cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Demoni
200px|pienoiskuva|Demoni (MTV:n versiossa Paholainen) Suomessa esittämättömässä jaksossa 50. Demoni esiintyy Muumilaakson tarinoiden Suomessa aiemmin esittämättömässä jaksossa Ääni kelon sisällä. Demoni oli vangittu kelon sisään, rangaistuksena sen hirmuteoista. Ainoa keino vapauttaa demoni oli vetää ruoko kelossa olevasta aukosta ulos. Muumipeikko ystävineen vapauttavat Demonin vahingossa ja demoni meinasi muuttaa heidät pahoiksi. Nuuskamuikkunen kuitenkin huijaa demonin takaisin keloon. Muumipeikko, Muumipappa, Nuuskamuikkunen ja Pikku-Myy heittivät demonin keloineen merelle.
Demonin suomenkielinen ääninäyttelijä on Markus Bäckman. Demoni on nimetty MTV:n versiossa Paholaiseksi.
Egyptiläiset
Egyptiläiset esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumit muinaisuudessa II. Sotilasjoukko valittaa Muumiperheelle ja heidän ystävilleen, että he tuhosivat pyramidin ja kuninkaan haudan, mutta he ovat kovin pahoillaan. Sotilaat kantavat heidät palatsiin ja käskevät heidän riisua valeasunsa pois päältään vaikka Muumiperheellä ei ole mitään valeasua, ja sitten sotilaat käyvät poistamassa heiltä valeasut ja naamiot sekä samalla syyttävät heitä siitä haudan tuhoamisesta, mutta nämä egyptiläiset eivät tienneet että Muumiperhe ja heidän ystävänsä tulivat auringon maasta.
Egyptiläisten ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Ilkka Villi ja Markus Bäckman.
Feeniks-lintu
Feeniks-lintu esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Feeniks-lintu. Hän lentää taivaalla ja pysähtyy lepäämään puun oksalle. Feeniks lähtee lentoon, mutta yksi kolmesta miehestä, joilla on isompi rooli jaksossa Kuuma lähde, ampuu sitä. Muumipeikko ystävineen löytävät sen ja vievät Muumitaloon. Feeniks kertoo Aliisalle, joka on siinä hetkessä ainoa joka ymmärtää sitä, että se ei pysty lentämään tulivuorelle syntymään uudestaan, mutta pystyisi tekemään sen hyvin isossa ja lämpimässä kokossa. Muumipeikko ystävineen onnistuvat tekemään tämän Muumilaakson asukaiden ansiosta. Feeniks lentää kokkoon ja pyytää pitämään kokkoa lämpimänä vielä. Kokon sammuttua polttopuiden tuhkien päällä on iso muna, josta Feeniks kuoriutuu. Feeniks kiittää kaikkia Aliisan kautta ja lähtee.
MTV:n versiossa Feeniks-lintu oli nimetty Kultasiipiseksi Feeniksiksi.
Hemulitäti
Hemulitäti on kasvitieteilijä-Hemulin sisko, joka esiintyy vain yhdessä Muumilaakson tarinoita -animaatiosarjan jaksossa, Hemulitäti tulee Muumitaloon. Jaksossa hänellä on sininen mekko ja päivänvarjo. Hän on ylihuolehtivainen ja ankara. Hän väittää ettei Muumimamma ole kunnollinen äiti, ja kieltää Muumipeikkoa ja tämän ystäviä leikkimästä "vaarallisia" leikkejä. Hemulitäti pelkää kuollakseen Mörköjä. Hahmolla ei ole mitään tekemistä Muumipapan urotyöt -kirjassa esiintyneellä Hemulin tädin kanssa, jonka ylläpitämästä lastenkodista Muumipappa karkasi pienenä.
Hemulitädin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.
Hömelö
Hömelö on Muumipapan vanha koulukaveri, lajiltaan hemuli. Hän ja Muumipappa olivat nuorina kovia tekemään jekkuja. Hömelö esiintyy Muumilaakson tarinoita -sarjan jaksossa Koulu kutsuu, jossa hän tulee vierailulle tapaamaan Muumipappaa. Hömelö käyttää vihreää pitkää takkia ja hänellä on ruskeat hiukset ja viikset. Hahmo ja jakso ovat ristiriitaisia Muumipapan nuoruuden kanssa, sillä Muumipappa karkasi lastenkodista eikä ole koskaan käynyt koulua. Hömelö muistaa lapsuudestaan Rehtorin huutavan äänen korvissa kun hän ja Muumipappa lapsena lintsasivat koulusta ja kiipesivät koulun pihassa olevaan puuhun.
Hömelön ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara. MTV:n dubbauksessa Hömelön nimi oli Vekkuli ja hänen äänenään toimi Markus Bäckman.
Kapteeni Batt
pienoiskuva|Merirosvokapteeni Hutt (MTV:n versiossa Hutikka) Suomessa esittämättömässä jaksossa 12. Kapteeni Batt esiintyy Muumilaakson tarinoiden Suomessa aiemmin esittämättömässä jaksossa Muumit ja taistelu merirosvoa vastaan. Niiskun verstaalla Niiskuneiti meni Pikku Myyn kanssa kysymään että oliko Niisku siellä. Siellä onkin Kapteeni Batt, joka sieppasi Niiskuneidin panttivangiksi ja Pikku Myy ryntää apuun, puree Kapteeni Battia käteen ja käskee tätä päästämään Niiskuneidin menemään. Batt uhkailee Pikku-Myytä Niiskuneidin hengellä tätä menemästä Kapteenin lähelle. Pikku Myy juoksee hakemaan apua ja kaikki Muumilaakson asukkaat tulevat Niiskun verstaalle ja piirittävät Battia. Poliisimestari käskee Kapteenia päästämään Niiskuneidin vapaaksi mutta Batt kieltäytyy. Kapteeni Batt uhkailee kyläläisiä päästämään miehistön menemään ja hankkimaan uuden merirosvolaivan. Puolentunnin päästä, Niiskuneidille tulee jano ja hän haluaa juotavaa. Batt haluaa myös. Muumipeikko vie kaksi lasillista mehua. Batt yrittää viisaasti valita koskemattoman juoman ja pakottaa Muumipeikon juomaan Batille tarkoitetun mehun. Muumipeikko juo ja esittää nukahtavansa. Batt ottaa toisen mukin ja nukahtaa. Kyläläiset hurraavat, kun Muumipeikko onnistuu pelastamaan Niiskuneidin. Poliisimestari ja apupoliisit kantavat Kapteeni Batin vankilaan.
Kenraali Antonius
Kenraali Antonius esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumit muinaisuudessa II. Muumit ja heidän ysätävnsä ovat palaamassa takaisin omaan aikaansa onnettoman Kleopatran kanssa, mutta Antonius ehtii tulla paikalle ennen kuin he lähtevät. Kleopatra huomaa hänet, menee halaamaan häntä ja tulee onnellisemmaksi. Muumipeikko kiinnostuu Antoniuksen miekasta ja Nipsu kypärästä ja kysyvät saavatko he kokeilla niitä, jolloin Antonius antaa heidän pitää ne.
Kenraali Antoniuksen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Kiiltopää
Delfiini Kiiltopää on Muumipeikon ystävä, johon tämä tutustui hänen jäätyään vuoroveden mukana rantaan Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko ja delfiini. Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen löytävät Kiiltopään rannalta, jolle tämä oli kuivua. Muumipeikko ja Nuuskamuikkunen onnistuivat kuitenkin pelastamaan tämän. Kiiltopää haluaa näyttää Muumipeikolle merenalaista maailmaa. Muumipeikko pääseekin veden alle seikkailemaan Noidan avustuksella.
Kilpikonna
Kilpikonna esiintyy Muumilaakson tarinoiden Muumipeikko ennustaa korteista. Nipsu ja Muumipeikko herättävät Kilpikonnan, Muumipeikolla on jotain nuorennuslääkettä saamaan Kilpikonnan nuortumaan sitten nauraa ja lopuksi nukahti.
Kilpikonnan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Kleopatra
Kleopatra esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumit muinaisuudessa II. Muumiperhe, Pikku Myy, Nipsu ja Niiskuneiti matkustavat muinaiseen Egyptiin ja päätyvät viemään Kleopatralle Antoniuksen kirjeen, Kleopatra luki kirjeen, hän itkee ja pyörtyy. Myöhemmin illalla Muumiperhe ja heidän ystävänsä aikovat ottaa Kleopatran mukaan muumilaaksoon, mutta Kenraali Antonius tuli kuitenkin hakemaan hänet. Kleopatra ja Antonius palaavat jälleen yhteen.
Kleopatran ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Kullanetsijä
Kullanetsijä esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Aarteenetsintää. Tultuaan Muumilaaksoon hän kysyy Hemulilta ja Muumipeikolta tietä yksinäisille vuorille. Kullanetsijä tutkii vanhaa kalliota, jolloin Muumipeikko, Niiskuneiti ja Nipsu sattuvat paikalle. Illalla Kullanetsijä saapuu Muumien luo päivälliselle ja samana iltana sairastuu kuumeeseen ja hänen pitää jäädä toipumaan muumitaloon. Parannuttuaan hän antaa Muumeille kultakimpaleen ja aarrekartan. Tämän jälkeen Kullanetsijä jatkaa matkaansa.
Kullanetsijän ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Kuuman lähteen etsijät
Kuuman lähteen etsijät esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Kuuma lähde, Feeniks-lintu ja Muumipeikko ja kultainen häntä, joista toisessa ihan pienen hetken jakson alussa, ja viimeisessä hetken aikaa yhdessä kohtauksessa. Kolme miestä etsivät kuumaa lähdettä. He kysyvät Muumipeikolta, Niiskuneidiltä, Pikku Myyltä ja Nipsulta, että onko Muumilaaksossa kuumia lähteitä. Kuuman lähteen etsijät kertovat Muumipeikolle ja hänen ystävilleen että mikäli sellainen löytyisi, rakennettaisiin Muumilaaksoon suuri hotelli, jolloin sinne alkaisi tulla turisteja. Kuuman lähteen etsijät pyytävät Muumipeikolta ja hänen ystäviltään apua, koska he tuntevat laakson hyvin. He saisivat auttamisesta rahallista palkkaa. Muumipeikko, Niiskuneiti ja Myy eivät suostu auttamaan, koska eivät halua Muumilaaksosta mitään turistirysää, mutta Nipsu suostuu ahneutensa takia. Myöhemmin Muumitalolla, jossa on myös Aliisa, mutta ei Nipsua, porukka ei myöskään pidä ajatuksesta, jossa Muumilaaksossa olisi hotelli. Nuuskamuikkunen löysi kuuman lähteen Muumilaaksosta ja jotteivät kuuman lähteen etsijät löytäisi sitä, Muumiperhe, Niiskuneiti, Myy, Nuuskamuikkunen ja Aliisa haluaisivat häätää heidät pois laaksosta. He päätyvät pyytämään Noidalta apua. Noita suostuu, koska hotellin takia koko hänen koko kotimetsänsä kaadettaisiin. Aamulla kun kuuman lähteen etsijät heräilevät, Noita taikoo erilaisia säätiloja, jotka näkevät vain nämä kolme. Kun Noita on taikonut vesisateen, tuulen, raekuuro, ukonilman, lumimyrskyn, on Nipsu tullut jo paikalle. Kolmikko tarttuu Nipsuun luullen tämän tullen pelastamaan heidät. Autuaan tietämättömänä ystäviensä suunnitelmasta, Nipsu irrottautuu kolmikon otteesta ja pakenee luullen heidän tulleen hulluiksi. Lopulta kuuman lähteen etsijät lähtevät pois Muumilaaksosta. Kuuman lähteen etsijöistä kaksi (talvitakkinen ja violettipaitainen) nähdään vain pienen hetken ajan jakson Feeniks-lintu alussa, kun he ampuvat vanhaa matkalla tulivuoreen uudelleensyntymään ollutta feeniksiä. Tämä kuitenkin selviää ampumisesta ja pääsee pakoon, mutta kuitenkin lyhyen matkan päästä putoaa maahan, josta Muumipeikko ystävineen löytää ja parantaa sen. He näkyvät myös Muumipeikko ja kultainen häntä -jaksossa kohtauksessa, jossa Muumipeikko, Myy ja Nipsu pyytävät ruokaa maksuksi Muumipeikon kultaisen hännän näkemisestä. Tässä jaksossa he eivät kuitenkaan puhu ollenkaan.
Kuuman lähteen etsijöiden ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka, Eero Ahre ja Samuli Edelmann ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski, Markus Bäckman ja Jon-Jon Geitel.
Lastenkodin johtajatar
Lastenkodin johtajar esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksoissa Muumipapan muistelmat I ja Muumipapan muistelmat II. Rouva Viljonkan näköinen Lastenkodin johtajatar löytää orpokodin portaiden vierestä paperipussin, jossa on hyvin nuori Muumipappa. Myöhemmin Muumipappa karkaa orpokodista ja Orpokodin johtajatar lähtee etsimään häntä. Hän saa kuitenkin Mörön peräänsä. Muumipappa kuitenkin pelastaa hänet, mutta kun Orpokodin johtajatar joutuu jäämään Fredriksonin laivalle, hän alkaa käskyttämään siellä heitä. Heidän onnekseen kuitenkin tahmatassulauma vie Lastenkodin johtajattaren mennessään.
Lumilohikäärme
Lumilohikäärme esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Joulutarina.
Lumimies
Lumimies esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Salainen lääke. Hän pelottelee kyläläisiä antamaan hänelle ruokaa. Muumipeikko ystävineen menee lumimiehen linnaan auttaakseen kyläläisiä. Hän paljastuu myöhemmin tavalliseksi pojaksi. Poika asuu yksin linnassa eikä hänellä ole ruokaa. Poika pitää Pikku Myystä ja haluaisi tämän jäävän hänen kanssaan pelottelemaan kyläläisiä, mutta Myy ei suostu. Pikku Myy yrittää ottaa tähden, mutta poika kieltää ottamasta. Tähti kuitenkin irtoaa ja he pakenevat, kun linna romahtaa ja Poika päätyy asumaan kyläläisten kanssa.
Lumimiehen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ulla Tapaninen ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell.
Markiisi
Markiisi esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Naamiaiset. Hänet kutsutaan naamiaisiin, jonne tulee hevosellaan ja jonne tarjoaa Niiskuneidille ja Pikku Myylle kyydin.
Markiisin ääninäyttelijä oli Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara & MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Merenneito
Merenneito esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Lohikäärmeen kyyneleitä. Rannalla Niiskuneiti kuulee Merenneidon itkua, joka kuuluu simpukan läpi. Merenneito itkee yksinäisenä ja Muumipeikko ystävineen menevät tämän luokse. Merenneidolla on haava pyrstössään ja ainoa keino parantaa haava on lohikäärmeen kyyneleet. Muumipeikko, Nipsu, Niiskuneiti ja Pikku-Myy menevät kertomaan Muumimammalle, Muumipapalle ja Nuuskamuikkuselle haavoittuneesta Merenneidosta ja ainoasta parannuskeinosta, joka on Lohikäärmeen kyyneleet. Muumipappa muistaa nuoruutensa lohikäärmeen. Muumimamma ja Nuuskamuikkunen jäävät Merenneidon luokse, kun muut lähtevät etsimään Edvardia. He löytävät tämän. Edvard suostuu auttamaan Merenneitoa ja lähtee muiden mukana tämän luokse. Edvard saa kyynelehdittyä ja kyynel putoaa Merenneidon pyrstöön. Pyrstö paranee ja Merenneito pääsee jälleen uimaan merelle. Lopulta merellä iso mustekala yrittää napata Merenneidon, mutta Edvard pelastaa hänet ja Merenneito pääsee turvallisesti kotiin. Vielä ennen lähtöään Merenneito soittaa simpukkaa.
Merenneidon ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Merirosvoperhe
Merirosvoperhe esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Merirosvojen huviretki. Merirosvoperhe rantautuu Muumilaakson rannalle. Muumipeikko kysyy, että ovatko he merirosvoja. Merirosvoperheen isä vastaa sarkastisesti "kyllä". Muumipeikko ottaa tämän tosissaan ja yrittää ystäviensä kanssa häätää Merirosvoperheen pois mm. huijaamalla, että meressä on hai, savustamalla heidät ja valesääennustuksella, mutta epäonnistuvat. Jakson lopuksi Muumipeikolle ja tämän ystäville selviää, että perhe ei olekaan merirosvoja.
Merirosvoperhettä ääninäyttelivät Yleisradion dubbauksessa isää Timo Torikka, äitiä Marja Packalén, poikaa Ulla Tapaninen ja tyttöä Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa isää Markus Bäckman, äitiä Ella Pyhältö, poikaa Katja Aakkula ja tyttöä Carla Rindell.
Metsän kummitus
Metsän kummitus esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko ennustaa korteista. Muumipeikko ja Nipsu käyvät ennustajan luona kysymässä kuinka tulla rikkaaksi. Ennustaja vastaa muun muassa, että pitäisi varoa ilmapalloa. Ennustuksen jälkeen Nipsu tekee Muumipeikosta ennustajan, kirjoittaa hänelle asiakkaille luettavia ennustuksia ja ennustamisien jälkeen toteuttaa ne. Viimeisenä Nipsu tekee kummituksen, jonka päänä käyttää ilmapalloa. Hän säikyttää asiakkaan, jolloin ennustus käy toteen. Kuitenkin Metsän kummitus tulee vihaisena, sillä kummittelemiseen pitää olla lupa ja uhkaa kummitella Nipsua koko tämän loppuelämän ajan, jolloin Nipsu antaa hänelle kaikki hänen ja Muumipeikon ennustamisista saadut rahat ja pakenee. Kummitus tulee tyytyväiseksi eikä ala kummitella Nipsua.
Metsän kummituksen ääninäyttelijät oli Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel.
Muhveli
Muhveli on hahmo, joka esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Iso jysäys. Omien sanojensa mukaan hän on keksijä. Hänen kuuluisimpia keksintöjään ovat esimerkiksi kolmikulmainen nenäliina, seitsenreikäinen nappi ja nuppineula, joka ei pistä, koska siinä on nuppi kummassakin päässä. Hänen suurin keksintönsä on polttoaine, jota hän tarjoaa Niiskulle. Niisku ei kuitenkaan luota polttoaineeseen. Muhveli tapaa Haisulin, jonka kanssa murtautuu Niiskun verstaaseen yöllä ja kokeilee omin päin polttoainettaan. Ilma-alus räjähtää ja Muhveli päätyy vankilaan.
Musta kreivitär
Musta kreivitär esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta kreivitär. Hän on Krillen kartanon ainoa jäljellä oleva aave. Muut aaveet katosivat ajan kuluessa. Musta kreivitär yritti pelastaa Kreivi Fredrikin sängyn käskemällä Muumipeikkoa ja tämän ystäviä poistumaan sängystä. Sänky kuitenkin tuhoutui. Yöllä Muumipeikko huomaa aaveen ja seuraa sitä parvekkeelle. Musta kreivitär pelästyy, mutta Muumipeikko onnistuu rauhoittelemaan häntä. Aina aamulla Musta kreivitär katoaa päivänvalon ajaksi. Eräänä yönä muut katsovat Muumipeikon ja Mustan kreivittären keskustelua ja haluavat saada Muumipeikon taas nukkumaan. He kutsuvat aaveen, jonka Muumipappa tuntee nuoruudestaan. Aave tulee ja hänestä tulee kreivittärelle seuraa.
Mustan kreivittären ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Leena Uotila ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Nana
Nanan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Aila Svedberg. MTV:n dubbauksessa Nanan ääninä ovat Karolina Blom (jaksossa Yöllisiä pamahduksia) ja Ella Pyhältö (jaksossa Ilotulituksia yössä).
Niiskuneidin sulhanen
Niiskuneidin sulhanen esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Uusi elämä ja Muumien malliin jaksossa Emme käytä väkivaltaa. Profeetta ehdottaa kaikille uuden elämän aloittamista. Niiskuneiti päättää aloittaa uuden elämän pukeutumalla vaatteisiin ja hankkimalla uuden sulhasen. Niiskuneiti löytääkin sellaisen. Sulhanen kertoo rannalla, että Niiskuneiti kokkaisi heille ja he olisivat onnellisia. Hän myös menisi tulen läpi kunhan se ei polttaisi. Hän myös muillakin sanoilla yrittää saada Niiskuneidin rakastuvan häneen enemmän. Hän ehdottaa myös, että ryöstäisi Niiskuneidin eli veisi hänet meren yli ja he muuttaisivat sinne. Haisuli näkee tämän kaiken ja kertoo Muumipeikolle, jota kehottaa menemään hakemaan Niiskuneidin takaisin. Haisuli ei kuitenkaan tee sitä auttaakseen vaan saadakseen hyvät naurut. Muumipeikko menee Niiskuneidin ja hänen sulhasensa luo rannalle merirosvoksi pukeutuneena ja haastaa Niiskuneidin sulhasen miekkailuun. Sulhasta pelottaa ja hän tunnustaakin sen Niiskuneidille. Hän kuitenkin rohkaistuu ja ottaa miekan käteensä, josta Muumipeikko yllättyy ja jota hän ei uskonut tapahtuvan. Sulhanen kuitenkin muka muistaa tärkeän tapaamisen ja karkaa pois tilanteesta. Häntä ei enää sen jälkeen nähdä.
Niiskuneidin sulhasen ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Palatsin portinvartija
Palatsin portinvartija esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Kultainen valtakunta. Eukko on viisisataa vuotta toiminut portinvartijana. Muumipeikko ja hänen ystävänsä pyytävät portinvartijalta kimaltavan tähtilääkkeen parantaakseen Jenni-tädin noidannuolen. Palatsin portinvartija näyttää missä sitä on, mutta lääkkeet ovat menneet vanhaksi. Muumipeikko ystävineen palaavat omaan aikaansa tyhjin käsin, mutta Jenni-täti onkin parantunut Isoäidin lääkkeen ansiosta.
Palatsin portinvartijan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Perinnönjakaja
Perinnönjakaja esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta kreivitär. Hän tulee Muumilaaksoon etsimään Muumipappaa. Hän löytää tämän vasta törmättyään Muumipeikkoon ja tämän ystäviin, jotka tarjoutuvat viemään hänet Muumipapan luo. Perinnönjakaja kertoo, että eräs Muumipapan sukulainen Paroni Krille on kuollut ja tämän seurauksena Muumipappa perii nyt kartanon. Muumipappa ei kuitenkaan muista tätä sukulaista ja sen takia on vastahakoinen ottamaan perintöä vastaan, mutta kun Muumipappa kuulee kartanon olevan kummitustalo, hän suostuu ottamaan perinnön vastaan. Perinnönjakajalla on päällään sininen puku ja knallihattu.
Perinnönjakajan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Piika
Piika esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Timantti. Hän on kartanon siivooja. Rouva Vilijonkka ehdottaa Mymmelille, että hän voisi hankkia Piikan hänen seuraksi. Piika nukkuu yöllä ja herää kun kuulee kolinaa ja luulee että varas on murtautunut kartanoon, mutta Piika menee ottamaan asiasta selvää ja Piika huomaa, että Mymmeli tiskaa lautasia, josta Piika suuttuu Mymmelille ja Piika kertoo lähtevänsä. Sen jälkeen kartanon katto alkaa vuotamaan, josta Piika tulee kertomaan Mymmelille. Katto vuotaa myös makuuhuoneessa ja Pikku Myy ilmestyy paikalle. Aamulla sateen jälkeen Piika lähtee asioille.
Piikan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Ella Pyhältö.
Poliisimestarin apulaiset
Poliisimestarin apulaiset esiintyvät Muumilaakson tarinoiden Suomessa aiemmin esittämättömässä jaksossa Muumit ja taistelu merirosvoa vastaan. He ovat Poliisimestarin ja kaikkien Muumilaakson asukkaiden kanssa Niiskun verstaalla pelastamassa Niiskuneitiä, jonka Kapteeni Batt on ottanut panttivangiksi, myöhemmin illalla Poliisimestari, kolme Apulapispoliisia ja Sininen haalarimies kantavat Kapteeni Battin vankilaan.
Jakso on dubattu suomeksi vain MTV:n versiossa, missä Poliisimestarin apulaisten ääninäyttelijät ovat Ilkka Villi, Jukka Nylund ja Juha Varis.
Poliisiylitarkastaja
Poliisiylitarkastaja esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Poliisimestarin veljenpoika. Poliisiylitarkastaja on matkalla Muumilaakson poliisilaitokselle, kun huomaa rannalla aarrearkun ja menee tutkimaan sitä. Pian Launo hyökkää hänen kimppuunsa, pidättää hänet ja vie poliisilaitokselle. Kertoessaan pidättäneensä rosvon poliisimestari kysyi vihaisena, että kenet hän on tällä kertaa pidättänyt, sillä poliisimestari oli pistänyt hänet jahtaamaan olemattomia rosvoja päästäkseen hänestä edes hetkeksi. Poliisimestari järkyttyy, kun Launo näyttää pidättäneensä poliisiylitarkastajan ja sen jälkeen poliisimestari raivostuu Launolle tästä. Poliisiylitarkastaja antaa kuitenkin Launolle anteeksi.
Poliisiylitarkastajan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Profeetta
Profeetta esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Uusi elämä. Pikku Myy menee kertomaan Muumiperheelle että Profeetta, johon Pikku Myy ihastuu, on ilmestynyt Muumilaaksoon. Kun Muumiperhe ystävineen lähtevät katsomaan Profeettaa, tämä ehdottaa heille muutoksen aikaa ja pyytää asukkaita elämään vapaata elämää ja palaamaan takaisin luontoon ja vapauteen. Osa heistä tekeekin muutoksen: Muumipappa alkaa elämään pihalla, Niiskuneiti alkaa käyttämään vaatteita ja hankkii uuden sulhasen, Pikku Myy ottaa toisen nutturan päähänsä ja Nipsu yrittää tehdä vapausmehua. Muumipeikko ja Muumimamma eivät kuitenkaan tiedä minkä muutoksen tekisivät. Jakson lopuksi Muumimamma päättääkin tehdä jotain erilaista ja katoaa. Muumipeikko, Muumipappa, Niiskuneiti, Pikku Myy ja Nipsu lähtevät etsimään häntä ja hän löytyykin nukkumasta Nuuskamuikkusen teltasta.
Anisophylleaceae
Anisophylleaceae on koppisiemenisten Cucurbitales-lahkoon kuuluva pieni kasviheimo.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Profeetta
Profeetan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Anisophylleaceae
Tuntomerkit
Heimon kasvit ovat melko huomiota herättämättömiä puita tai pensaita, joihin kerääntyy alumiinia. Lehdet ovat ehytlaitaisia, usein melko nahkeita ja enemmän tai vähemmän vinotyvisiä, harvoin korvakkeellisia. Kukinto on haarainen, terttumainen tai tähkämäinen ja siinä on pieniä kukkia. Terälehdet ovat tavallisesti liuskaisia ja enemmän tai vähemmän hederyhmiä ympäröiviä. Hetiö on obdiplostemoninen, so. heteet sijaitsevat kahdessa kiehkurassa ja ulkokiehkuran heteet ovat kohdakkain terälehtien kanssa. Kukassa on erillisistä liuskoista koostuva mesiäinen. Sikiäin on kehänalainen, luotti laajentunut tai pistemäinen. Siemenaiheet ovat usein yksikalvoisia. Hedelmä on yksisiemeninen ja verhiöllinen.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Rehtori
Rehtori esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Koulu kutsuu. Hän on Muumipapan ja Hömelön entisen koulun rehtori. Muumipapan ja Hömelön vieraillessa vanhassa koulussaan rehtori luulee heitä vieläkin oppilaiksi ja pistää heidät tekemään oppilaiden juttuja, kuten pesemään koulun lattioita. Ennen sitä Muumipappa ja Hömelö kuulivat Rehtorin huutoa korvissa hänen sanovansa että kun molemmat lintsaavat koulusta. Kilpaillessaan Vertin kanssa siitä, että kuka saa tehtyä rehtorille parhaimman jekun he käpälöivät soihtua, jolla rehtorin on tarkoitus sytyttää kokko. Juuri kun rehtori on sytyttämäisillään kokkoa soihtu sammuu ja pian siitä alkaa tulla välähdyksiä. Kohta siitä tulee savua ja savun hälvettyä nähdään rehtorin makaavan selällään maassa. Hän sanoo Muumipapalle ja Hömelölle pian kuolevansa ja pyytää vielä viimeiseksi toiveekseen, että saisi nähdä piirustukset, jotka ovat hänen kirjahyllyssään rehtorin kansliassaan. Muumipappa ja Hömelö lähtevät hakemaan niitä ja löytävät ne, mutta he huomaavat piirustusten olevan heidän lapsena tekemiään värityksiä rehtorista. Siinä samassa he kuulevat rehtorin äänen ja huomaavat rehtorin seisovan hyvinvoivana rehtorin kanslian ovella. Paljastuu, että rehtori olikin vain kostanut Muumipapan ja Hömelön kaikki jekut.
Anisophylleaceae
Levinneisyys
Heimo on pantrooppinen eli esiintyy kaikilla tropiikin alueilla.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Rehtori
Rehtorin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Iso Hyöhyjärvi
Iso Hyöhyjärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Mustajärven kylän lähellä sijaitseva järvi.
Anisophylleaceae
Luokittelu
Suvut:
Iso Hyöhyjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Roussel de Bailleul
Roussel de Bailleul (myös Roussel Phrangopolos tai Baieul) (kuoli vuonna 1077 tai 1078) oli normandialainen seikkailija ja palkkasotilas, joka perusti vuoden 1071 tienoilla lyhytikäisen ruhtinaskunnan Vähään-Aasiaan.
Roussel de Bailleul aloitti uransa palkkasotilaana Sisiliassa, mutta siirtyi myöhemmin taistelemaan Bysantin valtakunnan palveluksessa. Hän johti ulkomaalaisia palkkasotilaita kohtalokkaassa Manzikertin taistelussa vuonna 1071. Taistelun jälkeen Roussel kapinoi keisaria vastaan ja yritti perustaa oman ruhtinaskuntansa. Roussel taisteli kolmentuhannen miehen voimin turkkilaisia ja bysanttilaisia vastaan. Vuoteen 1073 mennessä hän oli vallannut Galatian.
Haukka (Laitila)
Haukka on kylä Laitilassa noin 7 kilometriä Laitilan keskustaajamasta eteläkaakkoon. Haukan lähimmät naapurikylät ovat Kovero pohjoisessa, Kiveinen lännessä ja Viikainen lounaassa.
Luettelo televisiosarjan Muumilaakson tarinoita hahmoista
Selvänäkijä
Selvänäkijä esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko ennustaa korteista. Muumipeikko ja Nipsu astuvat sisään Selvänäkijän telttaan, kun Nipsu haluaa tietää, miten rikastua. Muumipeikko ja Nipsu eivät tajua Selvänäkijän ennustusta, mutta hänen telttansa pitkästä jonosta Nipsu keksii tehdä Muumipeikosta selvänäkijän. Muumipeikko "ennustaa korteistaan" eli lukee ennustuksen Nipsun kirjoittamalta lapulta, kun taas tämä toteuttaa kirjoittamansa ennustuksen. Muumipeikko ja Nipsu eivät kuitenkaan usko selvänäkijöihin ja Nipsu muistamattaan tekee sen, josta Selvänäkijä varoitti ja he menettävät "ennustamisistaan" saamansa rahat. Selvänäkijän toinenkin ennustus toteutuu ja Nipsu alkaa uskomaan tähän yhteen selvänäkijään, kun taas Muumipeikko pitää ennustuksien toteutumista sattumana. Nipsu lähtee etsimään Selvänäkijää löytämättä tätä.
Selvänäkijän ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Marja Packalén ja MTV:n dubbauksessa Carla Rindell. MTV:n versiossa Selvänäkijän nimi on Povaaja.
Sheriffi
Sheriffi esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Muumipeikko Villissä lännessä. Sheriffi näki lapset, jotka katsoivat etsintäkuulutettua toista Cowboyta, joka oli Muumipeikko. Sheriffi melkein pidättää Muumipeikon ja tämän ystävät, mutta sitten Billy The Kid ryöstääkin pankin ja lapset pääsevät karkaamaan, Sheriffi oli juuri pysäyttämässä Billyä mutta se oli myöhäistä, Tämän jälkeen Sheriffiä ei enää nähdä.
Sheriffin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Taiteilija Umbra
Taiteilija Umbra esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Muumipappa on osallistunut valokuvauskilpailuun, jossa paras kuva maisemasta voittaa. Muumipappa ottaa useita kuvia eri maisemista ja lopuksi ottaa viimeiseksi perhepotretin, joka valitettavasti epäonnistuu. Muumipappa lähettää kaikki kuvat perhepotretin mukaan lukien kilpailuun. Olisi ollut liian haastavaa erotella se muista kuvista, joten Muumipappa lähetti sen muiden kuvien mukana kilpailuun. Yllättäen epäonnistunut perhepotretti voittaakin vahingossa. Taiteilija Umbra saapuu muumilaaksoon ja etsii Muumipapan epäonnistuneen perhepotretin kuvauspaikkaa ja harmistuu kun kuulee kuvasta totuuden. Vilijonkka tulee paikalle ja pyytää hänet taloonsa. Umbra osallistuu maalauskilpailuun, johon myös Muumipappakin ensiksi osallistuu. Hän ei kuitenkaan onnistu maalaamaan hyvää kuvaa, heittää maalit maalauksensa päälle ja luovuttaa. Muumimamma kuitenkin ilmoittaa maalauksen kilpailuun ja Muumipappa voittaa kilpailun jälleen vahingossa ja antaa palkintorahat Umbralle.
Taiteilija Umbran ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman.
Taiteilijat
Taiteilijat esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Muumilaaksossa pidetään maalauskilpailu, joten sinne tulee useita taiteilijoita.
Taiteilijoiden ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Markus Bäckman, Juha Varis ja Jon-Jon Geitel.
Tuomarit
Tuomarit esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Taiteilijoita Muumilaaksossa. Tuomareita on neljä ja he ovat identtiset. He tulevat Muumitaloon sinne pidettävään kilpailuun päättämään parhaimman maalauksen. Paras maalaus on Muumipapan luovuttaessaan suttaama rouva Vilijonkan omenapuuta esittänyt maalaus, jonka Muumimamma kuitenkin laittoi mukaan kisaan.
Tuomareiden ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Ilkka Merivaara, Eero Ahre ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski, Jon-Jon Geitel, Jukka Nylund ja Juha Varis.
Tutkimusmatkailija
Tutkimusmatkailija esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Kultainen valtakunta. Hän pelastaa Muumipeikon ja hänen ystävänsä alligaattorilta. Hän kertoo etsivänsä kultaista valtakuntaa ja Muumipeikko ystävineen päättävät liittyä seuraan. He muutaman hidasteen jälkeen pääsevät Kultaiseen valtakuntaan, josta Muumipeikko ystävineen löytää Jenni-tädille lääkettä, joka kuitenkin heidän harmikseen on pilaantunut. Kuitenkin isoäidin resepti on parantanut Jenni-tädin.
Tutkimusmatkailijan ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jarmo Koski.
Valokuvien rosvot
Valokuvien rosvot esiintyvät Muumilaakson tarinoiden jaksossa Poliisimestarin veljenpoika. Muumilaakson poliisiasemalla on monta etsintäkuulutusjulistetta seinällä rikollisista. Poliisimestari kertoo kuitenkin, että ne julisteet ovat vain koristeita. Poliisimestarin veljenpoika Launo on kuitenkin huono poliisi ja pidättää kaikki Muumilaakson asukkaat erittäin huonoista syistä. Päästäkseen Launosta eroon edes hetkeksi Poliisimestari antaa hänelle kaksi koriste-etsintäkuulutusjulistetta. Launo pukeutuu etsivän vaatteisiin ja Muumipeikko epäonnekseen joutuu hänen "Watsonikseen". He löytävätkin nämä kaksi rosvoa pitelemästä aarrearkullista varastettuja rahaa, jalokiviä ja koruja, mutta Launo luulee heitä poliiseiksi, jotka ovat rosvojen harhautusmielessä pukeutuneet rosvoiksi ja menee tervehtimään heitä. Launo ja Muumipeikko ehtivät kävelemään hetken rosvojen kanssa, kun nämä huomaavat poliisiylitarkastajan matkalla Muumilaakson poliisiasemalle, pelästyvät häntä ja pakenevat pudottaen aarrearkun. Launo ja Muumipeikko huomaavat hänet, mutta Launo luulee, että poliisiylitarkastaja on valepukuinen rosvo ja että hänen luulemansa poliisit juoksivat johonkin piiloon tarkkailemaan poliisiylitarkastajaa jättäen aarrearkun syötiksi. Launo ja Muumipeikko tekevät samoin ja pian Launo pidättääkin poliisiylitarkastajan.
Valokuvien rosvojen ääninäyttelijät ovat Yleisradion dubbauksessa Eero Ahre ja Timo Torikka ja MTV:n dubbauksessa Jukka Nylund ja Jon-Jon Geitel.
Vedenneito
Vedenneito esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Vedenneito. Hän hurmaa kaikki miehet, ja lopulta kaikki miehet ovat hullaantuneet häneen. Tämä tietenkin ärsyttää laakson naisia, jotka eivät pysty Vedenneitoa näkemään. Lopulta lampi, jossa Vedenneito asuu, kuivuu. Hemuli arvelee jakson lopussa, että Vedenneito oli todennäköisesti vain harhakuva ja Nuuskamuikkunen kertoo, että sanotaan, että siihen aikaan vuodessa voi nähdä vedenneitoja pienissä vuoristolammikoissa ja luulee, että vain miehet voivat nähdä tuon harhakuvan.
MTV:n versiossa Vedenneito on nimetty Vedenhengettäreksi.
Vertti
Vertti esiintyy Muumilaakson tarinoiden jaksossa Koulu kutsuu. Hän on Muumipapan ja Hömelön vanhassa koulussa opiskeleva oppilas ja sakin johtaja. Vertti tutustuu Pikku-Myyhyn, Nipsuun, Niiskuneitiin ja Muumipeikkoon koulussa. Vertti on vaihtamassa kissanpennun rehtorin asun hattuun kansliassa, kun Hömelö ja Muumipappa yllättävät tämän. He kilpailevat siitä, kuka saa tehtyä rehtorille parhaimman jekun. Vertin jekku menee pieleen, kun Nipsu otti vahingossa kissanpennun ja vaihtoi sen takaisin rehtorin asun oikeaan hattuun. Muumipappa ja Hömelö voittavat. Vertti toivoo voittavansa ensi kerralla.
Vertin ääninäyttelijä on Yleisradion dubbauksessa Ulla Tapaninen ja MTV:n dubbauksessa Jon-Jon Geitel. MTV:n versiossa Vertin nimi on Veikka.
Isoäiti
Isoäiti on joko Muumimamman tai Muumipeikon isoäiti. Hän on tehnyt erilaisia retkiä ja valmistanut erilaisia reseptejä, joita kirjoittanut kirjaansa, jota Muumimamma käyttää. Isoäidin lääkkeet auttavat, ruoat ovat todella hyviä ja ohjeet toimivia.
Yleisradion versiossa kutsutaan Isoäidiksi ja MTV:n versiossa kutsutaan Mummiksi.
Paroni Krille
Paroni Krille mainitaan Muumilaakson tarinoiden jaksossa Musta Kreivitär. Muumipappa perii häneltä Krillen kartanon. Muumipappa perheineen menee sinne, siistii sen ja pian myös antaa sen kahden haamun kodiksi.
Moottoripyöräilyn Grand Prix -kausi 1949
TT-sarjan MM-kausi 1949 oli historian ensimmäinen ratamoottoripyöräilyn MM-sarjan kausi. Kaudella ajettiin yhteensä vain kuusi kilpailua 500cc-, 350cc-, 250cc- ja 125cc-luokassa. Kauden pisteytysjärjestelmässä voittaja sai 10, toinen 8, kolmas 7, neljäs 6, viides 5 pistettä ja nopeimman kierroksen ajanut vielä yhden lisäpisteen.
Naamiokuhankeittäjä
Naamiokuhankeittäjä (Oriolus chinensis) on kuhankeittäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Naamiokuhankeittäjää tavataan Etelä-, Itä- ja Kaakkois-Aasiassa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Lama (uskonto)
thumb|Lamoja väittelemässä Tashilunpon luostarissa. Lama on tiibetinbuddhalainen opettaja (vastaava kuin sanskriitin guru). Sanatarkasti käännettynä lama tarkoittaa "ei kenenkään alaisuudessa", jolla tarkoitetaan sitä, että lamat ovat korkein mahdollinen auktoriteetti, jota muut buddhalaiset voivat konsultoida uskonasioissa.
Lama on keskeisessä asemassa tiibetinbuddhalaisuudessa. Tämän takia tiibetinbuddhalaisuutta joskus virheellisesti nimitetään lamalaisuudeksi. Tiibetinbuddhalaiset turvautuvat kolmen jalokiven (Buddha, Dharma, Sangha) ohella myös lamaan, jota pidetään kolmen jalokiven elävänä edustajana. Opettajan oletetaan toimivan aina oppilaidensa parhaaksi, ja oppilaan on noudatettava laman antamia ohjeita tarkasti.
Tunnetuimpia lamoja ovat Gelug-linjan dalai-lama ja panchen-lama sekä Karma-kagyü-linjan Karmapa ja Shamarpa.
Useimmat lamat ovat munkkeja tai nunnia, kagyü, sakya ja nyingma-koulukunnissa Lama-nimitystä voidaan käyttää myös maallikoista, yleensä edistyneistä tantrisista harjoittajista.
Eturauhasen tulehdus
thumb|250px|Miehen sukuelinten anatomiaa. 1. Virtsarakko. 2. Häpyliitos. 3. Siitin. 4. Paisuvaiskudos. 5. Terska. 6. Esinahka. 7. Virtsaputki. 10. Rakkularauhanen. 11. Siemenheittotiehyt. 12. Eturauhanen. 13. Bulbouretraali- eli Cowperin rauhanen. 15. Siemenjohdin. 16. Lisäkives. 17. Kives. 18. Kivespussi.
Eturauhasen tulehdus on eturauhaseen tuleva tulehdus, johon sairastuu arviolta 20 % miehistä jossain elämänsä vaiheessa, ja joillakin se uusiutuu jatkuvasti, jopa useita kertoja vuosittain. Vaiva voi iskeä keneen tahansa mieheen, 15-vuotiaasta ylöspäin. Vastoin yleistä luuloa eturauhasen tulehdus ei merkitse suurta eturauhassyövän riskiä. Eturauhasen tulehdus aiheuttaa helposti masennusta ja pelkoja vakavammista sairauksista tai vaikkapa hedelmättömyyden pelkoa. Joskus potilaita on ohjattu myös psykologin hoitoon.
Tulehdus johtuu joko bakteeri-infektiosta, kuten sukupuolitauti klamydiassa, tai lantion tai ristiselän alueen kylmettymisestä. Eräs oletettu syy toistuviin tulehduksiin on virtsan tunkeutuminen eturauhaseen. Yleensä oireina jotain seuraavista: kipua ja/tai verta virtsatessa, virtsaamisen vaikeutta, tihentynyttä tarvetta virtsaamiseen myös öisin, kipua yhdynnässä ja ulostaessa tai edellä mainittujen jälkeen. Voi olla myös jatkuvaa kipua lantion ja ristiselän alueella tai suoraan itse eturauhasessa. Jotkut potilaat kokevat istuvansa ikään kuin tyynyn päällä. Samoja oireita liittyy myös eturauhasen ja virtsarakon syöpään, joten lääkärin tutkimus on siksi aiheellinen. Virtsarakko täynnä urheileminen – esimerkiksi juokseminen – voi edesauttaa eturauhasen tulehduksen syntyä. Ylipaino ja ikä ovat myös riskitekijöitä.
Eturauhasen tulehduksesta on myös olemassa krooninen muoto, joka on yleisin eturauhasen tulehduksen muoto ja joka ei ole bakteerien aiheuttama. Oireet vaihtelevat ja ovat pääsääntöisesti samantyyppisiä kuin akuutissa bakteerien aiheuttamassa muodossa. Lisäoireena esiintyy harmaata vuotoa virtsaputkesta. Vuoto muistuttaa monella tavoin klamydian aiheuttamaan tulehdusta, vaikka siitä ei ole kyse. Tähän eturauhasen tulehdukseen syynä voi olla myös stressi tai muut psykologiset tekijät. Tulehdus on pitkäkestoinen ja voi olla harvinaisen hankala täysin parantaa.
Ennaltaehkäisy
Yleisesti ennaltaehkäisynä on lämpimien vaatteiden käyttö ja kylmien istuinalustojen välttäminen. Virtsarakon- ja eturauhasen alueen tulehdukset lisääntyvät usein syksyisin ilman viiletessä.
Seuraavat neuvot erityisesti jatkuvista vaivoista kärsiville: Seksi tai Masturbointi: Esimerkiksi viikoittainen siemensyöksy puhdistaa eturauhasen epäpuhtauksista ja mahdollisesti eturauhasen tiehyitä tukkivasta liian paksusta ja happamasta siemennesteestä. Virtsan happamuus ja sakeus voivat edesauttaa tulehdusten syntyä, joten runsaampi nesteen nauttiminen alentaa toistuvaa tulehdusriskiä. Virtsarakko on syytä tyhjentää säännöllisesti, vaikka välitöntä virtsaamisen tarvetta ei tuntuisikaan. Tupakointi lisää kaikkien tulehdusten mahdollisuutta, joten tupakointi kannattaa lopettaa. Ummetuksen välttäminen kuitupitoisella ruokavaliolla, riittävällä nesteen nauttimisella ja liikunnan harrastamisella auttaa paljon.
Hoidot
Lääkäri määrää aina antibioottikuurin, vaikka tulehdus ei olisikaan bakteerin aiheuttama, koska antibioottilääkitys saattaa lievittää oireita myös bakteerittomassa tulehduksessa. Lääkäri määrää aina alfasalpaajan lääkkeeksi, joka rentouttaa eturauhasen, virtsarakon ja virtsaputken lihaksia, jolloin virtsa pääsee virtaamaan rakosta helpommin. Tavallisista särkylääkkeistä on vähän hyötyä. Lantionpohjan alueen lihaksia rentouttavat lääkkeet auttavat krooniseen jännitystilaan. Myös ultraäänihoitoa annetaan välilihan alueelle. Kylmettymistä pitää välttää ja lämpö kaikissa muodoissa on eduksi. Myös luontaistuotteista löytyy eturauhasen tulehdukseen sopivia valmisteita.
Luke (nimi)
Luke on miehen etunimi. Se on Luukas-nimen englantilainen vastine.
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Luke on vuoteen 2023 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä noin 450 miehellä. Luke-nimi ei ole mukana almanakassa, mutta se esiintyy Helsingin yliopiston almanakkatoimiston virallisessa koirien nimipäiväkalenterissa. Siinä Luken nimipäivä on 18. lokakuuta.
Tunnettuja Lukeja
Luke taiteilijanimenä
Suseån
Suseån on Ruotsissa Hallandin läänissä virtaava noin 40 kilometriä pitkä joki, joka muodostaa Suseånin vesistössä sen 61 kilometriä pitkän pääuoman alaosan. Joen valuma-alueen pinta-ala on 450 neliökilometriä ja se laskee Pohjanmeren ja Itämeren vaihettumisvyöhykkeeseen Kattegatiin lähellä Skreaa Falkenbergin kunnassa.
Joen kulku ja pääuoma
Suseån saa nimensä Slättåkrassa jokilaakson tasangolla, jossa kolme sivu-uomaa yhtyvät Suseåniksi. Paikan korkeus on 44 metriä mpy. Nämä sivu-uomat ovat Slissån, Döblaån sekä vielä Slättåkran kautta virtaava metsäoja. Slättåkrasta etelään jatkuva laakso ei ole kovin kalteva ja pohjalle on kertynyt sedimenttiä. Tämän vuoksi joki alkaa nyt meanderoida voimakkaasti. Muistona vanhoista uomista löytyy nykyisen uoman vierestä juoluoita. Osa niistä ovat luontaisia, mutta osa on voinut syntyä uoman oikaisussa. Alempana laakso kapenee ja soistuu. Kvibillessä joki saapuu viljellylle alueelle. Peltoalueella joki kääntyy eteläisestä kohti luoteista suuntaa. Se säilyttää suunnan lähes joensuuhun asti. Jokea seuraavat rautatie, moottoritie ja paikalliset maantiet. Joenvarsitaajamia ovat alaspäin mentäessä Kvibille, Getinge, Slöinge ja Heberg. Hebergissä joki käännähtää kohti lounasta ja laskee viiden kilometrin päässä mereen. Vesistön erikoisuus on kaksi Suseånia. Eteläisempi uoma on yllä kuvattu uoma, ja pohjoisempi Suseån kohdellaan pääuona sivu-uomana.
Ruotsin vesistöviranomaiset valitsevat pääuomaksi sellaiset joen haarat, joiden virtaama on suurin. Tämän vuoksi Suseånin vesistön pääuomana on eteläisempi Suseån, joka on pohjoista Suseånia lyhyempi. Sen jatkeeksi tulee Slättåkrassa Slissånin sivuhaara ja sekin vaihtuu Gräsåsissa Sjöabäckeniksi, joka laskee Övrabökesjönista. Järvi on pääuoman lähdejärvi, jonka vedenpinta on 146 metrin korkeudella mpy.
Vesivoimaa
Suseånin pääuomassa on neljä vesivoimalaitosta: Boberg, Berte Qvarn, Mostorps gård ja Semb. Voimaloiden yhteisteho on 0,8 megawattia ja niiden vuosituotanto on noin 3,6 gigawattituntia.
The Beach Boys
The Beach Boys on yhdysvaltalainen pop- ja rockyhtye, joka perustettiin vuonna 1961. Se tuli ensimmäisinä vuosinaan tunnetuksi moniäänisistä lauluharmonioistaan sekä surf pop -genren suurimpana nimenä. 1960-luvun puolivälissä yhtye kehittyi nopeasti yhdeksi vaikutusvaltaisimmista popmusiikin uudistajista. Vuonna 1966 julkaistu Pet Sounds -levy sekä single ”Good Vibrations” mielletään usein kevyen musiikin keskeisimpiin teoksiin. The Beach Boys oli 1960-luvulla ainoa amerikkalainen yhtye, joka kykeni kilpailemaan suosiosta The Beatlesin kanssa.
The Beach Boysin klassiseen kokoonpanoon kuuluivat Wilsonin veljekset Brian (basso, kosketinsoittimet, laulu), Carl (kitara, laulu) ja Dennis (rummut, laulu), heidän serkkunsa Mike Love (laulu, saksofoni), ystävänsä Al Jardine (kitara, laulu) sekä vuonna 1965 yhtyeeseen liittynyt pitkäaikainen jäsen Bruce Johnston (kosketinsoittimet, basso, laulu). Yhtyeen tyylissä ja kokoonpanossa on tapahtunut vuosien saatossa monia muutoksia. The Beach Boysia ovat koetelleet Brian Wilsonin mielenterveys- ja huumeongelmat, Dennis Wilsonin ja Carl Wilsonin kuolemat sekä oikeusriidat jäljelle jääneiden jäsenten välillä.
Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat ”Good Vibrationsin” lisäksi ”I Get Around”, ”God Only Knows”, ”Wouldn’t It Be Nice”, ”Sloop John B”, ”Don’t Worry Baby”, "Surfin’ USA" ja ”California Girls”.
Varhaiset vuodet
Brian Wilson perusti Beach Boysin vuonna 1961 veljiensä Carl Wilsonin ja Dennis Wilsonin, serkkunsa Mike Loven ja ystävänsä Al Jardinen kanssa. Vuosina 1962–1963 Al Jardinea tuurasi kitarassa David Marks. Ensimmäisestä singlestä, ”Surfin” saakka moniääniset lauluvokaalit olivat aina keskeinen osa Beach Boysin soundia. Brian Wilson toimi alusta alkaen musiikillisena johtajana, säveltäjänä, sovittajana ja pian myös tuottajana.
pienois|vasen|The Beach Boys [[Ed Sullivanin ohjelmassa vuonna 1964.]] Beach Boysien varhainen laulumateriaali keskittyi sanoituksiltaan Kalifornian nuorison elämäntyyliin: hauskanpitoon (”Fun, Fun, Fun”) autoihin (”Little Deuce Coupe”) ja tietenkin surffaukseen (”Surfin’”, ”Surfin’ Safari”, ”Surfin USA” ja monet muut). Tosiasiassa Dennis Wilson oli yhtyeen ainoa jäsen, joka surffasi. Beach Boys nousi surf pop -genren kansainvälisesti tunnetuimmaksi nimeksi. Alkuaikojen läpimurtohitti oli vuoden 1964 kappale ”I Get Around”, yhtyeen ensimmäinen listaykkönen.