cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Grattanin verilöyly
Taustat
Elokuussa 1854 joukko mormoneja matkasi North Platte -joen varrella Wyomingissa kulkevaa Oregonin reittiä eteläisten siouxien maiden halki. Uudisasukkaiden karjasta erkani nauta, joka harhaili läheiseen lakotojen leiriin. Nautaa etsimään lähteneet siirtolaiset säikähtivät nähdessään intiaanit eivätkä uskaltaneet hakea lehmää näiden leiristä. Myöhemmin mormonit kertoivat Fort Laramie -linnakkeen komentajalle luutnantti Hugh Flemingille, että intiaanit olivat varastaneet heiltä naudan.
Valloittavan Karhun johtamien brule-siouxien leirissä vierailulla ollut Korkea Otsa -niminen miniconjou-sioux oli ampunut naudan saadakseen siitä itselleen vuodan. Lakotojen puhemiehenä toiminut Valloittava Karhu oli valmis antamaan tapetun naudan omistajalle korvaukseksi hevosen omasta laumastaan. Naudan omistanut mies ei suostunut tähän, vaan vaati 25 dollarin suuruista rahallista korvausta. Vuonna 1851 tehdyn sopimuksen mukaan tapaus olisi kuulunut paikallisen intiaaniasiamiehen John W. Whitfieldin hoitoon, mutta hän oli matkoilla.
Flemingin mukaan nautaa koskeva asia oli vähäpätöinen ja ratkaisu sai odottaa. Aliluutnantti Grattan oli toista mieltä. Hän oli nuori ja innokas West Pointin sotilaskatemiasta valmistunut johtaja, joka kerskui pienellä miesmäärällä alistavansa kaikki preerian intiaanit. Fleming korosti Grattanille väkivallan tarpeettomuutta lainrikkojan kiinni saamiseksi. Aliluutnantti lupasi noudattaa ohjeita. Grattan suuntasi matkansa kohti Valloittavan Karhun leiriä mukanaan 26 jalkamiestä, tulkki ja kaksi armeijan soittokunnan muusikkoa. Lähellä intiaanikylää asunut kauppias James Bordeaux onnistui järjestämään neuvottelut taloonsa, jossa lakotat tarjosivat naudasta maksuksi jo useita hevosia.
Verilöyly
Grattan pysyi kuitenkin alkuperäisessä suunnitelmassaan pidättää Korkean Otsan eikä hyväksynyt vastapuolen tarjoamia korvauksia. Kahdella tykillä varustettuna Grattanin jalkaväkiosasto marssi brule-siouxien leiriin. Päällikkö Valloittava Karhu ei halunnut luovuttaa sotilaille kylässä vieraana olevaa Korkeaa Otsaa, vaan yritti puhua tämän puolesta. Samalla päällikkö ihmetteli sotilaiden saapumista leiriin tykkien kanssa. Valloittava Karhu antoi ymmärtää, että löisi vieraitaan, ellei olisi päällikkö ja totesi, ettei tapettu lehmä ollut minkään arvoinen. Mukana ollut alkoholisoitunut tulkki Lucienne Auguste ei osannut lakotan kieltä, vaan käytti murteellista dakotaa ja pilkkasi lakotoja vaivaisiksi akoiksi.
Neuvottelut eivät johtaneet mihinkään, ja Korkea Otsa kieltäytyi lähtemästä vieraitten matkaan. Läheisestä oglala-leiristä saapuneet lakotat, heidän joukossaan muun muassa nuori Punainen Pilvi, ympäröivät Grattanin miehet. Pelastaakseen kasvonsa sotilaittensa silmissä Grattan antoi miehilleen käskyn avata tulen. Valloittava Karhu, joka luuli amerikkalaisten vain pelottelevan, haavoittui kuolettavasti tykkien ensimmäisestä yhteislaukauksesta. Intiaanit vastasivat laukauksiin kymmenillä nuolilla, jotka surmasivat Grattanin ja hänen miehensä. Toisen version mukaan eräs Grattanin sotilaista olisi hermostuksissaan ampunut erästä sioux soturia, ja saanut muutkin sotilaat ampumaan. Yksinomaan Grattanista löydettiin 24 nuolta, joista yksi oli lävistänyt hänen päänsä. Grattan tunnistettiin myöhemmin taskukellostaan.
Yksi sotilasosaston jäsen selvisi taistelusta hengissä pakenemalla haavoittuneena pensaaseen. Hän kuoli kahden päivän kuluttua ehtimättä kertoa tapahtuneesta. Tiedot tapahtumien kulusta perustuvat Punaisen Pilven ja Mies-Jonka-Hevosia-Pelätään -nimisen intiaanin kertomuksiin.
Seuraukset
Kun tieto verilöylystä tuli julkisuuteen, Yhdysvaltain sotaministeriö alkoi suunnitella kostoiskua lakotoja vastaan uskoessaan mitä intiaaneja syyttävissä sanomalehdissä sanottiin, eivätkä ottaneet selvää Laramie linnakkeesta, missä oltiin avoimesti sitä mieltä, että syy oli ollut Grattanin. Syyskuussa 1855 Fort Laramien komentajan raportista piittaamaton eversti William Harney johti yli 600 sotilasta Pienen Ukkosen johtamaan brule kylään Blue Wateriin ja vaati näitä luovuttamaan Grattanin murhanneet soturit. Odottamatta intiaaneilta vastausta Harney joukkoineen hyökkäsi leiriin ja tapatti 85 lakotaa, joista monet olivat naisia ja lapsia. Hyökkäyksen jälkeen Harney johti miehensä läpi lakotojen asuttaman maaseudun ja antoi näytteitä armeijan voimasta. Vaikka intiaanit eivät nousseet vastarintaan, he eivät unohtaneet Valloittavan Karhun kuolemaa eivätkä Blue Waterin tapahtumia.
Seuraavan vuosikymmenen aikana erimielisyydet siouxien ja Yhdysvaltojen välillä kasvoivat ja kahden erilaisen kulttuurin väliset erot korostuivat. Varsinaiset sodat lähtivät liikkeelle 1862 Minnesotasta, jossa sikäläiset dakotat olivat ryhtyneet kapinaan uudisasukkaita vastaan. Sota levisi tasangoille, ja Grattanin verilöylystä alkaneiden monien kriisitilanteiden katkeroittamat lakotat nousivat sotaan Yhdysvaltoja vastaan muun muassa Punaisen Pilven, Istuvan Härän ja Hullun Hevosen alaisuudessa.
Näkökirurgia
Näkökirurgialla (jota kutsutaan myös taittovirhekirurgiaksi) tarkoitetaan silmien taitto­virheiden hoitamista leikkauksella. Leikkauksella pystytään korjaamaan liki­näköisyyttä, kaukonäköisyyttä ja haja­taittoa eli astigmatismia sekä ikänäköä. Leikkausmenetelmiä, joissa ja silmän muotoa muokataan esimerkiksi laser-säteen avulla tai mykiö korvataan keinotekoisella linssillä, on useanlaisia. Jos taittovirhe on erittäin voimakas (yli +4D tai alle -10D), on linssi-implantti mahdollisesti paras vaihtoehto. Aivan kaikkia taittovirheitä ei voi korjata leikkauksella, eivätkä kaikki silmät sovi leikattavaksi esimerkiksi silmän rakenteen, silmäsairauksien tai liian ohuen sarveiskalvon takia.
Laserleikkauksia on tehty Suomessa ja muissa Pohjoismaissa yleisemmin 1990-luvulta lähtien, ja leikkaustekniikka on kehittynyt jatkuvasti. Kansallista rekisteriä Suomessa tehtävistä leikkauksista ei ole, mutta arvio Suomessa tehtävistä leikkauksista liikkuu 10 000:n ja 20 000:n välillä (HS 13.11.2014).
Yleisimmät Suomessa käytettävät laserleikkausmenetelmät ovat FS-LASIK ja LASEK, jotka eroavat toisistaan siinä, millä tavalla sarveiskalvo valmistetaan taittovirheen korjaamiseen.
FS-LASIK
FS-LASIK (=FemtoLASIK, Intralasik, I-LASIK) on maailmassa eniten käytetty, turvallinen ja kivuton Femtosecond-laserilla tehtävä laserleikkausmenetelmä, jonka paranemisaika on erittäin lyhyt. Leikkauksessa sarveiskalvoon muodostettava läppä tehdään lasersäteen avulla. Läppä käännetään syrjään ja laser muotoilee silmän etuosan uudelleen niin, että taittovirhe korjaantuu, minkä jälkeen sarveiskalvoläppä laitetaan takaisin paikalleen. Silmällä näkee heti leikkauksen jälkeen, ja useimmat voivat työskennellä normaalisti jo leikkausta seuraavana päivänä.
LASEK
LASEK on suositeltava leikkausmenetelmä silloin, kun sarveiskalvo on ohut ja hoidettavassa silmässä on suuri taittovirhe. Menetelmässä sarveiskalvon uloin solukerros siirretään sivuun miedon alkoholiliuoksen avulla, minkä jälkeen laser muotoilee silmän etuosan uudelleen ja korjaa taittovirheen. Silmä tarvitsee tukea leikkausta seuraavien ensimmäisten paranemispäivinä, joksi ajaksi siihen asetetaan kirkas, suojaava piilolinssi. Toipumisaika on pidempi kuin FS-LASIK-leikkauksessa.
SMILE
SMILE (Small Incision Lenticular Extraction) on suhteellisen uusi lasermenetelmä, jossa poistetaan kudosta sarveiskalvon sisältä eikä läpän alta tai ulkopinnalta. Hoito tehdään femtosekuntilaserilla niin, että sarveiskalvon sisältä leikataan linssimäinen kiekko, joka poistetaan noin 3 mm:n mittaisen viillon kautta. Menetelmällä ei voi korjata kaukotaitteisuutta.
PRK-leikkaus
PRK-leikkaus eli fotorefraktiivinen keratektomia on ensimmäinen kirurginen toimenpide, jossa muutettiin laserilla silmän sarveiskalvon muotoa. Siinä käytetään samanlaista silmälaseria kuin LASIK-laserleikkauksessa. Kahden toimenpiteen pääasiallinen ero on tavassa, jolla sarveiskalvon keskimmäinen kerros paljastetaan. PRK-toimenpiteessä sarveiskalvoon ei leikata läppää, vaan sarveiskalvon pintakerros - epiteeli - poistetaan erityisinstrumentin avulla mekaanisesti.
Silmänsisäinen piilolinssi, ICL
ICL-tekniikkaa (ICL= intraocular contact lens) käytetään muun muassa silloin, ICL-menetelmässä silmän sisälle, oman linssin eli mykiön eteen asetetaan keinotekoinen linssi (Intraocular Contact Lens). Leikkaus suoritetaan normaalisti yksi silmä kerrallaan. Hajataittoisuustapauksissa käytetään toorista linssiä.
Ikänäköä korjaavat menetelmät
Useimmille kehittyy noin 50 vuoden iässä ikänäkö. eli presbyopia, johon liittyy vaikeus nähdä lähelle (alkaa ilmetä 40–45 -vuotiaana). Ikänäkö johtuu siitä, että silmän mykiö jäykistyy ja akkommodaatiokyky eli kyky tarkentaa katse lähietäisyydelle heikkenee. Siksi kauas ja lähelle katsottaessa tarvitaan eri linssivahvuudet. Likitaittoiset näkevät edelleen tarkasti lähelle ilman silmälaseja, mutta eivät käyttäessään likitaittoisuutta korjaavia laseja.
Ikänäköä korjaavia linssileikkauksia on tehty 2000-luvulta lähtien. Ikänäköleikkauksen kanssa samankaltaisella tekniikalla tehtävä kaihileikkaus on yleisin kirurginen toimenpide Suomessa, ja niitä tehdään koko maailmassa noin 14 miljoonaa vuodessa. Ensimmäinen kaihileikkaus tehtiin Suomessa vuonna 1950, ja tekomykiötekniikkaan perustuvat harmaakaihileikkaukset yleistyvät 2000-luvulla.
Ikänäön korjaamiseen käytetty linssileikkausmenetelmässä linssinvaihdon jälkeen harmaakaihia ei pääse enää kehittymään. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi- että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksiköllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
RLE-linssileikkaus
RLE-linssileikkaus (RLE = Refractive Lens Exchange) on ikänäön korjaamiseen kehitetty linssileikkausmenetelmä. RLE-leikkauksessa käytetään niin sanottuja multifokaalisia linssejä (RLE multifocal and RLE trifocal), joilla pyritään silmälasittomuuteen. Tässä leikkausmenetelmässä silmän oma mykiö poistetaan ja korvataan keinotekoisella linssillä, joka jää silmään loppuelämän ajaksi. Paitsi ikänäköä, uudella linssillä voidaan myös korjata muita mahdollisia taittovirheitä sekä hajataitteisuutta. Linssileikkauksen jälkeen harmaakaihi ei pääse enää kehittymään.
Linssileikkaus voidaan tehdä sekä niin sanottua yksiteholinssiä käyttäen. Linssileikkauksesta käytetään tällöin nimitystä RLE Monofokal, jolloin lukulaseja tarvitaan leikkauksen jälkeen. Moniteholinsseillä tehtävässä silmäleikkauksessa, RLE Multifokal, pyritään silmälasittomuuteen. Tavallinen harmaakaihileikkaus eroaa linssileikkauksesta siinä, että linssi korjaa sekä lähi-, että kaukonäön. Käytettävä linssi valitaan yksilöllisesti taittovirheestä ja korjaustarpeesta riippuen.
Monovisio-menetelmä
Monovisiosta puhutaan. silloin kun ikänäkö korjataan siten, että toinen silmä saadaan näkemään tarkasti kauas ja toinen lähelle. Tällöin näkö korjataan tai silmät leikataan siten, että toinen silmä on likitaittoinen (myooppinen) ja toinen normaali (emmetrooppinen) eli näkee tarkasti lähelle ja kauas ilman silmälaseja (vahvuus 0). Joillekin tämä ratkaisu sopii ongelmitta, mutta toisista tuntuu, että silmät eivät osaa tehdä yhteistyötä. Silmien yhteispelin ongelmia ilmenee todennäköisemmin silloin kun silmien taittoero on suuri. Siksi monovisiomenetelmässä ”lähinäkösilmän” näkökyky korjataan vain harvoin 40 cm:n etäisyyteen asti (vastaa -2,5 dioptrian likitaittoisuutta). Lähisilmän likitaittoisuudeksi valitaan usein -1,5 – -0,75, jolloin tarkan näön alue on noin 60/70 cm – 1 m. Käytännössä monet pystyvät näkemään myös tätä lähemmäksi.
Monovisiomenetelmä
Monovisiomenetelmä on käytössä laserleikkauksissa ja laitettaessa silmänsisäisiä IOL-linssejä (IOL= Intra Ocular Lenses). Ennakkotutkimuksessa näitä menetelmiä verrataan muihin menetelmiin kuten RLE-linssileikkausmenetelmään silmänsisäisiä moniteholinssejä käyttäen.
Monovisiolaserleikkaus on hyvä menetelmä ikänäön varhaisvaiheessa (noin 38–44-vuotiaille). Tässä vaiheessa silmät pystyvät vielä tarkentumaan lähelle, mutta ongelmia on odotettavissa pian jos silmät leikataan niin, että kummallakin silmällä näkee kauas täydellisesti. Menetelmä soveltuu myös ikääntyneille potilaille RLE monovisio -menetelmän vaihtoehdoksi.
Monovisiolinssiä suositellaan silloin, kun ei ole varmaa, sopeutuuko potilas moniteholinssin haittoihin, mutta haluaa silti vähentää riippuvuuttaan silmälaseista lähelle katsottaessa enemmän kuin mitä pelkkä etäisyyden korjaaminen antaisi. Monovisiomenetelmää suositellaan, jos potilaan arvioidaan pystyvän sopeutumaan silmien taittoeroon. Tämä testataan usein piilolinsseillä ennen leikkausta.
PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR
PresbyLASIK-menetelmä SUPRACOR on laserleikkausmenetelmä, jonka avulla ikänäköä hoidetaan tekemällä sarveiskalvosta monitehoinen. Menetelmällä korjataan sekä lähi- että kaukonäköä. PresbyLASIK on (FS-)LASIK-leikkaus, jossa sarveiskalvo muotoillaan monitehoiseksi siten, että sen eri alueet kaareutuvat eri tavoin ja taittavat valoa eri vahvuuksilla. Yleensä siirrytään sarveiskalvon keskellä olevalta lähinäköalueelta asteittain kaukonäköä varten muotoilluille reuna-alueille. Kyseessä on kompromissiratkaisu, jonka avulla saadaan toimiva näkökyky sekä lähelle että kauas, mutta näön laatu saattaa heikentyä. Haittavaikutuksia voi olla myös heikentynyt kontrastinäkö, huonontunut pimeänäkö tai heikentynyt näöntarkkuus.
Crystalens
Crystalens, "mukautuva" silmänsisäinen linssi on Bausch & Lombin silmänsisäinen linssi, jonka pitäisi siirtyä silmässä niin, että sen taittovahvuus mukautuu lähinäköön henkilön katsoessa lähelle. Periaatteena on, että linssin siirtyminen silmän sisällä 1 mm:n eteenpäin vaikuttaa lähinäköön noin 1 dioptrian verran. Linssi siirtymine tapahtuu, kun sen ympärillä olevat sädelihakset supistuvat yrittäessä nähdä lähelle. Valitettavasti silmän liike on osoittautunut vaikeaksi ennustaa, eikä menetelmällä ole saatu yhtä hyviä tuloksia kuin esimerkiksi kolmiteholinssillä.
Näkökirurgiaa tarjoavat toimijat Suomessa
Näkökirurgiset leikkaukset eivät yleensä kuulu julkisen terveyden­huollon piiriin, vaan niitä tarjoavat yksityiset toimijat Suomessa kuten Medilaser, Eiran sairaala, Terveystalo, Mehiläinen, Silmäaseman Silmäsairaala ja Memira.
ESCRS
Refraktiivisen kirurgian eurooppalainen kattojärjestö on European Society of Cataract and Refractive Surgeons. Yli 5000 jäsenen järjestö kouluttaa, tuottaa julkaisuja, seuraa ja tukee alan tutkimusta ja kehityshankkeita ja arvioi uusia leikkausmenetelmiä, teknologiaa ja alan käytäntöjä sekä asiakastyytyväisyyttä ja -turvallisuutta.
Cliff Pu
Clifford Pu (s. 3. kesäkuuta 1998 North York, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-joukkue Columbus Blue Jacketsia. Pu on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä, mutta hän osaa pelata myös keskellä. The Sports Forecaster -sivuston mukaan Pu on monipuolinen kahden suunnan hyökkääjä, joka on hyvä pelintekijä ja käyttökelpoinen erikoistilanteissa. Hänen tulisi kuitenkin lisätä vielä voimaa maksimoidakseen potentiaalinsa NHL-tasolla. Pu laukoo oikealta.
Junioriura
Pu syntyi Ontarion North Yorkissa, mutta kasvoi Richmond Hillissä. Hänen kasvattajaseuransa on Toronto Marlboros, jonka Minor Midget -junioreissa Pu voitti kauden 2013–2014 päätteeksi sekä OHL Cupin mestaruuden että OHL Gold Cupin hopeaa. Oshawa Generals varasi hänet 16. pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa 2014. Pu siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2014–2015, mutta kesken kauden, vuoden 2015 vaihteessa Generals kuitenkin kauppasi hänet ja Josh Sterkin London Knightsiin vaihdossa Michael McCarroniin ja Dakota Mermisiin. Pu teki OHL:n tulokaskautensa aikana yhteensä 41 runkosarja- ja viidessä playoff-ottelussa tehot 4+5=9. Kaudella 2015–2016 hän teki liigan runkosarjassa 31 tehopistettä ja pudotuspeleissä 13 tehopistettä. Pu voitti kauden päätteeksi OHL:n mestaruuden, J. Ross Robertson Cupin sekä Memorial Cupin.
Buffalo Sabres varasi Pun kolmannella kierroksella 69. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 2016. Kaudella 2016–2017 hän oli London Knightsin paras pistemies ja syöttäjä tehoilla 35+51=86, joilla Pu sijoittui koko OHL:n pistepörssissä kahdeksanneksi. Hänet valittiin kauden päätteeksi liigan kolmanteen tähdistökentälliseen. Viimeisellä juniorikaudellaan 2017–2018 Pu nousi Knightsin varakapteeniksi. Lokakuussa 2017 hän teki kolmivuotisen tulokassopimuksen Sabresin kanssa. Kauden loppupuolella Knights myi Pun Kingston Frontenacsiin.
Ammattilaisura
Elokuussa 2018 Sabres myi oikeutensa Puhun Carolina Hurricanesiin vaihdossa Jeff Skinneriin. Pu siirtyi Hurricanesin farmijoukkueeseen AHL-liigan Charlotte Checkersiin. Keväällä 2019 Hurricanes kauppasi Pun Florida Panthersiin vaihdossa Tomáš Jurčoon ja mahdollisiin varausvuoroihin. Lokakuussa 2020 Pu vaihdettiin Columbus Blue Jacketsin Markus Nutivaaraan.
Maajoukkueessa
Pu edusti Kanadan Mustaa joukkuetta World U-17 Hockey Challengessa marraskuussa 2014.
Muuta
Pun isä Jun on lähtöisin Kiinasta, josta hän muutti varhaisteini-iässä perheineen Kanadaan.
Antileptoni
Antileptonit ovat leptonien antihiukkasia. Niitä on kuusi kappaletta, kuten leptoneitakin. Jokaisella leptonilla on oma antihiukkasensa. Antileptonit ovat positroni (elektronin antihiukkanen), antimyoni ja antitau sekä elektronin antineutriino, myonin antineutriino ja taun antineutriino.
Antileptonien sähkövaraus on vastakkainen kuin leptonien. Positronin, antimyonin ja antitaun varaus on siis positiivinen. Koska neutriinoilla ei ole lainkaan sahkövarausta, myöskään antineutriinoilla ei ole sähkövarausta. Mahdollisesti neutriinot ovatkin itse omia antihiukkasiaan.
Lähteet
Antilepton
Rameški
Rameški on kaupunkimainen taajama Tverin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Tverin ja Bežetskin välisen maantien varrella 60 kilometriä Tveristä pohjoiseen. Taajama on Rameškin piirin keskus. Asukkaita on 4 100 henkeä (vuonna 2009).
Kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1551 nimellä Ramenki. Nimitys juontuu kuusikkoon raivattua peltoa tarkoittavasta venäjän sanasta ramen. Rameški sai kaupunkimaisen taajaman statuksen vuonna 1979. Taajamassa toimii trikootehdas ja meijeri.
RT-PCR
pienoiskuva|RT-PCR. 1. käänteistranskriptaasi tuottaa RNA:n rinnalle cDNA:n. 2. PCR. [[Adeniini|A, G, U, T ja C ovat nukleotideja. Kuvassa näkyvät RNA:n ja DNA:n 5'- ja 3'-päiden suunta suhteessa käänteistranskriptaasin synteesin etenemiseen.]] RT-PCR on laboratoriotekniikka, jolla monistetaan RNA:ta DNA:n muotoon. Aluksi menetelmässä käytetään käänteistranskriptaasia tuottamaan näytteen RNA:sta DNA:ta. Sitten DNA:ta monistetaan samalla tavoin kuin normaalissa polymeraasiketjureaktiossa eli PCR:ssä. RT-PCR:ää käytetään lääketieteessä leima-aineiden avulla toteamaan muun muassa RNA-virussairauksia, syöpiä ja autoimmuunisairauksia. Menetelmää käytetään myös muussa tieteellisessä tutkimuksessa. RT-PCR on lyhenne englanninkielen sanoista reverse transcriptase polymerase chain reaction, eli käänteistranskriptaasipolymeraasiketjureaktio.
Julius Valtonen
Julius Valtonen (s. 9. elokuuta 1995 Tuusula) on suomalainen jääkiekkoilija. Valtonen on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Hän laukoo oikealta.
RT-PCR
Menetelmä
RT-PCR:ssä näytteeseen lisätty käänteiskopioijaentsyymi eli käänteistranskriptaasi tuottaa näytteessä olevia RNA-juosteita mallina käyttäen nukleotidijärjestykseltään tätä RNA:ta vastaavia eli komplementaarisia DNA-juosteita (cDNA). cDNA:n rakennusaineina käänteistranskriptaasi käyttää näytteeseen lisättyä neljää deoksiribonukleosiditrifosfaattia eli dNTP:tä, joissa emäkset ovat adeniini (dATP), tymiini (dTTP), guaniini (dGTP) ja sytosiini (dCTP).
Julius Valtonen
Ura
Valtonen on Jokereiden kasvatti. Hän siirtyi 16-vuotiaana Hämeenlinnan Pallokerhon B-nuoriin kaudeksi 2011–2012. Kaudella 2013–2014 Valtonen edusti seuran A-nuoria myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan. Kaudella 2014–2015 hän oli HPK:n A-nuorten toiseksi paras pistemies Patrik Virran jälkeen tehoilla 23+24=47. Valtonen voitti koko A-nuorten SM-liigan kevään 2015 pudotuspelien tehotilaston lukemalla +10. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten SM-hopeaa.
Kesäkuussa 2015 Valtonen teki 2+1-vuotisen SM-liigasopimuksen HPK:n kanssa. Syyskuussa seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon, jossa Valtonen pelasi suurimman osan kaudestaan. Hänen tulokaskautensa toi 31 runkosarja- ja yhdessä playoff-ottelussa tehot 6+8=14. Valtonen nostettiin HPK:n liigajoukkueeseen ensimmäiseen SM-liigaotteluunsa 2. helmikuuta 2016 vierasotteluun Oulun Kärppiä vastaan. Hänet merkittiin joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan Severi Sillanpään ja Miro Ruokosen viereen. Valtonen sai ottelussa jääaikaa 8.51 minuuttia ja hän keräsi myös syöttöpisteen Miro Ruokosen tekemään maaliin. Valtonen vakiinnutti kevätkaudella paikkansa HPK:n liigajoukkueessa runkopelaajien loukkaannuttua sekä vaihdettua maisemaa. Hän teki liigauransa avausmaalin 27. helmikuuta 2016 vieraissa Porin Ässiä vastaan. Kaikkiaan Valtonen teki kauden aikana SM-liigassa 13 runkosarjaottelussa tehot 1+3=4. Hänen teholukemansa +2 oli Severi Sillanpään ohella HPK:n paras.
RT-PCR
Menetelmä
Tämän jälkeen cDNA:ta monistetaan kuten normaalissa PCR:ssä. Näytteeseen lisätyt DNA-polymeraasit siis tuottavat kunkin cDNA:n rinnalle toisen DNA-juosteen dNTP:itä käyttäen. Muodostuu kaksoisjuosteisia DNA:ita. Näiden juosteet erotetaan yksijuosteisiksi DNA:iksi lämpöliikkeen avulla kuumentamalla näytettä hetken suunnilleen lämpötilaan 95 °C. Polymeraasit poikkeavat tyypillisistä DNA-polymeraaseista, sillä ne kestävät tämän kuumennuksen denaturoitumatta. Yleisesti käytetyt polymeraasit ovat Thermus aquaticus -bakteereista erotettuja Taq-polymeraaseja tai niihin pohjautuvia geenimuunneltuja polymeraaseja. Näyte viilennetään, jolloin polymeraasit tuottavat yksijuosteisten DNA:iden rinnalle lisää ketjuja ja muodostuu taas kaksoisjuosteisia DNA:ita. Kuumennuksen, viilennyksen ja monistuksen kiertoa toistetaan useasti, kunnes alkuperäiseen RNA:han pohjautuvaa DNA:ta muodostuu haluttu määrä. Monistuminen on eksponentiaalista, sillä kussakin uudessa kierrossa muodostuu 2-kertaa edellistä kiertoa enemmän DNA:ta.
Julius Valtonen
Ura
Kaudella 2016–2017 Valtonen pelasi SM-liigassa 13 runkosarjaottelua tehden yhden syöttöpisteen. Hän oli kauden aikana myös kaksi kuukautta sivussa marraskuussa 2016 tulleen loukkaantumisen vuoksi. Valtonen palasi kaukaloihin lainalle Mestis-joukkue Lempäälän Kisan paitaan 1. helmikuuta 2017 KeuPa HT:tä vastaan pelattuun otteluun. Hän onnistui tekemään ottelussa kypärätempun, mutta Valtonen kuitenkin myös loukkaantui ottelussa uudelleen ja joutui olkapäävamman vuoksi viikoiksi sivuun. Loppukaudella hän vahvisti HPK:n A-nuoria, jossa Valtonen voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
RT-PCR
RNA-sekvenssien tunnistusmenetelmät
pienoiskuva|TaqMan. R: fluoresoiva aine. Q: fluoresoivan aineen estäjä. Purppura: tunnistusaluke. Punainen ja oranssi: Taq-polymeraasin aloituskohtien DNA-alukkeita. Kuvassa näkyvät DNA:n 5'- ja 3'-päiden suunta suhteessa polymeraasin synteesin etenemiseen. Yksijuosteisiin DNA:ihin voidaan liittää synteesiin vaadittujen alukkeiden lisäksi muita DNA-alukkeita. Näitä voidaan käyttää alkuperäisessä RNA:ssa olevien geenien tai muiden alueiden eli sekvenssien tunnistukseen. Kuten muutkin alukkeet, nämä tunnistusalukkeet kiinnittyvät vain tiettyihin alueisiin, jotka voivat olla esimerkiksi geenejä. Taq-tyypin polymeraasi pilkkoo tällaisen tunnistusalukkeen 5'-päätä jonkin verran 3'-pään suuntaan ennen kuin aluke irtoaa kokonaan. Polymeraasilla sanotaan siksi olevan 5'-3'-eksonukleaasiaktiivisuus. Tätä aktiivisuutta käytetään hyväksi esimerkiksi TaqMan-kauppanimellä myydyssä menetelmässä. Menetelmässä tunnistusalukkeen 5'-päässä voi olla fluoresoiva aine, jota sen 3'-päässä oleva aine estää fluoresoimasta. Polymeraasi vapauttaa fluoresoivan aineen, jolloin se alkaa fluoresoimaan havaittavasti. Mikäli tunnistusalue ei löydä sopivaa kiinnittymiskohtaa DNA:ssa, se ei kiinnity siihen, eikä siten pilkkoudu ja tuota fluoresenssia. Testi on tällöin siis negatiivinen eli geeniä tai muuta tutkimuksen kohteena olevaa aluetta ei ole RNA:ssa. TaqMan ei kuitenkaan ole ainoa tunnistusmenetelmä.
Julius Valtonen
Ura
Valtonen siirtyi kaudeksi 2017–2018 kaksivuotisella sopimuksella Tampereen Ilvekseen. Hänen ensimmäinen täysi SM-liigakautensa toi 46 runkosarjaottelussa tehot 2+3=5. Kaudella 2018–2019 Valtonen pelasi Ilveksessä 17 ottelua tehden yhden maalin. Hän pelasi suurimman osan alkukaudestaan kuitenkin seuran uudessa yhteistyöjoukkueessa, Mestiksen nousijajoukkue KOOVEE:ssä, jonne Ilves lainasi Valtosen loppukaudeksi siirtotakarajalla helmikuussa 2019. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 14+16=30. Valtonen jakoi myös Mestiksen karsintasarjan pistepörssin voiton Peliittojen Pasi Kouvalaisen kanssa tehoilla 2+4=6.
Kaudeksi 2019–2020 Valtonen siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Kiekko-Vantaaseen. Hän oli joukkueen kolmanneksi paras pistemies tehoilla 15+24=39. Toukokuussa 2020 hän teki Kiekko-Vantaan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudeksi 2020–2021 Valtonen nimettiin joukkueen kapteeniksi. Hän oli Kiekko-Vantaan toiseksi paras pistemies Erkka Seppälän jälkeen tehoilla 10+20=30, joilla Valtonen sijoittui koko Mestiksen pistepörssissä kymmenenneksi. Pudotuspeleissä hän oli tehoilla 1+4=5 joukkueen partas syöttäjä ja Valtonen jakoi sisäisen pistepörssin voiton Juuso Perttilän kanssa.
RT-PCR
Käyttökohteet
RT-PCR:ää käytetään tunnistamaan määrällisesti (kvantitatiivisesti) muun muassa mRNA:ta, jolloin saadaan selville jonkin tietyn geenin geeniekspression määrä kudoksessa tai yksittäisessä solussa. Menetelmä on siksi hyödyllinen työkalu tieteellisessä tutkimuksessa. Menetelmää käytetään myös lääketieteessä, sillä lääketieteen RT-PCR-protokollat tapauskohtaisesti nopeita (mittaukset vievät yleensä muutamia kymmeniä minuutteja), halpoja ja tarkkoja verrattuna muihin vaihtoehtoisiin menetelmiin.
Lääketieteessä RT-PCR:n avulla voidaan tunnistaa virusten RNA:ta ja todeta siten RNA-virustartunta, kuten HIV. Menetelmällä voidaan myös seurata HIV:tä tai jotain muuta RNA-virustautia potevan viruslääkehoidon teho. RT-PCR:llä voidaan myös tunnistaa kehon solujen tuottamaa mRNA:ta tai miRNA:ta. Näiden tuotto liittyy geeniekspressioon. Geeniekspressio muuttuu muun muassa tietyissä syövissä, autoimmuunisairauksissa, elinsiirtojen hyljintäreaktioissa ja tulehduksellisissa sairauksissa, joiden toteamiseen RT-PCR:ää voidaan ehkä soveltaa. RT-PCR-tutkimuksella voidaan tällaisen taudin toteamisen lisäksi joissain tapauksissa esimerkiksi arvioida, että sopiiko jokin tietty syöpähoito potilaan syöpään vai ei.
Käytännössä toimivan lääketieteellisen RT-PCR-protokollan kehittäminen vaatii tutkimusta virhediagnoosien välttämiseksi. Esimerkiksi eri ihmisillä voi perimästään riippuen olla joistakin geeneistä erilaisia mRNA:ita silmukoitumisen seurauksena. Menetelmän herkkyyden takia testattavat näytteet voivat saastua herkästi. RNA on myös verrattain epävakaa molekyyli ja voi hajota näytteen säilytyksen tai puhdistuksen aikana. Virukset mutatoituvat, jolloin tunnistusalukkeet eivät enää kiinnity niiden perimään. Tämä voi olla ongelma virustartuntojen toteamisen kannalta.
L’Hospitalet-près-l’Andorre
L’Hospitalet-près-l’Andorren naapurikunnat ovat Porté-Puymorens etelässä sekä Mérens-les-Vals pohjoisessa ja idässä. Muualla kunta rajautuu Andorraan. L’Hospitalet-près-l’Andorresta on matkaa Porté-Puymorensiin 5 kilometriä, Portaan 7,1 km, Mérens-les-Valsiin 8,7 km, Orgeixiin 14,7 km, Orluun 14,9 km, Ax-les-Thermesiin 15,1 km ja Latour-de-Caroliin 15,3 km. Ranskan pääkaupunkiin Pariisiin on matkaa 700 km.
L’Hospitalet-près-l’Andorressa on rautatieasema.
Väkiluvun kehitys
Lähde:
Aleksandr Petrov (koripalloilija)
Aleksandr Pavlovitš Petrov (, 14. toukokuuta 1939 Baku, Azerbaidžanin SNT – 2001) oli Neuvostoliittoa edustanut koripalloilija, olympiamitalisti ja Euroopan mestari.
Petrov saavutti Neuvostoliiton koripallomaajoukkueen pelaajana olympiahopeaa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964, MM-pronssia Brasiliassa 1963 ja neljä peräkkäistä Euroopan mestaruutta (1959, 1961, 1963 ja 1965).
Livingston (Skotlanti)
Kaupunki perustettiin vuonna 1962. Se oli aluksi riippuvainen kivihiili- ja öljyliuskekaivoksista, mutta myöhemmin sinne on kehittynyt tietokonelaite- ja ohjemistoteollisuutta. thumb|right|Kuva Livingston North -rautatieasemalta. Kunnan alueella sijaitsee kolme juna-asemaa.
Billy Drago
Billy Drago (oik. William Eugene Burrows Jr., 30. marraskuuta 1945 – 24. kesäkuuta 2019 ) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Drago syntyi Billy Joe Burrowsille ja Lillie Doris Smithille Hugotonissa Kansasissa. Ennen näyttelijänuraansa Drago toimi stunt-esiintyjänä western-teemapuistossa Dodge Cityssä. Collegessa Drago näytteli näytelmissä, ja myöhemmin hän toimi radiojuontajana pienillä asemilla Texasissa ja Kansasissa.
Drago on naimisissa Silvana Gallardon kanssa. Dragon poika Darren Burrows (s. 1966) on myös näyttelijä.
Tim Draxl
Tim Draxl (s. 8. lokakuuta 1981 Sydney, Australia) on australialainen näyttelijä. Näyttelemisen lisäksi hän on luonut uraa laulajana.
Iso-Ympyriäinen
Iso-Ympyriäinen on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Mouhijärven alueessa suoraan Mouhijärveen laskevaan valuma-alueeseen.
Maantiede
Ovaalin muotoisen järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja sen halkaisija on 220 metriä. Järven luusua sijaitsee järven itärannalla, josta saa alkunsa 400 metriä pitkä laskuoja Kailojärveen. Järvien välillä on lähes kolme metriä korkeuseroa. Kailojärvi laskee Kailojärvenojaa ja Karhunojaa myöten Mouhijärveen. Tulo-ojina ovat ympäröivän suon ojat, jotka yhdistävät järven Pikku-Ympyriäiseen. Näiden järvien korkeusero on vain 30 senttimetriä.
Järven rantaviiva on 0,81 kilometriä pitkä ja ranta on kokonaan metsäistä ojitettua soita, joita kutsutaan Ympyriäisnevoiksi. Rannalle ei ole rakennettu asuntoja eikä sinne johda teitä.
Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Ympyriäinen".
Elokuvavuosi 1912
Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1912 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Vaasankatu
thumb|Näkymä Vaasankatua itään. thumb|Vaasankatua länteen kohti [[Fleminginkatua. Etualalla Vaasankatu 25, taaempana sinisine parvekkeineen Vaasankatu 27. Kuva vuodelta 1999, jolloin jalkakäytävän osuus kadusta oli huomattavasti pienempi.]] Vaasankatu on noin 500 metrin mittainen itä-länsisuuntainen asuin- ja liikekatu Alppiharjun kaupunginosassa Helsingissä. Kadun varrella on runsaasti niin kutsuttuja kivijalkakauppoja sekä ravintoloita ja baareja. Katu peruskorjattiin 2000-luvun alussa korjaamalla kiveyksiä ja sille istutettiin useita puita.
Kadun nimi johtuu Ruotsia 1500-luvulta lähtien hallinneesta Vaasa-suvusta, ja se kuuluu samaan, Harjussa ja Torkkelinmäellä olevaan Ruotsin kuninkaiden ja Ruotsin vallan aikaisten valtiomiesten mukaan nimensä saaneiden katujen ja paikkojen ryhmään kuin esimerkiksi läheiset Fleminginkatu, Sturenkatu ja Brahenkenttä.
Vaasankatu muutettiin kokeiluluontoisesti kävelykaduksi 1. kesäkuuta – 30. syyskuuta 2013. Kokeilulla selvitettiin sen soveltuvuutta kävelykaduksi. Kaupunginvaltuusto päätti kokeilusta helmikuussa 2013. Kokeilua varten Vaasankadulle ei tehty rakenteellisia muutoksia, vaan kävelykatu merkittiin pelkillä liikennemerkeillä. Kokeilun aikana autoilijat rikkoivat liikennemerkeistä ja myöhemmin kesäkuussa lisätyistä betoniporsaista huolimatta läpiajokieltoa jatkuvasti. Nykyisin katu on taas avoin autoliikenteelle.
Island Games
Historia
Island Games järjestettiin ensi kerran vuonna 1985 Mansaarella, osana kyseisen saaren kansainvälistä urheiluvuotta. Ensimmäisissä kisoissa mukana oli 15 maata sekä 600 urheilijaa ja toimitsijaa. Kisat on siitä lähtien järjestetty kahden vuoden välein.
Lajit
Kisojen pitävät valitsevat lajeikseen 12–14 seuraavista lajeista:
Vaasankatu
Joukkoliikenne
Vaasanpuistikossa on sisäänkäynti Sörnäisten metroasemalle, ja Fleminginkadulla kulkee raitiolinja numero 9. Itse Vaasankadulla joukkoliikenne ei kuitenkaan liikennöi.
Historia
Alun perin Vaasankatu ulottui idässä Hämeentielle saakka. Vuonna 1980 sen itäisin, Vaasanpuistikon reunaa kulkenut osuus, joka muutettiin kävelykaduksi, sai erillisen nimen Vaasanpolku.
Vuoden 1901 asemakaavan mukaisesti Vaasankatua jatkettiin lännessä Sturenkadulle saakka. Asemakaavan muutoksella 1921 sijoitettiin kuitenkin uusi urheilukenttä, Brahenkenttä, ja myöhemmin myös Aleksis Kiven koulu sellaiseen kohtaan, että katulinjaus katkesi. Brahen­kentän länsipuolelle jäänyt osa Vaasankatua sai pian erillisen nimen Vaasanrinne, ja vuonna 1954 se muutettiin Kalliolanrinteeksi sen varrella sijaitsevan Kalliolan setlementin mukaan.
HLTV
HLTV (verkkosivuna HLTV.org) on tanskalainen Counter-Strike: Global Offensive -videopelin kilpapelaamiseen keskittyvä uutis- ja foorumiverkkosivu. Se sisältää uutisten ja foorumien lisäksi myös turnausten tietoja ja niihin liittyvän kuvagallerian, otteluiden tulos- ja tilastotiedot ja otteluiden vedonlyönnin. HLTV.org on saanut nimensä Valven kehittämästä tietokoneohjelmasta, Half-Life TV:stä.
Half-Life TV
HLTV (tietokoneohjelmana Half-Life TV) on Valven vuonna 2001 luoma tietokoneohjelma, jonka avulla TV-tuettujen GoldSrc-pelimoottorilla toimivien pelipalvelinten sisäistä pelaamista voi seurata "bird's-eye view" -menetelmällä reaaliaikaisesti, viiveellä tai uusintana (demona). Lisäksi se myös mahdollistaa rajattoman katsojamäärän suorissa otteluissa. TV:llä on oma IP-osoitteensa, jonka avulla pelipalvelimelle liitytään katsojaksi. HLTV-tuettuja pelejä ovat Counter-Strike 1.6, Counter-Strike: Condition Zero ja Day of Defeat.
Half-Life TV:stä kehitettiin vuonna 2010 uudempi versio, Source-moottorilla toimiva SourceTV. Se toimii TV-tuetuissa Source-moottorilla toimivissa peleissä kuten Counter-Strike: Sourcessa ja Counter-Strike: Global Offensivessa.
HLTV TOP 20
HLTV julkistaa joka vuoden alussa viime vuonna menestyneimmät Counter-Strike: Global Offensive -pelaajat HLTV TOP 20 -listallaan. Konsepti alkoi vuonna 2013 ja on jatkunut siitä asti päättymättä.
Jacobus Somerus
Jacobus Somerus toimi pappina Liivinmaalla ja Narvassa, missä hänet kuitenkin hirtettiin jatkuvan rötöstelyn jälkeen.
Jacobuksen isä oli Someron kirkkoherra ja 1610 Tukholman valtiopäiväen osallistuja Johannes Bartholdi. Isoisä Bartholdus Johannis oli niin ikään Someron kirkkoherra. Veli oli Johannes Johannis Somerus (Tuderus), Maarian ja sitten Kemin kirkkoherra ja veljenpoika kirkkoherra ja runoilija Gabriel Tuderus.
Somerus tuomittiin 1625 ylioppilaana varkaudesta kuolemaan tai vaihtoehtoisesti sadan taalarin sakkoon. Hän kirjoitti tuolloin valtakunnankansleri Axel Oxenstiernalle avunpyyntökirjeen, joka ilmeisesti auttoi, sillä muutama vuosi tämän jälkeen Somerus toimi pappina Liivinmaalla.
Liivinmaalla Somerus jälleen joutui vaikeuksiin ja menetti virkansa sopimattoman elämänsä tähden. Erottamisen lisäksi hänet karkotettiin, jonka jälkeen hän uudelleen syyllistyi varkauteen ja hirtettiin Narvassa.
Tangolla päähän – Kootut levytykset 1970–1972
Eemeli: Tangolla päähän - Kootut levytykset 1970-1972 on vuonna 2010 julkaistu Eemelin kokoelmalevy. Julkaisulle on sisällytetty molemmat Eemelin EMI:lle levyttämät pitkäsoittolevyt.
Elokuvavuosi 1911
Tässä artikkelissa käsitellään vuoden 1911 aikana julkaistuja elokuvia ja elokuvamaailman merkittäviä tapahtumia.
Anton Gabriel Blomqvist
pienoiskuva|Anton Blomqvist, [[Eero Järnefeltin vuonna 1904 maalaama postuumi muotokuva.]] Anton Gabriel Blomqvist (29. tammikuuta 1836 Helsinki – 12. toukokuuta 1904 Janakkala) oli suomalainen metsänhoitaja ja tutkija.
Blomqvistin isä oli professori Alexander Blomqvist ja äiti Christina Charlotta Harring. Hän valmistui ylioppilaaksi 1852, opiskeli luonnontieteitä ja toimi maanmittarina, kunnes valmistui metsänhoitajaksi 1859 Tharandtin metsäakatemiasta Saksista. Samana vuonna hänestä tuli Evon-Vesijaon kruununpuistojen vt. metsänhoitaja ja vuonna 1861 uuden Evon metsäopiston lehtori. Kun opisto oli oppilaiden puuttumisen takia suljettu 1867-1869, Blomqvist teki metsän tuotto- ja kasvututkimuksia, joiden tulokset julkaistiin 1872 teoksessa Tabeller framställande utvecklingen af jämnåriga och slutna skogsbetsånd af tall, gran oc börk. Vuonna 1874 hänet nimitettiin opetusohjelmaltaan supistetun Evon metsäopiston johtajaksi, jota tehtävää hän hoiti vuoteen 1903 saakka.
Jukka-Pekka Kivistö
Jukka-Pekka Kivistö on suomalainen kilpauransa lopettanut koripalloilija.
Piispa Henrik
Piispa Henrik tai pyhä Henrik oli keskiajalta periytyvän käsityksen mukaan Suomen kristillistäjä ja ensimmäinen piispa. Pyhän Henrikin legenda kertoo hänen olleen syntyisin Englannista. Hän oli koko Suomen katolisen keskiajan ainoa paikallinen pyhimys. Henrik on murhaajansa Lallin ohella Suomen historian tunnetuimpia hahmoja.
Piispa Henrikin kuolinajasta on useita tulkintoja. Kansanperinteen mukaan hän kuoli 20. tammikuuta 1156. 1600-luvun historiankirjoittaja Johannes Messeniuksen mukaan hän kuoli vuonna 1151. Johannes Peringskiöldin 1700-luvulla julkaisemassa Messeniuksen Scondia Illustratassa kuolinvuodeksi ilmoitetaan ristiriitaisesti 1155.
Kaikki tiedot piispa Henrikistä ovat yli sata vuotta hänen kuolemansa jälkeen. Häntä ei mainita missään 1100-luvun lähteessä. Varhaisimmat tiedot Henrikistä ovat 1200-luvun lopulta, minkä takia Henrikin historiallisuutta ei ole voitu sitovasti osoittaa.
Henrikin historiallisuus
Lähes kaikki tiedot piispa Henrikin elämästä perustuvat Pyhän Henrikin legendaan ja Piispa Henrikin surmavirteen, jotka on laadittu yli sata vuotta Henrikin kuoleman jälkeen. Aikalaistietoja Henrikistä ei ole. Näistä syistä Henrikin historiallisuus on kyseenalainen. Toinen epähistoriallisuuteen viittaava seikka on se, että lähetyssaarnaajapiispan tai -papin surmaaminen oli tavallinen tarinamuoto keskiajalla, ja vastaavia kertomuksia tunnetaan Euroopassa tuhansia.
Rohtokalmojuuri
Rohtokalmojuuri (Acorus calamus) on vanha rohdoskasvi, joka on peräisin Intiasta tai Etelä-Kiinasta Himalajan seudulta. Eurooppaan se kuitenkin on kerinnyt jo niin varhain, että antiikin kreikkalaiset ja roomalaiset käyttivät kalmojuurta sekä lääkinnällisiin tarkoituksiin että mausteena. Erityisen suosittua oli käyttää lehtiä kerman tai maidon maustamiseen.
Piispa Henrik
Henrikin historiallisuus
Pyhän Henrikin legendassa Henrikin mainitaan olevan Anglianmaalta eli Englannista. Legendan maininta Englannista saattaa liittyä ruotsalaisen papiston pyrkimykseen johtaa Ruotsin kristillistyminen mieluummin Englannista kuin Tanskasta vastapainona tanskalaisten pyrkimykseen hallita Ruotsin kirkkoa Tanskan arkkipiispan primaattioikeuden nojalla. Näin ollen se olisi vain osa ns. "Anglia docens" -propagandaa ja vailla historiallista pohjaa kuten ruotsalainen tutkija Toni Schmid on katsonut. Toisaalta englantilaisella lähetystyöllä nykyisen Suomen alueella on myös historiallista pohjaa. Esimerkiksi Suomen ensimmäinen varmasti dokumentoitu piispa Tuomas oli syntyperältään englantilainen.
Rohtokalmojuuri
Rohtokalmojuurta kasvaa vesistöjen rannoilla. Sillä on suuret, miekkamaiset lehdet, suikertava maavarsi ja tiiviit tähkämäiset kellertävät kukinnot. Se kasvaa noin 70 cm korkeaksi.
Nykyisin siitä tavataan laajoilla alueilla tulokaskasvina sekä Euroopassa, Amerikassa että paikoin Aasian pohjoisosassa.
Piispa Henrik
Henrikin historiallisuus
Mikko K. Heikkilä on pyrkinyt todistamaan, että Suomessa marttyyrikuoleman kokenut hengenmies olisi eri henkilö kuin Uppsalassa väitetysti vaikuttanut englantilaissyntyinen Henrik. Lallin surmaama pappi olisi ollut saksalainen Heinrich (suom. Heinärikki), kun taas Pyhä Eerik ja Pyhä Henrik olisivat sama henkilö, joka poliittisista syistä on jaettu kahdeksi henkilöksi.
Henrik ja niin kutsuttu ensimmäinen ristiretki
pienoiskuva|Piispa Henrik ja kuningas [[Eerik Pyhä|Eerik purjehtimassa ensimmäiselle ristiretkelle Suomeen myöhäiskeskiaikaisen alttarikaapin kuvassa.]] Pyhän Eerikin ja Pyhän Henrikin legendojen mukaan Ruotsin kuningas Eerik ja Uppsalan piispa Henrik saapuivat Suomeen sotaretkelle levittämään kristinuskoa. Myöhemmin ristiretkelle on arvioitu ajoitukseksi vuodet 1150–1157, tavallisimman käsityksen mukaan vuosi 1155. Vanhimman lähteen, ns. Palmsköldin katkelman, joka on peräisin 1400-luvun alusta, antama vuosiluku on 1150. Kristinuskon Suomeen saapumisen 700-vuotisjuhlaa puolestaan vietettiin vuonna 1857.
Arkeologisten todisteiden valossa läntinen Suomi on kuitenkin ollut kristillinen tai voimakkaasti kristillistymässä jo tuolloin, eikä mitään todisteita valtiollisen tai kirkollisen järjestäytymisen tapahtumisesta nimenomaan 1150-luvulla ole löydetty. 1100-luvun valtiollisessa hajaannustilassa kaikenlaiset hävitysretket Itämeren kansojen kesken olivat arkipäivää, eikä Eerikin retki näistä luultavasti suuremmin poikennut.
Retken jälkeen Eerikin sanotaan palanneen Ruotsiin, mutta Henrik olisi jäänyt Suomeen levittämään kristinuskoa ja organisoimaan kirkon järjestystä. Retken historiallisen todenperäisyyden arviointia vaikeuttaa se, että Eerikin lyhyen kuninkuuden aikaisia tapahtumia paisutettiin hänen poikansa Knuut Eerikinpojan hallituskauden aikana mahtipontisiin mittoihin Knuutin yrittäessä turhaan saada isäänsä kanonisoitua pyhimykseksi.
Vaikka keskiaikainen historiantulkinta halusi esittää kristinuskon tulleen Suomeen kerralla ensimmäisen ristiretken mukana, on todellisuus monimutkaisempi. Kristinuskon juurruttaminen Suomen silloisen asutuksen ydinalueille oli satoja vuosia kestänyt prosessi. Kristillistyminen ei ollut suoraviivaista, vaan siinä tapahtui myös paikallisia paluita esikristillisiin perinteisiin. Esimerkiksi Henrikin hautakirkon lähellä Nousiaisten Myllymäen kalmistossa palattiin vielä 1200-luvulla kristillisvaikutteisesta ruumishautauksesta ei-kristilliseen polttohautausperinteeseen.
Piispa Henrikin kuolema
pienoiskuva|Lalli surmaa piispa Henrikin [[Karl Anders Ekman|C. A. Ekmanin maalauksessa vuodelta 1854.]] Piispa Henrikin kuolemasta on useita versioita, jotka ovat aikaisintaan 1200-luvun lopulta. Latinankielisen Pyhän Henrikin legendan mukaan hänet surmasi miestaposta nuhdeltu, nimeltä mainitsematon murhaaja.
Kansanomaisen Piispa Henrikin surmavirren mukaan hän puolestaan koki marttyyrikuoleman Köyliönjärven jäällä Lallin murhaamana. Surmavirren mukaan Lallin vaimo väitti piispan ottaneen väkipakolla ruokaa, olutta ja heinää maksamatta siitä korvausta, vaikka piispa oli tosiasiassa heittänyt penningit tilalle. Raivostunut Lalli lähti joko yksin tai Pentin ja Uolevin kanssa kirves tai "laakari" eli lyömämiekka kädessään piispan reen perään ja surmasi hänet.
Tarinaperinteen mukaan Henrik haudattiin oman tahtonsa mukaan Nousiaisiin, mihin rakennettiin Nousiaisten kirkko. Keskiajalla Henrikin kultti keskittyikin Köyliön lisäksi Nousiaisten kirkkoon ja Turun tuomiokirkkoon, joissa säilytettiin piispan pyhäinjäännöksiä.
Henrikiä seurasivat Palmsköldin katkelman ja Paavali Juustenin piispainkronikan mukaan Suomen piispoina Rodolfus ja Folkvinus, joista ei kuitenkaan ole säilynyt mitään muita tietoja. Ensimmäinen Henrikin seuraaja, joka varmasti tunnetaan historiallisista lähteistä, on 1200-luvun alkupuolella tehtäväänsä valittu piispa Tuomas.
Pyhimys
Henrik julistettiin keskiajalla ainakin Nousiaisten kirkon, Turun tuomiokirkon ja Pyhtään kirkon patronukseksi eli suojeluspyhimykseksi. Hänet lasketaan yleensä myös ensimmäiseksi Turun piispaksi. Vaikka hän ei itse toiminut Turussa, keskiaikaisten Turun hiippakunnan piispojen valta palautui Henrikiin.
Henrikin surmapäivä oli tradition mukaan 20. tammikuuta ("talvi-Heikki", Heikinmessu). Ruotsissa päätettiin sijoittaa Henrikin muistopäivä 19. päiväksi, koska 20. päivä oli jo 200-luvun pyhimysten Sebastianuksen ja Fabianuksen muistopäivä, Suomessa Henrikin kultti oli kuitenkin niin vahva, että se korvasi näiden tuntemattomampien pyhimysten muistopäivän. 1600-luvun lopulla Henrikin juhlapäivä muutettiin myös Suomessa 19. tammikuuta, joka nykyäänkin on Henrikin ja Heikin nimipäivä. Henrikistä tuli vähitellen keskiaikaisessa Suomessa kirkon symboli. Turun tuomiokirkkoa, jossa oli ilmeisesti useampia alttareita omistettuna pyhimykselle, alettiin nimittää suojeluspyhimyksensä mukaan Henrikiksi. Testamenteissa, jotka annettiin kirkon hyväksi, oli saajana joskus mainittu Sanctus Henricus.
Katolinen kirkko kunnioittaa nykyäänkin piispa Henrikiä Suomen taivaallisena esirukoilijana. Katolisen kirkon Pyhän Henrikin katedraaliseurakunta kantaa pyhimyksen nimeä, ja Henrikin pyhäinjäännöstä säilytetään nykyisin Pyhän Henrikin katedraalin alttarilla Helsingissä.
Pyhän Henrikin legenda
pienoiskuva|Henrikin sarkofagia Nousiaisissa peittävä kuparilevy, joka esittää ensimmäistä ristiretkeä. Piispa Henrikin Vita eli kertomus hänen elämästään kirjoitettiin 1200-luvun lopussa. Se sisältää hyvin vähän konkreettista tietoa Henrikistä. Hänen kerrotaan olleen 1100-luvun puolivälissä englantilaissyntyinen Uppsalan piispa, joka hallitsi valtakuntaa yhdessä kuningas Eerikin kanssa. Pyhimyskertomuksen mukaan suomalaiset pakanat aiheuttivat Ruotsille suurta vahinkoa, minkä vuoksi Eerikin ja Henrikin oli lähdettävä sotimaan näitä vastaan. Suomen valtaamisen jälkeen he kastoivat kansan ja rakensivat monia kirkkoja, minkä jälkeen kuningas palasi Ruotsiin ja Henrik jäi jatkamaan käännytystyötään, vaihtaen piispan toimen saarnaajan elämään.
Legendan mukaan Henrik koki marttyyrikuoleman yrittäessään langettaa kanonisen tuomion murhamiehelle, joka raivopäissään surmasi piispan.
Henrikin vitaa seuraa miracula, joka luettelee yksitoista piispan kuolemansa jälkeen aikaansaamaa ihmetekoa. Skaran papin paranemista Henrikin pilkkaamista seuranneista vatsanväänteistä lukuun ottamatta kaikki ihmeet tapahtuvat Suomessa. Muut ihmeet, jotka yleensä seurasivat Henrikin rukoilemisesta, ovat:
Piispa Henrikin surmavirsi
Henrikin virallisen legendan lisäksi on säilynyt pyhimyksen vaiheista paljon runsassanaisemmin kertova kansanruno Piispa Henrikin surmavirsi, jonka laatiminen on ajoitettu keskiajalle. Runosta on säilynyt monta versiota, joista vanhin on kirjoitettu muistiin ilmeisesti 1600-luvulla.
Surmavirren mukaan Kaalimaassa (mahdollisesti Englannissa) syntynyt piispa oli käynyt pyytämässä ruokatarpeita Lalli-nimisen talonpojan talosta. Lallin vaimo Kerttu suhtautui kuitenkin ynseästi matkalaisiin. He saivat silti ruokatarpeita ja hevosellekin hiukan purtavaa. Piispa maksoi kaiken yltäkylläisesti. Kun Lalli palasi kotiin, kertoi Kerttu hänelle matkalaisten ottaneen ruokatarpeet ilmaiseksi. Lalli kiivastui tästä ja lähti ajamaan heitä takaa kirveen, keihään tai laakarin eli kahden käden lyömämiekan kanssa. Henrik aavisti kuolevansa pian ja pyysi palvelijaansa piiloutumaan ja kuljettamaan Henrikin ruumiin pois. Hän pyysi myös, että sinne minne härät jaksavat vetää rekeä, piti rakentaa Suomen ensimmäinen kirkko. Tämä toive toteutettiin ja kirkko rakennettiin Nousiaisiin.