cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pertti Koivula
Ura
Koivula esittää radiotoimittaja Keskistä, "The Ääntä" Yleisradion Radioteatterin huvikuunnelmasarjassa Hanhen selästä, jota on esitetty Yle Radio 1 -kanavalla keväästä 2011 alkaen.
Koivula harrastaa radioamatööritoimintaa (radioamatööritunnus OH2BEE). Kiinnostus radioamatööritoimintaan heräsi nuorena Ranualla. Vuonna 1980 hän sai kutsumerkin OH9PK. Sittemmin harrastus tuli uudestaan mukaan ja hänellä on paitsi OH2BEE-tunnus, myös OG2W, OG0W ja OH9U.
Leptictidium
pienoiskuva|Rekonstruktio. Leptictidium (nimen merkitys: ”hento näätä”) oli keskikokoinen, noin 60–90 sentin pituinen nisäkäs, joka eli Keski-Euroopan metsissä varhaisella eoseenilla, noin 50–40 miljoonaa vuotta sitten. Se oli nopealiikkeinen lihansyöjä, joka saalisti hyönteisiä, pieniä nisäkkäitä ja liskoja lehtikarikkeen seasta hyvään hajuaistiinsa luottaen. Leptictidium luultavasti liikkui hyppelemällä pitkien takaraajojensa varassa kuten nykyiset kengurut.
Rusty Crawford
thumb|Rusty Crawford vuosien 1912–1917 välisenä aikana Samuel Russell Crawford (7. marraskuuta 1885 – 19. joulukuuta 1971) oli kanadalainen ammattijääkiekkoilija, joka luetaan lajin varhaisiin keskeisiin nimiin. Hyökkääjänä pelannut Crawford edusti Quebec Bulldogs -seuraa National Hockey Association -liigassa, Ottawa Senatorsia ja Toronto Arenasia National Hockey Leaguessa sekä Saskatoon Crescentsiä, Calgary Tigersia ja Vancouver Maroonsia Western Canada Hockey League -sarjassa.
Laitahyökkääjänä pelannut Rusty Crawford saavutti kaksi Stanley Cupia ja teki läpikäymissään kolmessa keskeisessä kiekkoliigassa kaikkiaan 110 maalia 258 ottelussa.
Barnenez
thumb|right|Barnenezin kivikautinen hauta thumb|right|Barnenezin haudan pohjapiirros, jossa näkyy monia eri aikoina tehtyjä hautakammioita.
Barnenez (bretoniksi Karn Barnenez, ranskaksi Cairn de Barnenez) on muinainen kivistä ladottu, soikiomainen hautakumpu Ranskan Bretagnessa, Plouezoc'hin kunnassa.
Barnenez on niin sanottu tumulushauta. Kumpu on 75 metriä pitkä, 25 metriä leveä ja 6 metriä korkea, ja siinä on 11 hautakammiota. Siinä on 13–14 miljoonaa kiloa kiviladosta. Yhden doleriitista ja graniitista rakennetun, 4 000 tonnin painoisen hautakammion rakentaminen on vienyt erään arvion mukaan kolme kuukautta 200 mieheltä, jos tehtiin 10-tuntisia työpäiviä.
Kumpu on rakennettu kahdessa vaiheessa: ensimmäiset viisi kammiota on rakennettu noin 4500–4400 eaa. ja loput kuusi kammiota noin 4100 eaa. Käytävät, joiden pituus on 7–12 metriä, osoittavat kaikki kaakkoon. Barnenezista on löydetty myös 7 000 vuoden ikäinen hauta, jossa on paljon dolmeneita. Kyseinen hauta on 80 metriä pitkä, 40 metriä leveä ja 7 metriä korkea. Sitä kutsutaan "kaksoisladokseksi".
Aluetta käytettiin louhoksena 1950-luvulle asti, jonka seurauksena osa kammioista oli osittain paljastuneita. Alue ennallistettiin vuosina 1954–1968. Kaivauksissa löydettiin neoliittisen kauden keramiikkaa, kirveitä ja nuolenpäitä sekä pronssikauden keramiikkaa. Osa näistä löydöistä on nähtävissä vierailukeskuksessa.
Koppapäiset
Koppapäiset (Holocephali) on rustokalojen alaluokka, johon kuuluu vain yksi elossa oleva lahko, sillikuningaskalat (Chimaeriformes). Toiseen rustokalojen alaluokkaan kuuluvat hait ja rauskut. Koppapäisten fossiileja on löydetty jo devonikauden kerrostumista.
Litiumhydroksidi
Litiumhydroksidi (LiOH) on kiinteä, pulverimainen väriltään valkoinen ja hajuton epäorgaaninen yhdiste, jota käytetään avaruussukkuloissa ilmaa puhdistavan vaikutuksensa vuoksi. Litiumhydroksidi absorboi ilmasta hiilidioksidia tuottaen litiumkarbonaattia ja vettä seuraavasti:
Litiumhydroksidia valmistetaan tyypillisimmin litiumkloridin elektrolyysillä. Muiden alkalimetallihydroksidien tapaan se on hyvin emäksinen yhdiste.
Litiumhydroksidista on myös hydraatti litiumhydroksidimonohydraatti (LiOH•H2O), jonka CAS-numero on 1310-66-3.
Juha Koiranen
Juha Koiranen (s. 1968) on suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hänet tunnetaan elokuvasta Rock’n Roll Never Dies (2006), josta hän oli parhaan käsikirjoituksen Jussi-palkintoehdokkaana 2007 ja sai Humanismin käsi -palkinnon Viitasaaren elokuvaviikolla 2007.
Koirasen ensimmäinen pitkän elokuvan ohjaus oli Herman Melvillen tarinan Bartleby suomalaiselle konepajalle sijoittuva muunnelma, televisioelokuva Partanen (2003). Koiranen käsikirjoitti yhdessä Matti Kinnusen kanssa Kinnusen ohjaaman draamakomedian Pieniä suuria valheita (2018).
Hong Kong Catholic Cathedral of the Immaculate Conception
Hong Kong Catholic Cathedral of the Immaculate Conception on roomalaiskatolinen kirkko, joka kuuluu Hongkongin roomalaiskatoliseen hiippakuntaan. Kirkko sijaitsee Hongkongissa Kiinan kansantasavallassa. Alkuperäinen kirkko rakennettiin vuonna 1859, mutta se paloi maan tasalle. Nykyistä kirkkoa alettiin rakentaa vuonna 1883 ja se vihittiin käyttöön vuonna 1888. Vuonna 1952 kirkon katto korjattiin ja vuonna 1980 kirkon alttari restauroitiin.
Luettelo pikkuplaneetoista: 86001–87000
Tämä on luettelo Aurinkokunnan numeroiduista pikkuplaneetoista numerojärjestyksessä alkaen 86001:stä ja päättyen 87000:een. Kokonaisen luettelon löytää katsomalla Luettelo pikkuplaneetoista.
Kiviniemen skandiumesiintymä
62.815°N, 26.703°W Kiviniemen skandiumesiintymä on Pohjois-Savon Rautalammilla sijaitseva intruusio, jossa on epätavallisen korkea skandiumpitoisuus. Alueelle on vuonna 2018 myönnetty malminetsintälupa SCY Exploration Finland Oy:lle, joka on Scandium International Mining Corp. -yhtiön tytäryhtiö.
Alue sijaitsee Keski-Suomen granitoidikompleksin itäosassa lähellä Savon vyöhykettä. Pienialaisen intruusion kivilajina on granaattipitoinen fayaliittiferrodioriitti, jota luonnehtivat isot, ultraviolettivalossa kullankeltaisina hohtavat zirkonirakeet. Kohteesta on tehty ikämääritys, jonka tulos on 1857±2 miljoonaa vuotta. Sen ympäristössä on suunnilleen samanikäisiä porfyyrisiä graniitteja.
Esiintymä ei sisällä varsinaisia skandiummineraaleja vaan skandiumin kantajina toimivat ferroamfibolit ja ferropyrokseenit. GTK:n arvion mukaan kohteen etsintäpotentiaali on 13,4 Mt keskipitoisuuksilla 163 ppm Sc, 1726 ppm Zr ja 81 ppm Y.
Itä-Suomen yliopisto tutkii mahdollisuutta skandiumin talteenottoon tavalla, joka olisi kaupallisesti kannattava. Esiintymän kaupallinen arvo nykyhinnoin (2017) on noin 34 miljardia euroa
Hahtupäät
Hahtupäät (Enneapogon) on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 25 lajia.
Leonard Katz
Leonard Katz (s. 1938 Boston, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kokeellisen psykologian edustaja. Hän on ollut Connecticutin yliopiston professori (1965–2006) ja nyt emeritus-professori. 1960-luvun lopulla hän sovelsi kognitiivisen psykologian käsitteitä ja koemenetelmiä tutkiessaan lasten lukutaitoa.
Vuonna 1974 hän siirtyi Haskins Laboratoriesiin, jossa hän työskenteli yhdessä Isabelle Libermanin, Donald Shankweilerin ynnä muiden kanssa Haskinsin ohjelmassa, jossa tutkittiin puheen ja lukemisen välisiä suhteita, etenkin ajatusta, että puheen fonologinen tajuaminen on väline taitavan lukemisen kehittymisessä. Hän tutki aluksi englannin kielen lukemista yhdysvaltalaisilla lapsilla, mutta laajensi tutkimuksen pian käsittämään lukemisen tutkimista muissa aakkoskirjoitusjärjestelmissä (ranska, espanja, turkki, venäjä, serbia) ja järjestelmissä, jotka eivät perustu aakkosiin (korea, kiina). 1990-luvulla hän kuului ryhmin, jotka käyttivät lukemisen tutkimisessa aivojen magneettikuvausta MRI, fMRI ja NMR saatua tietoa (ryhmiä johtivat B. ja S. Shaywitz Yalessa ja K. Pugh Yalessa and Haskinsissa). Tutkimustyönsä lisäksi hän on työskennellyt konsulttina UConnissa ja Haskinsissa experimental design and statistical analysis.
Monosakkaridi
Monosakkaridit ovat kaikkein yksinkertaisimpia hiilihydraatteja. Ne ovat kiteisiä, värittömiä ja vesiliukoisia. Jotkut niistä maistuvat makeilta. Monosakkarideja ovat esimerkiksi glukoosi eli rypälesokeri, fruktoosi eli hedelmäsokeri, galaktoosi ja mannoosi.
Kahden monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy disakkarideja, jollainen on esimerkiksi tavallinen sokeri eli sakkaroosi. Useamman monosakkaridimolekyylin liittyessä yhteen syntyy polysakkarideja kuten selluloosaa ja tärkkelystä.
Rakenne
Monosakkaridit voivat olla joko avoketjuisia tai renkaita, mutta elimistössä monosakkaridien vallitsevana muotona on rengasmainen rakenne. Rengasmaisessa rakenteessa anomeerihiileksi kutsutaan hiiltä, joka on lähimpänä karbonyyliryhmää muodostavaa hiiltä. Tästä samaisesta karbonyyliryhmää muodostavasta hiilestä aloitetaan monosakkaridin hiilten numerointi. Hiiliketjun pituus monosakkaridissa voi olla kolme tai suurempi. Tärkeimpiä elimistössä esiintyviä monosakkarideja ovat kuitenkin heksoosit, joissa on kuuden hiiliatomin ketju. Aldoheksooseiksi kutsutaan heksooseja, joissa anomeerihiili on ensimmäinen hiili. Ketoheksooseja ovat puolestaan sellaiset heksoosit, joissa anomeerihiili on toinen hiili. Monosakkaridi on beetamuoto anomeerihiileen liittyvän OH-ryhmän ollessa samalla puolella CH2OH-ryhmän kanssa. Jos taas CH2OH-ryhmä on eri puolella kuin anomeerihiileen liittynyt OH-ryhmä, kyseessä on alfamuoto. Lisäksi rengasrakenteinen monosakkaridi voi olla joko D- tai L-muoto. Kaikki elimistössä esiintyvät monosakkaridit ovat D-sokereita.
Akim Tamiroff
thumb|right|Akim Tamiroff elokuvan Fiesta (1947) trailerissa Akim Tamiroff (29. lokakuuta 1899 – 19. syyskuuta 1972 ) oli venäläinen näyttelijä, joka näytteli yhdysvaltalaisissa, ranskalaisissa ja italialaisissa elokuvissa. Hän sai kaikkien aikojen ensimmäisen parhaan miessivuosan Golden Globe -palkinnon, elokuvasta Kenelle kellot soivat (1943). Hän sai myös parhaan miessivuosan Oscar-ehdokkuudet elokuvista Idässä palaa (1936) ja Kenelle kellot soivat.
Tamiroff muutti Yhdysvaltoihin 1920-luvulla ja aloitti näyttelemisen elokuvissa vuonna 1932. Hän esiintyi muun muassa elokuvissa Bengalin sankarit (1935), The Great McGinty (1940), Tyhjäntoimittajien kerho (1942), Pahan kosketus (1958), Kovat kaverit (1960) ja Topkapi (1964). Hän oli naimisissa Tamara Shaynen kanssa kuolemaansa 17. syyskuuta 1972 asti, jolloin hän kuoli syöpään. Tamiroffille on myönnetty tähti Hollywood Walk of Famelle.
Hannah Murray
Hannah Murray (s. 1. heinäkuuta 1989) on englantilainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi televisiosarjasta Skins – liekeissä, jonka kahdella ensimmäisellä tuotantokaudella hän esitti Cassie Ainsworthia. Vuonna 2013 Murray palasi Skinsiin sarjan seitsemännelle tuotantokaudelle. Murray on esiintynyt myös muun muassa HBO:n televisiosarjassa Game of Thrones, jossa hän on näytellyt Neilikkaa toiselta tuotantokaudelta alkaen.
Philosophy
Philosophy on neljästi vuodessa ilmestyvä englanninkielinen filosofinen tiedejulkaisu. Sitä julkaisevat The Royal Institute of Philosophy ja Cambridge University Press, ja se on ilmestynyt vuodesta 1926. Philosophy julkaisee tieteellisiä artikkeleita sekä keskusteluja ja kirja-arvosteluja. Julkaisua toimittaa Anthony O’Hear.
Pavel Tonkov
Pavel Sergejevits Tonkov (, s. 9. helmikuuta 1969 Iževsk, Udmurtia) on entinen venäläinen maantiepyöräilijä, vuoden 1996 Italian ympäriajon voittaja.
Amatööriura
Tonkov voitti junioreiden maantieajon maailmanmestaruuden ja kuului Neuvostoliiton hopeajoukkueeseen maantieaika-ajossa Bergamossa vuonna 1987. Hän sijoittui neljänneksi Baskimaan ympäriajossa vuonna 1989 ja voitti Neuvostoliiton maantieajomestaruuden seuraavana vuonna.
Ammattilaisura
Tonkov voitti vuonna 1995 Sveitsin ympäriajon kahdeksannen osuuden ja kokonaiskilpailun. Giro d'Italiassa hän sijoittui kuudenneksi ja Ranskan ympäriajossa etapilla kolmanneksi.
Hugh Foliot
Hugh Foliot (k. 1234) oli keskiaikainen Shropshiren arkkidiakoni ja Herefordin piispa. Hän perusti Ledburyn Pyhän Katariinan sairaalan ja luostarin.
Pavel Tonkov
Ammattilaisura
Tonkov voitti vuoden 1996 Italian ympäriajon ennen Enrico Zainaa ja Abraham Olanoa. Hän sijoittui toiseksi kilpailun 7. etapilla, voitti 13. osuuden ja oli toinen 21. etapilla; Maglia rosa -paitaa hän kantoi kahdeksan päivän ajan. Samana vuonna Tonkov voitti Settimana Bergamasca- ja Gran Premio Monserrato -kilpailut sekä Tour de Romandien ensimmäisen etapin.
Hugh Foliot
Foliot vihittiin piispaksi 27. lokakuuta 1219 Canterburyssa. Hänen todennäköinen kuolinpäivänsä oli 7. elokuuta 1234.
Pavel Tonkov
Ammattilaisura
Vuonna 1997 Tonkov voitti Tour de Romandien neljännen etapin ja kokonaiskilpailun. Italian ympäriajossa hän voitti kolmannen, viidennen ja 21. osuuden, johti kilpailua 11 päivän ajan, mutta jäi lopulta toiseksi Ivan Gottin jälkeen. Espanjan ympäriajossa Tonkov oli paras 13. ja 15. etapilla. Lisäksi hän sijoittui viidenneksi Katalonian ympäriajossa sekä voitti kilpailut Giro dell'Appennino ja Trofeo Scalatore.
Tonkov sijoittui vuoden 1998 Italian ympäriajossa toiseksi Marco Pantanin jälkeen. Hän voitti kilpailun 18. osuuden sekä oli kahdella etapilla toinen ja kolmella kolmas. Lisäksi hän voitti jälleen Settimana Bergamascan ja Giro dell'Appenninon. Seuraavana vuonna Tonkov sijoittui Vuelta a Españassa neljänneksi oltuaan parhaimmillaan kahdeksannella etapilla toinen. Tour de Francen 10. osuudella hän oli niin ikään toinen, MM-kilpailuissa 18. ja voitti Luk Cup -kilpailun.
Vuonna 2000 Tonkov sijoittui Espanjan ympäriajossa kolmanneksi ja Italian ympäriajossa viidenneksi. Seuraavana vuonna hän oli toinen Dauphiné Libéréssä sekä voitti Baskimaan ympäriajon mäkikilpailun. Vuonna 2002 hän oli Giro d'Italiassa viides voitettuaan 17. etapin, Sveitsin ympäriajossa hän sijoittui kuudenneksi.
Tonkov voitti vuonna 2004 Italian ympäriajon 17. etapin ja oli kokonaiskilpailussa kolmastoista. Lisäksi hän voitti Criterium Memorial Isabel Clavero -kilpailun. Viimeisenä ammattilaisvuonnaan 2005 Tonkov voitti Clasica Alcobendas -kilpailun.
Lähteet
Saavutukset Pavel Tonkovin viralliselta kotisivulta
Aiheesta muualla
Virallinen kotisivu
Yhdistyneen kuningaskunnan ilmavoimat
pienoiskuva|upright|RAF:n tunnusmerkki Kuninkaalliset ilmavoimat (, lyhenne RAF) on Yhdistyneen kuningaskunnan asevoimien ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara.
Historia
pienoiskuva|RAF:n lippu|200x200px Kuninkaalliset lentojoukot perustettiin kuninkaallisella asetuksella 13. toukokuuta 1912 korvaamaan Kuninkaallisten pioneerien Ilmapataljoona. Kuninkaallisen laivaston ilmailupalvelu, (Royal Naval Air Service), perustettiin pian ensimmäisen maailmansodan syttymisen jälkeen. Nämä kaksi joukko-osastoa yhdistettiin 1. huhtikuuta 1918 kuninkaallisiksi ilmavoimiksi. RAF:ista tuli eräs maailman ensimmäisiä ilmapuolustushaaroja. 1938 ilmavoimista erotettiin laivaston alaisuuteen laivaston ilmavoimat (Fleet Air Arm).
Ennen toista maailmansotaa
Maailmansotien välillä RAF oli vastuussa postin kuljetuksesta, mutta myös terroripommituksista arabisiirtomaissa, kuten Irakissa. Kylät olivat puolustuskyvyttömiä ilma-asetta vastaan, ja näin arvioitiin, että niiden kurissapito oli halvempaa kuin kallista jalkaväkiarmeijaa käyttäen. RAF evakuoi siviilejä Afganistanista vuonna 1928 ensimmäisessä lentokonein tehdyssä evakuoinnissa. Hitlerin ja Mussolinin valtaan nousu Saksassa ja Italiassa ja siitä seurannut rauhattomuus Euroopassa aloittivat ilmavoimien uudelleen organisoinnin ja laajentumisen 1930-luvun puolivälissä. Vuonna 1934 Hitler ilmoitti Saksan varustautumisesta uudelleen, 1936 Mussolinin johtama Italia oli sodassa Abessiniassa, ja saman vuoden maaliskuussa Saksa miehitti Reininmaan. Kansainliitto näytti voimattomalta sodan uhan hillitsijänä Euroopassa. Ilmavoimille suunnitellut uudet lentokoneet, uudet laivueet ja uudet lentotukikohdat otettiin käyttöön vuonna 1936, samoin kuin uusi lennostojärjestelmä. Lennostojärjestelmän mukaisesti ilmavoimat jaettiin neljään lennostoon: koulutus-, pommittaja-, hävittäjä-, rannikkolennostoon.
Toinen maailmansota
thumb|[[Supermarine Spitfire|Supermarine Spitfire Mk. Vc.|237x237px]] Toisessa maailmansodassa RAF:n merkittävin voimanponnistus ja elinehto oli voitto taistelussa Britanniasta alkaen kesästä 1940. Saksan tarkoituksena oli murtaa Britannian ilmavoimat, jotta Saksan olisi mahdollista syksyllä 1940 tehdä maihinnousu Britanniaan ja Ranskan tapaan maavoimien lopettaa sota lännessä voittoisasti. Saksan Luftwaffe ei kyennyt tuhoamaan RAF:ia, ja Saksa luopui maihinnousuaikeesta ja Englannin laajamittaisista pommituksista vuoden 1940 loppuun mennessä. Luftwaffe menetti liki 20 prosenttia lentäjistän taistelussa ja ilmailuministeriö hidasti merkittävästi uusien lentokoneiden suunnittelua ohjaamalla lentokoneteollisuutta valmistamaan olemassa olevia konetyyppejä vastaamaan niiden hävikkiä.
Toinen merkittävä tehtävä toisen maailmansodan aikana oli strategiset pommitukset Saksaa vastaan kesäkuusta 1942 alkaen. Pommitusilmavoimat pystyi lähettämään kerrallaan tuhannen pommikoneen aallon yöpommituksiin Saksaa vastaan yhdysvaltalaisten pommittaessa päivällä.
Monet koneista olivat raskaita pitkän kantaman ja silloisen mitan mukaan suuren pommikuorman kuljettavia nelimoottorisia pommittajia, jollaisia Saksalla ei ollut. Sodan loppuvaiheissa RAF tuhosi muutamia Saksan suurkaupunkeja (Köln, Dresden ym.) yöpommituksilla, joita Saksa ei enää pystynyt torjumaan. Saksalaiset ja useat historioitsijat pitävät näitä lähinnä siviileihin kohdistuneina terroripommituksina.
Toisen maailmansodan jälkeen
RAF ei osallistunut Korean sotaan. Suezin kriisissä 1956, jossa Israel, Ranska ja Britannia hyökkäsivät Suezin kanavalle, sillä oli merkittävä osa.
Vuonna 1968 hävittäjäilmavoimat, pommitusilmavoimat ja rannikkoilmavoimat yhdistettiin yhdeksi Strike Command -komentojärjestelmäksi. Kaukoidän ilmavoimat lopetettiin 1971.
RAF osallistui myös Kosovon sotaan 1999, sotaan Afganistanissa 2001 ja Irakin sotaan 2003, jälleen yli sadalla koneella.
Kalusto
Ilmavoimien hävittäjälaivueiden kalustona ovat Eurofighter Typhoon FGR4 ja T5 -koneet ja parhaillaan ilmavoimat on vastaanottamassa F-35B -hävittäjäpommittajia. Maaliskuussa 2019 poistettiin käytöstä Tornado GR4- ja GR4A-koneet.
Kuljetuslennostolla on käytössään Airbus A400M-, C-17- ja C-130J -koneita. Tiedustelulaivueissa on käytössä Shadow R1, Sentinel R1/ASTOR, RC-136V River Joint ja E-3D Sentry. Boeing P-8A -kalusto on korvaamassa vanhat meritiedustelukoneet.
Rykmentit
Rykmentit koostuvat laivueista ja tukikohdista. Niillä on selkeät tehtävät, joita ne toteuttavat annettujen ohjeiden mukaisesti.
Laivueet
Selvitettäviä:
Sorokka (päähine)
thumb|200px|Larin Paraske sorokka päässään ja [[kostuli yllään]] Sorokka on karjalainen kansallispuvun päähine.
Se on karjalainen ortodoksivaimojen huivimainen valkea pellavapalttinainen päähine, jonka otsamus on kirjottu tai reikäompelein koristettu. Sorokka on suomeksi harakka.
Tunnetuin kuva sorokasta on Albert Edelfeltin maalaamassa Larin Parasken muotokuvassa.
April Pearson
thumb|April Pearson vuonna 2007. April Janet Pearson (s. 23. tammikuuta 1989 Bristol) on englantilainen näyttelijä. Pearson on tullut tutuksi Skins – liekeissä -sarjan mukana roolista Michelle Richardsonina.
Michelle Richardsonin rooli
Aprilin esittämä Michelle Skins – liekeissä -sarjassa on muodikas, hyväkroppainen ja kaunis. Tämä seurustelee Tony Stonemin kanssa (Nicholas Hoult). Michelle on seurustellut sarjassa myös Sidin (Mike Bailey) kanssa.
Ngaoundéré
Väestö
thumb|left|250px|Kuva Ngaoundérén kaupungista. Taustalla Ngaoundéré-vuori. Ngaoundérén syntyperäinen väestö kuuluu etniseen ryhmään nimeltään mbum. Fulanit tunkeutuivat alueelle 1700-luvulla ja heistä tuli alueen hallitseva ryhmä. Ngaoundéré on Adamaouan alueen suurin kaupunki, ja se on vetänyt puoleensa lukuisia muuttajia ympäröivältä maaseudulta, kuten pohjoisessa olevasta Díista, Meigangan alueella olevasta Gbayasta sekä lännestä Tikarista ja Peresta.
Liikenneyhteydet
Ngaoundéré on tärkeä liikennekeskus Etelä- ja Pohjois-Kamerunin välillä. Kaupungissa on hyväkuntoisia päällystettyjä teitä, vaikkakin niissä on joitakin kuoppia. Yaoundésta tuleva rautatie päättyy täällä, ja rautatieasema on aina täynnä elämää. Pääasiallisinta rahtitavaraa ovat banaanit, hedelmät ja etelästä tuleva muu rahtitavara. Pohjoisesta tulee puuvillaa Nordista ja Tšadista sekä karjaa Adamaouasta.
Kaupungin lentokentän kiitotien pituus on 1,6 kilometriä, joten se voi ottaa vastaan Boeing 737 ja muita vastaavia lentokoneita. Lentokentältä oli 1980-luvulla ja 1990-luvun alkupuolella useita lentoja viikossa sekä Yaoundéen että Doualaan etelässä ja Garaouaan pohjoisessa. Taloudellisen taantuman ja kansallisen lentoyhtiön Cameroon Airlinesin vaikeuksien vuoksi lentokentälle on nykyisin hyvin vähän liikennettä, jos lainkaan. Lentokentän ICAO-tunnus on FKKN ja IATA-tunnus NGE.
Tietoliikenne Ngaoundérén ja muun Kamerunin välillä toimii mikroaaltolinkkien välityksellä, vaikka järjestelmä ei ole kovinkaan luotettava. Kuitenkin monilla yksityisillä yhtiöillä on kaksisuuntainen satelliittiviestintäjärjestelmä ja kaupungissa on monia internetkahviloita.
Uskonto
Kaupungissa harjoitetaan useita uskontoja. Väestöstä 60 prosenttia on muslimeita, joista useimmat ovat melko käytännöllisiä uskonnollisten menojen suhteen. Yli 30 prosenttia väestöstä on kristittyjä, jotka kuuluvat useaan kirkkokuntaan, kuten evankelis-luterilaiseen kirkkoon, katoliseen kirkkoon, baptisteihin ja anglikaaneihin.
Aiemmin eri uskontojen välillä ei ole juurikaan ollut ongelmia, mutta islamin radikalisoituminen, joka on tapahtunut viimeisen kymmenen vuoden aikana, on muuttanut tilannetta. Naimisissa olevat naiset ovat perinteisesti peittäneet hiuksensa uskonnosta riippumatta, mutta vaatteet kuten hijab ovat aiemmin olleet lähes tuntemattomia. Jotkut musliminaiset käyttävät nykyisin hijabia, mutta muut muslimien käyttämät asut, kuten burka ovat tuntemattomia.
Lähetyssaarnaajat
Ngaoundéréssa on yksi maailman suurimmista norjalaisista siirtokunnista, sillä 1980-luvulla siellä asui yli sata norjalaista. Seutua on jopa kutsuttu sanalla Norvége, joka on ranskaa ja tarkoittaa Norjaa.
Katolisella kirkolla on myös edustajansa ja suuri seurakunta kaupungissa.
Nisyros (kaupunki)
Nisyros oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio (polis) Nisyroksen saarella Kreikassa. Sen kaupunkikeskus sijaitsi lähellä nykyistä Mandrákin kylää. Kaupungin arkeologinen kohde tunnetaan nimellä Palaiókastro (Παλαιόκαστρο, ”Vanha linna”).
Maantiede
Nisyroksen poliksen kaupunkikeskus sijaitsi samannimisen saaren luoteisrannikolla heti nykyisen Mandrákin kylän eteläpuolella olevalla kukkulalla, joka toimi kaupungin akropoliina eli linnavuorena ja yläkaupunkina. Kaupungilla oli satama, oletettavasti Mandrákin paikalla.
Nisyroksen saari itsessään sijaitsi antiikin ajan nimistöllä Kosin ja Teloksen saarten välissä, Plinius vanhemman mukaan noin 12,5 roomalaista mailia Kaarian Triopionin niemestä. Saari tunnettiin myös nimellä Porfyris. Se oli kuten nykyisinkin lähes pyöreä, ja sen ympärysmitta oli Strabonin mukaan noin 80 stadioninmittaa. Tuliperäinen saari tunnettiin antiikin aikana kuumista lähteistään, jotka sijaitsivat kaupungin itäpuolella, sekä erinomaisesta viinistään.
Nisyroksen kaupunkivaltion alueeseen kuului koko Nisyroksen saari sekä sen läheiset pienet saaret, eikä sillä ollut muita poliksia. Stefanos Byzantionlainen mainitsee saarella olleen toisen kaupungin nimeltä Argos. Se sijaitsi saaren lounaisrannikolla ja oletettavasti kuului Nisyroksen poliksen alaisuuteen. Pseudo-Skylaks luki Nisyroksen saaren osaksi Kaariaa ja Stefanos Byzantionlainen osaksi Kykladeja. Nykyisin se luetaan osaksi Dodekanesiaa eli Eteläisiä Sporadeja.
Historia
pienoiskuva|vasen|upright=0.9|[[Poseidon (vasemmalla) Nisyroksen saari olallaan lyömässä Polybotesta. Kuvitusta attikalaisessa punakuviotekniikalla koristellussa kyliksissä, n. 475–470 eaa.]]
Kreikkalaisessa mytologiassa Nisyroksen saari sai alkunsa, kun Poseidon löi kolmikärjellään irti osan Kosin saaresta ja heitti sillä gigantti Polybotesta. Saaren tuliperäiset ilmiöt selitettiin maan alle jääneen Polyboteen toiminnalla. Nisyroksen alkuperäisinä asukkaina pidettiin perinteessä kaarialaisia, kunnes sen asuttivat Herakleen pojan Thessaloksen johtamat doorilaiset. Varhaisin maininta nimestä Nisyros on Homeroksen Iliaan laivaluettelossa, jossa Nisyros esiintyy Troijan sotaan osallistuneiden joukossa Thessaloksen poikien johdolla.
Atomismi
Atomismi on filosofinen oppi, jonka mukaan kaikki aine koostuu jakamattomista osista. Luonnonfilosofiassa atomismi eli atomioppi on käsitys, jonka mukaan kaikki olemassa oleva koostuu atomeista. Laajassa mielessä atomistinen on jokainen teoria, joka väittää kokonaisuuden rakentuvan ja selittyvän yksinomaan muuttumattomista perusosasista.
Nisyros (kaupunki)
Historia
Perinteisen käsityksen mukaan Nisyrokselle asettui argolislaisia, samoin kuin Kalymnalle, sen jälkeen kun Agamemnon joukkoineen palasi Troijasta. Tämä selittäisi paitsi Argos-nimen esiintymisen saarella myös sen, että Herodotos kutsuu Nisyroksen asukkaita epidauroslaisiksi. Myöhemmin saari menetti suuren osan asukkaistaan maanjäristyksissä, mutta se asutettiin uudelleen Kosilta ja Rhodokselta käsin.
Atomismi
Antiikin kreikassa atomistit olivat eräs esisokraattisten filosofien ryhmä. Atomiopin isänä pidetään Leukipposta 400-luvulla eaa. Tunnetuin atomisti oli tämän oppilas Demokritos. Intialaisessa filosofiassa atomismia ovat edustaneet muun muassa vaisheshika-koulukunta sekä buddhalainen atomismi.
Nisyros (kaupunki)
Historia
Historiallisella ajalla Nisyros oli edelleen doorilaista aluetta. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä Nisyrios ja Nisūrios. 400-luvun eaa. alkupuolen persialaissotien aikaan Nisyrosta, samoin kuin Kosin ja Kalymnan poliksia, hallitsi Halikarnassoksen kuningatar Artemisia. Tämän komentamat laivat siirtyivät Salamiin meritaistelussa vuonna 480 eaa. kreikkalaisten puolelle. 400-luvun eaa. jälkimmäisellä puoliskolla Nisyros kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 452/451–428/427 eaa. Myöhemmin Nisyros siirtyi Spartan puolelle. Konon sai kaupungin kapinoimaan spartalaisia vastaan vuonna 394 eaa.
Atomismi
Antiikin aikainen atomismi jäi aristoteelisen luonnontieteen jalkoihin ja joutui välillä unohduksiin. Klassinen fysiikka ja kemia omaksuivat atomiopin 1800-luvulla, ja 1900-luvun alussa moderni fysiikka loi atomiteorian. Myös itse atomi löydettiin ja hajotettiin alkeishiukkasiksi.
Nisyros (kaupunki)
Historia
Nisyros löi omaa hopea- ja pronssirahaa 300-luvulta eaa. lähtien, ja on ollut ainakin tästä päätellen tuolloin poliksena itsenäisimmillään. Hellenistisellä kaudella noin vuonna 200 eaa. Nisyros tuli Rhodoksen poliksen vallan alle ja myöhemmin Ptolemaiosten vallan alle.
Atomismi
Atomin merkitys atomismissa
Sanat ”atomismi” ja ”atomi” ovat peräisin muinaiskreikan sanasta, atomos, joka tarkoittaa ”jakamatonta”. Termi ”atomi” voidaan ymmärtää kahdella eri tavalla: joko fysikaalisten tieteiden käyttämässä merkityksessä, tai filosofisessa merkityksessä. Oppina atomismi yhdistetään yleensä jälkimmäiseen: se on oppi, jonka mukaan atomit ovat kaiken todellisen, tunnettavissa olevan aineen ”perusrakennuspalikoita”, ja kaikki mikä on olemassa koostuu atomeista. Atomismi on näin materialistinen kanta siinä, että sen mukaan kaikki aine koostuu atomeista, eikä mitään muuta kuin atomeja ole olemassa.
Nisyros (kaupunki)
Historia
Kaupungin alueella on suoritettu vain vähän arkeologisia kaivauksia 1900-luvulla. Akropoliin muureja kunnostettiin vuosina 2003–2006, samalla kun paikkaa kohennettiin muutoinkin arkeologisena kohteena.
Atomismi
Atomin merkitys atomismissa
Atomismin mukaan kaikki aine kaikkeudessa koostuu hyvin pienistä, tuhoutumattomista osasista, joita kutsutaan atomeiksi. Atomiopin mukaan atomit ovat pienimpiä osia, joihin aine voidaan jakaa. Atomit ovat joko vailla kokoa (eli pisteen kokoisia) tai hyvin pieniä. Kreikkalaisessa atomiopissa atomien katsottiin olevan hyvin pieniä. Intialaiset buddhalaiset filosofit, kuten Dharmakirti, kehittelivät myös omanlaistaan atomioppia. Siinä atomit olivat hetkellisiä, niin että ne ovat olemassa vain hyvin lyhyen ajan.
Nisyros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
pienoiskuva|Nisyroksen kaupungin muureja. pienoiskuva|Nisyroksen kaupungin muureja.
Atomismi
Atomin merkitys atomismissa
Kun fyysikot ja kemistit tutkivat alkuaineita 1800-luvulla, he tunnistivat atomit niiksi jakamattomiksi yksiköiksi, joista luonnonfilosofiassa oli pitkään puhuttu. Siksi niille annettiin jakamattomuuteen viittaava nimi ”atomi”. 1900-luvulla atomien havaittiin kuitenkin koostuvan vielä pienemmistä osista, elektroneista, neutroneista ja protoneista; ja protonien ja neutronien edelleen kvarkeista. Siksi kysymys siitä, onko aine äärettömästi jaettavaa, on noussut uudelleen. Joka tapauksessa nykyään näiden alkeishiukkasten, päinvastoin kuin atomien, voidaan katsoa vastaavan niitä jakamattomissa olevia entiteettejä, joista historiallinen atomismi on ollut kiinnostunut.
Nisyros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Nisyroksen akropolis on ollut ympäröity muurein, jotka on ajoitettu noin 400–300-luvuille eaa. Ne ympäröivät noin 10 hehtaarin kokoisen alueen. Muureja on säilynyt nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin, parhaimmillaan jopa seitsemän metrin korkeudelta, ja ne muodostavat parhaiten säilyneet antiikin aikaiset kaupunginmuurit Egeanmeren saarilla. Muureja on säilynyt niiden eteläsivulta noin 230 metrin matkalta ja itäsivulla noin 80 metrin matkalta. Muurit oli tehty tummasta laavakivestä, ja niiden paksuus on noin 3,5 metriä. Muureissa oli neliskulmaisia torneja, joiden koko oli noin 9 × 8,5 metriä, ja joista on säilynyt kuusi etelä- ja kaksi itäsivulla. Muurien kaakkoiskulmassa oli noin 2,1 metriä leveä portti. Akropoliilta kulki alemmas kaksi muurinosaa, jotka ympäröivät oletettavasti akropoliin rinteeseen rakennettua alakaupunkia.
Atomismi
Atomin merkitys atomismissa
Atomismi voi johtaa siihen ontologiseen näkemykseen, että vain atomit ovat todella olemassa, mutta osista koostuvat osat eivät. Tätä kutsutaan mereologiseksi nihilismiksi. Useimmat nykyaikaiset filosofit eivät kuitenkaan ole valmiita hyväksymään atomismia tässä merkityksessä. Simples-teoria on atomismin kaltainen teoria, mutta siinä myös muita kuin atomeja (tai simplejä) on olemassa.
Nisyros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Muurin ulkosivusta on löydetty piirtokirjoitus, jossa lukee (damosion to khōrion pente podes apo to teikheos, ”maa viisi jalkaa muurista kuuluu kansalle (= on yhteistä)”), mikä kielsi rakentamasta viitta jalkaa lähemmäksi muuria, jottei sen puolustarkoitus olisi vaarantunut. Tämä kirjoitus on ajoitettu noin vuosiin 350–325 eaa.
Atomismi
Antiikin kreikkalainen atomismi
Atomistit olivat ryhmä esisokraattisia filosofeja antiikin Kreikassa. Kreikkalaisen atomiopin isänä pidetään Leukipposta. Tunnetuin atomisti oli tämän oppilas Demokritos, joka kehitti ensimmäisenä teorian atomeista, jakamattomista perusyksiköistä. Heitä kutsutaan kotipaikkansa mukaan abderalaisiksi. Atomismin omaksuivat myös Epikuros ja epikurolaiset.
Nisyros (kaupunki)
Rakennukset ja löydökset
Strabonin mukaan kaupungissa oli Poseidonille omistettu temppeli tai pyhäkkö. Poseidonin paikallinen epiteetti oli Argeios. Alempaa laaksosta on löydetty hautoja 600–400-luvuilta eaa. Varhaiselta kristilliseltä kaudelta kaupungin paikalta on löydetty Pyhälle Johannekselle (Ágios Ioánnis) omistetun basilikakirkon jäänteet, mukaan lukien marmoripylväitä ja korinttilaisia kapiteeleja.
Atomismi
Abderalaisen koulukunnan atomismi
Leukippos ja hänen oppilaansa Demokritos opettivat 400-luvulla eaa., että näkymättömissä oleva kaikkien fysikaalisten kappaleiden substanssi koostuu atomeista ja tyhjyydestä. Sekä atomit että tyhjä olivat ikuisia: niitä ei ollut luotu eivätkä ne koskaan tuhoutuisi. Demokritos tuli kuuluisaksi tästä opista, mutta hän seurasi siinä hyvin läheisesti opettajansa Leukippoksen ajatuksia. Leukippokselta ei ole säilynyt kirjoituksia, ja Demokritoksenkin teoksista on säilynyt vain joitakin katkelmia.
Demokritoslaisen atomiopin mukaan tyhjyys on ääretön, ja tarjoaa tilan, jossa atomit voivat liikkua, kasautua yhteen muodostaakseen kappaleita, tai hajaantua. Atomien erilaiset kasaumat ja hajaantumat saavat aikaan havaittavien kappaleiden moninaisuuden. Vaikka eliöt voivat tuntea kuumaa ja kylmää, tällaisilla ominaisuuksilla ei ole todellista olemassaoloa. Ne ovat pelkkiä eliöihin sijoittuvia aistimuksia, jotka ovat seurausta kosketuksiin joutumisesta erilaisten tyhjässä tilassa olevien atomien muodostamien kappaleiden kanssa.
Demokritoksen ajatukset ovat säilyneet enimmäkseen välikäsien, joskus epäluotettavien ja ristiriitaisten, kautta. Parhaiten atomioppi tunnetaan Aristoteleen kritiikin kautta. Aristoteles näki Demokritoksen merkittävänä haastajana luonnonfilosofiassa.
Suomalaisen kulttuurifilosofian vuosisata
Suomalaisen kulttuurifilosofian vuosisata on Mikko Salmelan väitöskirja vuodelta 1998. Salmela tarkastelee kuuden 1900-luvun suomalaisen filosofin ajattelua. Filosofit ovat Edvard Westermarck, Eino Kaila, J. E. Salomaa, Erik Ahlman, Sven Krohn ja Georg Henrik von Wright.
Atomismi
Epikurolainen atomismi
Epikuros opiskeli atomioppia Nausifaneen oppilaana, joka oli itse ollut Demokristoksen oppilas. Epikuros sovelsi atomismia oman eettisen teoriansa, jonka eräinä keskeisinä tavoitteina olivat jumalien ja kuoleman pelon poistaminen, pohjana. Myös Epikurokselta on säilynyt vain vähän omia kirjoituksia. Säilyneet teokset hyödyntävät Demokritoksen teoriaa auttaakseen ihmisiä ottamaan vastuu omasta elämästään ja onnellisuudestaan. Epikurolaista atomismia käsitellään muun muassa Epikuroksen kirjeessä Herodotokselle.
Epikuroksen ajatukset tulevat hyvin esille myös hänen seuraajiensa teoksista, joista merkittävimpiin kuuluu Lucretiuksen teos Maailmankaikkeudesta. Niistä voi päätellä jotain esimerkiksi maailmankaikkeuden kehitystä koskevista näkemyksistä. Epikuroksen mukaan ikuisesti tyhjyydessä putoavat atomit ovat jatkuvassa pyörreliikkeessä, jossa ne törmäilevät toisiinsa. Atomien liikkeissä tapahtuu myös satunnaisia poikkeamia (clinamen), millä Epikuros selitti vapaan tahdon.
Atomiopin vastustus
Platon vastusti Demokritoksen atomismin mekanistista tarkoituksettomuutta. Hän katsoi, etteivät tyhjiössä törmäilevät atomit voisi koskaan tuottaa maailmassa esiintyviä muotoja ja kauneutta. Dialogissaan Timaios Platon esitti, ettei kaikkeus ole ikuinen vaan luotu, vaikkakin sen luoja hahmotteli sen ikuisen, muuttumattoman mallin mukaan.
Aristoteles katsoi, etteivät maa, vesi, ilma ja tuli koostu atomeista, vaan ne olivat jatkuvaa ainetta ja äärettömästi jaettavia. Aristoteles katsoi tyhjiön olemassaolon, jonka atomioppi vaati, rikkovan fysiikan periaatteita. Hänen mukaansa muutos ei tapahtunut sen kautta, että atomit järjestäytyvät uudelleen uusiksi rakenteiksi, vaan niin, että aine muuttuu uudeksi aktuaalisuudeksi siitä mitä se on potentiaalisesti. Tätä teoriaa kutsutaan hylemorfismiksi.
Atomioppi joutuu unohduksiin
Atomiopin hylkäämistä on pidetty yhtenä Aristoteleen suurena virheenä, mutta tulee huomata, tuona aikana Demokritoksen teoria oli pelkästään spekulatiivinen, eikä sitä voitu testata kokeellisesti. Vaikka atomismi osoittautuikin myöhemmin hedelmällisemmäksi teoriaksi, antiikin aikana Aristoteleen lähestymistapa näytti monilla tavoilla lupaavammalta lähtökohdalta fysiikan tutkimiselle.
Atomististen oppien tuntemuksesta on kuitenkin pieniä merkkejä myös keskiajalta. Esimerkiksi Nicholas Autrecourtlainen katsoi 1300-luvulla, että kaikki aine, avaruus ja aika koostuvat jakamattomista atomeista, pisteistä ja hetkistä, ja että kaikki syntyminen ja häviäminen on seurausta atomien uudelleenjärjestymisestä. Ajatuksen yhtäläisyydet al-Ghazalin ajattelun kanssa viittaavat siihen, että Nicholas on saattanut tuntea tämän teoksia, mahdollisesti Averroeksen niitä vastaan suuntaamien teosten kautta.
Intialainen atomismi
Intialaisen filosofian atomismi sai monien muiden intialaisen filosofian liikkeiden tavoin alkunsa kielellisestä analyysistä. 600-luvulla eaa. elänyt Veda-kirjojen tutkija ja grammaatikko Yaska tutki teoksessaan Nirukta sitä, kuinka kielelliset rakenteet saavat merkityksensä. Hän omaksui atomistisen näkemyksen, jonka mukaan sanat ovat merkityksen ensisijaisia kantajia. Sanoilla on siis ensisijainen ontologinen asema merkitystä määriteltäessä; sanat (pada) ovat ensisijaisia elementtejä (prakrti), joista lauseet koostuvat.
Tästä näkemyksestä väiteltiin intialaisessa filosofiassa 1700-luvulle saakka sekä hindulaisen filosofian mimamsa- ja nyaya-koulukunnissa että buddhalaisessa filosofiassa. Kilpailevan holistisen näkemyksen mukaan lauseet olivat ensisijaisia elementtejä, jotka annetaan alun perin silloin kun sanat lausutaan, ja sanoihin päästään vain analyysin ja abstrahoinnin kautta. Nämä kaksi näkemystä tunnettiin nimellä a-kShaNDa-pakSha (jakamattomuus eli lauseholismi), näkemys, jota kehitti myöhemmin Bhartrihari (n. 500 jaa.); ja kShaNDa-pakSha (atomismi), näkemys, jonka mimamsa- ja nyaya-koulukunnat omaksuivat.
Atomioppi siirtyi kielestä tietoteoriaan siinä vaiheessa kun nyaya ja vaisheshika sekä buddhalainen ja jainalainen teologia kehittivät filosofisempia näkemyksiä. Bhagavad Gita (400–200-luku eaa.,) on eräs varhaisia tekstejä, joka mainitsee atomit (anu tai aṇor) (luku 8, jae 9). Eräs toinen mahdollinen lähtökohta intialaiselle atomismille on eternalistinen shAshvata-vAda -oppi, jonka mukaan alkuaineet ovat ikuisia.
Tutkijat ovat keskustelleet paljon intialaisen atomismin alkuperästä. Yleisin näkemys on, että kreikkalainen ja intialainen atomismi kehittyivät itsenäisesti. Jotkut ovat kuitenkin epäilleet tätä, koska näkemyksissä on paljon yhtäläisyyksiä ja Intia on suhteellisen lähellä Kreikkaa. Diogenes Laertios kertoo Demokritoksen tutustuneen Intiassa gymnosofisteihin.
Will Durantin mukaan kaksi hindulaisen ajattelun järjestelmää tulevat luonnonfilosofisissa teorioissaan hyvin lähelle kreikkalaisia. Vaishesikan perustaja Kanada katsoi, että kaikkeus koostuu erilaisista atomeista. Jainalaiset tulivat vielä lähemmäksi Demokritosta katsomalla, että kaikki atomit ovat samanlaisia, ja tuottavat erilaisia havaittavia ominaisuuksia erilaisten yhdistymiensä kautta. Kanada katsoi valon ja lämmön olevan saman substanssin muunnelmia. Udayana opetti kaiken lämmön tulevan auringosta; Vachaspati katsoi valon koostuvan pienistä hiukkasista, jotka virtaavat valon lähteestä silmään.
Keskiajalla intialainen atomismi oli luonteeltaan enimmäkseen filosofista ja uskonnollista. Koska Veda-kirjat eivät mainitse atomeita, atomismi ei ollut oikeaoppista kaikissa hindulaisen filosofian koulukunnissa. Buddhalainen ja jainalainen filosofia sen sijaan olivat halukkaampia hyväksymään atomismin.
Nyaya-Vaisheshika
Nyaya- ja vaisheshika-koulukunnat kehittivät erään varhaisimmista atomismin muodoista. Tutkijat ajoittavat niiden kirjoitukset 500-luvun eaa. ja ensimmäisen vuosisadan eaa. väliselle ajalle. Vaisheshika-koulukunnan atomismi muistutti tietyllä tapaa aristoteelista ajattelua. Heidän mukaansa atomeja on neljää perustyyppiä, jotka voidaan jakaa yleisiin (ekstensiivisiin) ominaisuuksiin ja erityisiin (intensiivisiin) ominaisuuksiin.
Jainalaisen ajattelun tavoin nyaya-vaishesika-atomisteilla oli yksityiskohtaisia teorioita siitä, kuinka atomit yhdistyvät toisiinsa. He katsoivat, että atomit muodostavat ensin pareja (dyadeja), ja sen jälkeen parien kolmikoita (triadeja), jotka ovat pienimpiä nähtävissä olevia aineen yksiköitä.
Jainalaisuus
Laajin ja parhaiten säilynyt intialaisen atomismin teoria on peräisin jainalaisuudesta, viimeistään ensimmäiseltä vuosisadalta eaa. Eräitä aineeseen ja atomeihin viittaavia jainalaisia kirjoituksia ovat Panchastikayasara, Kalpasutra, Tattvaarthasutra ja Pannavana Suttam. Jainalaiset katsoivat kaikkeuden koostuvan sieluja lukuun ottamatta kokonaan atomeista. Atomit (paramāņus) nähtiin kaiken aineen perusrakenneosina.
Jainalainen atomin käsite oli hyvin lähellä kreikkalaista atomismia, eroten lähinnä atomien ominaisuuksien osalta. Jainalaisuudessa jokaisella atomilla oli tietty väri, maku, haju sekä kahdenlainen tuntu, vaikkakin on epäselvää, mitä jälkimmäisellä tarkoitettiin. Atomit voivat olla olemassa kahdessa eri tilassa: ne voivat olla hienoja, jolloin ne mahtuvat äärettömän pieneen tilaan; tai karkeita, jolloin niillä on ulottuvuus ja ne vievät äärellisen tilan.
Tietyt atomien ominaisuudet vastaavat alkeishiukkasia. Atomeja esimerkiksi luonnehtii jatkuva liike, joka on suoraviivaista, mutta toisten atomien läheisyydessä kaarevaa. Atomeja kuvataan myös sellaisina, että niillä on positiivinen (snigdha, hieno) ja negatiivinen (rūksa, karkea) varaus, jonka avulla ne kykenivät sitoutumaan toisiinsa. Vaikka atomit koostuivat samasta perussubstanssista, ne kykenivät yhdistymään ominaisuuksiensa perusteella eri yhdistelmiksi, jotka vastaavat kreikkalaista käsitystä klassisista alkuaineista: maa, vesi, varjo, aistittavat oliot, mieli, karminen aine, jne. Jainalaisille karma oli naturalistinen, mekanistinen ilmiö, joka aiheutuu hienojakoisen karmisen aineen kerääntymisestä sieluun. Jainalaisilla oli myös yksityiskohtaisia teorioita siitä, kuinka atomit voivat yhdistyä, reagoida, väreillä, liikkua yms. Kaikki tämä oli täysin determinististä.
Islamilainen atomismi
Atomismi voidaan löytää myös varhaisesta islamilaisesta filosofiasta. Se edustaa synteesiä kreikkalaisen ja intialaisen ajattelun välillä. Kuten kreikkalaiseen ja intialaiseen atomismiin, myös islamilaiseen atomismiin liittyi jännitteitä suhteessa uskonnolliseen oikeaoppisuuteen. Ajatus oli kuitenkin niin hedelmällinen ja joustava, että se säilyi eräissä islamilaisissa koulukunnissa pitkään.
Menestyksekkäin islamilaisen atomismin muoto oli aš'ariittien ajattelu, erityisesti al-Ghazalin (1058–1111) töissä. Aš'ariittien atomismissa atomit ovat ainoita ikuisia, aineellisia olemassa olevia entiteettejä, ja kaikki muut asiat ovat ”aksidentaalisia” siinä merkityksessä, että ne ovat vain lyhytkestoisia. Mikään aksidentaalinen ei voi olla minkään muun paitsi aistihavainnon syynä. Kontingentit tapahtumat eivät ole luonnollisten fysikaalisten syiden aiheuttamia, vaan seurausta Jumalan jatkuvasta väliintulosta, jota ilman mitään ei voisi tapahtua. Näin luonto on täysin riippuvaista Jumalasta. Tämä sopii yhteen aš'ariittien muiden kausaatiota – tai sen puutetta – koskevien ajatusten kanssa.
Muut islamilaisen ajattelun perinteet hylkäsivät aš'ariittien atomismin ja valitsivat sen sijaan useimmiten aristotelismin. Muun muassa Averroes (1126–1198) hylkäsi al-Ghazalin ajattelun ja tutki sen sijaan Aristoteleen teoksia. Hänen kommentaarinsa vaikuttivat paljon myöhempään juutalaiseen ja kristilliseen skolastiseen ajatteluun.
Uuden ajan atomismi
Aristoteelinen luonnonfilosofia vallitsi eurooppalaisissa yliopistoissa suuren osan keskiaikaa. 1500-luvun lopussa kritiikki aristoteelista luonnontiedettä kohtaan kasvoi, kun kokeellinen luonnontiede sai jalansijaa. Todistusaineiston alkaessa painaa vanhaa fysiikkaa vastaan, atomismi ilmestyi lopulta takaisin uudessa muodossa. Merkittäviä hahmoja atomismin uudelle synnylle olivat Pierre Gassendi, Robert Boyle ja René Descartes, mutta tätä työtä auttoivat myös monet muut henkilöt.
Eräisiin ensimmäisiin englantilaisiin atomisteihin kuuluu joukko amatööritieteilijöitä, jotka tunnetaan nimellä Northumberlandin piiri. Sitä johti Henry Percy (1585–1632), Northumberlandin 9:s jaarli. Vaikkakaan he eivät julkaisseet paljoa, he olivat levittämässä atomistista ajattelua Englannin tiedemaailmaan. He ovat saattaneet osaltaan vaikuttaa Francis Baconiin, josta tuli atomisti noin vuonna 1605, vaikkakin hän hylkäsi jotkut atomistiset väitteet myöhemmin. Klassisen atomismin uudelleenherättämisen lisäksi ryhmä oli edelläkävijöitä kopernikaanisen ajattelun hyväksymisessä. Muita merkittäviä atomisteja 1500-luvun lopulla ja 1600-luvun alussa olivat Giordano Bruno, Thomas Hobbes (joka myös muutti suhtautumistaan atomismia kohtaan myöhemmällä urallaan), sekä Thomas Harriot.
Tunnetumpi atomismin kannattaja 1600-luvun alkupuolella oli Galileo Galilei (1564–1642). Hän julkaisi ensimmäisen atomismiin perustuvan teoksen, Discorso intorno alle cose che stanno in su l’acqua o che in quella si muovono, vuonna 1612. Teoksessaan Il Saggiatore (1623) hän esitti täydellisemmän fysikaalisen järjestelmän, joka perustui aineen korpuskulaariteoriaan, jossa kaikki ilmiöt — paitsi ääni — olivat seurausta liikkeessä olevasta aineesta. Galileo oli löytänyt tekemiensä kokeiden kautta useita ongelmia aristoteelisessa fysiikassa, ja hän hyödynsi atomismia korvatakseen sen osin, mutta hän ei koskaan sitoutunut atomismiin täysin.
Atomismi ei kuitenkaan herännyt toden teolla henkiin ennen kuin Descartes ja Gassendi julkaisivat fysiikan järjestelmänsä, joka Descartesilla perustui korpuskulaareihin ja Gassendilla atomeihin. Descartesin mekanistisessa korpuskularismissa oli paljon yhtäläisyyksiä atomismin kanssa, ja sitä voidaan pitää eräänä sen versiona. Descartes katsoi kaiken fysikaalisen koostuvan pienistä aineen ”korpuskulaareista”. Kuten antiikin ajan atomistit, Descartes katsoi, että aistimukset, kuten maku- tai lämpöaistimus, ovat seurausta näiden pienten ainesosasten muodosta ja koosta. Merkittävin ero korpuskularismin ja atomismin välillä oli näkemyksessä tyhjiön olemassaolosta. Descartes katsoi, ettei tyhjiön olemassaolo ole mahdollista, vaan ainetta oli joka paikassa. Toinen merkittävä ero oli Descartesin näkemyksessä mielen ja ruumiin dualismista (kartesiolainen dualismi), joka mahdollisti muiden kuin aineellisten asioiden, kuten sielujen ja Jumalan, olemassaolon.
Pierre Gassendin (1592-1655) järjestelmä oli lähempänä klassista atomismia, kuitenkin ilman sen ateistista pohjavirettä. Gassendi oli ranskalainen katolinen pappi, joka toimi myös luonnonfilosofina. Hän oli hyvin kiinnostunut kreikkalaisista atomisteista ja epikurolaisuudesta, ja pyrki puhdistamaan atomismin siihen yhdistetystä ateismista ja harhaoppisuudesta. Gassendi muotoili atomistisen mekanistisen filosofiansa osaksi vastauksena Descarteelle. Hän vastusti erityisesti Descartesin reduktionistista näkemystä siitä, että fysiikassa vain puhtaan mekanistiset selitykset ovat päteviä, sekä geometrian soveltamista koko fysiikkaan.
Atomismi tuli hyväksytyksi lopulta laajemmin Robert Boyle (1627–1692) esittämässä muodossa, joka oli yhdistelmä kahdesta ranskalaisen atomismin järjestelmästä. Teoksessaan The Sceptical Chymist (1661) Boyle osoittaa joitakin ongelmia aristoteelisessa fysiikassa, jotka ovat seurausta kemiallisista kokeista, ja tarjoaa atomismia mahdolliseksi vastaukseksi. Mekanistinen filosofia oli tuohon aikaan tulossa yleisesti hyväksytyksi, ja auttoi siinä, että atomismi sai laajempaa hyväksyntää. Vaikka atomismissa oli ongelmansa, 1600-luvun loppupuolelle tultaessa oli selvää, että se oli parempi vaihtoehto kuin aristoteelinen fysiikka; erityisesti siksi, että se oli yhteensopiva mekanistisen ajattelun kanssa.
Atomiteoria
Atomiteoria on nykyaikaisen fysiikan teoria, jonka mukaan kaikki aine koostuu diskreeteistä eli epäjatkuvista yksiköistä eli atomeista, jotka ovat kemiallisesti jakamattomia. Atomiteoriaa kuvataan atomimallien avulla. Atomiteorian avulla pystytään selittämään tiettyjä ilmiöitä, kuten miksi aineella on tietty olomuoto tietyssä lämpötilassa