cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bambaran kieli
Historia ja levinneisyys
Bambaroiden ydinalue sijaitsee Malissa Nigerjoen keskijuoksun varrella. Yhtenäistä asutusta on myös historiallisella Kaartan alueella, Kayesin seudulla sekä Moptin pohjois- ja koillispuolella. Huomattavia bambararyhmiä asuu Malin kaikissa suurissa kaupungeissa, Senegalissa, Norsunluurannikolla, Burkina Fasossa ja Ranskassa. Bambara toimii Gaon ja Kidalin alueita lukuun ottamatta Malin lingua francana. Äidinkielisten puhujien määräksi arvioitiin vuonna 2012 neljä miljoonaa ja puhujien kokonaismääräksi lähes 14 miljoonaa. Malin vuoden 2009 väestönlaskennan mukaan bambaraa puhuu äidinkielenään 46,3 ja käyttökielenään 51,5 prosenttia maan väestöstä.
Murteet ja yleiskieli
Bambara jakautuu useisiin murreryhmiin, joita ei ole tutkittu kunnolla. Kaupungeissa puhuttu yleiskieli perustuu Bamakon murteeseen, joka muistuttaa foneettisesti lähiseudulla puhuttua maninkaa. Bambaran yleiskieli vaikuttaa paikallismurteisiin ja toimii myös djulan kielen prestiisimuotona. Sitä käytetään laajasti radiossa ja televisiossa, uskonnollisessa toiminnassa ja kaupankäynnin kielenä. Ennen siirtomaa-aikaa arvostetuin kielimuoto oli Ségoun murre.
Bambaran oikeinkirjoitussäännöt laadittiin latinalaisen kirjaimiston pohjalta vuonna 1967. 1980-luvulla siihen lisättiin erikoismerkit ɛ, ɔ ja ɲ. Vokaalien pituutta ilmaistaan kirjoituksessa kahdella kirjaimella, nasaalisuutta n-kirjaimella ja elisiota sanan lopussa apostrofilla. Tooneja ei normaalitekstissä merkitä. Isot alkukirjaimet otettiin käyttöön vuonna 1980.
Harringay Green Lanesin rautatieasema
Harringay Green Lanesin rautatieasema on London Overgroundin asema Haringeyn kaupunkipiirissä Lontoossa. Se sijaitsee Gospel Oak to Barking Linen varrella Crouch Hillin ja South Tottenhamin asemien välissä. Asema on Oyster-matkakortin vyöhykkeellä 3. Sieltä ei ole suoria vaihtoyhteyksiä muihin juniin, mutta Lontoon metron Manor Housen asemalle on kävelymatkaa noin yhdeksän minuuttia ja National Railin Harringayn asemalle seitsemän minuuttia.
Bambaran kieli
Murteet ja yleiskieli
Aikuisten lukutaito-opetus käynnistyi 1970-luvulla. Vuonna 1979 avattiin ensimmäiset koulut, joissa opetus tapahtuu alaluokilla bambaran kielellä. Vuodesta 1972 lähtien on ilmestynyt kuukausilehti Kibaru ja vuodesta 1986 toinen pitkäikäinen lehti Jɛkabaara. Kielellä julkaistaan jonkin verran kirjallisuutta, mutta sen käyttö on yhä etupäässä suullista. 2000-luvun alussa kirjakieli sai kilpailijan niin sanotusta n’ko-kielestä, joka perustuu Guineassa puhuttuun maninkaan. Bambaraa kirjoitetaan rajoitetusti myös arabialaisella kirjaimistolla. Kaartan alueella oli 1930-luvulta lähtien käytössä omaperäinen tavukirjoitus masaba. Malin ylivoimaisesti hallitseva kirjakieli on maan virallinen kieli ranska ja uskonnon alalla arabia.
Harringay Green Lanesin rautatieasema
Asema avattiin 1. kesäkuuta 1880 nimellä Green Lanes. Sen nimi on vaihtunut vuosien varrella useaan kertaan: 30. elokuuta 1884 nimeksi tuli Harringay Park (Green Lanes), ja 18. kesäkuuta 1951 se lyheni muotoon Harringay Park. Aseman seuraava nimi oli Harringay Stadium, joka otettiin käyttöön 27. lokakuuta 1958 ja pysyi käytössä 14. toukokuuta 1990 asti, jolloin uudeksi nimeksi tuli Harringay East. Asema sai lopulta nykyisen nimensä 8. heinäkuuta 1991.
Harringay Green Lanesin asemaa käytti noin 720 000 matkustajaa kaudella 2017–2018.
Bambaran kieli
Fonetiikka, kielioppi ja sanasto
Bambarassa on seitsemän vokaalia, jotka voivat esiintyä lyhyinä, pitkinä ja nasaalistuneina. Konsonantistoon kuuluvat prenasaaliset klusiilit ja frikatiivit, esim. mp, nd, ns. Eräät konsonantit kuten h ja z on lainattu arabiasta ja ranskasta. Mandekielille ominaisia tooneja on kaksi.
Bambara on kieliopilliselta rakenteeltaan analyyttinen kieli. Verbitaivutuksessa on agglutinatiivisia piirteitä. Kielessä on myös paljon uusia sanoja muodostavia johtimia. Sijakategoriaa ei ole, vaan vastaavia merkityksiä ilmaistaan sanajärjestyksellä ja apusanoilla. Nominien lukua ilmaistaan liitepartikkelilla ja verbin monikkoa reduplikaatiolla. Persoonamuotoja ovat vain persoonapronominit. Suffikseilla ja apusanoilla ilmaistuja verbikategorioita ovat imperfektiivi, progressiivi, futuuri, perfektiivi, resultatiivi, imperatiivi, konjunktiivi, konditionaali ja optatiivi. Verbitaivutuksen ja sananmuodostuksen rajalla ovat partisiipit ja gerundit. Perussanajärjestys on SOV.
Sananmuodostus perustuu etupäässä suffikseihin. Verbeillä on myös muutamia prefiksejä. Yhdyssanojen muodostaminen on hyvin produktiivista. Sanastossa on paljon ranskalaisia ja arabialaisia lainasanoja sekä varhaisia lainoja soninkesta.
Tutkimus
Bambaran kielen tutkimuksen uranuurtaja oli siirtomaa-aikana kieliopin ja sanakirjoja laatinut ranskalainen Maurice Delafosse. Yhdysvaltalainen Charles Bird kuvasi kielen toonijärjestelmän 1960-luvulla. Gérard Dumestre on laatinut peruskieliopit ja Denis Creissels on tehnyt vertailevaa tutkimusta sekä kuvannut murteita ja tooneja. Bambaran käytetyimmät sanakirjat ovat katolisen lähetyssaarnaajan Charles Bailleulin käsialaa. Internetissä julkaistiin vuonna 2012 avoin referenssikorpus. Mandekielten tutkimusta käsittelee Ranskassa vuodesta 1981 ilmestynyt aikakauslehti Mandenkan.
Thomas Dreßen
Thomas Dreßen (s. 22. marraskuuta 1993 Garmisch-Partenkirchen) on saksalainen alppihiihtäjä. 188 senttimetriä pitkä ja 90 kilogrammaa painava Dreßen edustaa SC Mittenwaldia.
Maailmancupissa Dreßen debytoi helmikuussa 2015 Saalbachin syöksylaskussa sijoittuen sijalle 39. Avauspisteensä hän saavutti saman vuoden marraskuussa Lake Louisen syöksylaskusta sijoittumalla 23:nneksi. Kymmenen parhaan joukkoon hän sijoittui ensimmäisen kerran oltuaan kuudes Kvitfjellin syöksylaskussa helmikuussa 2017. Ensimmäisen palkintosijansa hän saavutti oltuaan kolmas Beaver Creekin syöksylaskussa joulukuussa 2017. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti Kitzbühelin syöksylaskussa 20. tammikuuta 2018. Hän voitti samalla kaudella Kvitfjellin syöksylaskun ja oli kolmas Åren supersuurpujottelussa. Syöksylaskucupissa hän sijoittui kolmanneksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa kahdeksanneksi. Hän voitti Lake Louisen syöksylaskun marraskuussa 2019. Hän oli samalla kaudella kolmas Val Gardenan supersuurpujottelussa ja Wengenin syöksylaskussa sekä voitti Garmisch-Partenkirchenin syöksylaskun. Saalbach-Hinterglemmissä hän voitti syöksylaskun ja oli supersuurpujottelussa kolmas. Hän sijoittui syöksylaskucupissa toiseksi ja maailmancupin kokonaiskilpailussa yhdeksänneksi.
Dreßen on saavuttanut nuorten MM-kilpailuista hopeaa vuodelta 2012 suurpujottelusta ja vuodelta 2014 syöksylaskusta. Sankt Moritzin MM-kilpailuissa 2017 hän oli syöksylaskussa kahdestoista ja alppiyhdistetyssä neljästoista. Pyeongchangin olympialaisissa 2018 hän sijoittui syöksylaskussa viidenneksi, alppiyhdistetyssä yhdeksänneksi ja supersuurpujottelussa 12:nneksi. Courchevelin / Méribelin MM-kilpailuissa 2023 hän oli syöksylaskussa kymmenes.
Buccinasco
Buccinasco on kunta Lombardian alueella Pohjois-Italiassa. Se on osa Milanon metropolikaupunkia, etäisyys Milanon keskustasta on kahdeksan kilometriä lounaaseen. Buccinascon tunnusomaisin kirkko on pieni San Biagio, joka sijaitsee liikenneympyrän sisällä. Buccinascon asukkaiden demonyymi on buccinaschesi.
Maantiede
Buccinasco sijaitsee Lombardian länsiosassa aivan Milanon kyljessä. Buccinascon eteläpuolella levittäytyy Parco Agcicolo Sud Milano. Kaupungin pohjoisosa on tiheään rakennettu, eteläosa on maatalousmaata. Buccinascon frazionet ovat Buccinasco Castello, Grancino, Gudo Gambaredo, Romano Banco ja Rovido.
Buccinasco on tasankoa, kuten Milanon seutu kokonaisuudessaan. Sen pohjoispuolitse virtaa Milanon kanaalijärjestelmään kuuluva Naviglio Grande. Kaupungin alueella on useita pieniä tekojärviä.
Historia
pienoiskuva|200px|vasen|Castello di Buccinasco eli Buccinascon linna Buccinascon nimi saattaa johtua alueen runsaista vesivaroista tai latinalaisista henkilönnimistä Bubulcino/Bubulcus. Paikkakunnasta on ensimmäinen maininta 1200-luvun lopulta. Se nautti autonomiaa vuosina 1322–1447. Buccinascon historiallinen ydin on Buccinasco Castello, johon liitettiin Rovido, Romanobanco ja Gudo Gambaredo vuonna 1841. Grancino ja Ronchetto sul Naviglio olivat vuorossa vuonna 1870, mutta viimeksi mainittu liitettiin Milanoon 1920-luvulla. Buccinascon alueet olivat pieniä maalaiskyliä Italian yhdistymisen aikaan 1866: niiden väkiluku oli vain noin 900. Vuonna 1951 Buccinasco oli edelleen maatalousvaltainen kunta, sen väkiluku oli noin 1 800. Vuosisadan jälkipuoliskolla Grancino, Rovido ja Romano Banco kasvoivat yhteen: kunnan väkiluku moninkertaistui 2000-luvun taitteeseen tultaessa. Romano Bancosta on kehittynyt Buccinascon keskus.
Kunnan entinen keskus Buccinasco Castello on jäänyt hieman syrjään muusta kaupungista. Siellä sijaitsee muun muassa yksi Viscontin suvun keskiaikaisista linnoista ja pieni kirkko Beata Vergine Assunta. Romano Bancossa on niin ikään pieni kirkko San Biagio 1700-luvulta.
Rasismi Suomessa
Rasismi Suomessa tarkoittaa Suomessa esiintyviä aatteita, ennakkoluuloja, vihamielisyyttä tai syrjintää, joka kohdistuu huonommiksi katsottuihin rodullisiin tai etnisiin ryhmiin. Rasismin kansainvälisen poliittisen määritelmän esitti Unesco vuonna 1978. Määritelmässä rasismi esiintyy ilmiönä, johon kuuluu sekä kognitiivisia (ideologia), affektiivisia (viha) että toiminnallisia osia, kuten syrjintä. Unescon määritelmä jakoi ilmiön yhtäältä systemaattiseen ja julkiseen puoleen (myöhemmin ”rakenteellinen rasismi” ) ja toisaalta henkilökohtaiseen tasoon (myöhemmin ”arkipäivän rasismi” ).
Rasismin käsite on vähitellen laajentunut ja nykyisin rasismiksi toisinaan tulkitaan myös hyvää tarkoittava puhe, jonka seuraukset kuitenkin ovat toiseuttavia. Sellainen voi olla esimerkiksi liiallinen uteliaisuus henkilön kotimaata kohtaan, mikä voi uusintaa rodullistavia rajanvetoja.
Juridisesti Suomen kansalaiset ovat yhdenvertaisia jo perustuslain nojalla, joten rakenteellista rasismia ei pitäisi esiintyä virallisten normien tasolla. Yhdenvertaisuuden periaatetta lainsäädännössä lujittaa kaksi muuta säädöstä. Suomessa rikollisen teon rasistinen motiivi on peruste rangaistuksen koventamiselle. Lisäksi Suomessa sovelletaan niin sanottua positiivista syrjintää, jossa vähemmistöryhmään kuuluva henkilö voidaan asettaa etuoikeutettuun asemaan muihin nähden, vaikka tämä tarkoittaisi muodollisesta yhdenvertaisuudesta tinkimistä. Rasismista Suomessa on paljon ristiriitaista tietoa. Tummaihoisena EU:ssa -raportin mukaan Suomi on yksi Euroopan rasistisimmista maista. Toisaalta maailman onnellisimmat maahanmuuttajat asuvat juuri Suomessa.
Suomalaiset ovat olleet varhain rasismin kohteina. Tieteellisen rasismin kaudella ruotsalaiset, suomenruotsalaiset ja saksalaiset antropologit leimasivat 1800-luvulla heidät alemmaksi mongoliseksi tai ”itäeurooppalaiseksi roduksi”. Toisaalta Suomessa esiintyy niin sanottua arkipäivän rasismia. Keskustelu rasismista lisääntyi 1990-luvulla, kun Suomeen alkoi saapua turvapaikanhakijoita. Samaan aikaan rasismia ryhdyttiin tutkimaan.
Historia
Suomessa kohdistettiin romaneihin 1800-luvulla erilaisia rajoittavia toimia, joita ei kuitenkaan perusteltu rasismilla. Romanien asema määrittyi sen sijaan maatalousyhteisön hierarkian ja irtolaislakien pohjalta.
Sosiaalipolitiikan professori Heikki Wariksen kirjassa Suomalaisen yhteiskunnan rakenne vuodelta 1952 kerrottiin suomalaisten kuuluvan kahteen niin sanotun valkoisen suurrodun alarotuun, ja että ”maassamme on ainoastaan kolme, lukumäärältään ja merkitykseltään aivan mitättömän pientä rodullista vähemmistöä”: mustalaiset, lappalaiset ja juutalaiset, joista mustalaiset ja juutalaiset olivat täysin suomalaiselle rodulle vieraita aineksia.
Suomen vanhoista vähemmistöryhmistä rasismin ja syrjinnän uhreiksi ovat joutuneet erityisesti romanit. Syrjintä voi ilmetä esimerkiksi siten, että romaninimen omaavia ei kutsuta työhaastatteluun tai romaneja ei päästetä kaikkiin kauppoihin tai ravintoloihin. Syrjintää on myös se, että myyjä tai vartijat seuraavat kaupassa romaneja. Romaneilla oli Suomessa jopa enemmän syrjintäkokemuksia kuin esimerkiksi Unkarin tai Kreikan romaneilla. Romaniasiain neuvottelukunnan pääsihteeri Janette Grönfors on toisaalta todennut, että ”Suomi on ehdottomasti Euroopan paras maa romaneille”.
Rasistiset ilmaukset ja käsitteen alan laajentuminen
Vain 14 %:lle suomalaisista on täysin selvää, mitä rasismi tarkoittaa. 16 % oli ainakin osittain sitä mieltä, että rasismi on hyväksyttävä joissain tapauksissa. Vain 63 % piti hyväksyttävänä vaatia parannuksia naisten asemaan islaminuskoisissa maissa, 20 % "arvostella muiden kuin oman uskontonsa määräyksiä ja tapoja". 60 % katsoi, että rasismia on Suomessa ainakin melko paljon, 27 %, ettei juurikaan.
Käsitteen laajentuminen
Rasismi kohdistuu Unescon vuoden 1978 määritelmän mukaan vain rotuun tai etniseen taustaan, mutta monissa myöhemmissä määritelmissä käsite on laajentunut tarkoittamaan muitakin eroja ihmisten välillä. Toisaalta joissakin määritelmissä käsitteen alaa on supistettu poistamalla mahdollisuus, että rasismi voisi kohdistua valkoiseen rotuun. Jo Unescon alkuperäisessä määritelmässä rasismin käsite laajennettiin virallisista ja epävirallisista normeista eli rakenteellisesta rasismista myös niin kutsuttuun arkipäivän rasismiin eli koettuun syrjintään ihmisten henkilökohtaisissa suhteissa sekä siihen, että henkilö pitää jotain ilmiötä syrjintänä. Tällä tavoin laajentunut käsite yhdistää itseensä eritasoisia ilmiöitä kansanmurhasta mikroaggressioon, joka voi olla esimerkiksi henkilölle esitetty kysymys hänen kotimaastaan.
Suomessa huomiota sai vuonna 2015 sisäministeri Petteri Orpon lausunto, jonka mukaan pakolaisten motiivien arvostelu on rasismia. Vuonna 2021 Helsingin yliopiston lausunnon mukaan Afrikan tähti on rasistinen peli, koska siinä on kolonialistinen, siirtomaa-aikainen idea kerätä rikkauksia. Tavallinen arkipäivän rasismin ilmenemisen muoto ovat halventavat nimitykset.
Nimittely
Maahanmuuttajat ja muut ulkomaalaistaustaiset ovat pitäneet neekeri-sanan nimittelevää käyttöä rasismina. Lasten ja nuorten kohdalla on havaittu, ettei neekeriksi ole nimitelty vain afrikkalaistaustaisia, vaan yleisesti ”ei-suomalaiseksi” tai ”vähemmän suomalaiseksi” katsottuja ihmisiä. Koska sanaa käytettiin halventavassa tarkoituksessa, tutkijoiden mielestä sen pitäminen harmittomana oli rasistisen merkityksen kiistämistä tai hyväksymistä.
Kantasuomalaisten keskuudessa vuonna 2002 tehdyssä tutkimuksessa 90 prosenttia vastaajista piti ilmauksia neekeri, ryssä ja manne kaikkein loukkaavimpana vähemmistöjen nimityksistä. Vuonna 2009 dosentti Vesa Puuronen katsoo, että käsite ryssä on ”osa Suomessa venäläisiä kohtaan lietsottua kulttuurista ja rodullista ylemmyydentunnetta ja vihaa, eikä sanan halventavuudesta ole epäselvyyttä”.
Rasismi ja lapset
Sirpa Lappalainen tutki vuonna 2009 rasismin kokemuksia esikouluikäisten lasten päiväkodissa. Erilainen etninen tausta ei välttämättä merkinnyt sulkemista pois kantasuomalaisten joukosta. Liittymistä muihin edisti suomalaisten tapojen joustava omaksuminen, mikä oli tytöille helpompaa kuin pojille. Helsinkiläinen peruskoulun oppilashuollon henkilökunta katsoi vuonna 2012, että maahanmuuttajalapsiin ei kohdistunut merkittävällä tavalla kielteisiä asenteita, syrjintää tai kiusaamista. Kun tutkittiin Suomeen adoptoitujen lasten mielipiteitä aikuisina, he kertoivat, että heitä pidettiin usein hienovaraisin tavoin erirotuisina myös heille läheisten ihmisten keskuudessa.
Opetushallituksen julkaisemassa opettajien oppaassa vuodelta 2018 kirjoitetaan, että jokaisessa maassa joillakin kansallisuusryhmillä on suurempi riski kokea syrjintää kuin toisilla. Tutkimusten perusteella maahanmuuttajataustainen lapsi kohtaa erityisen helposti Suomessa syrjintää ja rasismia, jos hänen taustansa on esimerkiksi afrikkalainen tai venäläinen. Vähemmän arvostettu ryhmäidentiteetti on lapselle valtava rasite.
Rasistiset rikokset
Ulkomaalaisten osuus rasistisista rikoksista epäillyistä on kasvanut. Vuonna 2009 osuus oli 20 prosenttia ja vuonna 2013 se oli 29 prosenttia. Muita kuin Suomen kansalaisia oli Suomessa 5 prosenttia väestöstä vuonna 2020, mutta heidän osuutensa rasistiseen rikokseen epäillyistä oli jo 35 prosenttia, kun kyse oli etniseen tai kansalliseen taustaan liittyvistä tapauksista. Yliedustus oli siten seitsenkertainen. Tapauksista 552 oli Suomen kansalaisen ja 294 ulkomaan kansalaisen tekemiä.
Viranomaisten rasismi
Professori Suvi Keskisen mielipiteen mukaan poliisi suorittaa etnistä profilointia, vaikka se on Suomessa kielletty, jos se johtaa erityisiin henkilötietoryhmiin perustuvaan luonnollisten henkilöiden syrjintään. Keskisen haastattelujen mukaan Helsingissä henkilötunnusta kysytään erityisesti päärautatieaseman alueella, metroasemilla sekä Kaisaniemen puistossa. Valvonta tuntuu kohdistuvan erityisesti muiksi kuin valkoihoisiksi määriteltyihin ihmisiin. Keskisen tulosten mukaan vakavimpia ongelmia ihmiset kokevat vartijoiden ja järjestyksenvalvojien taholta. Huonoja kokemuksia on etenkin somalitaustaisilla, Lähi-idästä tulleilta sekä Itä-Euroopasta tulleilta romaneilta. Keskinen on todennut, että monien mukaan vartijoiden käytös on usein töykeää ja melko kovakouraista, joskus jopa väkivaltaista.
Unescon tekemä tutkimus osoitti, että kaikista vertailumaista afrikkalaistaustaiset haastatellut luottivat eniten Suomen poliisiin, joiden tekemiä henkilöntarkistuksia myös pidettiin muita maita harvemmin rasistisina.
Poliisilaitosten sisäisissä kurinpidon päätöksissä vuosilta 2018–2020 rasismi nousi esille neljässä tapauksessa. Poliisiylitarkastaja Janne Paavolan mukaan yleensä rasistisesta käytöksestä on seurauksena varoitus. 2020-luvulla kaksi konstaapelia on erotettu, kun he ovat suunnitelleet ihmisryhmien murhaamista heidän etnisyytensä vuoksi.
Afrikkalaistaustaisiin kohdistuva rasismi
Euroopan unionin perusoikeusviraston tutkimuksessa 2018 kysyttiin Afrikasta peräisin olevilta maahanmuuttajilta ja heidän tummaihoisilta jälkeläisiltään heihin kohdistuvaa häirintää eli niin sanottua arkipäivän rasismia. Selvitykseen osallistui 12 valtiota: Irlanti, Italia, Itävalta, Luxemburg, Malta, Portugali, Ranska, Ruotsi, Saksa, Suomi, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Tutkimuksessa kysyttiin, kuinka monta kertaa osallistuja oli korkeintaan kuluneiden viiden vuoden aikana kokenut häirintää etnisen tai maahanmuuttajataustansa takia. Viisi kysyttyä häirinnän tyyppiä olivat 1) loukkaava tai uhkaava puhe, 2) väkivallan uhka, 3) loukkaavat eleet tai sopimaton tuijottaminen, 4) loukkaavat some-viestit ja 5) loukkaavat kommentit verkossa (online). Vastaukset perustuivat vastaajien henkilökohtaiseen kokemukseen. Kahdentoista tutkitun maan joukossa Suomessa häirintää kertoi kokeneensa viiden vuoden aikana 63 prosenttia, mikä oli korkein maakohtainen luku keskiarvon ollessa 30 prosenttia. Suomessa väkivaltaa kertoi kokeneensa 14 prosenttia, maiden keskiarvon ollessa 5 prosenttia. Vajaat 10 prosenttia häiritsijöistä Suomessa kuului itse johonkin etniseen vähemmistöön. Runsas kolmasosa afrikkalaistaustaisista vastaajista ei ollut viiden vuoden aikana kohdannut kertaakaan kyselyssä tiedusteltua rasistista häirintää.
Suomalaisiin kohdistuva rasismi
Poliisin tilastojen mukaan vuonna 2020 epäiltyjen rasististen rikosten asianomistajista 65 prosenttia oli kansalaisuudeltaan suomalaisia. Lokakuussa 2014 tehtiin poliisin mukaan Suomen ensimmäinen rasistinen murha kun romanitaustainen mies murhasi kantasuomalaisen miehen. Perussuomalaisten kansanedustaja Tom Packalén pitää maahanmuuttajataustaisten jengien kantasuomalaisiin kohdistuvaa väkivaltaa rasistisena.
Ahvenanmaa
Ahvenanmaalla suomenkieliset kokevat syrjintää. Ahvenanmaa ei ole vahvistanut Euroopan unionin vuonna 2000 vahvistamaa syrjintädirektiiviä. Yleisradion tutkiva journalismin ohjelma MOT:n mukaan suomalaisia ja suomenkielisiä todella syrjitään Ahvenanmaalla: Ahvenanmaalle muuttanut suomalainen ei esimerkiksi saa ostaa Ahvenanmaalta kiinteää omaisuutta ja suomen kielen opetus, suomenkieliset laulut sekä leikit ovat käytännössä kiellettyjä ahvenanmaalaisissa päiväkodeissa. Suomenruotsalaisten keskuudessa ilmenneen rasistisen ajattelun taustalla on epäilty olleen tarve erottua muista suomalaisista rodullisesti parempina.
Forgotten Hope
Forgotten Hope on modifikaatio ensimmäisen persoonan ammuntapeliin Battlefield 1942. Se laajentaa toista maailmansotaa uusilla armeijoilla, kentillä, ajoneuvoilla ja aseistuksilla. Modifikaatio tähtää historialliseen realismiin. Myös aseiden tehoa ja tarkkuutta on nostettu, vaikka täyteen realismiin modifikaatio ei perustu. Forgotten Hope sisältää yli 50 karttaa. Osa niistä ovat kehitystiimin tekemiä täysin uusia karttoja, ja osa on Battlefield 1942:n kartoista tehtyjä käännöksiä.
Rasismi Suomessa
Hurrittelu
Moni suomenruotsalainen kokee, että ovat saaneet huonompaa palvelua äidinkielensä takia. Ajatushautomo Agendan tutkimuksessa vuonna 2018 tuhat suomenruotsalaista vastasi kysymyksiin kieli-ilmapiirin Suomessa. Puolet heistä koki ilmauksen ”bättre folk” loukkaavaksi. Heidän mielestään se ei vastaa tämän päivän todellisuutta, vaan viittaa menneeseen aikaan ja stereotypioihin. Myös hurrittelu, ”Suomessa puhutaan suomea” sekä ”pappa betalar” ovat esimerkkejä stereotypioista ja asenteesta ruotsinkielistä kielivähemmistöä kohtaan.
Kansainvälisiä vertailuja
Suomi on saanut kansainvälisessä vertailussa korkeita arvioita arkipäivän rasismista. Vuonna 2021 Euroopan komissio antoi Suomelle muistutuksen siitä, ettei vihapuhetta ja holokaustin kieltämistä ollut kriminalisoitu. Toisaalta Suomelle on annettu kiitosta rasismin vähäisyydestä. Kaikista vertailumaista afrikkalaistaustaiset haastatellut luottivat eniten suomalaiseen poliisiin. Näiden tekemiä henkilöntarkistuksia pidettiin muita harvemmin rasistisina ja poliisin käytös oli kunnioittavampaa kuin muissa maissa. Kaikkiaan 56 maata käsittävä ja MIPEX-indeksin avulla tehty tutkimus osoitti vuonna 2020, että Suomi yhdessä Ruotsin kanssa edusti maailman parasta kotouttamispolitiikkaa mitattuna muuttajien yhtäläisillä oikeuksilla, mahdollisuuksilla ja turvallisuuden tasolla.
Elinkeinoelämän valtuuskunnan kysely 2022
Elinkeinoelämän valtuuskunnan vuoden 2022 arvo- ja asennetutkimuksessa 68 prosenttia suomalaisista arvioi tummaihoiset väestöryhmäksi, joka on syrjityssä asemassa. Yhteiskunnallisten tai kulttuuristen rakenteiden syrjimiksi ryhmiksi nähtiin myös historialliset etniset vähemmistöt (73 %), maahanmuuttajat ja heidän jälkeläisensä (66 %) sekä turvapaikanhakijat (63 %). 45 prosenttia suomalaisista katsoi, että etnisiin vähemmistöihin kuuluvilla on kantaväestön veroiset mahdollisuudet edetä elämässään. Eri mieltä olevia oli 39 % prosenttia. Samassa kyselyssä puolet suomalaisista oli samaa mieltä antirasismin ohjenuoran kanssa ja kannatti ajatusta, että rasismia tulee ehkäistä ohjaamalla ihmiset tunnistamaan yhteiskunnan rakenteisiin, tapoihin ja puheisiin sisältyvä rasismi. Eri mieltä olevia oli 28 prosenttia.
Kyselytutkimus rasismista 2018
Suomessa (n=502) kysymykseen vastasi myöntävästi 63 prosenttia, mikä oli korkein maakohtainen luku osallistujamaiden keskiarvon ollessa 30 prosenttia. Suomessa rasistisen väkivallan kohteeksi ilmoitti viiden vuoden aikana joutuneensa 14 prosenttia vastaajista, kun koko tutkimuksessa keskiarvo oli viisi prosenttia. Lukua voi verrata Kansallisen rikosuhritutkimuksen tulokseen, jonka mukaan kaikista Suomen asukkaista 7 prosenttia joutui väkivallan kohteeksi yhden vuoden aikana (2019).
Vuoden 2022 lopussa Helsingin Sanomain teettämässä kyselyssä vähän yli puolet vastaajista oli sitä mieltä, että Suomessa ilmenee paljon tai melko paljon rasismia. Osuus oli pienentynyt viiden vuoden takaisesta kyselystä kymmenellä prosenttiyksiköllä. Myös heidän osuutensa, joiden mukaan Suomessa ei ole käytännössä lainkaan rasismia (5 %) olin kasvanut kolmella prosenttiyksiköllä.
Saamelaisiin kohdistuva rasismi 2019
Vuonna 2019 Euroopan rasismin ja suvaitsemattomuuden vastainen komissio (ECRI) julkaisi Suomea koskevan raportin. Saamelaiseen alkuperäiskansaan kuuluvat haastatellut kertoivat, että heihin kohdistuu edelleen päivittäisessä elämässä rasistisia huomautuksia ja ilmiö oli havaittavissa etenkin arktisen junaratahankkeen yhteydessä, mitä saamelaiset poronhoitajat vastustivat. ECRI totesi, että halventavat kommentit ja ennakkoluulot voivat luoda ilmapiirin, missä alkuperäiskansa ei voi vapaasti ilmentää kulttuuriaan esimerkiksi pukeutumalla perinteisiin asuihinsa tai puhumalla omaa kieltään julkisilla paikoilla. ECRI totesi myös, että saamenpukuun suhtaudutaan kielteisesti suomalaisessa mediassa.
ECRI:n mukaan Suomen kouluissa pitäisi opettaa enemmän saamelaisista ja saamelaiskulttuurin tuntemusta pitäisi lisätä valtaväestön keskuudessa koulujen lisäksi myös erilaisin kampanjoin. Raportin mukaan opetuksen ja tuntemuksen lisääminen voisi vähentää saamelaisten kokemaa vihapuhetta. Saamelaisten edustajat ovat nostaneet merkittävänä asiana esille toiveen siitä, että Suomessa juhlittaisiin kansallisesti saamelaisten kansallispäivää.
Vihapuhe Suomessa 2021
Euroopan komissio on antoi Suomelle 2021 muistutuksen puutteista Euroopan unionin lainsäädännön noudattamisessa. Asiat koskivat rasismin ja muukalaisvihan torjuntaa sekä syyttömyysolettamaa. Ensimmäinen asia koski sitä, että Suomessa rasismiin ja muukalaisvihaan liittyvät rikokset olivat asianomistajarikoksia, joita ei voitu tutkia ja nostaa syytettä ilman uhrin tekemää ilmoitusta. Muistutus koski myös sitä, ettei vihapuhetta ja holokaustin kieltämistä ollut kriminalisoitu. Vihapuhetta ei ollut määritelty Suomen lainsäädännössä, eikä Suomen rikoslaki tuntenut sitä. Termi on siksi yleiskielessä ja julkisessa keskustelussa jäänyt käsitteenä avoimeksi.
Forgotten Hope
Kartat
Forgotten Hope sisältää yli 50 karttaa. Osa niistä ovat kehitystiimin tekemiä täysin uusia karttoja, ja osa on Battlefield 1942:n kartoista tehtyjä käännöksiä. Battlefield 1942:n kartoista tehdyt käännökset on merkitty (d):llä.
Seppänen (saari)
Seppänen (tunnetaan myös nimillä Neekerisaari ja Uutinen) on Pyhäselällä sijaitseva saari, joka kuuluu Liperin kuntaan. Seppästä ympäröivät Pieni Laitasaari lännestä, Laitasaari etelästä, Ripakka kaakosta, Palosaari idästä ja Matinsaari pohjoisesta. Saaresta luoteeseen ei ympäröiviä saaria ole.
Saari on Pohjois-Karjalan Journalistiyhdistyksen omistuksessa, ja se toimii jäsenten kesäpaikkana. Saaressa sijaitsee vuonna 1916 valmistunut päärakennus sekä makuuaitta. Neekerisaari-nimellä aiemmin tunnetun saaren nimi viittaa aikoinaan painomusteen tahrimista toimittajista käytettyyn kutsumanimeen ”lehtineekeri”. Saari nimettiin Neekerisaareksi vuonna 1934.
Pohjois-Karjalan journalistiyhdistys olisi halunnut vuonna 2019 muuttaa saaren Neekerisaaresta Uutiseksi. Karttapaikan nimen muuttamista ehdotettiin Maanmittauslaitokselle. Laitos pyysi asiasta asiantuntijalausunnon Kotimaisten kielten keskukselta. Maanmittauslaitos olisi hyväksynyt nimenmuutoksen vain, jos Kotus olisi hyväksynyt sen. Kotus ei kuitenkaan puoltanut nimen vaihtamista, koska se edustaa paikkakunnan asukkaiden tuntemaa ja käyttämää paikannimeä. Kesäkuussa 2020 Kotus ja Maanmittauslaitos tulivat kuitenkin siihen tulokseen, että nimi Neekerisaari poistetaan kartasta. Kotus perusteli lopputulosta muun muassa sillä, että viranomaisten ei tule käyttää rasistisia ilmauksia. Saaren uudeksi nimeksi tuli rinnakkaisnimi Seppänen.
Aiheesta muualla
62.45489°N, 29.62011°W
N’Golodiana
N’Golodiana on maalaiskunta Sikasson alueen Kolondiéban piirissä Malissa. Sen keskuskylä Toutiala sijaitsee 30 kilometriä Kolondiébasta lounaaseen. Kunnassa on 6 900 ja kylässä 1 000 asukasta.
Kuntaan kuuluu 12 kylää. Asukkaat ovat etupäässä bambaroita ja fulbeja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Tärkeimmät viljelykasvit ovat durra, maissi, hirssi, maapähkinä ja riisi. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat ja vuohet. Lisäksi harjoitetaan pienimuotoista kaupankäyntiä.
Pimeyden läheisyys
Pimeyden läheisyys (alkup. engl. Near Dark) on Kathryn Bigelow’n ohjaama yhdysvaltalainen kauhuelokuva, joka sai ensi-iltansa vuonna 1987. Sen käsikirjoittivat Bigelow ja Eric Red. Sen pääosissa olivat Adrian Pasdar ja Jenny Wright.
Pimeyden läheisyys ei ole perinteinen vampyyrielokuva, sillä elokuvan vampyyrit eivät pohjaudu täysin goottilaisen perinteen vampyyrimyyttiin. Pimeyden läheisyydessä vampyyreillä ei esimerkiksi ole teräviä kulmahampaita, eivätkä ne muutu lepakoiksi. Elokuva ei myöskään ole puhdas kauhuelokuva, vaan se lainaa useista genreistä.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano kutsuu Pimeyden läheisyyttä eri tyylilajeja vauhdikkaasti ja tyylikkäästi yhdisteleväksi kauhuelokuvaksi ja antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Dejan Kulusevski
Dejan Kulusevski (s. 25. huhtikuuta 2000 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Tottenham Hotspuria.
Kulusevski on ruotsalaisseura Brommapojkarnan kasvatti ja siirtyi kesällä 2016 italialaisseura Atalantan junioreihin. Hän pelasi Atalantassa kolme ensimmäistä Serie A:n otteluaan tammi-helmikuussa 2019. Syksyllä 2019 hän pelasi lainalla Parmassa 17 Serie A:n ottelua, joissa hän teki neljä maalia ja antoi seitsemän maalisyöttöä. Tammikuussa Juventus osti hänet Atalantalta mutta hän jatkoi edelleen pelaamista lainalla Parmassa, jossa koko kauden saldoksi tuli 36 ottelua ja niistä 33 ottelua avauskokoonpanossa, kymmenen maalia sekä yhdeksän maalisyöttöä.
Kulusevski pelasi kaudella 2020–2021 Juventuksessa 35 Serie A -ottelua, joista 19 kertaa avauksessa. Maaleja hän teki neljä ja maalisyöttöjä kertyi kolme. Italian cupissa hän teki kolme maalia, muun muassa joukkueensa ensimmäisen maalin voittoon päättyneessä loppuottelussa Atalantaa vastaan. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua, joista kolme ottelua avauskokoonpanossa, ja antoi yhden maalisyötön alkulohkon ensimmäisessä ottelussa Kiovan Dynamoa vastaan.
Kulusevski siirtyi tammikuussa 2022 lainalle Tottenham Hotspuriin kauden 2022–2023 loppuun asti. Tottenham maksoi hänestä 10 miljoonan euron lainasumman. Kauppaan liittyi ostovelvoite tiettyjen ehtojen täyttyessä. Kulusevski pelasi kevätkaudella 2022 Valioliigassa 18 ottelua, joissa teki viisi ja syötti kahdeksan maalia. Seuraavan kauden 30 liigaottelussa hän teki kaksi maalia ja antoi seitsemän maalisyöttöä. Mestarien liigassa hän pelasi neljä ottelua.
Kulusevski siirtyi laina-aikansa jälkeen Tottenhamiin 30 miljoonan euron siirotsummalla kesällä 2023.
Kulusevski on pelannut Pohjois-Makedonian ja Ruotsin juniorimaajoukkueissa. Ensiesiintymisensä Ruotsin A-maajoukkueessa hän teki marraskuussa 2019 EM-karsintaottelussa Färsaaria vastaan. Hän on kesäkuun 2023 loppuun mennessä pelannut 30 A-maaottelua ja tehnyt kaksi maalia. Ensimmäisen maalinsa hän teki marraskuussa 2020 Kansojen liigan ottelussa Kroatiaa vastaan. Kesän 2021 EM-kilpailuissa hän tuli vaihdosta kentälle Ruotsin kolmannessa alkulohko-ottelussa Puolaa vastaan ja syötti Ruotsin 3–2-voitossa toisen ja kolmannen maalin. Tappiollisessa neljännesvälieräottelussa Ukrainaa vastaan hän pelasi avauskokoonpanossa.
Knud Lyne Rahbek
Knud Lyne Rahbek, (18. joulukuuta 1760 Kööpenhamina, Tanska – 11. huhtikuuta 1830 ) oli tanskalainen kirjailija. Hän suoritti filologian virkatutkinnon mutta suuntautui sen jälkeen uudemman kirjallisuuden, erityisesti teatterin alalle.
Arne Duncan
pienoiskuva|Arne Duncan Arne Duncan on Yhdysvaltain entinen opetusministeri ja entinen Chicagon kaupungin koulutoimenjohtaja. Duncanin nimittäneen Barack Obaman mukaan hänen tehtävänään on korjata Yhdysvaltain rapistunut koulutusjärjestelmä.
Knud Lyne Rahbek
Rahbek oli estetiikan professori ja julkaisi useita teatteritaidetta käsitteleviä teoksia. Rahbekin omat näytelmät ja novellit eivät ole kovin merkittäviä, sen sijaan hänen kokoelmassa Poetiske forsøg julkaisemansa juomalaulut olivat suosittuja. Pääansionsa hän saavutti Minerva-aikakauslehdellä (uudella nimellä Ny Minerva), jolla oli merkittävä vaikutus Tanskan kirjallisuuteen ja kansansivistykseen. Hän julkaisi myös kepeähköä viikkolehteä Den danske tilskuer.
Star Wars: The Force Awakens
Star Wars: The Force Awakens (tunnettu myös nimellä Star Wars: Episode VII – The Force Awakens) on vuonna 2015 ensi-iltansa saanut eeppinen avaruusoopperaelokuva, jonka on ohjannut J. J. Abrams. Se on Tähtien sota -elokuvasarjan jatko-osatrilogian ensimmäinen ja Skywalker-saagan seitsemäs osa. Elokuvan pääosissa näyttelevät Harrison Ford, Mark Hamill, Carrie Fisher, Adam Driver, Daisy Ridley, John Boyega, Oscar Isaac, Lupita Nyong’o, Andy Serkis, Domhnall Gleeson, Anthony Daniels ja Max von Sydow. The Force Awakens sijoittuu 30 vuotta Jedin paluun (1983) jälkeen ja seuraa Reyn, Finnin ja Poe Dameronin yrityksiä etsiä kadonnutta jedimestari Luke Skywalkeria sekä taistelua Kapinaliiton veteraanien johtaman Vastarinnan rinnalla Kylo Reniä ja Galaktisen Imperiumin jäänteistä muodostunutta Ensimmäistä ritarikuntaa vastaan.
Knud Lyne Rahbek
Rahbek kirjoitti ajankuvauksena kiintoisat muistelmansa Erindringer ja toimitti yhdessä Rasmus Nyerupin kanssa Tanskan kirjallisuudenhistoriaa käsitteleviä teoksia. Rahbekilla oli harvinainen työkyky, ja harrastuksiltaan hän oli hyvin monipuolinen, ja siksi hänen merkityksensä oman aikansa kulttuurielämässä oli suuri. Hänen mentyään 1798 naimisiin Kamma Rahbekin (1775–1829) kanssa heidän kodistaan tuli Tanskan ja Norjan silloisten kirjallisten piirien keskus.
Arne Duncan
Harvardissa opiskellut Duncan on presidentti Obaman pitkäaikainen ystävä ja entinen ammattikoripalloilija. Chicagon koulutointa hän johti vuodesta 2001. Duncanin kaudella kaupungin koululaisten koearvosanat parantuivat selvästi.
Star Wars: The Force Awakens
Elokuvan ilmoitettiin olevan kehityksessä, kun Disney osti Lucasfilmin lokakuussa 2012. Tuottajina ovat Kathleen Kennedy, Abrams ja Bryan Burk. Alkuperäisen trilogian elokuvia käsikirjoittamassa ollut Lawrence Kasdan uudelleenkirjoitti Michael Arndtin tekemän käsikirjoituksen yhdessä Abramsin kanssa. Kaikki edelliset elokuvat säveltänyt John Williams sävelsi elokuvan musiikin. Tähtien sodan luonut George Lucas toimi luovana konsulttina tuotannon alkuvaiheessa. Elokuvan kuvaukset alkoivat huhtikuussa 2014 Abu Dhabissa ja Islannissa. Pääosin elokuva kuvattiin Irlannissa ja Pinewood Studioilla, Englannissa.
The Force Awakens sai maailmanensi-iltansa 14. joulukuuta 2015 Los Angelesin TCL Chinese Theatressa. Se sai laajan ensi-illan 16. joulukuuta 2015 suurimmassa osassa Eurooppaa ja 18. joulukuuta 2015 Yhdysvalloissa. Kriitikot vertasivat sitä otollisesti alkuperäiseen trilogiaan kehuen sen toimintakohtauksia, hahmoja, näyttelyä, erikoistehosteita ja musiikkia, mutta joidenkin mielestä se oli liian samankaltainen alkuperäisen Tähtien sodan kanssa. Elokuva rikkoi useita katsojaennätyksiä Pohjois-Amerikassa ja ympäri maailmaa tuottaen yli miljardi dollaria 12 päivän ennätysajassa. The Force Awakens sai viisi Oscar-ehdokkuutta vuoden 2016 gaalassa, muun muassa parhaasta musiikista ja parhaista erikoistehosteista, sekä kolme Bafta-ehdokkuutta 69. British Academy Awards -gaalassa, voittaen niistä parhaiden erikoistehosteiden palkinnon. Se on kaikkien aikojen neljänneksi eniten tuottanut elokuva maailmanlaajuisesti. Elokuvan ensimmäinen jatko-osa, The Last Jedi, sai ensi-iltansa joulukuussa 2017 ja trilogian kolmas elokuva, Star Wars: The Rise of Skywalker sai ensi-iltansa joulukuussa 2019.
Juoni
Luke Skywalker, viimeinen jedi, on kadonnut. Galaktisen Imperiumin jäänteistä noussut Ensimmäinen ritarikunta pyrkii tuhoamaan sekä hänet että Uuden tasavallan. Heitä kuitenkin vastustaa Tasavallan epävirallisesti tukema Vastarinta, jota johtaa Luken kaksoissisar, kenraali Leia Organa, joka yrittää myös selvittää Luken olinpaikan. Vastarinnan pilotti Poe Dameron tapaa aavikkoplaneetta Jakkulla vanhan miehen nimeltä Lor San Tekka saadakseen tältä kartan, joka johdattaisi Luken olinpaikkaan. Kylo Renin komentamat iskujoukot saapuvat kylään, tuhoten sen ja vangiten Poen. Poen astromekaanikkodroidi BB-8 pakenee kartan kanssa ja tapaa romunkerääjän nimeltä Rey. Voiman avulla Kylo saa selville kartan olevan BB-8:n hallussa. Esimiestensä toimia liian julmina pitävä iskusotilas FN-2187 vapauttaa Poen, joka antaa hänelle nimen ”Finn”, ja he pakenevat TIE-hävittäjällä. He tekevät pakkolaskun Jakkulle ja Finn luulee olevansa ainut selviytyjä. Hän kohtaa Reyn ja BB-8:n, mutta Ensimmäinen ritarikunta tekee ilmaiskun heidän olinpaikkaansa. Kolmikko pakenee Jakkulta varastetulla aluksella, joka osoittautuu pian Millennium Falconiksi.
Falcon vaurioituu takaa-ajossa ja heidät kaapataan. Kaappaajiksi osoittautuvat aluksen entiset omistajat: Han Solo ja Chewbacca. Avaruuspiraatit, joille Han on velkaa, saavat tietää ritarikunnan etsivän BB-8:aa ja hyökkäävät heidän kimppuunsa, mutta viisikko pidättelee heitä rahtialuksensa lastina olleilla rathtar-pedoilla ja pakenee Falconilla. Ensimmäisen ritarikunnan Tähdentappajatukikohdassa, aurinkokuntia tuhoavaksi superaseeksi muutetulla planeetalla, yksinvaltias Snoke antaa kenraali Huxille luvan superaseen testaamiseen. Snoke kyseenalaistaa Kylon tunteet isäänsä Han Soloa kohtaan, mutta Kylo vannoo, ettei Han merkitse hänelle mitään. Falconin ryhmä tutkii BB-8:n hallussa olevaa karttaa ja huomaa sen olevan vain osa suurempaa karttaa. Han kertoo Luken lähteneen maanpakoon, koska yksi hänen jedioppilaistaan oli kääntynyt Voiman pimeälle puolelle ja tuhonnut uuden jediritarikunnan. He saapuvat planeetta Takodanalla sijaitsevaan kanttiiniksi muutettuun linnaan, jonka omistaa tuhatvuotias entinen piraatti Maz Kanata. Kanata lupaa auttaa BB-8:n takaisin Vastarinnan luokse. Finn pelkää ritarikuntaa ja haluaa mieluummin paeta. Rey löytää Kanatan holveista valosapelin, joka kuului ennen Lukelle ja sitä ennen tämän isälle Anakin Skywalkerille. Hän näkee näkyjä itsestään sekä Kylo Renin menneisyydestä. Kauhuissaan Rey kieltäytyy Kanatan neuvosta ottaa valosapeli ja pakenee metsään, jolloin Kanata antaa sapelin Finnille.
Tähdentappajatukikohdan tuhottua superaseellaan Hosnianin aurinkokunnan, jossa Tasavallan senaatti nykyään toimi, Ensimmäinen ritarikunta hyökkää Takodanalle löytääkseen BB-8:n. Han, Chewbacca ja Finn pelastuvat hengissä selvinneen Poen johtaman Vastarinnan X-siipihävittäjien ryhmän ansiosta, mutta Kylo sieppaa Reyn ja vie hänet Tähdentappajatukikohtaan. Rey huomaa olevansa herkkä Voimalle ja onnistuu sen avulla vastustamaan Kylon mielenluotaustekniikkaa sekä manipuloimaan yhden iskusotilaan vapauttamaan hänet. Leia ja C-3PO saapuvat Takodanalle, tavaten Hanin ja Chewbaccan monien vuosien jälkeen, ja vievät heidät Vastarinnan tukikohtaan planeetta D’Qarille. Ensimmäisen ritarikunnan valmistellessa asettaan D’Qarin tuhoamista varten, Vastarinta kehittää suunnitelman sen tuhoamiseksi. Leia suostuttelee Hanin tuomaan heidän poikansa takaisin. Han, Chewbacca ja Finn soluttautuvat tukikohtaan tuhotakseen sen suojakilven, jotta hävittäjät voivat hyökätä. Han yrittää taivutella poikansa, jota hän kutsuu syntymänimellään ”Ben”, hylkäämään Voiman pimeän puolen. Ristiriitaisista tunteistaan huolimatta, Kylo lopulta tappaa Hanin. Raivostunut Chewbacca ampuu Kyloa ja laukaisee räjähteet, jolloin X-siipihävittäjät aloittavat ketjureaktion, joka alkaa tuhota tukikohtaa.
Haavoittunut Kylo seuraa Finniä ja Reytä pinnalle. Kylo ja Finn päätyvät valosapelitaisteluun, jossa Finn haavoittuu pahasti. Rey ottaa sapelin ja käyttää Voimaa voittaakseen Kylon, mutta maahan ilmestynyt halkeama erottaa heidät toisistaan. Snoke käskee Huxia evakuoimaan tukikohdan ja tuomaan Kylon hänelle, samalla kun Rey ja Chewbacca pakenevat Falconilla Finn mukanaan. Vastarinta juhlii D’Qarilla Tähdentappajatukikohdan tuhoa, mutta Leia, Chewbacca ja Rey surevat Hanin kuolemaa. Luken katoamisesta asti horroksessa ollut R2-D2 herää ja yhdistää BB-8:n hallussa olevan kartan itsellään oleviin osiin kartasta. Kartan johdattamana Chewbacca ja R2-D2 vievät Reyn meriplaneetalle nimeltä Ahch-To, missä Rey löytää Luken ja näyttää valosapelin hänelle.
Näyttelijät
R2-D2:ta kaikissa saagan aiemmissa osissa esittänyt Kenny Baker toimi konsulttina hahmoa varten. Yahan Ruhian, Iko Uwais ja Cecep Arif Rahman esittävät rikollisjoukon Kanjiklub Gangin jäseniä Tasu Leechia, Razoo Qin-Feeta ja Crokind Sandia. Lisäksi seuraavat näyttelijät esittävät elokuvassa nimettömiä rooleja: Crystal Clarke, Pip Anderson, Christina Chong, Miltos Yerolemou, Amybeth Hargreaves, ja Leanne Best. Daniel Craig ja Michael Giacchino tekevät elokuvassa cameot iskusotilaina. Ewan McGregor (esiosatrilogian Obi-Wan Kenobi) ja Frank Oz (Yoda) äänittivät pienen osan dialogia elokuvaa varten yhteen kohtaukseen, jota täydennettiin myös edesmenneen Alec Guinnessin (alkuperäistrilogian Obi-Wan Kenobi) äänellä.
Tuotanto
pienoiskuva|Elokuvan ohjaaja, käsikirjoittaja ja tuottaja [[J. J. Abrams.]]
Taustaa
The Walt Disney Company tiedotti elokuvan olevan suunnitteilla 30. lokakuuta 2012 hankittuaan Lucasfilmin omistukseensa. Sen on tarkoitus aloittaa uusi trilogia, jonka myöhemmät osat ilmestyisivät vuosina 2017 ja 2019. Tähtien sota -elokuvasarjan luoja George Lucas toimii trilogian luovana konsulttina.
Michael Arndt palkattiin luonnostelemaan elokuvan käsikirjoitusta vuonna 2012 jo ennen kuin Disney osti Lucasfilmin. Imperiumin vastaiskussa ja Jedin paluussa käsikirjoittajana toiminut Lawrence Kasdan värvättiin konsultiksi. J. J. Abrams valittiin ohjaajaksi tammikuussa 2013. Loppuvuodesta 2012 Arndt kiinnitettiin virallisesti elokuvan käsikirjoittajaksi, mutta lokakuussa 2013 hän siirtyi syrjään ja elokuvan käsikirjoittajiksi nimettiin Lawrence Kasdan ja Abrams.
Näyttelijöiden valinta
Walt Disney Studiosin puheenjohtaja Alan F. Horn kertoi huhtikuussa 2014, että elokuvan roolitus on lähes valmis. 29. huhtikuuta 2014 elokuvan näyttelijät julkistettiin. Elokuvan pääosissa ovat John Boyega, Daisy Ridley, Adam Driver, Oscar Isaac, Andy Serkis, Domhnall Gleeson ja Max von Sydow. Edellisten elokuvien näyttelijät Harrison Ford, Carrie Fisher, Mark Hamill, Anthony Daniels, Peter Mayhew ja Kenny Baker uusivat roolinsa. 2. kesäkuuta 2014 Lupita Nyong’on ja Gwendoline Christien kerrottiin liittyvän elokuvan näyttelijäkaartiin. 3. heinäkuuta 2014 Crystal Clarken ja Pip Andersenin kerrottiin liittyvän elokuvan näyttelijäkaartiin. 17. heinäkuuta 2014 brittiläisen Christina Chongin kerrottiin liittyneen elokuvan näyttelijäkaartiin. Myös Miltos Yerolemou, Greg Grunberg ja Warwick Davis näyttelevät elokuvassa.
Valmistautuakseen elokuvaan Mark Hamillille hankittiin personal trainer ja ravitsemusasiantuntija elokuvan tuottajien toiveesta, jotta hän näyttäisi mahdollisimman paljon vanhemmalta versiolta Lukesta. Myös Carrie Fisher sai personal trainerin ja ravitsemusasiantuntijan avustusta valmistautuakseen elokuvaan. Toukokuussa 2014 Fisherin äiti Debbie Reynolds kertoi tyttärensä laihtuneen jo 18 kiloa elokuvaa varten.
Kuvaukset
Maaliskuussa 2014 elokuvan kuvausten kerrottiin alkavan toukokuussa 2014 Pinewood Studiosilla. 2. huhtikuuta kuvausten kerrottiin jo alkaneen. Kuvaukset alkoivat Abu Dhabissa 16. toukokuuta 2014.
Harrison Fordin kerrottiin loukanneen kuvauksissa nilkkansa ja joutuneen sairaalahoitoon kesäkuussa 2014. Marraskuun alussa 2014 elokuvan kuvausten kerrottiin päättyneen.
Elokuva kuvattiin 2D:nä ja muutettiin kolmiulotteiseksi vasta jälkituotannossa.
Musiikki
Elokuvan musiikin on säveltänyt kaikki edelliset kuusi Tähtien sota -elokuvaa säveltänyt John Williams.
Kieli
Sara Maria Forsberg loi elokuvaa varten uuden kielen. Kieltä kuullaan elokuvassa avaruusolioiden puhumana. Forsberg valmistautui työhön kuuntelemalla YouTubesta sellaisia kieliä, joita hän ei ymmärrä. Hän kehitti sanoja, käytti niitä oikeissa tilanteissa, kirjoitti vuorosanat ylös ja äänitti ne. Forsberg lähetti Yhdysvaltoihin äänitiedostot vuorosanoista, jotka sitten opetettiin näyttelijöille.
Julkaisu
Star Wars: The Force Awakens sai maailmanensi-iltansa Los Angelesissa 14. joulukuuta 2015. Ranskassa, Italiassa ja useassa muussa Euroopan maassa se sai ensi-iltansa 16. joulukuuta, Britanniassa 17. joulukuuta, ja Yhdysvalloissa sekä Japanissa 18. joulukuuta. Sitä esitettiin myös 3D:nä ja Imax 3D:nä.
Elokuvan nimi Star Wars: The Force Awakens ilmoitettiin 6. marraskuuta 2014. Aiemmista sarjan elokuvista poiketen, The Force Awakensin nimeä ei suomenneta. Ennakkoliput tulivat myyntiin 19. lokakuuta 2015, ja laajan kysynnän vuoksi monet lippuja myyvät sivustot kaatuivat. Britannian kolmanneksi suurin elokuvateatteriketju, Vue Cinemas, myi 45 000 lippua ensimmäisen vuorokauden aikana, joista 10 000 myytiin ensimmäisen 90 minuutin aikana rikkoen teatterin ennätyksen. Elokuva myi 6,5 miljoonan dollarin edestä Imax-lippuja yhden päivän aikana rikkoen ennätyksen. Imax ei ollut aiemmin kirjannut yli miljoonan dollarin edestä myytyjä ennakkolippuja yhden päivän aikana.
23. maaliskuuta 2016 elokuvan Blu-ray versio vuodettiin laittomasti internetiin ja ensimmäisten kahdentoista tunnin aikana elokuvaa oltiin ladattu jo yli 250 000 kertaa.
Markkinointi
Elokuvan ensimmäinen traileri julkaistiin 28. marraskuuta 2014 elokuvasarjan virallisella YouTube-kanavalla. Toinen traileri julkaistiin 16. huhtikuuta 2015 Star Wars Celebration -tapahtumassa Anaheimissa, Kaliforniassa. Kolmas ja viimeinen traileri julkaistiin 19. lokakuuta 2015.
Kriitikoiden vastaanotto
Star Wars: The Force Awakens on saanut yleisesti hyvän vastaanoton. Rotten Tomatoes -sivustolla 94% kriitikoista on antanut sille positiivisen arvostelun keskimääräisellä arvosanalla 8,2/10. Tulos perustuu 304 arvosteluun. Metacritic-sivustolla se on saanut painotetun keskiarvon 81/100, joka perustuu 51 arvosteluun.
Tuotto
Star Wars: The Force Awakensiä esitettiin elokuvateattereissa 24 viikon ajan ja se tuotti yhteensä 2,068 miljardia dollaria, joista 937 miljoonaa tuli Pohjois-Amerikasta ja 1,131 miljardia sen ulkopuolelta. Se oli vuoden 2015 tuottanein elokuva, ja on neljänneksi eniten tuottanut elokuva kautta aikojen. Se oli historian 24:s elokuva, joka onnistui ylittämään miljardin dollarin rajan maailmanlaajuisesti, ja teki sen 12 päivän ennätysajassa. Se ylitti historian kolmantena elokuvana kahden miljardin dollarin rajan helmikuussa 2016.