuuta 1943 Rauma – 30. toukokuuta 2008) oli keskeinen virkamies teletoiminnan kilpailun avaamisessa Suomessa. Palonen valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1971 teknillisestä korkeakoulusta ja toimi vuoteen 1985 eri tehtävissä posti- ja telelaitoksessa. Vuodesta 1985 lukien hän johti viestintäpolitiikan valmistelua liikenne- ja viestintäministeriössä, kun Suomeen luotiin viestintämarkkinat uudistamalla maan viestintälainsäädäntö ja -hallinto.
Palonen toimi ministeriön viestintähallinto-osaston (nyk. viestintäpolitiikan osasto) yli-insinöörinä ja apulaisosastopäällikkönä vuoteen 1993 saakka. Tuolloin kokoomusta edustava päätoimittaja Jarmo Virmavirta voitti poliittisesti sitoutumattoman Palosen valtioneuvoston äänestyksessä ylijohtajan virasta. Tasavallan presidentti Mauno Koivisto nimitti kuitenkin Palosen vastoin valtioneuvoston esitystä. Palonen johti viestintäpolitiikan osastoa vuoteen 2002 saakka. Sen jälkeen hän toimi ministeriössä johtajan virassa eläkkeelle jäämiseensä saakka vuonna 2007.
Sauli Sinkkonen
Sauli Sinkkonen (s. 1989 Äetsä) on suomalainen lentopalloilija. Sinkkonen pelasi kaudella 2020-2021 Virossa Saaremaa VK:ssa. Äetsästä kotoisin oleva Sinkkonen on voittanut kahdesti SM-pronssia (2009, 2011) sekä kertaalleen Suomen Cupin kullan (2011) ja hopean (2008). Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa Sinkkonen debytoi vuonna 2011. Hän on pelannut yhteensä lähes 130 A-maaottelua. Arvokisoissa Sinkkonen on pelannut 2018 MM-kisoissa sekä kolmasti EM-kisoissa 2015, 2017 sekä 2019.
Ura
Sinkkonen kuului juniorivuosinaan oman ikäluokkansa nuorten maajoukkueryhmään. Hän opiskeli Lentopalloliiton valmennuskeskuksessa Kuortaneella lukiovuodet, minkä jälkeen hän siirtyi Iskun riveihin lentopalloliigaan. 1-sarjassa Sinkkonen on pelannut Kuortaneen lisäksi A-Volleyn (nyk. Akaa Volleyn) mukana. Liigadebyyttinsä Sinkkonen teki kaudella 2007-08. Kaikkiaan hän esiintyi kauden aikana kolmen eri joukkueen paidassa. Iskun lisäksi Sinkkonen pelasi Kuortaneen riveissä 1-sarjaa ja ajoittain A-Volleyssa 2-sarjaa. Iskussa Sinkkonen pelasi alun perin kehityspelaajasopimuksen turvin. Vuonna 2008 Sinkkonen valittiin kauden miesjunioriksi.
Sinkkonen teki A-maajoukkuedebyyttinsä kesällä 2011 lentopallon Maailmanliigassa. Startti oli nuorukaiselle mallikas ja mieleenpainuva, kun Suomi kukisti lajin suuriin kuuluvan Serbian Maailmanliigan ottelussa vieraskentällä. Kesän 2011 jälkeen Sinkkonen oli sivussa maajoukkuetehtävistä. Hän ei kirjauttanut tililleen yhtään maaottelua neljään vuoteen. Sinkkonen palasi maajoukkueryhmään kesällä 2015. Äetsästä lähtöisin olevan keskitorjujan otteet olivat muutaman vuoden tauon jälkeen palanneet takaisin maajoukkuevalintaan vaadittavalle tasolle. Ensimmäisen kerran maajoukkueen päävalmentaja Tuomas Sammelvuo lähestyi Sinkkosta marraskuussa 2014. Sinkkonen sai päävalmentajan kanssa käydyn juttutuokion lisää intoa tekemiseensä ja pelasi ehjän kauden seurajoukkueessaan. Keväällä 2015 tuli kutsu maajoukkueleiritykseen. Maailmanliigassa näyttöpaikka avautui keskiotorjuja Jukka Lehtosen loukkaannuttua. Sinkkonen pelasi kaikkiaan kuusi ottelua maajoukkuepaidassa kesällä 2015. Vahvat esiintymiset kesän Maailmanliigassa toivat hänelle myös valinnan syksyn 2015 EM-kisajoukkueeseen ja sittemmin olympiakarsintajoukkueeseen.
Sinkkonen pelasi toistaiseksi viimeisen kautensa kotimaisessa lentopalloliigassa 2015-16. A-maajoukkueen vakiopelaajaksi noussut äetsäläiskasvatti solmi kesällä 2016 uransa ensimmäisen ammattilaissopimuksen ja siirtyi Belgian lentopalloliigassa pelaavan TopVolley Antwerpenin riveihin. Sinkkonen vakuutti debyyttikaudellaan Euroopan kentillä ja sai solmittua kaudeksi 2017-2018 sopimuksen Ranskan liigan hallitsevaan mestariin Chaumontiin. Hän voitti Chaumontin riveissä heti maan mestaruuden maan Super Cupissa, joka ratkaistaan yhdessä ottelussa vuosittain edelliskauden liiga- ja cup-mestarin välillä. Kausi päättyi hopeamitaliin.
Kaudeksi 2018-2019 Sinkkonen palasi kotimaiseen Mestaruusliigaan pelaten Akaa-Volleyssa. 2019-2020 keskipelaaja esiintyi Romaniassa Zalaun paidassa ja 2020-2021 Virossa Saaremaa VK:n riveissä.
== Saavutukset ==
Sikuri
Sikuri eli hyötysikuri (Cichorium intybus) on Euraasiassa luonnonvaraisena kasvava sikurilaji, jota on hyödynnetty jo hyvin pitkään ruoka- ja rohdoskasvina.
Ulkonäkö ja koko
thumb|left|Kukkiva sikuri thumb|left|Sikurin lehtiä Monivuotinen sikuri kasvaa 50–100 cm korkeaksi. Juuri on usein monihaarainen pääjuuri. Koko kasvi on karheakarvainen. Varsi on jäykkä, särmikäs ja niukkahaarainen. Alemmat lehdet ovat ruodillisia ja lehtien lapa on pariliuskainen tai isohampainen. Ylemmät lehdet ovat tavallisesti sepiviä, ja lehtien lapa on ehyt ja nirhalaitainen. Kukka on vaaleansininen. Perättömät, 4–5 cm leveät kukkamykeröt ovat usein pareittain lehtihangoissa. Sikuri kukkii Suomessa luonnonvaraisena heinä-syyskuussa. Pähkylästä puuttuu pappus.
Sikurista tunnetaan kolme muunnosta:
Levinneisyys
Sikuria kasvaa villinä koko Euroopassa pohjoisinta Fennoskandiaa ja Venäjää lukuun ottamatta. Sitä tavataan myös Pohjois-Afrikassa, Turkissa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Se on levinnyt ihmisen mukana myös Pohjois-Amerikkaan, erityisesti mantereen itäosiin. Suomessa sikuria on tavattu Oulun korkeudelle saakka. Nykyään lajin esiintymät painottuvat Etelä-Suomeen ja Ahvenanmaalle.
Elinympäristö
Suomessa sikuria tapaa rautateillä, myllyillä, satamissa, kaatopaikoilla ja pelloilla. Toisinaan laji saattaa olla myös lyhytaikainen viljelyjäänne.
Käyttö
Monia sikurin muunnoksia, mm. salaattisikuria, viljellään salaatiksi. Se kylvetään avomaalle kesäkuussa. Sikurin juuria on toisinaan käytetty kahvin korvikkeena, Suomessa viimeksi toisen maailmansodan aikana ja sen jälkeen.
Sikuri on vanha, jo antiikin aikana käytetty rohdoskasvi. Sen lehtiä ja juuria on käytetty sappikiviä ja huonoa ruoansulatusta vastaan. Sikurin juuri sisältää ainakin inuliinia, karvasaineita, koliinia, parkkiaineita, C- ja K-vitamiinia.
thumb|right|Useissa suomalaisissa sanomalehdissä vuonna 1886 julkaistu ilmoitus, jossa [[riikalainen sikuritehdas Starr & C:o varoittaa yleisöä ostamasta kilpailija Wilhelm Schaumanin "ala-arwoista tawaraa".]]
Henri Bergson
Henri-Louis Bergson (18. lokakuuta 1859 Pariisi, Ranska – 4. tammikuuta 1941 Pariisi) oli ranskalainen filosofi, joka oli vaikutusvaltainen ainakin kotimaassaan Ranskassa, vaikka liikkuikin valtavirran suuntausten ulkopuolella. Bergson oli yksi aikansa ”muotifilosofeista”. Hän sai kirjallisuuden Nobel-palkinnon vuonna 1927.
Melodifestivalen 2008
Melodifestivalen 2008 oli Ruotsissa 9. helmikuuta – 15. maaliskuuta 2008 järjestetty laulukilpailu, jossa valittiin Ruotsin edustaja vuoden 2008 Eurovision laulukilpailuun. Kilpailun voitti Charlotte Perrelli kappaleella Hero.
Kilpailun kulku
Kilpailu alkoi neljällä alkukarsinnalla, joissa jokaisessa kisasi kahdeksan kappaletta, joita puhelinäänestäjät äänestivät kaksikierroksisessa äänestyksessä. Ensimmäisen kierroksen jälkeen kolme vähiten ääniä saanutta kappaletta putosivat, minkä jälkeen jäljellä olevien kappaleiden kesken äänestystä jatkettiin. Kahden kierrosten äänten yhteismäärällä mitattuna kaksi eniten ääniä saanutta jatkoi suoraan finaaliin ja seuraavat kaksi toiseen mahdollisuuteen.
Henri Bergson
Bergsonin pääteokset ovat Essai sur les données immédiates de la conscience (1889), Matiere et Memoire (’Materia ja muisti’, 1896) ja L’Evolution créatrice (’Luova kehitys’, 1907). Bergsonilta on suomennettu teokset Henkinen tarmo (1919) ja Nauru: tutkimus komiikan merkityksestä (1900).
Melodifestivalen 2008
1. semifinaali
Ensimmäinen semifinaali kilpailtiin 9. helmikuuta Scandinaviumissa Göteborgissa.
Henri Bergson
Elämä
Bergson opiskeli filosofiaa École Normale Supérieuressa ja opetti sitä eri oppikouluissa, kunnes hänet kutsuttiin opettajaksi École Normale Supérieureen. Sieltä hän siirtyi Collège de Francen filosofian laitoksen esimieheksi. Vuosina 1921–1926 Bergson oli Kansainliiton komitean puheenjohtaja. Vähän ennen kuolemaansa 1941 hän ehti nähdä toisen maailmansodan alkuvaiheen ja ilmaista paheksuntansa Vichyn hallitusta kohtaan.
Melodifestivalen 2008
3. semifinaali
Kolmas semifinaali kilpailtiin 23. helmikuuta Cloetta Centerissä Linköpingissä.
4. semifinaali
Neljäs semifinaali kilpailtiin 1. maaliskuuta Telenor Arenalla Karlskronassa.
Toinen mahdollisuus
Toinen mahdollisuus kilpailtiin 9. maaliskuuta Arena Arcticalla Kiirunassa. Toinen mahdollisuus pidettiin kaksikierroksisena. Ensimmäisellä kierroksella toiseen mahdollisuuteen päässeet kahdeksan kappaletta jaettiin neljään pariin, joista jokaisesta puhelinäänestäjät äänestivät toisen toiselle kierrokselle. Toiselle kierrokselle päässeet neljä kappaletta jaettiin kahteen pariin, joista kummastakin puhelinäänestäjät äänestivät toisen finaaliin.
Finaali
Finaali kilpailtiin 15. maaliskuuta Globenilla Tukholmassa. Finaalissa voittajan valitsivat ympäri Ruotsia kokoontuneet 11 alueraatia sekä puhelinäänestäjät. Kukin raati antoi mielestään seitsemälle parhaalle kappaleelle pisteitä kaavalla 1-2-4-6-8-10-12, ja puhelinäänestyksen kärkiseitsikko sai pisteitä kaavalla 11-22-44-66-88-110-132.
Eero Saksman
Eero Antti Saksman (s. 15. helmikuuta 1962 Kiuruvesi) on suomalainen matemaatikko ja filosofian tohtori. Hän työskentelee Helsingin yliopiston matematiikan professorina.
Saksman tuli ylioppilaaksi Kiuruveden lukiosta (1981). Hän opiskeli Helsingin yliopistossa filosofian kandidaatiksi (1987), lisensiaatiksi (1988) ja tohtoriksi (1994). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (1994) oli otsikoitu Weak compactness and weak essential spectra of elementary operators. Hän on ollut Helsingin yliopiston dosentti vuodesta 1995.
Hän työskenteli Helsingin yliopiston opetus- ja tutkimustehtävissä (1986–1995), Suomen Akatemian nuorempana ja vanhempana tutkijana useaan otteeseen (1995–2000), Jyväskylän yliopiston matematiikan yliassistenttina (1996–1997) ja Helsingin yliopiston matematiikan assistenttina (1998–2001). Ennen nykyistä professuuriaan Helsingissä (2007–) hän toimi Tampereen teknillisen yliopiston soveltavan matematiikan professorina (2001–2002) ja Jyväskylän yliopiston matematiikan professorina (2002–2007). Jyväskylän vuosinaan hän myös kävi Lundin yliopistossa vierailevana professorina (2005). Nyttemmin Saksman on työtovereineen osallistunut esimerkiksi Suomen Akatemian rahoittamaan Analyysin ja dynamiikan -huippututkimushankkeeseen (2014–2019).
Saksmanin puoliso on kirjailija Katri Tapola (1996–).
Helsingin synagoga
thumb|350px|Helsingin synagoga Helsingin synagoga sijaitsee Kampin kaupunginosassa, Malminkadulla Helsingin juutalaisen seurakuntakeskuksen yhteydessä. Se on toinen Suomessa sijaitsevista synagogista, toinen on Turun synagoga Turussa.
Rakennus
Helsingin juutalaisen seurakunnan synagoga on rakennettu Helsingin kaupungin vuonna 1900 Malminkadulta luovuttamalle tontille. Seurakunta oli hakenut jo 1898 kaupungilta tonttia ilman korvausta synagoga- ja koulurakennusta varten. Kaupunki tarjosi tonttia Malminkadulla, lähellä ns. narinkkaa, käytettyjä vaatteita myyvien juutalaisten toria, mutta asia raukesi sillä kertaa seurakunnan varojen puutteeseen. Parin vuoden kuluttua anomus tontista ilman korvausta hyväksyttiin sillä ehdolla, että tontille pitää rakentaa viiden vuoden kuluessa. Seurakunnalla oli suuria vaikeuksia kerätä varoja synagogan rakentamiseksi, mutta lopulta vuonna 1904 seurakunta pystyi palkkaamaan yleisten rakennusten ylihallituksen arkkitehdin Johan Jakob Ahrenbergin (1847–1914) suunnittelemaan synagoga- ja koulurakennuksen. Viipurissa syntynyt Jac. Ahrenberg oli opiskellut Tukholmassa ja oli myös tuottelias taidemaalari ja kirjailija.
Pohjoismaiset synagogat on rakennettu suhteellisen myöhään johtuen juutalaisen asutuksen lyhyydestä ja juutalaisten vähäisestä määrästä. Suomessa on Helsingin lisäksi vain Turussa ja Pohjoismaissakin niitä on vain muutama. Useimmat Euroopan vanhat synagogat tuhottiin toisen maailmansodan aikana. Suomen synagogat ovat jo senkin takia ainutlaatuisia, että ne säilyivät sota-ajan tuhoilta.
Rakennustyöt alkoivat keväällä 1905 ja rakennus valmistui elokuussa 1906. Kolmikerroksisen rakennuksen ulkoarkkitehtuuri noudattaa kansainvälistä, 1800-luvun loppupuolella Keski-Euroopassa ja Englannissa yleistä eklektistä synagogatyyppiä. Tiiliseinät on rapattu sileiksi. Ensimmäinen kerros on rustikoitu ja erotettu rapatulla kerroslistalla ylemmistä kerroksista. Malminkadun puoleisessa julkisivussa on keskellä symmetrisesti risaliitti, jossa on kolme kahden kerroksen korkuista pyörökaari-ikkunaa. Katonrajassa ja kerroslistassa on hammaslista. Risaliitin molemmilla puolilla on kaari-ikkunoiden tasossa kolme pientä, pyöreää ikkunaa, joissa on Daavidin tähti -ristikko. Seinien yläosa kaari-ikkunoiden yläpuolella on peitetty keramiikkalaatoilla. Keskellä kohoaa kauas näkyvä kupoli.
Sisusta
Suorakulmaista synagogasalia reunustavat kolmelta puolelta lehterit. Keskikäytävän päätteenä on Jerusalemiin päin olevalla seinällä symmetrisesti apsidi. Lehtereitä kannattavat suorakulmaiset betonipilarit, joiden kapiteeleissa on kullattuja jugend-aiheisia detaljeja. Myös lehterien kaiteiden pystytuet on koristettu jugend-tyylisillä metallikoristeilla. Kupolin sisäkattoon on maalattu tähtiä ja hepreankielisiä lauseita, ja sen alaosaa kiertävät pienet pyöreät ikkunat. Kupolia kannattaa neljä siroa, pyöreää valurautapilaria, joiden kapiteelit on koristettu kullatuilla lehtiaiheilla.
Sisustuksessa yhdistyvät sileäksi rapatut, valkoiset pelkistetyt pinnat yksityiskohtien jugend-aiheisiin, apsidin kultaisilla tähdillä koristettuihin kirkkaan sinisiin seiniin ja kaarta ympäröiviin klassisiin ruusuke- ja akanttikoristeisiin. Apsidissa on kirjaillun väliverhon peittämä kaappi, Pyhä arkki, aron hakodesh. Kaappia reunustavat kullatut, puiset kansantaiteen tyyliin veistetyt leijonankuvat on tuotu ensimmäisestä rukoushuoneesta Suomenlinnasta ja saattavat olla 1600-luvulta. Kaapin päällä on 1700-luvulta oleva kruunu, joka on perimätiedon mukaan saatu Suomenlinnan telakalta olleesta ruotsalaisesta sotalaivasta. Apsidin yläpuolella on kaksi leijonaveistosten pitelemää kymmenen käskyn taulua. Edessä on esilukijan pulpetti. Kupolin alla keskellä salia on bima, aidattu koroke, jolla on lukupulpetti. Yläpuolella on suuri kattokruunu. Sisustus on säilynyt poikkeuksellisen hyvin alkuperäisessä asussa. Synagogarakennuksen kadunpuoleinen julkisivu ja vesikatto suojeltiin asemakaavalla 1981 ja synagogan sisätilat rakennussuojelulailla 2002. Sisätilat restauroitiin vuonna 2005.
Tasavallan presidentti, Suomen marsalkka Mannerheim, osallistui 6. joulukuuta 1944 adjutanttiensa saattamana Helsingin synagogassa pidettyyn Suomen puolesta kaatuneiden juutalaissotilaiden muistopalvelukseen.
Aiheesta muualla
60.16761°N, 24.92839°W
Time to Shine
Time to Shine on sveitsiläisen Mélanie Renén kappale, jolla René edusti maataan vuoden 2015 Eurovision laulukilpailussa. Kappale sijoittui toisen semifinaalin 17.:ksi eli viimeiseksi neljällä pisteellä eikä näin päässyt finaaliin.
Denso
Denso Corporation on japanilainen autoteollisuuden yritys.
Yritys irtautui Toyotasta vuonna 1949 nimellä Nippon Denso Co. Ltd.
Moottoriurheilu
Toyota TS030 Hybrid käyttää Denson valmistamaa KERS-järjestelmää.
Coregonus migratorius
Coregonus migratorius on itäisen Siperian Baikaljärvessä elävä Coregonus-suvun kalalaji, ”Baikalin omul”. Kala syö pääasiassa planktonia. Se on vaelluskala, joka nousee jokiin kutemaan. Tärkeimmät kutujoet ovat Kitšera, Verhnjaja Angara, Tšivyrkui, Barguzin ja Selenga.
thumb|left|Savustettua omulsiikaa myynnissä Omul on tärkeä ravintokala Baikalin alueen asukkaille. Baikalin kalastuksesta omul kattaa suurimman osan. Paikallisen käytön lisäksi omulia viedään myös muualle Venäjälle. Omulin määrä on vähentynyt.
Baikalin omulsiikaa pidettiin aiemmin Pohjoiseen jäämereen laskevissa joissa ja niiden suissa elävän omulsiian alalajina (Coregonus autumnalis migratorius), mutta sittemmin sen lähisukulaiseksi onkin osoittautunut Baikalissa elävä tavallisen siian populaatio.
Tupakkasaha-ahven
Tupakkasaha-ahven (Serranus tabacarius) on meriahveniin kuuluva kalalaji.
Koko ja ulkonäkö
Tupakkasaha-ahven kasvaa noin 18 cm pitkäksi. Vatsapuoli on vaaleanharmaa, selässä musta-hopea kuvio ja kyljessä niiden välissä oranssi raita.
Alkuperä
Tupakkasaha-ahven elää luonnossa Karibialla.
Käyttäytyminen
Tupakkasaha-ahven on aggressiivinen ja kiusaa helposti äyriäisiä ja pieniä kaloja kuten vuokkokaloja ja luikeroita. Siksi sitä ei pidä laittaa liian pieneen altaaseen. On myös hyvä hankkia tupakkasaha-ahven yhtä aikaa muiden kalojen kanssa, jotta se ei ehdi muodostaa reviiriä.
Ravinto
Tupakkasaha-ahvenet syövät lihapitoista ruokaa.
Suomi-rock ’89
Suomi-rock ’89 on Poko Rekordsin julkaiseman Suomi-rock -kokoelmalevysarjan 12. ja viimeinen osa. Se julkaistiin 26.9.1994. Kokoelma sisältää suomirock-hittejä vuodelta 1989.
Schoolcraftin piirikunta
Schoolcraftin piirikunta on Yhdysvaltojen Michiganin osavaltiossa sijaitseva piirikunta. Sen väkiluku oli 8 047 vuonna 2020. Piirikunnan hallintokeskus on Manistiquen kaupunki. Piirikunta on perustettu vuonna 1843.
Väestö
Vuonna 2020 Schoolcraftin piirikunnan 8 047 asukkaasta valkoisia oli 86,2 %, alkuperäisasukkaita 9,3 % ja mustia 0,4 %. Vuonna 2019 1,6 % asukkaista puhui kotonaan jotain muuta kieltä kuin englantia ja 0,6 % asukkaista oli syntynyt ulkomailla.
Tilikauden voitto
Tilikauden voitto tarkoittaa kirjanpidossa rahamäärää, joka saadaan, kun kaikki tuotot lasketaan yhteen ja niistä vähennetään kaikki kulut ja verot. Tilikauden voitto lasketaan tilikausittain. Se esitetään tuloslaskelman viimeisellä rivillä.
Tilikauden tappio on sellainen tilikauden voitto, joka jää negatiiviseksi.
Tuloslaskelman lisäksi tilikauden voitto tai tappio esitetään myös taseessa. Voitto lisää taseen osoittaman oman pääoman määrää. Tappio vastaavasti vähentää sitä.
Tilikauden voittoa kutsutaan tietyissä tapauksissa ylijäämäksi ja tappiota alijäämäksi.
Voiton laskeminen
Tilikauden voittoon tai tappioon otetaan huomioon kaikki tilikaudelle kuuluvat tuotot. Varsinaisten myyntituottojen lisäksi siihen lasketaan muutkin tuotot, varastojen kasvu, rahoitustuotot ja satunnaiset tuotot. Samoin se ottaa huomioon kaikki kulut, mukaan lukien varastojen pienenemisen, poistot, rahoituskulut ja satunnaiset kulut sekä tilikaudelta maksettavaksi tulevat verot.
Tilikauden voitto tai tappio kertoo toiminnan kannattavuudesta. Kannattavuudessa voitto suhteutetaan liikevaihtoon tai pääomaan.
Pyhäselkä (järvi)
thumb|Latuviitta Pyhäselällä Joensuun edustan suositun hiihtoreitin varrella. Pyhäselkä on Pohjois-Karjalassa Joensuussa, Liperissä ja Rääkkylässä sijaitseva järvenosa, joka on osa Saimaata. Sillä on yksi suurimmista järvenselistä Vuoksen vesistössä Saimaan pinnan tasolla.
Tilikauden voitto
Voiton muotoja
Yksinkertaisin voiton laskemisen tapa on kassaperusteinen voitto. Siinä tuotot muodostuvat vain rahana saaduista kassatuloista ja vastaavasti kustannukset ovat rahana maksettuja kassamenoja. Näin mitattu voitto on ulkopuolisen lukijankin helposti ymmärrettävissä. Varsinaisessa tilinpäätösvoitossa kulut perustuvat tuotannontekijöistä maksettuihin (tai myöhemmin maksettaviin) menoihin. Samoin tuotto perustuu joko myytyihin tuottoihin tai tuotto-odotuksiin. Voittoon voidaan ottaa siis mukaan joitakin tulevia suorituksia, eikä asiaa tuntematon voi pelkän voiton perusteella tehdä varmoja päätelmiä yrityksen tilasta. Sisäisen laskennan voitossa otetaan huomioon mahdollisesti tulevia hintojen tai rahan arvon muutoksia. Erityisen paljon tämä vaikuttaa kustannuksiin, jotka voidaan laskea “päivän hinnan”, jälleenhankintahinnan tai viimeksi hankitun erän hinnan mukaan. Yrityksen saamaan voittoon voivat huomattavasti vaikuttaa erilaiset kertaluontoiset erät, kuten yhtiön jonkin osan poismyyminen tai vastaavasti yritysostot.
Pyhäselkä (järvi)
Järvi
Järven pinta-ala on 36 100 hehtaaria eli 361 neliökilometriä. Se on 37,7 kilometriä pitkä ja 18,6 kilometriä leveä. Järvi voidaan jakaa kahteen suuren osaan sen keskellä olevien saarien kohdalta. Järven poikki kulkee harjujakso, jonka alku sijaitsee Liperin kirkonkylässä ja toinen pää sujahtaa Pieni- ja Suuri-Onkamon välistä Salpausselälle. Itärannan Vuoniemi saa Vuosalmen takana jatkokseen Tikansaaren, joka on joskus katkaistu Tikankaivannolla keskeltä poikki. Harjujakson pohjoista osaa kutsutaan Pyhäseläksi ja eteläpuolta Jänisseläksi. Suuremmalla Pyhäselällä aukeaa 32 kilometriä pitkä järvenselkä, joka on paikoin 14 kilometriä leveä. Saaret saartavat Tutjunniemeä vastaan Pieniselän, joka on 8 kilometriä pitkä, vaikka harjujakson huiput näkyvät selällä kapeina saarina. Järviselkä jakaantuu Tikanseläksi, joka sijaitsee Tutjunniemen ja Nenäniemen välisen linjan pohjoispuolella. Hämeenselkä sijaitsee Hyytsaaren eteläpuolella ja on 5,6 kilometriä pitkä.
Tilikauden voitto
Suuruus
Yritysten voitot olivat Suomessa 4,2 % liikevaihdosta vuonna 2015, teollisuudessa 3,4 %. Teollisuuden käyttökate oli 7,8 %.
Pyhäselkä (järvi)
Järvi
Pyhäselän yhtenäisyyttä rikkoo länsirannalla 3–4 kilometriä pitkä Kaskesniemi ja lounaisrannalla pienen saariryhmän taakse jäävä 4,5 kilometriä pitkä Hammaslahti. Jänisselällä Vuoniemen viereen jää yli 4 kilometriä pitkä Ruukinlahti, jonka toisella rannalla on yhtä pitkä, mutta kaksi kilometriä leveä niemi. Myös kaakoispäässä on syvä Jokilampi, joka on Piimälahden perä. Yhdessä nämä muodostavat 6,5 kilometriä pitkän lahden.
Tilikauden voitto
Suuruus
Yhdysvaltalaiset uskovat keskivertoyrityksen voittojen olevan verojen jälkeen 36 % yrityksen myynnistä (mediaaniuskomus 30 %). Keskimäärin sama olisi heistä myös järkevä voitto. Todellisuudessa voitto oli on 7,9 % myynnistä, esimerkiksi Wal-Martilla 2,1 %.
Pyhäselkä (järvi)
Järvi
Rajanveto Oriveden ja Pyhäselän väillä tapahtuu Oravisalon kohdalla. Oravisalon pohjoispuolella Hernevaaran ja Tutjunniemen välisessä Arvinsalmessa se tapahtuu Rasisaaren kohdalla. Myös Oravisalon eteläpuolella mantereen ja saaren välissä se tapahtuu Kivisalmessa, joka on nykyään ruopattu tukinuitolle sopivan leveäksi.
Koko järven tilavuus on 3 160 miljoonaa kuutiometriä eli 3,16 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 8,8 metriä ja suurin syvyys on 67 metriä.
Saaria
Järvessä on laskettu olevan 650 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 1 743 ha, mikä on noin 4,6 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista 5 on yli neliökilometrin suurisia, 85 yli hehtaarin suurisia, 514 yli aarin ja loput 46 ovat alle aarin kokoisia.
Suurimmat saaret sijaitsevat harjujakson kohdalla. Suursaari on 3,3 kilometriä pitkä ja 1,4 kilometriä leveä. Sen länsipuolella on Pesolansaari, joka on 4,3 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Samaan saariryhmään voidaan lukea kaksi kilometriä pitkä matinsaari, 700 metriä pitkä Heposaari ja samaa kokoluokkaa olevat Palosaari, Laakkeensaari, Laitasaari ja Issakansaari. Edellä mainittu Tikansaari on ollut 6,6 kilometriä pitkä, mutta samalla hyvin kapea. Pyhäselän suurella järvenselällä näkyy kaikkialle Iso Pyhäsaari, jonka ympärilla sijaitsevat pienemmät Lammassaari, Pienet Pyhäsaaret ja Perhesaaret. Järvenpohjoispäässä marjalassa joen neljä haaraa erottavat rannan lähellä olevia saaria. Jänisselän keskellä sijaitsevat rauhoitetut Pieni Jänissaari ja Suuri Jänissaari, joka on 2,2 kilometriä pitkä. Muita Jänisselän saaria ovat rauhoitetut Ruohosaari, Iso Laitasaari ja Pienet Laitasaaret, sekä rauhoittamattomat Lapaliko, Onkisaari, pitkä Hyytisaari, Siursaari ja Louhisaari.Hämeenselällä voidaan mainita irti ruopattu Tappuniemi ja Kivisalmea vartioiva Majasaari.
Rannat
Järven rantaviivan pituus on 548 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 236 kilometriä. Pyhäselän järvenselän pohjoisosissa on eniten viljeltyä maata sekä taajamien valtaamia alueita. Jänisselän puolella rannat ovat metsävoittoisia. Pyhäselän rannan asuinalueita ovat muun muassa Joensuun Hasanniemi, Vehkalahti, Vehkaniemi ja Noljakka, Marjala sekä Pyhäselän Niittylahti ja Niva ja Liperin Mattisenlahti-Puromäki ja Roukalahti. Joensuussa satamia ovat muun muassa Ukonniemen syväsatama, Joensuun matkustajasatama ja vierasvenesatamat Jokiasemalla ja matkustajasatamassa.
Yorkin riitti
thumb|150px|right|Vapaamuurareiden symboli Yorkin riitti on vapaamuurariuden astejärjestelmä. Sitä kutsutaan myös Amerikkalaiseksi riitiksi. Vapaamuurarikokemuksen lisääntyessä voi nousta aina seuraavalle asteelle. Kullakin asteella on oma rituaalinsa. Yorkin riitti on nimetty Englannissa sijaitsevan Yorkin mukaan.
Pyhäselkä (järvi)
Rannat
Järven itärantaa seuraa valtatie 6, josta haarautuu monia yhdysteitä lähemmäksi järvenrantoja. Valtatie 9 kiertää järven pohjoisrantoja seuraten. Länsirantoja voi kiertää yhdysteitä 15640 ja 15639 sekä seututietä 482 seuraamalla. Rääkkylän Rasivaarassa tulee kuitenkin vaihtaa seututiehen 484, joka oikasee Hammaslahteen.
Yorkin riitti
Yorkin riittiin kuuluvat Yhdysvalloissa kolmen ensimmäisen ns. sinisen asteen lisäksi seuraavat asteet, joista ei käytetä järjestysnumeroita:
Pyhäselkä (järvi)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Oriveden-Pyhäselän alueen (04.3) Pyhäselän alueella (04.32), jonka Pyhäselän lähialueeseen (04.321) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 75,9 metriä mpy.
Yorkin riitti
Suomessa Yorkin riitti ei muodosta yhtenäistä järjestelmää, mutta täällä annetaan englantilaisperäisten rituaalien mukaisesti sinisten asteiden jälkeiset asteet merkkimestarimuurari, Royal Arch sekä ritariasteet. Lisäksi merkkimestariloosien yhteydessä toimivat Royal Ark Mariners -loosit. Merkkimestarimuurareilla, Royal Archilla ja ritariasteilla on Suomessa omat keskusjärjestönsä.
Pyhäselkä (järvi)
Vesistösuhteet
Valuma-alue saa pääosan vedestänsä Pielisjoesta, joka laskee järven koillispäähän Joensuussa ja on Pielisen reitin pääuoma. Pohjoisessa järven laskee Höytiäisen kanava, joka tuo siihen Höytiäisen kautta Höytiäisen valuma-alueen (04.8) vedet. Näiden lisäksi Nivanjoki, joka laskee järveen Nivassa, tuo Onkamojärven valuma-alueen (04.37) vedet, ja vielä Piimäjoki, joka laskee Piimälahteen, tuo Piimäjoen valuma-alueelta (04.38) muun muassa Kiesjärven (110 ha) ja Jouhtenuslammen (61 ha) vedet. Pienempiä valuma-alueita edustavat Joensuussa Siilaisenpuro, Haapajoki ja Mustapuro, ja Liperissä edustavat Ylämyllynpuro, Honkapuro, Ropikko-oja, Puhakanoja, sekä Rääkkylässä lopuksi Keikonjoki, jonka alueella sijaitsee Mensunlampi (26 ha). Pyhäselän vedet jatkavat matkaansa Oriveteen edellä kerrotusti Oravisalon kummaltakin puolelta. Ylämyllynpuron alueella sijaitsevat Honkalampi (48 ha) ja Nuottilampi (11 ha) ja Haapajoen alueella Haapajärvi (137 ha).
Pyhäselän lähialueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Ne ovat kovin pieniä, mutta kaksi suurinta ovat Pitkälampi (11 ha) ja Jaamanlampi (8 ha).
Yorkin riitti
Yorkin riitin kanssa rinnakkainen vapaamuurareiden yläastejärjestelmä on Muinainen ja Oikeutettu Riitti, joka monissa maissa tunnetaan nimellä "Skottilainen riitti".
Pyhäselkä (järvi)
Virkistys- ja luontoarvot
Uimarantoja Pyhäselän rannalla on Joensuussa Aavarannalla, Honkaniemessä, Linnunlahdella, Kuhasalossa, Vehkalahdessa ja Koivuniemessä. Avantouintipaikkoja saunoineen on muun muassa Joensuun Jääkarhuilla Vehkalahdessa ja Pyhäselän Avantouimareilla Reijolassa.
Yorkin riitti
Kansainvälinen Vapaamuurarijärjestö Miehille ja Naisille Le Droit Humain Suomen Liitto ry:n toiminnassa on myös mahdollisuus edetä kapiteeli- tai kapituliasteisiin, sekä Kuninkaallisen Arkin Merenkulkijoihin (Royal Arch Mariners). Le Droit Humain Suomen Liitto ry:ssä ei toistaiseksi ole käytössä Kätkettyjä asteita (Kryptiset asteet), eikä Ritariasteita.
Pyhäselkä (järvi)
Virkistys- ja luontoarvot
Pyhäselkä on joensuulaisille tärkeä virkistysvesistö, kesäisin ja talvisin. Kesällä Joensuusta pääsee nopeasti veneellä Pyhäselälle ja sen kautta etemmäksi Saimaan vesistöön. Talvella Pyhäselän jää on suosittu ulkoilualue: kevään aurinkoisina päivinä jää houkuttelee pilkkijöitä, ja satojen hiihtäjien vana johtaa Pyhäsaareen, jonne johtaa Joensuun Noljakasta, Linnunlahdelta ja Koivuniemestä hiihtoladut. Matkaa saareen on 8–12 kilometriä.
Historiaa
Keväällä 1965 Pyhäselän jäällä, Napaluodon lähellä, kuvattiin elokuvaa Tohtori Živago, jonka pääosassa oli Omar Sharif. Pyhäselällä kuvattiin elokuvan Siperia-kohtaukset.
Holstinmäki
Holstinmäki on Kellon alueeseen kuuluva kyläalue Oulussa entisen Haukiputaan kunnan alueella Pohjois-Pohjanmaalla. Alue sijaitsee Herukan kaupunginosan ja Kellon keskustan välisellä alueella seututien 847 varrella. Holstinmäen kulmakuntia ovat Holstinmutka, Asemaperä ja Hietalanmäki.
Holstinmäki on jakautunut kahtia. Seututien itäpuolella varsinainen Holstinmäki on pääasiassa pienen ja keskisuuren teollisuuden aluetta, kun taas länsipuoli on omakotitalovaltaista väljää lähiötyylistä aluetta. Pohjoisessa Kalimeenojan varressa sijaitseva Hietalanmäki on kokonaan väljää lähiöaluetta.
Holstinmäellä sijaitsevat muun muassa kristillinen loma- ja kurssikeskus Kellonkartano sekä noin 800-paikkainen Jehovan todistajain konventtisali.
Karim Adeyemi
Karim-David Adeyemi (s. 18. tammikuuta 2002 München) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä.
Adeyemi aloitti pääsarjauransa Itävallan Bundesliigassa Red Bull Salzburgin joukkueessa kesäkuussa 2020 ja pelasi kolmena kautena yhteensä 67 liigaottelua, joissa hän teki 27 maalia. Hän teki liigamaaleistaan 19 kaudella 2021–2022 ja oli liigan paras maalintekijä. Hän pelasi Mestarien liigassa kahden kauden aikana 11 ottelua ja teki niissä neljä maalia, joista kaksi syyskuussa 2021 ranskalaista Lilleä vastaan Salzburgin voittaessa kotikentällään 2–1.
Adeyemi siirtyi kesällä 2022 saksalaisseura Borussia Dortmundiin. Avauskaudellaan hän pelasi 24 bundesliigaottelua ja teki kuusi maalia. Mestarien liigassa pelaamissaan kuudessa ottelussa hän teki kaksi maalia.
Adeyemi on pelannut Saksan nuorisomaajoukkueissa muun muassa alle 17-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2019 ja Saksan mestaruuteen päättyneissä alle 21-vuotiaiden EM-kilpailuissa 2021. Hän pelasi Saksan A-maajoukkueessa ensimmäisen kerran syyskuussa 2021 MM-karsintaottelussa Armeniaa vastaan. Hän on pelannut heinäkuun 2023 loppuun mennessä neljä A-maaottelua, joissa kaikissa hän on tullut vaihdosta kentälle. Hän kuului Saksan joukkueeseen MM-kilpailuissa 2022, muttei päässyt pelaamaan turnauksessa.
Thousand Oaks
Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungissa oli 126 683 asukasta. Asukkaista noin 81% on valkoisia, 9,5% aasialaisia.
Aiheesta muualla
700px|center|thumb|
Wanderlust (vuoden 2012 elokuva)
Vaikka elokuva sai myönteisiä arvosteluita, se oli pettymys lippukassoilla. 35 miljoonalla dollarilla tuotettu elokuva tuotti maailmanlaajuisesti alle 22 miljoonaa dollaria.
Juoni
Jäätyään yllättäen vaille töitä newyorkilainen pariskunta joutuu suuntaamaan kaupungista kohti Atlantaa miehen veljen luokse. Matkan varrella pariskunta törmää kuitenkin hippiyhteisöön, jolla on erilainen tapa katsoa asioita.
Irene Camber
Irene Camber (s. 12. helmikuuta 1926) on entinen italialainen miekkailija ja olympiavoittaja.
Camber voitti florettimiekkailun olympiakultaa Helsingissä 1952. Hän voitti finaalikierroksen viimeisessä ottelussaan hallitsevan olympiavoittajan, Unkarin Ilona Elekin pistein 4–3 ja pääsi tätä vastaan uusintaotteluun olympiavoitosta. Toisenkin kohtaamisen Camber voitti pistein 4–3. Naisten floretin joukkuekilpailu oli olympiaohjelmassa ensimmäistä kertaa vasta Roomassa 1960, jolloin Camber saavutti Italian joukkueen jäsenenä pronssia. Neljä vuotta myöhemmin Tokion olympialaisissa Camber sijoittui joukkuekilpailussa neljänneksi. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän ei olympialaisissa menestynyt Helsingin kisojen jälkeen.
MM-kisojen henkilökohtaisessa kilpailussa Camber voitti kultaa Brysselissä 1953 ja pronssia Pariisissa 1957.
Senna
Senna voi tarkoittaa:
Lihas
Määrä
thumb|350px|Ihmisen luurankolihasten eri tyyppejä muodon mukaan: A. Ympyrämäinen, B. Kolmionmuotoinen, C. Sulkamainen, D. ja F. Sukkulamainen, E. Spiraalimainen.
Ihmisellä on noin 640 lihasta eli kehon symmetrisyyden vuoksi 320 lihasparia. Luku on epätarkka, sillä monen lihaksen kohdalla on määritelmäkysymys, onko kyse yhdestä lihaksesta eri osineen vai useasta itsenäisestä lihaksesta.
Ihmisen 640 lihaksesta noin 430 on tahdonalaisen hermotuksen alaisia. Loput 210 toimivat pääasiassa autonomisesti.
Tehtävät
Lihakset kykenevät supistumaan, koska kaikissa lihassoluissa on runsaasti supistumiskykyisiä proteiinisäikeitä, jotka muodostuvat erityisesti aktiini- ja myosiiniproteiinista.
Lihasten päätehtäviä ovat voiman tuottaminen ja kehonosien liikuttaminen. Lihasten muita tehtäviä ovat vartalon asennon säilyttäminen, sisäelinten, hermojen ja verisuonien tukeminen ja suojaaminen, ruumiinaukkojen toiminnan säätely, peristaltiikka eli etenevien supistusaaltojen tuottaminen, verenvirtausten säätely sekä lämmönsäätely. Lisäksi lihakset osallistuvat elimistön homeostasian eli sisäisen tasapainotilan ylläpitämiseen ja säätelyyn. Lihakset myös tuottavat lämpöä lihasvärinän kautta sekä varastoivat energia- ja ravintoaineita ja osallistuvat niiden aineenvaihduntaan.
Rakenne
Lihas koostuu lihaskudoksesta ja sidekudoksesta.
Lihaskudos
thumb|350px|Luurankolihaksen rakenne. Lihas kiinnittyy luuhun (1) jänteellä (8). Lihassolut (4) muodostavat lihassolukimppuja (5). Lihaksessa kulkee myös verisuonia (3), ja lihassoluja, lihassolukimppuja ja koko lihasta ympäröivät erilaiset sidekudoksen muodostamat kalvot (2, 6, 7).
Kaiken lihaskudoksen yhteisiä ominaisuuksia ovat sähkönjohtavuus, ärtyvyys, venymiskyky, supistumiskyky ja rentoutumiskyky. Noin kaksi kolmasosaa ihmisen lihaksista on tahdonalaisia. Ihmisellä on kolmentyyppistä lihaskudosta: poikkijuovaista, sileää ja sydänlihaskudosta.
Lihassolut
Lihaskudos koostuu pitkistä ja kapeista, supistumiskykyisistä lihassoluista, jotka puolestaan koostuvat lihassäikeistä. Lihassolut eli lihassyyt muodostavat lihassolukimppuja.
Lihaksissa on kahdentyyppisiä lihassoluja, nopeita ja hitaita. Nopeat lihassolut supistuvat lyhimmillään 20 millisekunnissa ja pystyvät tuottamaan enemmän voimaa kuin hitaat lihassolut. Hitaat lihassolut ovat hitaampia mutta kestävämpiä kuin nopeat, ja niiden avulla ihminen suorittaa pitkäkestoiset ja matalatehoiset lihastyöt.
Sidekudos
Sidekudos ympäröi lihaksen lihaskudosta ja yksittäisiä lihassoluja. Lihasten sidekudos jaetaan löyhään ja tiiviiseen sidekudokseen. Sidekudos muodostaa lihassolujen ulkoista väliainetta sekä erilaisia kalvorakenteita. Tiivis sidekudos muodostaa jänteitä, jotka välittävät lihaksen tuottamia voimia luihin, joihin ne ovat kiinnittyneet, sekä saavat aikaan venyvyyttä ja elastisuutta.
Lihasten ohjaus
thumb|upright|1. [[Alfamotoneuronin viejähaarake eli aksoni. 2. Aksoninpääte. 3. Lihassolu. 4. Lihassäie.]] Lihaksia ohjaa keskushermosto. Lihasreseptorit muuttavat ärsykkeet keskushermoston ymmärtämään muotoon ja tarjoavat sille palautejärjestelmän lihasten toiminnan säätelyyn. Lihassukkulat viestittävät tuntohermoja pitkin tietoa lihaksen pituudesta ja sen muutoksista, Golgin jänne-elin aistii jänteeseen kohdistuvaa venytystä, ja vapaat hermopäätteet tarkkailevat lihaksen liiallista rasitusta ja venytystä.
Lihasten supistumisesta päättävät primaarisen motorisen aivokuoren neuronit. Lihasjäntevyyden säätelystä vastaa suplementaarinen motorinen aivokuori. Lihastoiminnan tasapainon ylläpitoon ja lihastoiminnan hienosäätelyyn osallistuvat pikkuaivot. Lihastoiminnan suunnittelusta ennen liikkeen alkamista vastaavat tyvitumakkeet. Tiedon lihaksiin aivoista välittää selkäydin, ja perifeeriset selkäydinhermot kuljettavat hermoimpulssit selkäytimestä lihaksiin. Lihassoluun tuleva viejähaarake muodostaa lihaksen kanssa hermo-lihasliitoksen, jonka kautta lihassolu saa supistumiskäskynsä hermoimpulssin muodossa.
Energiantuottotavat
Lihaksen energiatuotto, eli lihassolun supistuminen tuotetaan pääpiirteittäin kolmella eri tavalla:
Anaerobisessa alaktaattisessa, eli hapettomassa maitohapottomassa energiantuotannossa energia tuotetaan lihassolussa välittömästi saatavilla olevasta adenosiinitrifosfaatista. Adenosiinitrifosfaattia (ATP) on varastoituneena lihassoluun. Suorituksen jatkuessa lihassolu voi tuottaa lisää ATP:ia kreatiinifosfaatista. Myös kreatiinifosfaatti (KP) on varastoituna lihassolussa. ATP:n ja KP:n rajallisen määrän takia anaerobinen alaktaattinen energianmuodostus voi jatkua vain muutamia sekunteja. Lihastyön edelleen jatkuessa energianmuodostus perustuu joko hapen avulla (aerobinen), tai ilman happea (anaerobinen) tapahtuvaan kemialliseen prosessiin, jossa ATP:ia tuotetaan lisää elimistön välillisistä energialähteistä.
Anaerobisessa laktaattisessa, eli hapettomassa maitohapollisessa energiantuotannossa ATP:ia tuotetaan hiilihydraateista, glykogeenistä, tai glukoosista joita on varastoituneena lihassoluun, mutta myös vereen ja sisäelimiin. Anaerobiseksi glykolyysiksi kutsutulle prosessille on ominaista että se tuottaa tehokkaasti ATP:ia ilman happea, mutta toisaalta syntyy myös maitohappoa, joka kerääntyessään lihassoluun estää prosessin jatkumisen jo muutamien minuuttien jälkeen.
Aerobisessa, eli hapellisessa energianmuodostuksessa ATP:ia tuotetaan kemiallisesti hiilihydraateista, rasvoista, tai proteiineista. Soluhengitykseksi kutsuttu prosessi ei monimutkaisuudessaan kykene tuottamaan ATP:ia kovin tehokkaasti, lisäksi se edellyttää, että lihassolun käytettävissä on riittävästi happea. Toisaalta se ei happamoita elimistöä. Aerobista energianmuodostusta rajoittaa välillisten energiavarastojen riittävyys. Käytännössä lihastyö voi jatkua useita tunteja.
Energiantuotto voi olla myös osin aerobista, osin anaerobista laktaattista. Tällöin passiiviset lihassolut ja sisäelimet poistavat syntyvää maitohappoa ja lihastyö voi jatkua joitakin kymmeniä minuutteja.
Lihastyömuodot
Lihaksen työskentely voidaan jakaa karkeasti dynaamiseen lihastyöhön ja staattiseen lihastyöhön.
Liikerata
Lihas voi supistua tai venyä ääriasentoon, mutta se voi toimia myös vain osalla mahdollista liikealuetta. Lihaksen koko liikerata tarkoittaa lihaksen pituuden muutosta täysin venyttyneestä asennosta täysin supistuneeseen asentoon. Sisärata on keskiosasta täysin supistuneeseen asentoon, ja ulkorata keskiosasta täysin venyttyneeseen asentoon. Keskirata on liikealue liikeradan keskiosan molemmin puolin.
Harjoituksen vaikutus
Lihas kasvaa ja vahvistuu rasittamalla sitä. Aluksi rasitus aiheuttaa lihassoluun vaurioita, ja lihas hajoaa ja menee kataboliseen ja myolyyttiseen tilaan. Sen seurauksena elimistön anaboliset hormonitasot nousevat ja hajotetun lihaksen proteiinisynteesi lisääntyy harjoitusta seuraavina päivinä. Kiihtynyt proteiinisynteesi aiheuttaa lihasfilamenttien kasvamisen ja lisääntymisen. Korjaantunut lihassolu on aiempaa paksumpi ja voimakkaampi. Ihmisellä lihassolujen lukumäärä ei kuitenkaan merkittävästi lisäänny.
Kalenteririitti
Kalenteririiteiksi eli vuodenaikaisriiteiksi eli kalendaaririiteiksi kutsutaan sellaisia toistuvia riittejä, jotka liittyvät tiettyyn vuodenaikaan tai elinkeinokauteen.
Lihas
Harjoituksen vaikutus
Lihasvoimaharjoittelu on poikkijuovaisen lihaskudoksen tietoista harjoittamista, jotta lihakseen saadaan voimaa, voimantuottonopeutta, kestävyyttä tai kokoa. Harjoittelu kehittää myös lihaskudoksen hermotusta. Harjoittelu perustuu lihasten ylikuormittamiseen toistuvien ja vastustettujen lihassupistusten avulla. Tämä voidaan tehdä erilaisilla vastuslaitteilla, vapailla painoilla tai kehon omaa painoa hyväksikäyttäen.
Kalenteririitti
Kansojen yleisimmät juhlamenot toistuvat vuodenajoittain, seuraten auringon asemaa. Pyyntitaloudessa juhlat aloittivat ja lopettivat pyyntikauden. Maanviljelijät juhlivat satokauden alkua ja loppua. Aikayksikköjen määrittämisessä ovat ratkaisevia olleet auringon ja kuun vaiheet.
Lihas
Harjoituksen vaikutus
Liike ja liikkuminen ylläpitää lihasta. Mikäli lihasta ei käytetä, lihaskudos surkastuu, sidekudoksen määrä kasvaa, lihaksen hermotus laskee ja lihaksen toimintakyky heikkenee. Täydellisessä liikkumattomuudessa esimerkiksi yläraajojen lihasvoima laskee ensimmäisen viikon aikana 1–5 prosenttia vuorokaudessa, ja kahdessa viikossa lihaksen poikkipinta-ala voi olla pienentynyt 20–30 prosenttia.
4227 Kaali
4227 Kaali on tähtitieteilijä Liisi Oterman vuonna 1942 löytämä asteroidi eli pikkuplaneetta. Se on nimetty Saarenmaalla sijaitsevan Kaali-meteoriittikraatterin mukaan.
Kaalin likimääräinen läpimitta on 9 kilometriä. Kohde sijaitsee Auringosta suunnilleen 2,4 kertaa niin kaukana kuin Maa, ja sen kierros Auringon ympäri kestää noin 3 vuotta ja 9 kuukautta.
Kalenteririitti
Kuukausien kierto
Kuun vaiheisiin on muinoin kiinnitetty paljon huomiota. Kuun muodon säännölliset vaihtelut ovat kiehtoneet ihmisiä, ja niiden on uskottu vaikuttavan myös maanpäälliseen elämään.
Aurinkovuosi
Aurinkovuoteen kuuluvat talvipäivänseisaus ja kesäpäivänseisaus sekä kevätpäiväntasaus ja syyspäiväntasaus ovat kautta maailman olleet huomattavia taitekohtia. Vuoden vaihtuminen on usein laskettu joistakin niistä alkavaksi. Juhlien tavat ja ennusmerkit ovat usein liittyneet hyvän vuodentulon toivomiseen, koska maatalousvaltaisen yhteiskunnan ihminen koki olevansa säistä ja luonnon olosuhteista riippuvainen.