cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anna Wiik
Anna Elisabeth Wiik (o.s. Forsström; 5. maaliskuuta 1891 Helsinki – 30. lokakuuta 1964 Helsinki) oli suomalainen työväenliikkeen valistaja ja arkistonhoitaja, joka tunnetaan Työväen Arkiston pitkäaikaisena hoitajana ja Kansan Arkiston perustajana. Lisäksi hän loi pohjan myöhemmin perustetulle Työväenliikkeen kirjastolle. Wiikin syntymäpäivänä 5. maaliskuuta on Suomessa vuodesta 1997 lähtien vietetty kansallista työväenperinnepäivää. Työväenperinne ry jakaa tuolloin Vuoden Työväentutkimus -palkinnon vuorovuosina ammattitutkijoille ja harrastajatutkijoille.
Varhaiset vuodet
Äidinkielenään ruotsia puhunut Wiik syntyi poliisi Karl Gustaf Forsströmin perheeseen. Vuonna 1907 Wiik liittyi Helsingfors Socialdemokratiska Ungdomsklubbiin, jonka parissa hän teki muun muassa kiertävää nuorisotyötä. Wiik kirjoitetti ylioppilaaksi vuonna 1915, jonka jälkeen hän työskenteli senaatin kauppa- ja teollisuustoimituskunnan ekspeditöörin apulaisena. Lisäksi Wiiki opiskeli Helsingin ruotsinkielisen työväenopiston kursseilla, toimi luennoitsijana ja kouluttajana suomenruotsalaisissa työväenyhdistyksissä sekä työskenteli sosialidemokraattisen puolueen arkistossa.
Sisällissodan aikana Wiik toimi avustajana kansanvaltuuskunnan julkaiseman Arbetarnas Notisblad -lehden toimituksessa sekä opettajana Ratakadun kansakoulussa. Hän kuului myös punaisten nimittämän Helsingin ruotsinkielisten kansakoulujen johtokuntaan. Wiik vangittiin toukokuun lopussa ja syyskuussa hän sai 4 vuoden vankeustuomion avunannosta valtiopetokseen. Wiik suoritti tuomiotaan Helsingin lääninvankilassa, mutta hänet armahdettiin ehdonalaiseen vielä samana syksynä.
Vapautumisensa jälkeen Wiik aloitti marraskuussa Työväen Arkiston assistenttina sitä johtaneen tulevan puolisonsa K. H. Wiikin palkkaamana. Varsinaisen toimeentulonsa Anna Wiik sai kuitenkin työstään Finlands Svenska Arbetarförbundin toimitsijana ja sivistysjaoston sihteerinä, koska molemmat hoitivat Työväen Arkistoa luottamustehtävänä. Pariskunta solmi avioliiton 1925, jonka jälkeen Anna Wiik seurasi aviomiestään Työväen Arkiston hoitajana, tämän tultua valituksi SDP:n puoluesihteeriksi vuoden 1926 puoluekokouksessa. Hän oli ensimmäinen arkistonhoitaja, jolle maksettiin työstään myös palkkaa.
Kansan Arkistossa
Sodan jälkeen vuosina 1946–1948 Wiik oli mukana perustamassa SKP:n arkistoa, josta myöhemmin kehittyi Kansan Arkisto. Aloite SKP:n oman arkiston muodostamiseen tuli Raoul Palmgrenilta, joka valitsi tehtävään ammattitaitoiseksi tietämänsä Wiikin. Hän käytti arkiston kokoamisessa hyväkseen Työväen Arkiston aikana syntynyttä laajaa kontaktiverkostoaan, joka ulottui myös muihin Pohjoismaihin. Arkiston järjestämisen Wiik teki Työväen Arkistoon yhdessä aviomiehensä kanssa kehittämän luokituksen mukaisesti. Saatuaan Kansan Arkiston pohjan valmiiksi keväällä 1948, Wiik erosi tehtävästään ja suoritti sen jälkeen 1950-luvulla vielä joitakin yliopisto-opintoja.
Gabriel Charpentier
Gabriel Moïse Charpentier (13. syyskuuta 1925 Richmond, Quebec – 7. marraskuuta 2019 ) oli kanadalainen säveltäjä. Hän opiskeli pianonsoittoa Richmondissa ja Trois-Rivièresissa. Vuosina 1940–1945 häntä opettivat Hervé Cloutier ja Fernand Graton Jean-de-Brébeuf Collegessa. Hän sai opetusta lisäksi Jean Papineau-Couturelta. Opiskellessaan hän löysi Bergin, Debussyn, Schönbergin, Stravinskyn sekä Webernin teokset, ja vuosina 1945–1947 hän oli benediktiinien luona St-Benoît-du-Lacissa opiskellen samalla gregoriaanista laulua. Charpentier viimeisteli opintonsa Pariisissa (1947–1953), jossa hänen opettajiinsa lukeutui Nadia Boulanger.
Charpentier toimi vuosina 1954–1980 ohjelmakoordinaattorina ja taiteellisena konsultanttina CBC:n ranskankielisessä televisiossa. Kesinä 1955–1956 Charpentier piti musiikin historian kursseja Montrealin McGill-yliopistossa. Hän opetti myös vuosina 1961–1964 Kansallisessa teatterikoulussa. Hän oli Pro Musica Societyn taiteellisena johtajana vuosina 1980–1981 ja sai vuonna 1983 Canada Councilin Victor M. Lynch–Staunton-stipendin.
Gregoriaaninen laulu vaikutti Charpentierin työhön voimakkaasti. Hänen tuotantoonsa kuuluu muun muassa teatteriin ja elokuviin sävellettyä musiikkia. Hän sävelsi myös vokaalimusiikkia ja cembalosävellyksiä.
Etäisyysmoduli
Etäisyysmoduli on tähtitieteen keskeisimpiä yhtälöitä ja lähes kaikki tähtitieteelliset etäisyydenmittausmenetelmät perustuvat joiltakin osin siihen.
Etäisyysmodulin idea voidaan tiivistää siihen tosiseikkaan, että kahdesta yhtä kirkkasta kohteesta kauempana olevan lähettämä säteily jakaantuu laajemmalle pinnalle. Olkoon m kohteen havaittu kirkkaus eli näennäinen magnitudi. Tämä suure saadaan mitattua suoraan teleskooppiin liitetyn fotometrin avulla. Kohteen todellista kirkkautta kuvaava suure, absoluuttinen magnitudi puolestaan on määritelty niin, että se olisi kohteen näennäinen kirkkaus, jos mittaisimme sitä 10 parsekin päässä itse kohteesta. Näiden kahden luvun erotusta m - M kutsutaan kohteen etäisyysmoduliksi ja se on yhteydessä kohteen etäisyyteen r siten, että
Missä lg on kymmenkantainen logaritmi ja etäisyys r on luonnollisesti lausuttu parsekeina. Logaritmin sisällä oleva luku, 10 parsekia, seuraa suoraan absoluuttisen magnitudin määritelmästä.
Etäisyysmoduli pätee kaikkien magnitudien kohdalla. Kyseessä voi siis olla yhtä lailla vaikkapa bolometrinen (näennäinen magnitudi - absoluuttinen magnitudi) -erotus kuin jollakin tietyllä kapealla aallonpituuskaistalla mitattu magnitudipari. Yhtälön käytön vaikeus liittyykin tapaan, jolla tutkittavan kohteen absoluuttinen magnitudi M saadaan luotettavasti määriteltyä. Tämä vaatii lähes poikkeuksetta teoreettista taustatietoa kohteen fysiikasta.
Yllä oleva etäisyysmodulin esitysmuoto on voimassa vain tyhjässä avaruudessa. Lähes poikkeuksetta kohdetta joudutaan havaitsemaan tähtienvälisen aineen läpi, jolloin osa valosta häviää tähän aineeseen ekstinktiona. Mikäli kohde on lähellä, ekstinktio voidaan mitata kohteen punertumasta ja arvioida vakioksi, jolloin etäisyysmoduli voidaan kirjoittaa muotoon
missä A on nyt tähtienvälisen aineen aiheuttama häviö magnitudeina. Pitkillä etäisyyksillä joudutaan ekstinktio lausumaan himmenemisenä etäisyysyksikköä kohti (esimerkiksi 1 magnitudi/kiloparsek). Tällöin vakion A korvaa etäisyydestä riippuva termi:
missä kerroin a ilmaisee häviön etäisyysyksikköä kohti. Tästä yhtälöstä etäisyyttä r ei ole enää mahdollista laskea analyyttisesti, vaan kaavaa joudutaan iteroimaan numeerisesti.
Etäisyysmodulin johtaminen
Etäisyysmoduli on helppo johtaa absoluuttisen ja näennäisen magnitudin määritelmistä lähtien. Tarkastellaan kohdetta, jonka luminositeetti
missä Fr on kohteesta etäisyydellä r mitattava vuontiheys. Koska luminositeetti on kohteen fysikaalisista ominaisuuksista riippuva suure se on sama millä tahansa etäisyydellä kohteesta ja ero vuontiheydessä johtuu siis vain etäisyyksien erosta. Ratkaistaan vuontiheys ja sijoitetaan näennäisen magnitudin kaavaan
Tässä esiintyvä F0 on magnitudin määritelmässä esiintyvä "vertailuvuontiheys". Vastaavasti absoluuttiselle magnitudille saadaan määritelmänsä mukaisesti
Lasketaan nyt näiden erotus:
eli logaritmin laskusääntöjen nojalla
Tässä 1. ja 3. termi kumoavat toisensa ja logaritmin laskusääntöjen vuoksi voidaan kirjoittaa
mistä 4πF0 supistuu pois ja kun potenssin kakkosen tuo logaritmin eteen saadaan etäisyysmodulin kaava.
Absolute Helligkeit
Koululampi
Koululampi on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva lampi.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,4 metriä mpy.
Kurikan kirkko
Kurikan kirkko on vuosina 1845–1847 rakennettu kirkko Kurikan keskustassa. Rapattu tiilikirkko on suunniteltu Yleisten rakennusten intendentinkonttorissa, mutta kirkon rakentaja Erkki Kuorikoski teki muutoksia hyväksyttyihin suunnitelmiin. Rakennusta on korjattu monesti, viimeisin korjaus on toteutettu vuosien 1987–1990 aikana. Silloin kirkko korjattiin sekä ulkoa että sisältä ja muun muassa värityksessä palattiin alkuperäisiin väreihin.
Kirkon katossa lukee ”Keisari Nicolai I:sen aikana, on tämä Herran Huones Rakettu W: 1847. Erik Kuorikoskelta.” Kirkossa on yhteensä 1 000 istumapaikkaa. Alttaritaulu on kaksiosainen, osat kuvaavat ehtoollisen asettamista ja ristiinnaulitsemista. Alttaritaulun tekijä on Johan Zacharias Blackstadius ja se on vuodelta 1857.
Rakennus on muodoltaan sisäviisteinen tasavartinen ristikirkko. Sen keskiosassa on suuri lanterniiniin päättyvä kupoli kahdeksankulmaisen attikakerroksen yläpuolella.
Kurikan kirkkomaata kiertää kivimuuri. Kirkkopihalla sijaitsevan sankaripatsaan on suunnitellut kuvanveistäjä Lauri Leppänen vuonna 1949.
Lü Xiuzhi
Lü Xiuzhi (, s. 26. lokakuuta 1993 Chuzhou) on kiinalainen kävelijä. Hän edustaa Anhui Province Athletic Teamia ja on pituudeltaan 156 cm.
Lü sijoittui 20 kilometrin kävelyssä 2012 kävelyn maailmancupissa kolmanneksi ja Lontoon olympialaisissa viidenneksi. Hän oli 2014 maailmancupissa kuudes ja voitti kultaa Aasian kisoissa Incheonissa ajalla 1.31.06. Hän käveli Aasian ennätyksen 1.25.12 Pekingissä 20. maaliskuuta 2015. Hän sai MM-hopeaa Pekingissä 2015 samalla ajalla 1.27.45 kuin kilpailun voittanut Liu Hong. Hän kuului Kiinan joukkueeseen, joka voitti 20 kilometrin kävelyn joukkuemaailmanmestaruuden Roomassa 2016. Henkilökohtaisessa kilpailussa hän oli viides.
Lü saavutti Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 pronssia 20 kilometrin kävelyssä ajalla 1.28.42. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hänet hylättiin.
Bronius Kutavičius
Bronius Vaidutis Kutavičius (13. syyskuuta 1932 Molainiai, Panevėžys, Liettua – 29. syyskuuta 2021 Vilna, Liettua) oli liettualainen säveltäjä. Hän opiskeli vuosina 1959–1964 sävellystä Antanas Raciunasin johdolla. Kutavičius sävelsi muun muassa kamari- ja orkesterimusiikkia. Hän myös opetti musiikkia, ja hänen oppilaisiinsa kuuluivat muun muassa Onutė Narbutaitė ja Žibuoklė Martinaitytė.
Nada Šakić
Nada Šakić (4. elokuuta 1926 Livno, nykyään osa Bosnia ja Hertsegovinaa – 5. helmikuuta 2011, Zagreb, Kroatia) myöhemmin nimeltään Esperanza Šakić  oli kroatialainen, äärikansallismielisen ja fasistisen Ustaša-liikkeen jäsen, korkea-arvoinen Jasenovacin keskitysleirin virkailija ja sotarikollinen. Hänen veljensä oli niin ikään sotarikollinen, Itsenäisen Kroatian valtion turvallisuusviranomainen Maks Luburić. Hänen aviomiehensä oli Jasenovacin keskitysleirin komentaja Dinko Šakić.
Vuonna 1998 Argentiinan viranomaiset ryhtyivät oikeustoimiin, jotka johtivat siihen että Šakićin pariskunta asetettiin syytteeseen sotarikoksistaan Kroatiassa.
Pariskunta luovutettiin Kroatiaan, missä aviomies Dinko sai 20 vuoden tuomion. Nadaa ei syytetty mistään.
Kamal Salibi
Salibi esitti keskustelua herättäneitä näkemyksiä juutalaisten historiasta ensimmäisestä kirjastaan Missä Raamattu syntyi (, 1982) lähtien. Hänen mukaansa heprealaisen Raamatun paikannimet viittaavat siihen, että Babylonin pakkosiirtolaisuutta edeltäneen ajan Juuda ja Israel eivät vastoin yleistä käsitystä sijainneetkaan nykyisen Israelin ja Palestiinan alueella vaan paljon etelämpänä, Asirin alueella nykyisen Saudi-Arabian lounaisosassa. Arkeologisia näyttöjä Salibin teorian tueksi ei ole esitetty.
Daniil Medvedev
Daniil Sergejevitš Medvedev (s. 11. helmikuuta 1996 Moskova, Venäjä) on venäläinen tennispelaaja ja grand slam -voittaja. Medvedev on pelannut urallaan kolmesti grand slam -finaalissa: hän hävisi Yhdysvaltain avoimissa 2019 ja Australian avoimissa 2021, mutta voitti Yhdysvaltain avointen 2021 loppuottelussa Novak Đokovićin erin 3–0. Medvedevistä tuli tennishistorian kolmas venäläinen mies, joka on voittanut grand slam -turnauksen.
Pelityyli ja luonne
Pelityyliltään Medvedev on puolustava takarajan pelaaja. Hänen menestyksensä perustuu virheiden välttämiseen.
Medvedev tunnetaan paitsi saavutuksistaan myös kuumaverisestä käytöksestään. Wimbledonissa 2017 hän heitti tuomaria kolikoilla. Yhdysvaltain avoimissa 2019 Medvedev repi pyyhkeen pallopojan kädestä, heitti mailansa tuomarin penkkiä vasten ja näytti keskisormea. Yleisön buuauksen jälkeen Medvedev toivoi, että mennessään kyseisenä iltana nukkumaan katsojat muistavat, että hän voitti heidän reaktioidensa tähden.
Blackjack
thumb Blackjack on korttipeli, jossa tavoitteena on saada kahdella tai useammalla kortilla pelikäsi, jolla voittaa jakajan käden joko siten, että pelaajan käden pistemäärä on lähempänä kahtakymmentäyhtä kuin jakajan, tai siten, että jakajan käden pistemäärä menee yli kahdenkymmenenyhden. Ässä on arvoltaan joko yksi tai yksitoista, kaikki kuvakortit kymmenen ja muut kortit nimellisarvonsa verran. Blackjack on yksi suosituimmista kasinopeleistä ruletin ja pokerin ohella. Blackjack muistuttaa venttiä. thumb|left|upright
Pelin kulku
Blackjackia pelataan pankkia (eli jakajaa) vastaan. Ennen kierroksen alkamista pelaajat asettavat panoksensa pelipöydän panostusruutuihin.
Jakaja jakaa pelaajille kaksi korttia kuvapuoli ylöspäin sekä itselleen kaksi korttia, joista ensimmäisen kuvapuoli ylöspäin ja seuraavan kuvapuoli alaspäin. Ässä on 1 tai 11, kuvakortit 10 ja numerokortit samanarvoisia kuin mitä osoittavat. Pelikäden korttien yhteispistemäärä kertoo käden arvon, esimerkiksi jätkä ja kolmonen on 10+3=13. Ässän sisältävällä kädellä on taas kaksi arvoa, esimerkiksi ässä ja kutonen on sekä seitsemän että seitsemäntoista, kuitenkin aina tilanteeseen edullisemmin sopivaa pistemäärää käytetään.
Pelaajat aloittavat aina kierroksen, kun aloituskäsien kortit ovat jaettu. Halutessaan pelaaja voi ottaa lisäkortteja päästäkseen lähemmäksi kahtakymmentäyhtä, mutta häviää panoksensa mikäli ylittää kyseisen pistemäärän. Pelaajan vuoro päättyy, kun hän ei halua enää lisää kortteja tai saavuttaa vähintään pistemäärän 21. Kun jokainen pelaaja on tehnyt valintansa, jakaja paljastaa toisen korttinsa ja ottaa itselleen lisäkortteja, mikäli hänen kätensä arvo on 16 tai pienempi. Kun jakajalla on vähintään 17, hän ei saa ottaa enää lisää kortteja ja kierros on ohi. Pelaaja voittaa, mikäli hänen kätensä on arvoltaan suurempi kuin jakajan lopullinen käsi tai jakaja ylittää kahdenkymmenenyhden.
Kahdella ensimmäisellä kortilla saatu pistemäärä kaksikymmentäyksi (ässä ja kuvakortti/kymppi) on nimeltään blackjack ja sillä voittaa kaikki muut pelikädet, myös useammalla kuin kahdella kortilla saadun summan 21.
Pelaaja häviää aina, mikäli hänen kätensä ylittää pistemäärän 21. Pistevoitolla pelaajan pelipanos voittaa 1:1. Blackjack voittaa 3:2. Tasapistein tulos on tasapeli.
Pelaaja voi pelin aikana tehdä myös jonkin seuraavista toiminnoista:
Tuplaus (Double)
Pelaaja voi halutessaan tuplata minkä tahansa alkujaossa saadun kahden kortin pelikäden blackjackia lukuun ottamatta. Tällöin pelaaja asettaa panoksensa viereen toisen samansuuruisen panoksen ja saa yhden lisäkortin, jonka jälkeen hänen pelivuoronsa päättyy. Säännöistä riippuen tuplausrajat voivat olla erisuuria ja tuplaus voi olla mahdollista myös jakamisen jälkeen (ks. seuraavaa).
Jakaminen (Split)
Jos pelaajan alkujaossa saadut kaksi korttia ovat pistemäärältään samanarvoiset, pelaajalla on mahdollisuus jakaa korttinsa kahdeksi erilliseksi kädeksi. Tällöin pelaajan on asetettava jakamista varten pelipaikkaansa toinen samansuuruinen panos, jolloin kumpaankin käteen pelataan oma pelinsä normaaliin tapaan.
Jos pelaaja saa jaettuun käteen jälleen samanarvoisen kortin, jako voidaan suorittaa uudelleen, toisaalta pelikäsien suurin sallittu määrä yhtä pelipaikkaa kohden voivat säännöistä riippuen vaihdella. Joissain tapauksissa samaan pelipaikkaan voi muodostaa enintään joko kaksi kättä, useamman käden tai jakojen määrällä ei välttämättä edes ole ylärajaa. Tuplauksesta poiketen pelaaja voi ottaa jaettuihin käsiin niin monta korttia lisää kuin haluaa, paitsi jos jaettu pari on ässät, jolloin molempiin käsiin tulee vain yksi lisäkortti. Muista kuin ässistä jaettu kahden kortin käsi on myös mahdollista tuplata.
Jako-toiminnosta muodostunut kahden kortin pistemäärä 21 ei ole blackjack, vaan samanarvoinen kuin mikä tahansa useamman kuin kahden kortin pistesumma 21 ja näin häviää aina jakajan blackjackille.
Vakuutus (Insurance)
Jos jakajan ensimmäinen kortti on ässä, pelaaja voi vakuuttaa kätensä jakajan mahdollista blackjackia vastaan. Tavallisesti vakuutuspanoksen arvon on vastattava puolta alkuperäisestä panoksesta, mutta joillakin säännöillä vakuutus voi olla myös suurempi tai pienempi. Pelaajien on tehtävä päätöksensä vakuutuksesta ennen kuin jakaja jakaa heille lisää kortteja. Kun kaikki pelaajat ovat tehneet valintansa, jakaja ilmoittaa onko hänellä blackjack. Jos jakajan toinen kortti on arvoltaan kymmenen eli jakaja sai blackjackin, pelaajan alkuperäinen panos häviää (ellei myös pelaajalla ole blackjackia jolloin tulos on tasapeli) ja vakuutuspanos voittaa 2:1. Jos jakaja ei saanut blackjackia, vakuutuspanokset häviävät ja peli jatkuu normaalisti.
Tasaraha (Even money)
Jos jakajan ensimmäinen kortti on ässä ja pelaajalla on blackjack, jakaja voi kysyä pelaajalta, haluaako tämä tasarahan. Tasarahan hyväksymisestä blackjackille maksetaan välittömästi 1:1 voitto ja kierros päättyy. Jos pelaaja ei halua tasarahaa, on peli tasan mikäli myös jakaja saa blackjackin. Jos jakajan käsi ei ole blackjack, pelaajalle maksetaan 3:2 voitto normaaliin tapaan.
Mikäli pöydässä ei ole vaihtoehtona tasarahan ottamista, vakuutuksen ottaminen blackjack-kädelle ajaa täsmälleen saman asian.
Perusstrategia
Blackjackissa pelaajalle palautuu keskimäärin, säännöistä riippuen, 99,4-99,8 % pelipanoksesta. Tämä lukema on toisaalta realistinen ainoastaan silloin, kun pelaaja noudattaa pelin perusstrategiaa. Yksinkertaisimmin kiteytettynä tämä strategia pohjautuu siihen, että pelaaja voi aina olettaa jakajan seuraavan kortin olevan arvoltaan 10, sillä se on yleisin yksittäisen kortin arvo (koskemattomassa pakassa on aina 4/13 korteista kymppejä).
Toisaalta, jos jakajan ensimmäinen kortti on arvoltaan 7:ää pienempi, pelaajan kannattaa kieltäytyä ottamasta lisäkorttia aina kun 21:n ylittäminen on pelaajalla mahdollista. Vaikka jakajalla olisi jo valmiiksi pelaajaa isompi pistemäärä, se ei saa kuitenkaan olla 17:ää pienempi, toisin sanoen pelaajan käden arvo ei koskaan vaikuta jakajan toimintaohjeeseen. Kun jakajalla pistemäärä on välillä 12–16, tämä mahdollistaa hänelle 21:n ylittämisen, jolloin pelaajalla on paremmat mahdollisuudet kierroksen voittamiseen riippumatta oman käden pistemäärästä.
Populaarikulttuurissa
Blackjackista on tehty useita elokuvia, kuten 21.
Reino Hirva
Reino Erkki Hirva (ent. Hellgren, 20. lokakuuta 1906 Sortavala – 25. huhtikuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen kenraaliluutnantti tykistön aselajissa.
Perhe ja opinnot
Hirvan vanhemmat olivat ylijunailija Kaarlo Hellgren ja Juudit Saikkonen. Hirva valmistui ylioppilaaksi Sortavalan reaalilyseosta 1926 ja suuntasi sotilasuralle käymällä Kadettikurssin numero 10 vuosina 1927−1929. Komentajakurssin hän kävi 1941, Sotakorkeakoulun yleisen osaston 1951 ja maanpuolustuskurssin 1962. Hirvan puoliso oli toimittaja Irja-Onerva Lamminen, ja heillä oli yksi lapsi.
Sotilasura
Jatkosodassa Hirva toimi patteriston ja tykistöryhmän komentajana KTR 18:ssa Rukajärven suunnalla. Sodan jälkeen hän toimi kouluttajana ja rykmenttiupseerina KTR 2:ssa 1945−1946 ja Tykistökoulussa 1946−1947 ja patteristonkomentajana KTR 3:ssa 1947−1948. Tykistökoulussa osastonjohtajana hän oli 1951−1956. KTR 1:ä Hirva komensi 1956−1958. Pääesikunnassa järjestelyosastoa hän johti 1958−1960 ja toimi komentopäällikkönä 1960−1961. Sotakorkeakoulun johtajana Hirva oli 1961−1963. Tykistön tarkastajana hän palveli uransa päätteeksi 1963−1966.
Hirva oli myös pidätettynä noin kaksi viikkoa ns. asekätkentäjutun yhteydessä, mutta häntä vastaan ei nostettu asiassa syytteitä.
Ylennykset: reservivänrikki 1927, vänrikki 1929, luutnantti 1931, kapteeni 1938, majuri 1941, everstiluutnantti 1948, eversti 1956, kenraalimajuri 1961, kenraaliluutnantti 1963.
Sudra (päähine)
pienoiskuva|[[Jemenin juutalaiset|Jemeninjuutalainen mies sudra päässään.]] Sudra (hepr. סוּדָר‎) on perinteinen juutalainen huivi, jota käytetään usein päähineenä. Sudra muistuttaa turbaania tai keffiyehia. Tällaista päähinettä on käytetty juutalaisten keskuudessa muinaisista ajoista lähtien, ja sitä on käytetty sekä suojaamaan auringolta että uskonnollisiin tarkoituksiin.
CB Milton
CB Milton (oikealta nimeltään Clarence Becker Milton, s. 11. huhtikuuta 1968) on saksalainen elektronista musiikkia esittävä laulaja, joka vaikutti erityisesti 1990-luvun puolivälissä. Hänen tunnetuimpia kappaleitaan on muun muassa "It's a Loving Thing" sekä "Send Me an Angel".
Hän on syntynyt Surinamessa.
Rocket Ride
Rocket Ride on saksalaisen metalliyhtyeen Edguyn seitsemäs studioalbumi. Albumi julkaistiin vuonna 2006 Nuclear Blastin kautta. Levy sai melko ristiriitaista palautetta sen uudenlaisen tyylin vuoksi. Levy merkitsi Edguylle tyylimuutosta perinteisempään heavy rockiin Hellfire Clubin jälkeen.
Yhdysvaltain Grand Prix 1989
Yhdysvaltain Grand Prix 1989 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 4. kesäkuuta 1989 Phoenixin katuradalla Yhdysvalloissa. Kilpailun voitti McLarenilla ajanut Alain Prost, jolle voitto oli kauden ensimmäinen.
Kilpailu jouduttiin keskeyttämään kahden tunnin aikarajan täytyttyä. Ayrton Senna ajoi aika-ajoissa uransa 34. paalupaikan, jolla hän nousi lajinsa tilastoykköseksi ohi Jim Clarkin.
Jewish Institute for National Security of America
Jewish Institute for National Security of America (JINSA) on vuonna 1976 perustettu yhdysvaltalainen Israel-myönteinen ajatushautomo, jonka päämaja on Washington DC:ssä.
Almodovar
Almodovar tarkoittaa seuraavia:
Käkövesi (Ruokolahti)
Käkövesi on lahti varsinaisessa Saimaan itäosassa Etelä-Karjalan Ruokolahdella ja Etelä-Savon Puumalassa. Se on haarautuvan lahden pohjoisosa ja sen toista haaraa kutsutaan Kyysmänlahdeksi.
Maantietoa
Käkövesi on noin 13 kilometriä pitkä ja 0,1–3,1 kilometriä leveä lahti. Lahdensuu sijaitsee Petraselän itäpuolella ja Myhkiönselän pohjoispuolella, jossa Luukkosenniemen ja Pataniemen väliin jää 0,5 kilometriä leveä saaristoinen aukko. Lahdensuuta suojaa läntisiltä tuulilta Patasaari ja Hätinsaari. Lahdensuun takana aukeaa ensin pieni Lehmiselkä, josta Kyysmänlahti työntyy kaakkoon ja Käkövesi pohjoiseen päin. Lahtien väliin jää kymmenkilometrinen niemi.
Käkövesi voidaan katsoa alkavan Lehmiselältä, mutta lahti kapenee Luukkolansaaren kohdalla 800 metrin leveässä salmessa. Salmen jälkeen lahden vasemmalla sivulla aukeaa Lummuslahti ja pieni Kuhalahti. Tiitanniemen ja Mariniemen takana tulee seuraavaksi Kopinselkä. Sen itärajana voidaan pitää Haapasaari ja Kotkatsaari, joiden takana aukeaa Veitsiniemenselkä. Se ulottuu 100 metriä leveään Kuosmanvirtaan asti. Sen takana sijaitsee Akolahti, joka kaakkoon jatkuva lahdenosa on saarien rikkoma lahdenpohjukka. Siitä voidaan mainita Majosaaren eri puolilla olevat Siitiinlahti ja Syväsalmi. Lahdenpohjukaa kutsutaan Lahnalahdeksi. Majosaaren itäpuolella kapenee pieni lahdelma Käyhkään kanavaksi. Siitä voi kulkea pienellä veneellä Polosselän puolelle ja siitä edelleen Pihlajaveden Ummistonvedelle.
Lahdessa on kartasta laskettuna 123 saarta ja luotoa. Lehmiselän ympäristöstä voidaan mainita Iso Mäntysaari, Iso Pimiäsaari, Pukkisaari, Viitasaari ja Herasaaret. Kopinselällä ovat seuraavat suuret saaret, joita ovat Poikpuoleinen, Pöntönsaari, Kotkatsaari, Haapasaari ja Marjosaari. Veitsiniemenselällä Pykäläniemen kohdalla on saariryhmä, johon kuuluvat Korpsaari, Kaurasaari, Korkiasaari, Louhusaari ja Oritsaari. Käköveden perukalla on suurin saari Marjosaari, joka muodostuu kahdesta toisiinsa maatuneesta saaresta, joiden osia kutsutaan edelleen Pieni- ja Iso Marjosaareksi.
Lehmiselällä on lahden syvin kohta aivan Kyysmänlahden suulla Pukkisaaren edessä olevassa syvänteessä. Lahti on sitä matalampi mitä idemmäksi mennään. Paikallisia syvänteitä löytyy esimerkiksi Kotkatsaaren lounaispuolella (14 metriä) ja Veitsiniemenselän kapeikossa (23 metriä). Lahden pohjukassa vettä on yleensä alle 10 metriä.
Historiaa
Vielä 1960-luvulla oli metsien ojittaminen alkamassa ja vuoden 1971 peruskartassa oli lahden etelä- ja pohjoispuolella oli ojitettuina luontaisten purojen kosteikot. Kaikissa kulmakunnissa viljeltiin vielä 1970-luvun alussa maatilojen peltomaita. Vuoden 1987 peruskartassa oli heikompia peltopalstoja jo metsitetty ja tämä koski erityisesti lähes kaikkia Talkkunan peltomaita.
Vesistösuhteet
Käkövesi kuuluu Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueella (04.1) Ala-Saimaan alueeseen (04.11), johon Ala-Saimaan lähialue (04.112) kuuluu. Tässä artikkelissa ei oteta kantaa Käyhkään kanavan virtaamiin ja sen vaikutuksista Käköveden valuma-alueeseen. Sen sijaan voidaan luetella vesistöjä, jotka laskevat suoraan Käköveteen. Kylliönoja on Kylliönjärven (114 ha) Haamulammen (4 ha) kautta Karkiaan laskeva laskuoja. Sen valuma-alueeseen kuuluu Ahvenlammen (2 ha) ympäristöstä monia pieniä lampia. Toinen pohjoisrantaan laskeva oja on Suuren Vasemusjärven (10 ha) laskuoja. Vesistöketjun pääuomassa ovat Säynätjärvi (114 ha) ja Pieni Vasemusjärvi (2 ha). Säynätjärveen laskee Tiitanjoki, jonka kautta laskevat Musta Ruokojärvi (51 ha) ja Valkia Ruokojärvi (31 ha). Säynätjärven laskujokeen yhtyy koillisesta tuleva Suuren Haukkalammen (7 ha) valuma-alueen vedet. Etelärantaan laskee Kotkatsaaren eteen Apaalahteen Armijärven (71 ha) laskuoja. Sen valuma-alueeseen sisältyvät myös Suuri Kortetjärvi (8 ha) ja Pieni Kortetjärvi. Lahnalahteen laskee Korkiakoskenoja, jolla on Käköveteen laskevista ojista suurin valuma-alue. Osa sen vedestä on peräisin Tuomalankankaalta ja Palokankaalta, jotka kuuluvat toiseen Salpausselkään. Valuma-alue on suovaltainen ja suo-ojista kertyy suuri osa valuma-alueen vesistä. Alueella sijaitsee esimerkiksi Vaarjärvi (9 ha), Suuri Karvalampi (2 ha) ja Pieni Karvalampi.
Vedet poistuvat Käkövedestä Petraselälle, sieltä eteläiselle Suur-Saimaalle ja Imatralla Vuoksen kautta Laatokkaan ja se edelleen Suomenlahteen.
Björn Borg
Björn Rune Borg (s. 6. kesäkuuta 1956 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen tennispelaaja, jota pidetään yhtenä kaikkien aikojen parhaista pelaajista lajin historiassa.
Borg voitti vuosien 1974–1981 aikana 11 grand slam -turnausta ja kerran Davis Cupin Ruotsin joukkueessa. Borg oli ITF:n maailmanmestari vuosina 1978–1980 ja ATP:n vuoden pelaaja 1976–1980. Hänet nimitettiin International Tennis Hall of Fameen 1987.
Elämä ja ura
Borg on kotoisin Södertäljestä kolmisenkymmentä kilometriä Tukholmasta. Hän sai tennismailan kahdeksanvuotiaana isältään, joka oli voittanut sen pöytätennisturnauksessa. Borg aloitti lyömällä palloa talonsa autotallin ovea vasten. Hän oli 13-vuotiaana jo Ruotsin parhaita junioripelaajia ja liittyi ammattilaiskiertueeseen 14-vuotiaana.
Borg sai vuonna 1971 valmentajakseen Lennart Bergelinin, joka valitsi vasta 15-vuotiaan nuorukaisen Ruotsin Davis Cup -joukkueeseen. Ennen Davis Cup -esiintymistään Borg kävi Miamissa voittamassa Orange Bowl -turnauksen 18-vuotiaiden sarjan. Hän voitti Italian avoimet 17-vuotiaana.
Wimbledonissa Borg pelasi ensimmäisen ottelunsa vuonna 1973. Hänet oli rankattu turnauksessa kuudenneksi, ja hän selviytyi puolivälieriin asti. Seuraavana vuonna hän voitti ensimmäisen grand slam -turnauksensa Ranskan avoimissa, tullen 18-vuotiaana historian nuorimmaksi grand slam -voittajaksi. Maailmanlistan ykköseksi Borg nousi elokuussa 1977.
Borg voitti urallaan kaksinpelissä 64 turnausta ja Ruotsin joukkueessa Davis Cupin 1975. Borg voitti vuosien 1974–1981 aikana 11 grand slam -turnausta: kuusi Ranskan avointa ja viisi Wimbledonia. Wimbledonissa Borg voitti urallaan 51 ottelua 55:stä, joista peräkkäisiä voittoja 41. Ranskan avoimissa hän voitti 49 ottelua 51:stä. Borg ei kymmenestä yrityksestä huolimatta koskaan voittanut Yhdysvaltain avointa. Australian avoimissa hän pelasi vain kerran, vuonna 1974.
Borg hävisi vuoden 1981 Wimbledonin finaalissa John McEnroelle. Borg on kertonut, ettei aiemmasta poiketen enää välittänyt vaikka hävisikin. Hän piti kolmen kuukauden tauon mutta ei enää saanut entistä motivaatiotaan takaisin. Vuonna 1982 Borg pelasi vain yhdessä turnauksessa ja ilmoitti tammikuussa 1983 lopettavansa tenniksen vain 26-vuotiaana. Hänen viimeinen ottelunsa oli Stuttgartissa heinäkuussa 1984.
Borg palasi ammattilaistennikseen vielä vuosiksi 1991–1993. Hän hävisi kaikki 12 ATP-otteluaan.
Borg perusti nimeään kantavan vaateyrityksen 1980-luvulla. Tuotemerkki ei ole enää Borgin omistuksessa.
Pelityyli
thumb|Borgin kuuluisa kaksikätinen rystylyönti vuonna 1979.
Oikeakätinen Borg löi kämmenlyöntinsä aina voimakkaalla yläkierteellä, mikä teki hänestä tehokkaan takakenttäpelaajan. Yläkierteet mahdollistava epätavallinen ”länsimainen” mailaote toisaalta rajoitti Borgin lentopeliä. Rystylyönnissä Borg piti mailaa kahdella kädellä, kuten jääkiekkolämärissä. Mailansa Borg jännitti kovemmiksi kuin muut.
Borg piti tunteensa pelin aikana aina sisällään. Borgin pelitaidot, persoona ja ulkonäkö tekivät hänestä hyvin suositun. Lujasta fysiikastaan ja hyvistä hermoistaan tunnettu Borg sai muun muassa lempinimen ”Jäävuori”.
Syväjärvi (Laukaa, Vehniä)
Syväjärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Vehniän kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,9 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 588 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 8,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Björn Borg
Yksityiselämä
Borgin kolmannesta liitosta vuonna 2003 syntynyt Leo-poika on myös tennispelaaja. Hän on voittanut ikäluokkansa Ruotsin mestaruudet kaksin- ja nelinpelissä ja oli 14-vuotiaana ikäistensä 20 parhaan eurooppalaisen pelaajan joukossa. Hän pelasi ensimmäisen ammattilaisturnausottelunsa 16-vuotiaana helmikuussa 2020.
Syväjärvi (Laukaa, Vehniä)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,9 metriä mpy.
Ekhidna
Ekhidna (, "ekhis" ja tarkoittaa "naaraskyytä"), jota kutsuttiin myös kaikkien hirviöiden äidiksi, oli kaikkein vanhimmassa kreikkalaisessa mytologiassa esiintynyt hirviö, joka oli vyötäröstä ylöspäin nainen, mutta siitä alaspäin käärme. Hesiodos kuvailee hänen olleen puoliksi nymfi, jolla on kauniit kasvot ja kiiluvat silmät, ja puoliksi valtava, kauhistuttava käärme. Hän oli Forkyksen ja Keton tytär.
Nälänhätä
thumb|200px|Ruokajakelu Beledweynessä [[Somaliassa.]] Nälänhätä tarkoittaa tilannetta, jossa jonkun alueen asukkaiden käytettävissä olevat ruokavarat loppuvat suhteellisen lyhyen aikavälin kuluessa, mikä aiheuttaa akuutin aliravitsemustilanteen ja voimakkaan kuolleisuuden kasvun.
Ekhidna
Hänen miehensä oli titaani Gaian ja Tartaroksen poika Tyfon, ja heistä polveutui useita muita hirviöitä, kuten Orthos, Kerberos, Khimaira, Lernan hydra ja Nemean leijona. Myös Ladon, hesperidien puutarhaa vartioinut lohikäärme, mainitaan useimmissa lähteissä hänen lapsekseen.
Nälänhätä
Kuolleisuuden kasvu nälänhädän aikana on seurausta paitsi nälkiintymisestä, joskus myös tartuntataudeista, joille nälkiintyminen altistaa.
Ekhidna
Populaarikulttuuri
Ekhidna esiintyi 90-luvulla televisiosarjassa Hercules, jossa hänet kuvattiin liskomaisena hirviönä, jolla oli useita lonkeroita.
Nälänhätä
Määritelmiä
Nälänhädälle on vaikea luoda kattavaa määritelmää, sillä nälänhädät ovat erilaisia. Useita erilaisia määritelmiä onkin esitetty.
Yhdystyneiden kansakuntien (YK) mukaan nälänhätä on tilanne, jossa koko väestö tai jokin väestöryhmä ei pääse käsiksi ruokaan, mikä mahdollisesti johtaa kuolleisuuden nousuun lyhyellä aikavälillä. YK julistaa alueelle nälänhädän, jos kolme tilastollista ehtoa täyttyy. Ensinnäkin vähintään viidesosan kotitalouksista täytyy kärsiä akuutista ruokapulasta, jota ei voi täydentää. Toisekseen, vähintään 30 prosenttia väestöstä täytyy kärsiä akuutista aliravitsemuksesta, jota YK mittaa esimerkiksi ihmisten pituuden ja painon suhteella. Kolmanneksi, päivittäisen kuolleisuuden täytyy ylittää 2 henkilöä 10 000 asukasta kohden ja/tai lapsikuolleisuuden ylittää 4 jokaista 10 000 lasta kohden.
Maailmanpankin tutkimusjohtaja Martin Ravaillion määrittelee nälänhädän tilanteeksi, jolloin tietyllä alueella ja ainakin jollain väestöryhmällä epätavallisen korkea kuolleisuusriski yhdistyy epätavallisen vähäiseen ruoan kulutukseen. Historioitsija Cormac Ó Gráda määrittelee nälänhädän laajaksi ruoan puutteeksi, joka johtaa normaalista poikkeavaan kuolleisuuteen nälkiintymisen tai siitä johtuvien tautien seurauksena.
Nälänhätää voi olla vaikea havaita tai sen mittakaavaa määritellä. Muuttujia on suuri määrä, eikä verrokkipistettä ole helppo määritellä: yksikäsitteistä nälänhädän ja ”ei-nälänhädän” rajaa ei ole olemassa. Esimerkiksi YK:n käyttämät raja-arvot voivat johtaa nälänhätien yli- tai alidiagnosointiin. Kroonisesta imeväis- ja lapsikuolleisuudesta kärsivässä maassa kuten Somaliassa voisi vaikuttaa olevan jatkuva nälänhätä. Jos taas luvut lasketaan koko maasta, voi alueellinen nälänhätä jäädä havaitsematta. Menneisyydessä tapahtuneista nälänhädistä taas ei ole tarpeeksi tietoa, jotta ne voitaisiin määritellä luotettavasti. Väestöhistoriallisissa tutkimuksissa epäviralliseksi rajaksi on vakiintunut 40 vuotuista kuolemaa tuhatta henkeä kohti. Moni väestötieteilijä määrittelee nälänhädän tapahtuneeksi, kun alueella on tapahtunut paljon ylimääräisiä kuolemia hypoteettiseen normaaliin tilanteeseen verrattuna.
Historiaa
Nälänhädän suuruus voidaan laskea kuolemien määränä tai ylimääräisenä kuolleisuutena. Eniten kuolemia on tapahtunut suurten maiden kuten Kiinan ja Neuvostoliiton nälänhädissä, jossa on 1900-luvulla kuollut miljoonia ihmisiä. Pienemmissä väestöissä nälänhätä on usein nostanut kuolleisuutta kuitenkin paljon enemmän, vaikka kuolleita onkin lukumääräisesti ollut vähemmän kuin suurissa maissa. Tällaisia ovat olleet esimerkiksi Suomen 1860-luvun nälänhätä, Irlannin 1840-luvun nälänhätä ja Islannin 1780-luvun nälänhätä.
Vielä 1500–1700-luvuilla nälänhädän aiheuttama ylijäämäkuolleisuus oli usein yli tai melkein 100 ihmistä tuhatta ihmistä kohti. Nälänhädät ovat pienentyneet 1900-luvulta alkaen. World Peace Foundationin mukaan vuosina 1870–1970 suuret nälänhädät tappoivat keskimäärin 928 000 ihmistä vuodessa. Vuodesta 1980 luku on ollut keskimäärin 75 000, alle kymmenesosa aiemmasta. 1960-luvun jälkeen edes yli 10 ylimääräisen kuolleen lukuihin on päästy lähinnä vain sisällissotien yhteydessä, kuten Somaliassa 1990-luvulla, tai poikkeuksellisissa poliittisissa järjestelmissä kuten Kambodžassa 1970-luvulla ja Pohjois-Koreassa 1990-luvulla.
Vuosien 1870–2010 nälänhätäkuolemista 87 % tapahtui Aasiassa tai Itä-Euroopassa, vain 9,2 % Afrikassa.
Nälänhätiä on väitetty käytettävän aseena politiikan teossa ja tahallisena kansanmurhan aseena useita kertoja historiassa. Kuitenkin varsinaisten nälänhätien sijaan pitkäkestoinen nälkä ja aliravitsemus aiheuttavat moninkertaisen määrän kuolleita ja sairastuneita, mutta ne eivät pysyvyytensä vuoksi saa juuri medianäkyvyyttä.
Suomen nälänhädät
Vuoden 1859 lehtiartikkeliksi väitetty teksti luettelee Suomen 40 nälkävuotta 1405-1856. Joka yhdestoista vuosi olisi siis ollut nälkävuosi. Myös vuosina 1857, 1862 ja 1865-1868 kärsittiin nälästä.
Suuri olkivuosi 1601 Suomen historian pahimpia katovuosia ja on Pohjois-Euroopan kylmin 600 vuoteen. Syynä oli edellisvuoden tulivuorenpurkaus ja sisällissota kuninkaiden Sigismund ja Kaarle IX välillä. Kulkutaudit tekivät tuhoaan, ja tiloja autioitui. Syötiin eläinten raatoja, sammalta ja haavan kuorta. Ihmisiä pakeni Venäjälle. Kuolleiden määrää ei tunneta, mutta vuoden on arveltu olleen suurten nälkävuosien tai suurten kuolonvuosien tasoa.
Suuret kuolonvuodet 1695–1697 tappoivat kolmanneksen tai neljänneksen suomalaisista. Pohjois-Euroopassa oli harvinaisen kylmää, mutta Suomen tuho oli pahin. Sato tuhoutui monena vuonna peräkkäin, pettuleipää ja muuta hätäruokaa syötiin yleisesti. Sadon tuhoutuminen sai ihmiset lähtemään liikkeelle kerjäläisten laumoina, jolloin lavantauti ja muut kulkutaudit levisivät. Nälänhädissä ihmiset kuolevat usein kulkutauteihin, koska ravinnon loppuessa vastustuskyky romahtaa.
Vuoden 1868 jälkeen Suomi vaurastui niin, ettei nälänhädistä ole sen jälkeen toistaiseksi kärsitty.
Syitä
Nälänhädän aiheuttajia voivat olla luonnonkatastrofit tai yhteiskunnalliset olosuhteet, jotka vaikeuttavat elintarvikkeiden tuotantoa ja/tai jakelua.
Thomas Malthus esitti vuonna 1798 nälänhätien syyksi sen, että ihmiset olivat lisääntyneet yli luonnon kantokyvyn ja luonto iski takaisin. Tästä teoriasta tuli nälänhätien vaikutusvaltaisin selitys. Myöhemmin on havaittu, että systemaattista yhteyttä väestötiheyden ja nälänhätäkuolleisuuden välillä ei välttämättä ole, vaan kriisin syntymiseen vaikuttaa moni yhteiskunnallinen tekijä. Esiteollisissa ja kehittyvien maiden yhteiskunnissa nälänhädän aina sysäsi päälle jokin luonnonkatastrofi, ei väestönkasvu yksinään. Esimerkiksi Irlannissa 1840-luvulla se oli perunarutto, Suomessa 1860-luvulla loppukesän ja alkusyksyn hallat.
Nykyisin nälänhädät johtuvat enää sodista tai politiikasta, eivät väestönkasvusta. Useissa tutkimuksissa on todettu, että nälänhädät johtuvat paitsi ruoan puutteesta, myös muista syistä. Ruokaa tuotetaan riittävästi – YK:n ympäristöohjelma UNEP:n mukaan 10 miljardin ihmisen tarpeisiin. Usein nälänhätään ajautuneissa maissa laitetaan samaan aikaan ruokaa vientiin, esimerkiksi 1980-luvulla Etiopian paljon huomiota saaneen nälänhädän yhteydessä. Kiinan suurissa nälänhädissä Maon talouskokeilujen aikaan viimekätisenä ongelmana oli tiedon kulkeutumattomuus ajoissa valtarakenteeltaan tiedonkululle epäsuotuisassa yhteiskunnassa. Suurnälänhätiä on nähty vielä 1980-luvulla esimerkiksi Etiopiassa sekä 1990- ja 2000-luvuilla Pohjois-Koreassa. Aiemmin kolmannen maailman nälänhätään vaikutti ruokaviljelmien muuttaminen kaupalliseen käyttöön esimerkiksi tupakan tuotantoon. Tuolloin kolmannen maailman nälkää torjuttiin suurten viljantuottajamaiden ylijäämäviljalla. Nyt ylijäämäviljaa ei enää ole, sillä energian tuottaminen autojen polttoaineeksi on poistanut ylijäämäviljan markkinoilta.
Intialainen talousnobelisti Amartya Sen on sanonut: "Yhtään merkittävää nälänhätää ei ole ikinä tapahtunut itsenäisessä ja demokraattisessa maassa, jossa on suhteellisen vapaa lehdistö." Ajatus, jonka mukaan demokraattinen päätöksenteko on riittävä keino nälänhätien torjumiseksi, tunnetaankin Senin lakina. Demokratiassa sananvapaus ja poliittisen opposition olemassaolo oletetusti takaavat sen, että lähestyvästä nälänhädästä tiedetään. Lisäksi vaalien häviämisen uhka, julkinen kritiikki ja mahdolliset oikeuden sanktiot luovat hallitukselle kannusteet nälänhätään puuttumiseen. Senin lain mukaan nälänhädät voidaan estää poliittisin päätöksin, ja kuolleisuuden kasvu voidaan estää ruokaa jakamalla, väliaikaistöillä ja terveydenhuollolla. Autoritaarisissa maissa sen sijaan hallitukset voivat reagoida nälänhätäkuolleisuuden uhkaan laiskemmin, sillä niiden ei tarvitse olla samassa määrin huolissaan kansansuosiosta. Tämä laki selittää sen, miksi 1900-luvun suurimmat nälänhädät tapahtuivat juuri autoritaarisen hallinnon maissa kuten Neuvostoliitossa, Kiinassa, Kambodžassa, Etiopiassa ja Pohjois-Koreassa. Kehitysmaatutkija Stephen Devereux’n mukaan nälänhätään reagoimiseen vaikuttaa myös maan demokratian vakaus ja siihen liittyvä oikeusvaltioperinne eli järjestelmän kypsyys. Kehittymättömän demokraattisen hallinnon maissa tapahtuneita nälänhätiä ovat 1900-luvun lopulla ja 2000-luvun alussa olleet esimerkiksi Biharin, Maharashtran, Sudanin, Malawin ja Nigerin nälänhädät.
Amartya Senin mukaan nälkä ei johdu ruoan puutteesta vaan siitä, ettei köyhillä ole rahaa ostaa sitä. Senin mukaan rahan antaminen köyhille on tähän parempi ratkaisu kuin hintasääntely eli ruoan antaminen alihintaan ja Afrikan nälänhätien lopettaminen vaatii yleistä talouskasvua, ei vain ruoantuotannon kasvattamista.
Nälänhätien vähenemisen syitä
Tuoreista huonoista sadoista huolimatta ruoan hinta on yhä halvempi kuin 1980-luvulla. Luonnonvarat eivät ole loppumassa, päinvastoin, niiden hinta on pudonnut vuosikymmenten ja vuosisatojen ajan. Vuosina 1950–1990 ruoan reaalihinta eli niukkuus putosi 74 %. Vuodesta 1800 vehnän hinta on pudonnut 90 %.
Bithynia
thumb|Bithynia sijaitsee Vähän-Aasian luoteisosassa Bithynia oli antiikin aikainen alue Vähässä-Aasiassa Mustanmeren rannalla. Alueella sijaitsi 300-luvulta eaa. ensimmäiselle vuosisadalle eaa. valtakunta, jonka kuningas Nikomedes IV testamenttasi Roomalle vuonna 74 eaa.
Historia
Bithynia ei koskaan joutunut täysin Akhaimenidien Persian vallan alle. Aleksanteri Suuren valloitusten jälkeen Bithynian traakialaisperäinen väestö vastusti Lysimakhoksen yrityksiä vallata alue. Lopulta eräs paikallinen päällikkö nimeltä Zipoites julisti itsensä kuninkaaksi. Bithynian kuninkaallinen ajanlasku alkoi vuodesta 327/326 eaa. Zipoiteen seuraaja Nikomedes I perusti Nikomedeian kaupungin valtakuntansa pääkaupungiksi vuonna 264 eaa. Nikomedeia sijaitsi Propontiksen rannalla. Uuden kaupungin kautta maa hellenisoitui nopeasti. Vuonna 255 eaa. Nikomedeen pojasta Ziaelaasta tuli kuningas, vaikka Nikomedes oli testamentissaan kieltänyt tämän. Ziaelas laajensi Bithyniaa itään. Noin vuonna 230 eaa. Ziaelas kuoli taistelussa galatialaisia vastaan.
Rooman valtakunnan osana Bithynia kuului alun perin Bithynia et Pontuksen provinssiin ja myöhemmin Bithynian provinssiin.
Luettelo Bithynian kuninkaista
Tämä on eräs versio luettelosta Bithynian kuninkaista. Luettelo on hyvin epävarma, kaikkien kuninkaiden olemassaolosta ei ole näyttöä, vuodet ovat epätarkkoja, ja esimerkiksi Nikomedes-nimisten hallitsijoiden määrästä ei ole varmuutta.
Abdullah Battal-Taymas
Abdullah Battal-Taymas (ent. Abdullah Battal, synt. Ğabdelbari Ğabdulla ulı Säyetbattal, Габделбари Габдулла улы Сәетбаттал; 1883 – 1969) oli tataaritaustainen turkkilainen kirjailija, toimittaja, opettaja. Hän vaikutti myös Suomen tataaripiireissä, jonka keskuudessa hänet tunnettiin merkittävänä tataarin arabialaisen kirjaimiston uudistaja. Hän oli myös mukana laatimassa seurakunnan ensimmäiset säännöt. Battal-Taymasin tunnetuin teos on Kazan Türkleri, joka julkaistiin Turkissa vuonna 1925. Taustatyön hän aloitti Suomessa käyttäen hyödyksi Helsingin yliopiston aineistoa.
Elämä
Ğabdelbari Säyetbattal (myöh. Abdullah Battal/Battal-Taymas) syntyi Yaña Altan -nimisessä kylässä Buzavlykissä, Haibullinon piirissä. Elämänsä alkuaikoina hän opiskeli mm. Orenburgin ja Troiskin korkeamman asteen madrasoissa. Vuonna 1904, hän matkusti Egyptiin, jossa opiskeli arabian kieltä.
Kun Battal-Taymas palasi Arabiasta neljä vuotta myöhemmin takaisin Venäjälle, hän työskenteli toimittajana mm. Orenburgissa Vakit- ja Sura -lehdissä sekä Kazanissa Yoldız- ja Ak Yul -lehdissä.
Vuonna 1917 Batta-Taymas valittiin Ufan kansalliskokoukseen Sisä-Venäjän ja Siperian ns. turkkilais-tataarien edustajaksi. Tämän jälkeen hän palasi Kazaniin, jossa jatkoi toimittajana mm. Korıltay -lehdessä.
Battal-Taymas joutui vangituksi poliittisten kirjoituksiensa vuoksi ainakin kahteen eri kertaan. Vuonna 1921 hän onnistui pakenemaan Suomeen, jossa hän toimi tataariyhteisön nuorison opettajana Terijoella, Helsingissä ja Turussa. Hän oli johtavassa asemassa Suomen muhamettilaisen seurakunnan (nyk. Suomen Islam-seurakunta) perustamista edeltävässä hankkeessa. Hän laati yhdessä imaami Lütfi el Ishakin kanssa seurakunnan sääntöjä. Battal-Taymas koki, että kyseinen imaami ei saanut tarpeeksi hänelle kuuluvaa arvostusta Suomessa. Kun hän kuoli vuonna 1925, Battal-Taymas siteerasi Abdulla Tukain runoa hänelle omistetussa suruvalittelukirjeessään, jossa vapaasti käännettynä hän kysyi: "Arvostammeko ihmistä vasta hänen kuolemansa jälkeen?".
Samana vuonna Battal-Taymas muutti Turkkiin, jossa vuonna 1925 julkaistiin hänen kirjansa Kazan Türkleri, aluksi arabialaisin kirjaimin Istanbulissa ja myöhemmin vuonna 1966 latinalaisin kirjaimin uudistettuna versiona Ankarassa (Turkissa hän lisäsi Taymas -päätteen nimeensä). Hän oli alkanut työstää kyseistä Kazanin "turkkilais-tataareista" kertovaa kirjaa Suomessa, käyttäen Helsingin yliopiston kirjaston aineistoa hyödykseen. Ollessaan maassa hän oli myös opiskellut suomen kieltä.
Battal-Taymas jatkoi Turkissa toimittajan ja kirjailijan työtänsä.
Ralik
Ralik on toinen Marshallinsaarten saariketjuista, Tyynellä valtamerellä. Saariketjun nimi tarkoittaa auringonlaskua. Ralikiin kuuluvilla saarilla on yhteensä 21 100 asukasta. Saarilla puhutaan ralikia, joka on yksi marshallin kielen murteista.
Saaret
Ralikin saariketjuun katsotaan kuuluviksi seuraavat saaret:
San Antonio Stars
San Antonio Stars on yhdysvaltalainen koripalloseura, joka pelaa Women's National Basketball Association -liigassa. Seura pelaa kotiottelunsa AT&T Centerissä San Antoniossa Texasissa, joka on myös NBA-seura San Antonio Spursin, jonka sisarseura Stars on, kotiareena. Stars kuuluu WNBA:n läntiseen konferenssiin. Joukkue tunnettiin vuosina 2003–2013 nimellä San Antonio Silver Stars ja vuosina 1997–2002 nimellä Utah Starzz.
Utah Starzz (1997–2002)
Stars aloitti WNBA:ssa vuonna 1997 yhtenä liigan perustajaseuroista. Seura tunnettiin tuolloin vielä nimellä Utah Starzz ja se pelasi kotiottelunsa Delta Center -areenalla (nykyisin EnergySolutions Arena) Salt Lake Cityssä Utahissa.
Espoon työväenopisto
Espoon työväenopisto on Suomen toiseksi suurin vapaan sivistystyön oppilaitos. Työväenopistossa on vuosittain yli 20 000 opiskelijaa. Työväenopisto toimii Espoossa viidellä suuralueella, jotka ovat Leppävaara, Tapiola, Matinkylä-Olari, Espoonlahti ja Espoon keskus.
Opiskelumahdollisuudet
Työväenopiston kurssitarjonnassa on yli 2 000 kurssia. Kurssivalikoimassa on kirjallisuutta ja teatteria, kotitaloutta, kuvataidetta, käsitöitä, liikuntaa, mediaa ja viestintää, musiikkia, tanssia ja tietotekniikkaa sekä kotiin ja puutarhaan, luontoon ja ympäristöön, terveyteen ja hyvinvointiin sekä yhteiskuntaan liittyviä opintoja.
Työväenopistolla on myös kudonta-asema Tapiolassa ja Nikkariverstas, jossa voi tehdä puutöitä. Työväenopistossa voi lisäksi opiskella Avoimessa yliopistossa ja ikääntyvien yliopistossa.
Useimmat kurssit ovat maksullisia, mutta joukossa on myös maksuttomia luentoja. Kursseja järjestetään suomeksi ja englanniksi.
Kursseille ilmoittaudutaan Ilmonetissä, jossa voi tutustua myös kurssivalikoimaan. Ilmoittautuminen jatkuu ympäri vuoden ja Espoon työväenopistolla on laaja kurssitarjonta myös verkossa.