cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 1940-luvulla
KPT:n jälkeen seuraavat kuopiolaiset Palloliittoon kuuluneet seurat, jotka tulivat kilpailutoimintaan olivat 1945 Sortavalan Palloseura, jonka nimi muuttui KalPa:ksi ja 1946 Puijon Pallo, PuPa.
KuPS alkoi samaan aikaan nousta kohta huippua. KuPS:n taustahahmona oli Aaro Heikkinen, joka pelasi edustusjoukkueessa 1929 – 47 ja keskittyi sitten valmennukseen vuoteen 1967 asti. KuPS:n ensivierailu pääsarjassa 1947/48 päättyi putoamiseen, mutta KuPS palasi sinne heti seuraavana vuonna.
1945 Kuopioon ensimmäinen nuorten mestaruus (A-pojat) KPT:lle. A-poikien mestaruuksia on ratkottu 1942 alkaen. KTP sai vielä toisenkin mestaruuden 1950. KuPS sai ensimmäiset juniorimestaruutensa A-pojissa 1955, B-pojissa 1971 (B:n mestaruuksista Suomessa on pelattu 1971 alkaen), C-pojissa 1977 (C:n mestaruuksista on pelattu 1971 alkaen), D-pojissa 1972 (D:n mestaruuksista pelattiin 1971 – 98) ja nappuloissa, E-pojat 1964 (nappulamestaruuksista pelattiin 1964 – 93).
Kuopion jalkapallo 1950-luvulla
Aaro Heikkinen kehitti kuopiolaisen nopean lyhytsyöttöpelin. Kuopion jalkapallon tavaramerkiksi tuli ”Elä laakase naatitaan”. Heikkinen opetti Aulis Rytkösen huippupelaajaksi. Rytkönen oli nostamassa KuPS:aa ensimmäisen kerran SM-sarjaan: Hän lähti Ranskaan ammattilaiseksi joulukuussa 1952.
Kuopion ensimmäinen SM-kulta tuli 1956 (KuPS). 30 vuoden ajanjaksolla 1950 – 79 KuPS voitti viisi Suomen mestaruutta ja oli kahdeksan kertaa hopealla. Melkein kaikki KuPS:n pelaajat noina vuosina olivat juuriltaan kuopiolaisia.
Kuopion jalkapallo 1960-luvulla
1966 kuopiolaiselle ensimmäinen pääsarjan maalikuninkuus: Markku Hyvärinen, KuPS, 16 maalia.
1967 kuopiolaisseura pelasi ensimmäisen Eurocup-ottelun. KuPS:n vastustajana oli ranskan mestari St. Etienne, joka voitti ensin kotonaan 2-0, ja sitten Väinölänniemellä 3-0.
Kuopion jalkapallo 1970-luvulla
Viking cup -nimistä kilpailua pelattiin vuosina 1972-76. Kuopiolaisseuroista kilpailuun osallistuivat KuPS ja KPT. KuPS osallistui kilpailuun sen jokaisena vuonna ja oli parhaimmillaan häviäjänä välierä-ottelussa (1973, jolloin tuli Kuopion paras saavutus ko. kilpailussa, 0-1 jatkoaika-häviö Reippaalle). KPT oli mukana kolmesti. Kuopion seurat pelasivat kilpailussa vastakkain kaksi kertaa: 1973 KuPS voitti 3-0 ja 1974 KPT voitti 2-1.
Kuopion jalkapallo 1980-luvulla
Vuosina 1981 – 83 pelattiin kaukalojalkapallon suomenmestaruuksista. SPL:n julkaisemissa jalkapallokirjoissa kilpailua nimitettiin SM-hallisarjaksi. KuPS ei selviytynyt kilpailussa alkulohkoista mitaliotteluihin. Kuopiolaisseuroista myös Elo osallistui kilpailuun. Elo oli mukana 1982, jolloin se jäi kuopiolaisten alkulohkossa kolmanneksi KPT:n ja KuPS:n jälkeen.
Lotfi Nasib
Ura
Ilves Takkuturkit -nimisen perinneyhdistyksen nimen keksi aikoinaan Nasib, joka mielsi sen parhaiten kuvaavan arvokkaasti vanhenevaa ilvestä.
Yksityiselämä
thumb|Neuman ja Mahira Nasibulla sekä lapset Naim (takana), Lotfi (sylissä) ja Zekiye. [[Kotka (kaupunki)|Kotka, 1929. |240x240px|vasen]] Lotfi Nasib (ent. Nasibullen) kuului Suomen tataariyhteisöön. Hän syntyi Kotkassa, veljensä Naim Terijoella ja sisko Zekiye Hairedin, o.s. Nasib(ullen) oli syntynyt Pietarissa. Naim Nasib ja Naimin poika Erkan edustivat myös Ilvestä jääkiekossa. Veljekset lyhensivät sukunimensä.
Sisarukset palvelivat toisessa maailmansodassa; Lotfi kersanttina, Naim (1917–1998) ylikersanttina ja Zekiye (1919–2001) lottana.
Nasib valmistui ekonomiksi vuonna 1952. Hän työskenteli kuljetusliikkeessä Hampurissa, Merihuolto Oy:n osastopäällikkönä, Sadolin Painovärit Oy:n toimitusjohtajana ja sen idänkaupan konsulttina sekä Grankulla IFK Hockey:n puheenjohtajana.
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 1980-luvulla
1983 KuPS:lla oli ensimmäistä kertaa ulkomainen valmentaja; Boguslaw Hajdas, joka oli ollut Puolan Valmentajana MM-turnauksessa 1982.
Lotfi Nasib
Yksityiselämä
Nasib asui Kauniaisissa.
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 1980-luvulla
1984 Elo saavutti Työväen Urheiluliiton jalkapallomestaruuden. Toisen kerran Elo voitti TUL-tittelin 1988. Elo on ainut kuopiolaisseura, jolle ko. mestaruus on mennyt 2014 vuosi mukaan lukien. TUL:n mestaruuksista pelaaminen alkoi vuonna 1920.
Lotfi Nasib
Nimi
Sukunimi alun perin Nasibullen (ven. Насибуллин; Nasibullin), tai ilman venäläistä päätettä Nasibulla (tat. Насыйбулла: Nasıybulla). Arabialaisella kirjaimistolla لوتفى ناسيبوللا (İske imlâ; foneettinen versio).
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 1980-luvulla
1980-luvulla KuPS ei enää menestynyt (1979 oli vielä tullut hopeaa). Edessä oli taistelu sarjapaikasta. 1980-luvun paras saavutus oli cupmestaruus 1989.
1983 pelasi pääsarjaa ensimmäinen kuopiolainen kolmannen polven pääsarjapelaaja Joni Hiltunen (s. 1963, KuPS ). Jonin isä Matti (s. 1933) pelasi pääsarjassa muun muassa KPT:ssa 1954 ja KuPS:ssa 1958-63, 1965. Matin isä Hannes (s. 1907) pelasi KPT:ssa 1934-39. Hannes edusti ennen KPT-uraansa KuPS:aa.
Kuopion jalkapallo 1990-luvulla
1990-luvulla jalkapallon asemesta jääkiekko ja Kalevan Pallo nousi kuopiolaisyleisön suosikiksi (KalPa saavutti jääkiekkoliigassa SM-hopean 1991).
1991 (10. maaliskuuta) Elo voittaa Ykkösen hallisarjan (Ykköscup) lopputurnauksen Oulussa. KuPS oli kilpailussa parhaimmillaan toinen; hävisi vuoden 1995 finaalissa Pallo-Iiroille.
1991 kuopiolaisseura mukana ensimmäistä kertaa järjestetyssä Neste Charity shield –kilpailussa, edelliskauden cupin ja sarjan voittajat vastakkain ennen tulevaa kautta, KuPS hävisi Kuusysille 0-1.
1991 Elo joutui luopumaan Ykkösestä, kun paljastui monien miljoonien markkojen talousepäselvyydet. Seuran puheenjohtaja oli sotkenut siviilitoimensa pankinjohtajana ja luottamustoimensa Elon johdossa keskenään.
17. lokakuuta 1992 KuPS-MP 0-1; KuPS putoaa Veikkausliigasta. Kausi 1992 oli KuPS:n 44:s peräkkäinen pääsarjakausi (putki alkoi 1949), mikä oli ennätys Suomessa. Toiseksi eniten peräkkäisiä pääsarjakausia sarjapelaamisen alusta 1930 kauden 1992 loppuun oli saavuttanut HJK, 29 (1964 – 92). KPT oli pysynyt pääsarjassa parhaimmillaan 10 peräkkäistä kautta (1978 – 87).
Kuopion jalkapallo 2000-luvulla
Syksyllä 2000 KuPS varmisti nousunsa takaisin pääsarjaan.
2006 KuPS saavutti Liigacupin voiton; finaalissa FC KooTeePee hävisi 2-1. Liigacup-niminen kilpailu oli alkanut Suomessa vuonna 1994.
Eduskuntavaalit 1948
'''Suomen 19. eduskuntavaalit''' järjestettiin 1.–2. heinäkuuta 1948. Vaaleissa oli silmiinpistävää erityisesti SDP:n ”Jo riittää” -kampanja, joka oli suunnattu SKDL:ää ja SKP:tä vastaan. Kampanja onnistuikin, sillä SKDL menetti 11 paikkaa SDP:n voittaessa neljä. SKDL oli ryvettynyt vaaran vuosien aikaan muun muassa punaisen Valpon ylilyöntien ja laittomuuksien vuoksi sekä etenkin Leinon vankien tapauksen vuoksi. Aikalaistodistajien mukaan vaaleissa purkautuivat kaikki menneiden vuosien katkerat kokemukset, mutta tunnelma oli toinen kuin vuoden 1945 vaaleissa, joissa hämärä pelko oli kannustanut joukkoja vaaliuurnille.
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 2010-luvulla
Regions’ Cup perustettiin vuonna 2012 Suomen cupin rinnalle vain piirien sarjoissa pelaaville seuroille. Finaali korvasi aikaisemmin pelatun Pikkufinaalin. 2013 SC KuFu-98 voitti finaalissa FC Kiiston rangaistuspotkuilla 4-2 (1-1).
Toisen Regions’ Cup -voittonsa SC KuFu-98 sai 2015 syksyllä voittamalla Valkeakoskella pelatussa finaalissa Turun Pallokerhon 2-1. Voitolla KuFu ansaitsi paikan Eurokentille UEFA:n Regions´ cupiin. Yksi voittajajoukkueen pelaajista oli Tero Taipale, joka sai suomalaisessa jalkapallossa harvinaisen triplan täyteen; hän on voittanut Regions´ cupin lisäksi myös Suomen mestaruuden ja Suomen cupin.
Eduskuntavaalit 1948
Suurin vaalivoittaja oli Maalaisliitto, joka lisäsi paikkalukuaan seitsemällä nousten myös eduskunnan suurimmaksi puolueeksi ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1929. Hyvin menestyi myös Kokoomus, jonka edustajanpaikat lisääntyivät viidellä. Sen sijaan RKP menetti yhden paikan ja Edistyspuolue neljä paikkaa. Uuden eduskunnan voimasuhteet olivat 108–92 porvarien hyväksi. Tunnetuksi tuli myös Maalaisliiton vaalijuliste Näihin nojaa Maalaisliitto. Julisteessa oli kuvattuna Raamattuun ja lakikirjaan nojaava talonpojan käsi. Juliste oli käytössä seuraavien kymmenen vuoden ajan.
Kuopion jalkapallo
Kuopion jalkapallo 2010-luvulla
UEFA:n Regions Cup pelataan joka toinen vuosi. KuFu-98 2015 Suomen voittajana osallistui 2016 Unkarissa 24. – 28. lokakuuta pelattuun lohkovaiheen turnaukseen, jossa oli mukana kolme muuta eri maan alueellista joukkuetta. Kilpailussa ei voi pelata pelaaja, joka on pelannut pääsarjaottelun. Voittajat 8 vastaavasta lohkovaiheen turnauksesta jatkavat lopputurnauksessa ensi vuonna. KuFu esiintyi nimellä Finland East District Team (joukkueessa oli myös pelaajia KuPS:n A-junioreista, Kurkimäen Kisasta ja Warkus JK:sta). KuFu sijoittui turnauksessa kolmanneksi.
Eduskuntavaalit 1948
Uusia kansanedustajia olivat muun muassa SDP:n Gunnar Henriksson, Meeri Kalavainen, Tyyne Leivo-Larsson, Rafael Paasio ja Vilho Väyrynen, Keskustan Atte Pakkanen, Niilo Ryhtä, Tahvo Rönkkö, Vihtori Sarjala, Kerttu Saalasti, Vieno Simonen ja V. J. Sukselainen, SKDL:n Toivo Friman, Yrjö Murto ja Niilo Nieminen, Kokoomuksen Margit Borg-Sundman ja Toivo Wiherheimo, RKP:n Arthur Larson, josta tuli ensimmäinen Ahvenanmaan edustaja, ja Verner Korsbäck, sekä Kansanpuolueen Irma Karvikko.
Kuopion jalkapallo
Kuopiolaisseurat Euro-kilpailuissa
Euro-kausi 2013/14 mukaan lukien KuPS on osallistunut 10 kertaa Euroopan cupeihin, KPT kaksi kertaa.
Kuopiolaisseurojen vastustajat Euro-cupeissa :
Eduskuntavaalit 1948
Eduskunnan jättivät muun muassa SDP:n Yrjö Kallinen, Väinö Leskinen, Miina Sillanpää, joka oli ikäpuhemies ja yksi ensimmäisistä 19 naiskansanedustajasta, ja Samuli Tervo, SKDL:n Eino Pekkala, RKP:n Emil Hästbacka, sekä Edistyspuolueen Bruno Sarlin. Eduskunnasta putosivat muun muassa SKDL:n Kaisu-Mirjami Rydberg ja Hella Wuolijoki. Eduskuntaan palasivat mm. SDP:n Väinö Hakkila ja Hilma Koivulahti-Lehto, Maalaisliiton Viljami Kalliokoski ja Janne Koivuranta, sekä Kokoomuksen Oskari Lehtonen.
Kuopion jalkapallo
Kuopiolaisseurat Euro-kilpailuissa
KuPS: 1959/60 KuPS luopui, 1967/68 St. Etienne, 1975/76 Ruch Chorzow, 1977/78 FC Brügge
KuPS: 1969/70 Academica Coimbra, 1990/91 Dynao Kiev
KuPS: 1976/77 Östers IF, 1978/79 B 1903, Esbjerg, 1980/81 St. Etienne, 2011/12 Gaz Metan, 2012/13 Llanelli, M. Netanya, Bursaspor
KPT: 1979/80 Malmö FF, 1982/83 Anderlecht
Kuopiolainen jalkapallon juniorityö
KPT oli varsinainen edelläkävijä jalkapallon nuorisotoiminnassa Kuopiossa ja koko maassa. KuPS aloitti poikajaostonsa nimissä nuorisotoiminnan jo vuonna 1928. KPT otti kuitenkin heti perustamisestaan lähtien aloitteen käsiinsä ja hallitsi aina 1950-luvulle saakka Kuopion ja koko Savon piirin juniorisarjoja. KuPS palasi nuorisotyön kärkeen 1950-luvulla.
Varsinkin 1950- ja 60-luvuilla puhuttiin yleisesti kalakukkokaupungin jalkapalloinstituutiosta, Savon jalkapallosammosta tai jalkapalloakatemiasta. Tuhansia nuoria opetettiin järjestelmällisesti jalkapallon saloihin jo alle 10-vuotiaina. Menestyksen tavoittelussa mentiin kuitenkin liian pitkälle, sillä jo A-nuorten iässä monet lopettivat jalkapallon kokonaan.
Kuopion jalkapalloilun suurhenkilöitä
Henkilöt esitetään tässä sukunimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä
Sven Weckström
thumb|150px|Sven Erik Weckström
Sven Erik Weckström oli suomalainen jääkärimajuri.
Perhe ja nuoruusvuodet
Hänen vanhempansa olivat tullikirjuri Linus Eleazar Weckström ja Selma Aurora Nordwall. Sven oli kolmesta veljeksestä keskimmäinen. Hänen isänsä kuoli hänen ollessaan vain 7-vuotias, minkä jälkeen perhe muutti Jyväskylään, jossa hän aloitti koulunkäyntinsä. Jyväskylästä perhe muutti vuonna 1908 Joensuuhun, jossa Sven kirjautui Joensuun klassilliseen lyseoon V:lle luokalle. Ylioppilaaksi hän kirjoitti vuonna 1912 ja liittyi Karjalaiseen osakuntaan. Samaan aikaan valmistuivat hänen tulevat jääkäritoverinsa: Friedel Jacobsson, Janne Ahlroth myöh. Arajuuri ja Väinö Lankinen. Opintojaan hän jatkoi vuosina 1912–1915 Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla ja suorittaakseen lääketieteen alkututkinnon.
Kuopion jalkapallo
Olavi Rissanen, kaapunnin poeka
Suomalaisessa jalkapalloilussa on 60 pelaajaa valittu kunniagalleria Hall Of Famen jäseneksi. Olli kutsuttiin jäseneksi 25. kesäkuuta 2019. Mm. Aulis Rytkönen ja Thure Sarnola ovat myös Hall of Famen jäseniä.
Sven Weckström
Jääkäriaika
thumb|300px|Jääkäripataljoonan ratsuosasto Libaussa syksyllä 1917. Etualalla Luutnantti Sievert ja Zugführer Ljungberg. Weckström lähti 3. helmikuuta 1915 yhdessä yllä mainittujen koulutoveriensa kanssa Saksaan saattajinaan Janne Ahlroth myöh. Arajuuri ja Aarne Snellman. He liittyivät matkalla yhdessä niiden ensimmäisten vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 25. helmikuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan. Myöhemmin hänet sijoitettiin Kuninkaallisen, Preussin Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin perustettuun pataljoonan ratsuosastoon. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, josta hänet komennettiin 14. elokuuta 1916 etappi- ja värväystehtäviin Suomeen. Suomessa hän toimi etapin apulaispäällikkönä ja sen pohjoisen osan johtajana. Hän oli myös osallisena Simon Maaninkajärvellä 11. joulukuuta 1916 sattuneessa kahakassa (Simon kahakka), jossa hän haavoittui pahasti ja joutui santarmien vangiksi. Vangitsemisen jälkeen hänet kuljetettiin edelleen Oulun lääninvankilaan, josta hän pääsi kuulusteluiden jälkeen vapaaksi 17. maaliskuuta 1917 ja siirtyi turvallisemmille vesille Ruotsin puolelle, jonne hän jäi joksikin aikaa sairaalahoitoon parantelemaan saamaansa haavaa. Ruotsista hän palasi takaisin Saksaan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 21. toukokuuta 1917. Saksasta hänet komennettiin elokuun puolivälissä vuonna 1917 takaisin Ruotsiin, missä hänen tuli toimia Tukholmassa eversti Nikolaj Mexmontanin toimistossa sisällissodan valmistelutehtävissä. Tukholmassa hänen kautensa jäi lyhyeksi, sillä hänet kutsuttiin takaisin Saksaan jo syyskuun loppupuolella samana vuonna. Saksaan saavuttuaan hän osallistui Polangenissa järjestetyille erikoiskursseille (pommarikurssi).
Kuopion jalkapallo
Aulis Rytkönen, ensimmäinen suomalainen jalkapalloammattilainen
Rytkönen siirtyi lopulta 1952 syksyllä Ranskan Toulouse FC:hen ja teki ensimmäisenä suomalaisena jalkapalloilijana ammattilaissopimuksen.
Sven Weckström
Etappijääkäri
Saksasta Weckström lähti etappimatkalle Suomeen 14. elokuuta 1916 ja toimi itäisellä etapilla syksyn 1916 Friedel Jacobsonin alaisuudessa. Haavoittuu "Simon kahakassa" 11. joulukuuta 1916 ja joutui vangiksi.
Suomen sisällissota
Weckström saapui Suomeen (Vaasaan) jääkäreiden pääjoukon mukana ratsumestariksi ylennettynä 25. helmikuuta 1918. Vaasasta hänet komennettiin Joensuuhun järjestämään ja perustamaan Karjalan ratsujääkärirykmentti. Käyttöönsä hän sai 23 upseeria ja aliupseeria Jääkäripataljoona 27:n ratsuosastosta. Koulutus aloitettiin 6. maaliskuuta 1918. Kasarmirakennuksina toimivat muun muassa yhteiskoulun tilat. Miesten pikakoulutus annettiin kaupungin torilla, urheilukentällä ja Pielisjoen jäällä.
Weckström komensi sisällissodassa itäarmeijaan kuuluvaa Karjalan ratsujääkärirykmenttiä, joka lähetettiin huhtikuun alussa 1918 rintamalle siten, että rykmentin esikunta siirtyi 1. eskadroonan kanssa Rautuun, kun taas 2. ja 3. eskadroona siirtyivät Rahikkalaan. Weckströmin rakuunarykmentti osallistui Viipurin valloitukseen.
Kunnianosoitukset
Joensuun lyseon graniittinen muistotaulu.
Kuopion jalkapallo
Thure Sarnola, yksi Suomen parhaista maalivahdeista koskaan
Thure ”Tysse” Sarnola oli ensimmäinen kuopiolainen A-maajoukkueessa (1939); B-maajoukkueeseen oli jo edellisenä kesänä päässyt KPT:n Pentti Leskinen. Sarnola on KPT:n kasvatti. Kun KPT aloitti 1932 keväällä omien juniorisarjojen peluuttamisen, niin Thure oli 15-vuotiaana mukana seuran ensimmäisessä juniorijoukkueessa.
Thure Sarnola (s. 30.4.1917, alk. Stråhl, suomensi nimensä 18-vuotiaana) oppi jalkapallotaidot Kuopion Pallotovereiden junioreissa, pääsi 17-vuotiaana edustusjoukkuueen maalivahdiksi 1934 ja oli 1937 nostamassa KPT:ta mestaruussarjaan. Siirtyi KPT:sta 1941 Helsingin Palloseuraan ja kruunasi uransa 1950 ensimmäisellä Suomen mestaruudellaan Ilves-Kissoissa. "Tysse" oli kooltaan 188 cm / n. 70 kg. Hän toimi valmentajana aktiiviuransa jälkeen (keskittyi lähinnä maalivahtivalmennukseen maajoukkueessa ja HJK:ssa).
Sarnolan erinomaisuutta maalivahtina todistellaan lähinnä sillä, että hän pelasi maamme kaikkien aikojen parhaissa peleissä ja kunnostautui niissä. Silloinen kuopiolainen veturinlämmittäjä debytoi A-maajoukkueessa Kööpenhaminassa 1939, jossa Suomi hävisi Tanskalle 5-0, mutta joukkueen paras oli Sarnola, joka torjui muun muassa rankkarin. Heinäkuussa 1939 Olympiastadionille Suomea vastaan tuli Italia parhaalla mahdollisella joukkueellaan. Italia oli voittanut MM:n 1934 ja 1938 ja Olympiakullan 1936. Suomi hävisi 2-3 ja ottelun sankari oli maalivahti Sarnola, jonka mainitaan torjuneen ottelussa noin 80 italialaisten laukausta ja pukkausta. Sarnola oli maalissa myös toisen ääripään ennätyksessä, Leipzigin 13-0 Saksalle häviössä.
Suomi hävisi vuonna 1949 Olympiastadionilla Englannille 0-4, mutta Englannin lehdet ylistivät Sarnolaa, joka on muistellut, että Englannista tehtiin todella hyvä ammattilaistarjous, mutta hän oli tuolloin mielestään liian vanha (32 v) ja perheellinen. Sarnola myös kertoo, että syksyllä 1939 hän olisi päässyt Ruotsin mestaruussarjaan, mutta sota oli estänyt tuon mahdollisuuden. Oli siis lähellä, ettei Sarnolasta tullut Suomen ensimmäistä ammattilaisjalkapalloilijaa.
Thure ”Tysse” Sarnola pelasi A-maajoukkueen maalilla 9 eri vuotena aikavälillä 1939 – 1950. Useampina vuosina tai pitemmän ajanjakson huipulla eli A-maajoukkuetasolla ovat suomalaismaalivahdeista pelanneet vain Olli Huttunen (1980 - 1992), Kari Laukkanen (1985 - 1997), Antti Niemi (1992 - 2004) ja Jussi Jääskeläinen (1998 - 2010). Kuopiolaisseuroja edustaessaan A-maaottelussa maalivahdeista ovat pelanneet Sarnolan ja Laukkasen (KuPS) lisäksi Keijo Hurri (KuPS), Pekka Hieta (KPT) ja Jari Poutiainen (KuPS).
thumb|200px|Jalakapallo-Peijjaisten logo.
Jalakapallo-Peijjaiset
Jalakapallo-Peijjaiset "King of The Games" on Kuopio-hallissa vuosittain marras-joulukuun vaihteessa järjestettävä, Suomen suurin jalkapallon pienpelitapahtuma. Peijjaiset järjestettiin ensimmäisen kerran jo vuonna 1992.
UEFA palkitsi Jalakapallo-Peijjaiset vuoden 2006 Veteran Grassroots –tapahtumana Suomessa.
Väinölänniemi
Väinöläniemellä pelattiin jalkapallo-ottelu jo vuonna 1910. Väinölänniemi oli pitkään Kuopion ainoa virallinen kenttä. Urheilukentän alue toimi aluksi juhlakenttänä. Kenttä alkoi muotoutua urheilukeskuksen suuntaan, kun 1906 tehtiin päätös 25x50 m kokoisesta voimistelualueesta ja 130 m pitkästä juoksutiestä. Varsinainen urheilukenttä rakennettiin 1916. Yleisurheilun SM-kilpailujen 1923 alla kentälle tehtiin peruskorjaus, jossa juoksuradalle saatiin lisää mittaa, ratakierros tuli 350 m:ksi. Jalkapallokenttäalue ei täyttänyt sääntöjen minimimittoja, ja pelikentän jatkona täytyi käyttää juoksuratoja. Kenttää uudistettiin ajanmukaiseksi 1950 alkaen. Jalkapallokenttä korjattiin täysimittaiseksi nurmikentäksi vuonna 1951 Helsingin olympialaisten karsintapelit mielessä. Katettu katsomorakennus valmistui kesäkuussa 1952. Katsomorakennus vihittiin 8.7.1952. Nurmikenttää laajennettiin uudelleen vuonna 1973, ja samalla korjattiin myös juoksuradat kansainvälisiin mittoihin ja päällystettiin kumiasfaltilla.
Viimeinen pääsarjan ottelu Väinölänniemellä ennen siirtymistä uudelle Keskuskentän stadionille KuPS:lla oli 15. kesäkuuta 2005 KuPS-Inter 0 – 3. Veikkausliigassa ”Vänärille” paluun KuPS teki kauden 2009 alussa, jolloin KuPS pelasi siellä neljä ensimmäistä kotiotteluaan. 13. kesäkuuta 2009 KuPS-MyPa -ottelun jälkeen KuPS pelasi seuraavan kerran Veikkausliigaa Vänärillä 2016 (19.6. KuPS-Inter).
Keskuskenttä
thumb|200px|Keskuskentän jalkapallostadion.
Keskuskenttä rakennettiin alun perin raviradaksi vuonna 1906. Kentän yhteyteen rakennettiin jalkapallokenttä 1931. Alueelle valmistui 1939 Kuopion ensimmäinen jalkapallon ruohokenttä, sen yhteydessä oli yleisurheilukenttä 400 m juoksuratoineen (sijaitsi nykyisen jalkapallostadionin paikalla). Ruohokenttää laajennettiin 1952 Helsingin olympialaisten mahdollisia karsintaotteluita ajatellen. Yleisurheilu- ja nurmikenttää uudistettiin 1962. Viimeiset ravit Keskuskentällä järjestettiin 1980, jolloin Sorsasaloon valmistui uusi ravirata. Uusi jalkapallostadion Keskuskentälle valmistui 2005.
Vanha stadion
Keskuskentän stadionin alkuajankohdan voi esittää olevan 28. lokakuuta 1930, jolloin Kuopion kaupunginhallitus päätti ryhtyä viipymättä rakennuttamaan kaupunkiin normaalikokoista jalkapallokenttää. Paikaksi valikoitui silloinen Kilpa-ajorata, koska asiantuntijoiden mielestä Väinölänniemen urheilukentän laajentaminen normaalikokoiseksi ei ollut mahdollista. Kentän tasoitustöiden aloittaminen oli tarkoitus aloittaa viipymättä. Rakentamispäätös eteni valtuustoon kesäkuun 3. 1935, jolloin hyväksyttiin vuosikausia vireillä olleet suunnitelmat rakentaa urheilukenttä kilpa-ajoradalle. Konaiskustannukset olivat n. kolme miljoonaa silloista markkaa. Etemisjärjestykseksi päätettiin, että ensimmäisenä vuonna hanketta viedään eteenpäin 254000 mk:lla, ja loppujen sisällön ja rahoituksen päättää valtuusto tilanteen mukaan.
Vanhan stadionin vihkiäisottelussa 29.5.1939 pelasivat KuPS ja TUL:n Kuopion seuroista (Kuopion Kisa-Veikot, Kuopion Työväen Urheilijat, Männistön Urheilijat ) koottu joukkue (ottelun tulos 2-0). Kentän ensimmäinen pääsarjaottelu oli KuPS-HIFK (1947).
Kenttää kutsuttiin paikallisessa Savo-sanomalehdessä ensin keskusurheilukentäksi kunnes kentän ensimmäisessä sarjaottelussa (Itäsarjaa KuPS-JyP 18. kesäkuuta 1939, tulos 5-0, yleisöä n. 300) nimeksi alkoi vakiintua Keskuskenttä. Kuopio oli siirtynyt ruohokenttäaikaan, ja pääsyliput oikeuttivat istumapaikoille.
Hiekkakentät
1931 valmistuneen hiekkakentän pohjoispuolelle rakennettiin vuonna 1958 toinenkin sorakenttä.
Kesällä 1931 hiekkakenttää kutsutaan paikallisessa lehdessä Kilpa-ajoradan uudeksi pallokentäksi, jossa mm. KPS järjestää harjoituksiaan.
Hiekkakentällä pelattiin pääsarjaotteluita niinä keväinä, kun nurmikentät eivät olleet vielä pelikuntoisia, Kaudelle 1984 Keskuskentän hiekka-aluetta kunnostettiin rakentamalla nurmikentän pohjoispuolelle uusi hiekkakenttä. Sen suunta oli poikittain aikaisempaan kenttään verrattuna; kenttä oli kooltaan 105x62 m ja sinne oli tehty kunnollisia katsojatiloja n. 3500 hengelle. . Uuden kentän avausotteluna pelattiin SM-sarjan avauskierroksen ottelu 29.4 KuPS-Ilves (0-2, yl. 2673). Kauden 1983 avaus Koparit-KTP oli pelattu hiekalla, jolla kentän suunta oli 90 astetta uuteen verrattuna.
Jalkapallostadion
Keskuskentän uuden stadionin avausottelu vuonna 2005 pelattiin 3. heinäkuuta, KuPS-Haka = 0 – 0, ottelun yleisömäärä oli 4416. Stadionin uusi yleisöennätys 4457 syntyi vuonna 2016 Veikkausliigan ottelussa KuPS-HJK (tulos 0-0, ottelu pelattiin 29. toukokuuta).
Stadionin Veikkausliigan käyttövaatimustason menettänyt vanha tekonurmi vaihdettiin (ensimmäisen kerran uudistetun Keskuskentän tekonurmi oli vaihdettu kesällä 2009 ) uuteen 29. toukokuuta 2016 pelatun KuPS-HJK –ottelun jälkeen. Pelit jatkuivat uudella päällysteellä (tyypiltään Fifa Star 2) heinäkuussa. Syksyllä 2019 pelialusta ei täyttänyt enää liigalisenssissä sille asetettuja kaikkia vaatimuksia. Pinta ollaan uusimassa kaudelle 2020.
Keskuskentän jalkapallostadionilla on ollut nimisponsori kausilla 2006-2009 (Magnum Areena) ja 2012-2019 (Savon Sanomat Areena). Kaudella 2021 kesäkuussa Keskuskentän jalkapallostadionin nimi muuttui taas, kun se sai kolmannen nimisponsorin, joka on Väre
Kuopio-halli
Kuopio-halli avattiin 1992. Hallissa on neljäs kenttä jolla Kuopiossa on pelattu pääsarjaottelu (miesten jalkapalloilussa). Siellä on pelattu muun muassa kauden 1994 avausottelu KuPS – MyPa 24. huhtikuuta.
Lippumäen ylipainehalli
Kun Keskuskentän kupla suljettiin luppuvuodesta 2019, sen tilalle avattiin 15. marraskuuta 2019 Lippumäen kuplahalli, jossa kenttäaluetta on 64 x 140 m, ja kenttä voidaan lohkoa kolmeen osaan.
Suurimmat yleisömäärät
Väinölänniemellä pelattujen jalkapallo-otteluiden suurin yleisömäärä on 7007 maaottelusta Suomi – Sveitsi (1-0, 19.5. 1975). Seurapelien ennätys on 6787 paikallispelistä KuPS – Elo (1-1, 27.5.1969 ).
Keskuskentän ja Kuopion jalkapallo-otteluiden yleisöennätys on 7412 paikallispelistä 29.6.-81 KPT-KuPS (4-1).
Jalkapallostadionin uusi yleisöennätys tehtiin 6. lokakuuta 2019 ottelussa KuPS-Honka (1-1), jonka yleisömäärä 7114 nousi toiseksi suurimmaksi Kuopiossa pelattujen jalkapallo-otteluiden listalla.
Muita kuopiolaisseuroja Elo:n, KuPS:n ja KPT:n lisäksi
Seura on laskettu kuopiolaiseksi, kun sen kotikunta pelaamiskautena on Kuopio. Kuopion kaupunkiin liitettiin pääosa Kuopion maalaiskunnasta vuonna 1969, Riistaveden kunta vuonna 1973, Vehmersalmi 2005, Karttula 2011, Nilsiä 2013, Maaninka 2015 ja Juankoski 2017.
Kuopion muita kuin pääsarjassa miesten edustusjoukkuepelaamista harrastaneita seuroja ja lyhyitä koosteita niiden historioista on kerätty tähän artikkeliin. Seurat ovat aikajärjestyksessä niiden perustamisvuosien mukaan. Kuopion ulkopuolelta kotoisin olleiden seurojen osalta aikajärjestys tulee siitä, milloin ko. seurasta on tullut kuopiolainen. Jokaisesta seurasta on esittely, jos on tiedossa, että se on pelannut edustusjoukkueellaan SPL:n tai sen paikallisen piirin järjestämissä virallisissa sarjoissa. Ennen sarjapelaamisen alkamista 1930 toimineista seuroissa jokin muukin peruste kelpaa. Niitä seuroja, joissa jalkapalloa ovat pelanneet myös naisjoukkueet, on mainittu luettelon lopussa. Seurojen pelaamiset eri sarjatasoilla tietojen lähteet esitetään alla kohdassa ”Kuopiolaisseurojen pelaaminen virallisissa sarjoissa”.
Kuopion Reipas
Reipas perustettiin 1906 yleisseuraksi, kun Kuopion Voimistelijat, Kuopion Raittiusseuran Voimistelijat ja Rautatieläisten Voimisteluseura liittyivät yhteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Reippaasta irtautui 1922 palloiluun keskittyväksi jaostoksi Kuopion Reippaan Palloilijat, josta käytettiin K.R.P. -lyhennettä. K.R.P:n perustava kokous pidettiin 18. huhtikuuta. Jaostolla oli tarkoitus liittyä Suomen Palloliittoon ja pelata kesäisin jalka- ja pitkäpalloa, talvisin jääpalloa. Kun ristiveto eri urheilulajien välillä Reippaassa voimistui vähitellen niin, että seuran jalkapalloilijat eivät nähneet enää mahdollisuuksia kehittää lajiaan seuran alaosastona, he irrottautuivat Reippaasta perustaakseen oman seuran, KuPS:n. Reipas hajosi ja siitä oli vuoden 1924 jälkeen jäljellä vain Kuopion Reippaan Naisvoimistelijat.
Kuopion Riento
Kuopion Riennon perustava kokous pidettiin Kuopiossa 7. joulukuuta 1907. Riennon lajivalikoimaan ovat kuuluneetyleisurheilu, hiihto, voimistelu, palloilu (etenkin jalkapallo ja lentopallo) ja eri voimailulajit sekä nyrkkeily ja paini.
Riento perustettiin työväen yleisseuraksi SDP:n nuorisoliiton yhteyteen. Jalkapallo otettiin seuran ohjelmaan 1915. Riennon ainut esiintyminen SPL:n kilpailuissa on vuodelta 1948, jolloin se osallistui 15 muun TUL-seuran ja 16 Maakuntasarjassa pelanneen SPL-seuran kanssa karsintaan 1949 vuoden Suomen sarjaan (neljä seuraa nousi, Riento putosi cup-muotoisen kilpailun ensimmäisellä kierroksella). Riennon jalkapalloilu jatkui Kuopion Pallo -48 -seurana (ks. KP-48).
Osmon Pojat
Osmon Pojat oli Kuopion vapaapalokuntaan (V.P.K.) vuonna 1907 perustetun voimisteluseuran yksi osasto, joka syntyi pari vuotta em. seuran perustamisen jälkeen. Jalkapallo tuli Osmon poikien ohjelmaan pian vuoden 1915 jälkeen. Osmon Pojat ja Riento pelasivat keskenään Kuopion ensimmäiseksi mainitussa jalkapallo-ottelussa 12.6.1910. KuPS:n lisäksi kuopiolaisseuroista vain Osmon Poikien tiedetään pelanneen vuosina 1908 – 1929 järjestetyissä cup-muotoisissa SM-kilpailuissa (hävisi KuPS:lle 1926 ). Viimeisen kerran Osmon Pojat oli mukana Savon piirin mestaruuskilpailussa vuonna 1928. Seuran toiminta hiipui 30-luvulle tultaessa.
Kuopion Urheilu-Veikot (KUV)
Seura perustettiin 1920 (perustava kokous pidettiin 21.10).
Savon Sisu
Seura perustettiin 1923 (perustava kokous pidettiin 16.12.).
Kuopion Kisaveikot (KKV)
25.5.1928 perustetussa KKV:ssa jalkapallo oli ohjelmassa 1945 syksystä vuoteen 1962. Parhaimmillaan KKV pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1956 silloisessa Maakuntasarjassa.
Kalevan Pallo (KalPa)
Sortavalan Virityksestä irtaantuivat vuonna 1929 Sortavalan Palloseura (nykyinen KalPa) ja 1930 Sortavalan Palloilijat. Molemmat seurat pelasivat jää- ja jalkapalloa, Sortavalan Palloseura lisäksi pesäpalloa (kaksi kautta pääsarjaa. 1930 ja 1934 ). Sodan jälkeen seurat yhdistyivät Sortavalan Palloseuran lipun alle ja siirtyivät Kuopioon. Vuonna 1946 seuran nimi muuttui KalPaksi. Maakuntasarjaseuran nimenä kauden 1945/46 otteluiden otteluohjelmassa oli SoPS ja seuran osoite Kuopiossa, seuran nimi kauden lopputuloksissa oli KalPa, ja seuran puheenjohtana jatkoi jo SoPS:ssa puheenjohtajana toiminut Z. Nuorivaara.
50-luvun alussa KalPa alkoi KuPS:n sisarseuraksi. KalPa pelasi 10 peräkkäisen kauden ajan Maakuntasarjaa (3. korkein sarjataso). 1974 seura oli lopettanut jalkapallotoiminnan ja eronnut SPL:sta, eli fokus oli siirtynyt jääkiekkoon. Jääkiekkoilun KalPa aloitti 1947; muut kuopiolaiset jääkiekkoa pelaavat seurat olivat tuolloin KuPS, Eräveikot ja PuPa. KuPS lopetti jääkiekon pelaamisen (taloudelliset syyt) keväällä 1956 ja antoi KalPalle sarjapaikkansa (Suomen sarja), jääkiekkovarusteensa ja perusvaroiksi rahaa 75000 mk. Seurojen sisarsuhteesta johtuen järjestely sujui kivuttomasti.
Puijon Pallo (PuPa)
PuPa perustettiin 1946 Kuopion Pallotovereiden sisarseuraksi. Perustamisen jälkeen Pupa pelasi muutamia vuosia Maakuntasarjassa (kaudet 1946/47 ja 47/48). Toiminta käynnistyi uudelleen 60-luvun loppupuolella, jolloin seura pelasi aluesarjassa (1967 – 69). Toiminta sammui 70-luvulla alkaakseen taas uudestaan 80-luvulla (piirin Viitosessa). Suomen Palloliitto järjesti ensimmäisen ikämiesten (eli yli 35-vuotiaat) SM-turnauksen 1982. PuPa Kultakoevet otti osaa ensimmäisen kerran v. 1984 voittaen Suomen mestaruuden. .
2013 alkaen PuPa on osallistunut ikämiestoiminnan lisäksi Viitoseen.
Kuopion Pallo -48 (KP-48)
Kuopion Pallo -48, nimi lyheni 1978 Kuopion Palloksi (KP), syntyi sodan jälkeen, kun Kuopion Riennon jalkapalloilijat eriytyivät omaksi seurakseen. KP-48 liittyi TUL:oon. KP-48 oli parhaimmillaan Kuopion kolmanneksi paras seura (kaudella 1978 KP sijoittui II divisioonassa 8:ksi ). Seuran saavuttama korkein sarjataso oli kolmas, jossa se pelasi yhteensä 17 kauden ajan (1955-68, 70 ja 77-78).
Seura joutui taloudellisiin vaikeuksiin ja päätti lopettaa toimintansa helmikuussa 1979 ja fuusioitui Eloon. Palloliitto myönsi fuusioitumisesta vapautuneen sarjapaikan Elo:lle, joka oli sijoittunut edellisvuoden III divisioonassa toiseksi, mikä ei olisi riitänyt sarjanousuun.
Kurkimäen Kisa (KuKi)
Kurkimäen Kisa on perustettu 1948. Jalkapallo on ollut mukana seuran toiminnassa lähes alusta alkaen. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. 1966-87 KuKi:n jalkapallotoiminta oli osa E-KI:n jalkapalloa. Sarjoissa KuKi on pelannut keskeytymättä alkaen 1994 (Viitonen). Korkeimmillaan KuKi on ollut Kolmosessa (4-taso), jossa se pelasi ensimmäistä kertaa kaudella 1992.
Etelä-Kuopion Ilves (E-KI)
Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksessa 1969. Etelä-Kuopion Ilves (E-KI) on vuonna 1966 perustettu urheilun yleisseura. Jalkapalloilun osalta Vanun Veikot, Kuhasten kiri ja Kurkimäen Kisa yhdistivät voimansa uuteen seuran. Kurkimäen Kisa erosi seuraliittymästä v. 1987. E-KI:llä on tällä hetkellä (2014) toimintaa salibandyssa ja lentopallossa. Parhaimmillaan E-KI pelasi jalkapalloa Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 1969-72. Tuona aikana sarja oli nimeltään Maakuntasarja (1969), ja III divisioona (1970-72). 1973 E-KI jatkoi pelaamista III divisioonassa, mutta nyt sarjataso oli yhtä alempi eli neljäs, kun Suomessa oli tehty sarjauudistus.
Riistaveden Urheilijat (RiU)
Riistavesi tuli osaksi Kuopiota 1973. Jo seuraavana vuonna IV divisioonaa pelasi RiU ollen kuopiolaisen seurarankingin kuudenneksi paras seura. Parhaimmillaan (1984) RiU oli Kuopion seurojen listalla nro 4 heti pääsarjaa pelanneen kolmikon jälkeen. Ennen kuopiolaisuutta RiU oli jo tullut ikämiesikäiseksi, se on perustettu 1937.
FC Tarzan
FC Tarzan on ollut rekisteröity yhdistys vuodesta 1979. Football Club Tarzan esittää olevansa Kuopion toiseksi vanhin aktiivista yhtäjaksoista sarjatoimintaa harrastanut jalkapalloseura. Seuran historia alkoi vuonna 1975 ravintola Tarzanin silloisen kantajengin päätettyä ryhtyä yhdessä pelaamaan jalkapalloa. Aluksi toiminta oli epäsäännöllistä ja järjestäytymätöntä, sittemmin seura osallistui puulaakisarjoihin. Ensimmäisen kerran Tarzanin sarjataso olisi voinut muuttua kuudennesta (V divisioona) viidenteen (IV divisioona) 1983, mutta tarzanilaiset päättivät antaa paikan seuralle, jonka tavoitteisiin nousu sopi paremmin.
Päivärannan Pallo -70 (PäiPa)
Seuran perustamisvuosi on tässäkin tapauksessa ilmeisesti esitetty sen nimessä, rekoisteröinti tapahtui seuraavana vuonna. 1972 PäiPa pelasi IV divisioonassa ja voitti lohkonsa (sarja oli tuolloin 4. ylin sarjataso Suomessa). Lohkovoitosta ja edeltävien vuosien käytännöistä (voittaja nousee) huolimatta PäiPan historian korkeimmaksi sarjatasoksi jäi ko. 4. ylin sarjataso, jolla pelaaminen jatkui edelleen, koska 1973 Suomen sarjajärjestelmään synnytettiin uusi sarjataso, I divisioona Mestaruussarjan ja II divisioonan väliin, neljäs sarjataso oli nyt III divisioona.
Club BCS
Club BCS:n toiminta alkoi Kuopion lyseolaisten pallon potkiskelusta 1973. Seura perustettiin virallisesti lokakuussa 1978. Seuran paras saavutus on ollut pelaaminen korkeimmillaan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla. 80-luvun puolivälin jälkeen seurasta ei ole havaintoa virallisista jalkapallokilpailuista.
Kings SC
Kings perustettiin 30.10.1980. Seuran nimi oli Kings Soccer Club (KSC) sen aloittaessa toimintansa piirinsarjassa 1981. KSC nousi ensimmäisen pelikautensa päätteeksi IV divisioonaan, mutta 1982 se putosi heti takaisin piirinsarjaan. Paluu IV divisioonaan tapahtui heti vain vuoden tauon jälkeen. Kings ja KuPS allekirjoittivat kesällä 1988 ensimmäisen keskinäisen yhteistyösopimuksen, jonka mukaan seurat haluavat kehittää kuopiolaista jalkapalloilua yhdistetyin voimin. Kings nousi ensimmäisen kerran neljänneksi korkeimmalle sarjatasolle 1986 ja kolmanneksi korkeimmalle (nykyinen Kakkonen) sarjatasolle 1989. Kings pelasi sille tähän asti korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 19 kauden ajan.
Vuoden 2008 päätteeksi Kings Kuopio (oli tuolloin seuran virallinen nimi ) lakkautti kilpailutoimintansa ja jatkoi erillisenä yhdistyksenä pelkästään junioritoiminnassa Kings Juniorit ry:nä. Seura palasi edustusjoukkuejalkapalloon takaisin kaudella 2011.
Vehkan Veto (VeVe)
Seura vietiin yhdistysrekisteriin 1983 ja se oli mukana Viitosessa 1987 ja Nelosessa 1988 – 90.
Liitosalueen Pallo (LiPa)
Piirin jäsenyydestä erosi 1986 Länsi-Kuopion Nuorisoseura, jonka jalkapallotoimintaa jatkoi Liitosalueen Pallo. LiPa pelasi Viitosessa 1987 – 90. Nelosessa tai sitä korkeammalla (parhaimmillaan Kolmosessa) LiPa on pelannut 1991 alkaen yhtäjaksoisesti. LiPa on KuPS:n lisäksi siis ainut näin korkealla jatkuvasti pelannut kuopiolainen nykyseura. Seuraavaksi kauiten on vastaavalla tasolla pelannut Kurkimäen Kisa alkaen 1995.
Royal FC
Royal FC on perustettu tammikuussa 1987. Ajatus seuran perustamisesta oli lähtöisin edelliskesältä, kun joukko särkiniemeläisiä poikia pelasi puulaakissa Uupuneet FC:n nimellä. 1987 seura nousi IV divisioonaan kaudelle 1988. Seuran korkein sarjataso on ollut viides.
Swedoc´s FC
Seura toimi yhden kauden, pelasi 1987 Viitosessa.
Soccer Club Zulimanit (Zulimanit)
Seuran alku lähti inkilänmäkiläispoikajoukon sählyn pelaamisesta. Joukkueen nimi valittiin Ryhmäteatterin TV-sketsisarja -Tabu:n jaksosta ”Zulimanit Suomessa!”. Jalkapallon pelaaminen alkoi 1990 puulaakisarjassa. 1991 seura rekisteröitiin ja 1. virallinen peli oli piirin 5 divisioonassa 11.5.1991 Päivärannan koulun kentällä Tuusniemen Kisaa vastaan. Ottelu päättyi 0-0. Viidennellä kaudellaan seura oli noussut jo Kakkoseen. Sitä korkeammalla sarjatasolle Zulimanit ei ole vielä päässyt (Kakkosen kaudet ovat olleet 1995:n lisäksi 2000). Kauden 2000 jälkeen Zulimanit ilmoittautui 2-joukkueellaan seuraavalle kaudelle Neloseen (näin varmistettiin seuran jatkuminen) ja luopui Kakkosen sarjapaikastaan Koparien hyväksi. Toiminta siis jatkui Nelosessa.
FC Kuopio
KPT ja Elo yhdistyvät FC Kuopioksi 1. lokakuuta 1991. Tavoitteeksi asetettiin nousu korkeimpaan sarjaan vuosituhannen loppuun mennessä. FC Kuopio oli rekisteröity yhdistykseksi 24. syyskuuta 1991, pelaamassa Kolmosta seuraavana vuonna ja historiansa huipulla Kuopion kolmanneksi parhaana seurana Kakkosessa 1994. FC Kuopio eli kuusi pelikautta.
FC Eagles
Samana vuonna (1991) kun seura rekisteröitiin virallisesti, se aloitti Viitosessa. Eagleseiltä kesti 13 kautta pelata nousuun Neloseen, jonne se päätyi kahdeksi kaudeksi 2004 – 05. Tämän jälkeen seuraa ei ole näkynyt edustusjoukkueellaan piirin virallisissa sarjoissa.
AC-Dynamo
Seura rekisteröitiin 1994. Se pelasi sarjoissa vuosina 1995 - 98 ja oli korkeimmillaan Nelosessa.
Manhattan Project (MPR)
MPR syntyi 1995. Seura alkoi 1996 Viitosesta, ja on parhaimmillaan pelannut Kolmosessa kahtena kautena (2001 ja 2003).
FC Atlas
Rekisteröitymistä seuraavana vuonna 1996 Atlas alkoi Viitosesta ja nousi heti Neloseen, joka on jäänyt tähän mennessä seuran viimeiseksi läsnäoloksi piirin sarjoissa.
AC BARCA
Seura on kotoisin Riistavedeltä ja se on perustettu 1997. AC BARCA aloitti Viitosesta 1998. Kahden pelikauden jälkeen se oli noussut tähän asti parhaaseen saavutukseensa eli Kolmoseen. Kaudelle 2014 seura ei enää lähtenyt Viitoseen.
Soccer Club Kuopio Futis -98 (SC KuFu-98)
SC KuFu-98 on voittanut Suomen Regions cupin 2012. KuFu-98:n ensimmäinen pelikausi oli 1998 Nelosessa, jolloin pelaajat olivat pääosin kuopiolaisia ja he tulivat karttulalaisesta Airakselan Yrityksestä. AirY putosi 1997 Kolmosesta, eikä se ollut mukana enää vuonna 1998. AirY:n Nelosen paikan peri KuFu-98, ja seura nousi heti seuraavaksi vuodeksi Kolmoseen. KuFu-98 pelasi ensimmäisen kerran kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla Kakkosessa 2003.
Kuopion Koparit (Koparit)
Koparit perustettiin vuonna 2000 ja rekisteriin ry päätyi 8.5.2001. Seuralla ei ole virallista yhteyttä Kuopion Pallotovereihin (KPT) Koparit-nimisen seuran projekti kesti yhden pelikauden 2001. Zulimanit luovuttivat Kakkosen sarjapaikkansa uudelle seuralle. Koparit päätyivät lopulta yhden ottelun päähän noususta hävitessään elokuussa 2001 Ykkösen karsinnan kaksoisottelussa Oulunkylän Gnistanille. Kopareiden huhuttiin lehtiartikkelin mukaan ajautuneen jo kesken kauden taloudellisiin vaikeuksiin. Seuran puheenjohtajan Jarkko Kaitokarin mukaan: ”Itse asiassa Kopareille tarjottiin Ykkösen paikkaa vuodenvaihteen 2001/02 jälkeen”. Lehti otsikoi (18.1.2002) ”Koparit pisti lapun luukulle”.
FC Areena
Seura pelasi yhtenä kautena. Se rekisteröitiin 2001. Samana vuonna se pelasi Viitosessa.
KuPS Akatemia (aik. KuPS/2)
KuPS lopetti syksyllä 2003 A-junioreiden SM-sarjajoukkueensa, jonka asemesta pelaajia päätettiin kehittää miesten sarjoissa, ja 2004 kaudelle synnytettiin edustuksen reserviksi seuranimellä kulkenut 2-joukkue. KuPS/2 pääsi aloittamaan suoraan Itä-Suomen piirin Kolmosesta. Joukkue nousi heti Kakkoseen ja nimeksi muuttui KuPS Akatemia. Palloliiton kilpailusääntöjen mukaan Liigassa ja Kakkosessa pelaavien joukkueiden takana ei voi olla sama yhdistys (KuPS Oy vastasi myös KuPS Akatemian toiminnasta, joten Akatemia piti viedä KuPS Talentit ry:n alaiseksi . KuPS Akatemia pelasi kakkosta 2 kautta, ja kokeilu lopetettiin. KuPS Akatemia oli Palloliiton sarjoissa pelannut rekisteröity seura. Sitä ei pidä sekoittaa KuPS:n Akatemiaan, joka muun muassa pelasi talenttiakatemioille tarkoitetuissa kilpailuissa, joissa oli esim. ikärajat
Sawopool United (SawU)
Rekisteriin 2005, virallista pelaamista kaksi kautta, 2006 nousu Viitosesta Neloseen ja 2007 kauden jälkeen seuran historia oli tältä erää loppu.
FC United Kuopio (FCUK)
Seura rekisteröitiin vuoden 2007 viimeisenä päivänä. Se on pelannut Viitosessa kaksi kautta, 2008 – 09.
Kuopion Jalkapallokerho (KJK)
Seura on perustettu 2008. Sarjoihin se ilmestyi 2009. Tähän mennessä korkeimmalle pelaamalleen sarjatasolle seura selviytyi heti toisena pelikautenaan (oli 2010 Nelosessa).
AS KallaWesj (AS KaWe)
Seura on rekisteröity 2008. Se aloitti sarjoissa pelaamisen 2009 alimmalta eli kuudenneksi korkeimmalta sarjatasolta (Viitonen), jossa se pelaa edelleen (2014).
ZSKA Kuopio
Seura perustettiin 2010 (rekisteriin 2011). Piirinsarjoissa seuran edustusjoukkue on esiintynyt vuosina 2011 ja 2012.
Karttulan Tennisseura (KarTe)
Yhdistys on perustettu 1980 ja se merkittiin yhdistysrekisteriin 1981. Sen toiminta painottui aluksi nimen mukaisesti tennikseen. Myöhemmin KarTen ohjelmaan tuli myös jalkapallo. Kuopiolaiseksi seura muuttui kuntaliitoksen myötä 2011. Vuonna 2015 KarTe ilmoitti eroavansa Palloliiton jäsenyydestä. . Kuopiolaisena seuran saavutukseksi sarjapelaamisessa jäi pelata neljä kautta viitosessa.
Nilsiän Pallo-Haukat (NP-H)
Seura perustettiin 20.7.1954. Kuopiolaiseksi NP-H muuttui 2013, kun Nilsiä liittyi Kuopioon. Nilsiäläisenä NP-H kerkesi pelata parhaimmillaan Suomen kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla yhteensä 8 kauden ajan (1973, 1980, 1993 ja 1995-99). NP-H ilmoitti luopuvansa miesten edustusjoukkueesta kaudella 2021; oli paikka Nelosessa. Seuralla oli ollut edustusjoukkue tätä ennen joka vuosi seuran perustamisesta 1954 alkaen.
Juankosken Pyrkivä (JuPy)
JuPy on perustettu 1929. Se pelasi II divisioonassa kausina 1978-1979. Pohjoislohkon toinen sija 1978 oli seuran paras saavutus juankoskelaisena. Kuopiolaiseksi seura muuttui 2017, kun Juankoski liittyi Kuopioon. Kaudella 2017 seura pelasi Viitosessa.
Kuopiolaisseurojen pelaaminen virallisissa sarjoissa
Taulukkoon on kerätty kuopiolaisten seurojen edustusjoukkueiden vuosittaiset osallistumiset SPL:n virallisiin sarjoihin. Tietojen lähteinä on käytetty Suomen Palloliiton toimintakertomuksia ja Jalkapallokirjoja Jalkapallokirjoissa ei ole kerrottu 5- eikä sitä alempien tason seuroja alkaen kaudesta 1987 ja 4-tason seuroja (sarjataulukot puuttuu) mainita kaudesta 1995 alkaen, muutoin lähdetieto on kirjattu erikseen.
Miehet
Sarjat ovat SPL:n järjestämiä sarjoja. TUL:n kilpailuja taulukossa ei ole esitetty. 2-tason sarjojen niminä on käytetty aikojen kuluessa seuraavia: B-sarja 1930 – 35 ja 1940/41, Itä-Länsi –sarja 1936 – 39, Suomen Sarja 1943/44 – 1969, II divisioona 1970 – 1972 ja I divisioona (nykyisin Ykkönen) alkaen 1973. 3-tason sarjojen niminä on käytetty seuraavia: Maakuntasarja 1936 – 1969 (1940/41 nimi oli C-sarja), III divisioona 1970 – 1972, Suomen Sarja (nykyisin Kakkonen) alkaen 1973.
1948 - 1953 3-tasolle merkityt seurat pelasivat karsintasarjan TUL-seuroille myönnetyissä kiintiöissä SPL:n 3-tason parhaiden kanssa seuraavan vuoden Suomen sarjaan (esitetty taulukossa TUL-merkinnällä).
KuPS-tiedot vuosilta 1930-2004 ja KPT 1932-33 (pelasi Savon piirinsarjassa joka vastasi 1930-35 karsintasarjaa B-sarjaan) kirjasta KuPS 1923-2004. KPT-tiedot vuosilta 1934 - 1992 kirjasta KPT - Koparien tarina. Zulimanien sarjatasot vuosilta 1991 - 2002 ovat seuran omista historiatiedoista. Nimet Vanun Veikot (VaVe) ja EKI on mainittu suluissa ennen vuotta 1969, koska seuran kotikunta oli Kuopion maalaiskunta ennen sen liittämistä Kuopioon.
Kolmoset (4-taso) 1996 – 2005, IV- ja V-div (5- ja 6-tasot) 1987 - 1995 ja Neloset ja Viitoset (5- ja 6- tasot) 1996 - 2005; lähteenä ovat SPL:n Itä-Suomen piirin vuosikertomukset. Kuopion jalkapalloilussa piirissä pelattu ylin sarja on ollut valtakunnan kolmanneksi korkein sarjataso 1930-35 (piirin sarjasta karsittiin seurat B-sarjaan), neljänneksi korkein 1936-55 (piirissä karsittiin seurat Maakuntasarjaan), viidenneksi korkein 1956-72 (piirissä karsittiin seurat Aluesarjaan, jonka nimi muuttui 1970 IV divisioonaksi) ja kuudenneksi korkein 1973-86 (oli muodostettu uusi toiseksi korkein valtakunnallinen sarjataso I divisioona, 1973-86 taulukkoon ei ole merkitty 6-tasolla piirin sarjoissa pelanneita seuroja).
Taulukko kuopiolaisseurojen pelaamisista Suomen jalkapallon eri sarjatasoilla. Samalla sarjatasolla tiettynä vuonna pelanneet seurat on pantu sarjan lopputuloksen mukaiseen paremmuusjärjestykseen viiden ylimmän sarjatason osalta. 6:nnen sarjatason seurat ovat aakkosjärjestyksessä. SPL esittää seuransa tulospalvelusivullaan linkissä ”Seurat”. Vain seurojen edustusjoukkueet on esitetty taulukossa.
The Best of David Bowie 1980/1987
The Best of David Bowie 1980/1987 on brittiläisen muusikon David Bowien vuonna 2007 julkaistu kokoelma-albumi, joka nimensä mukaisesti sisältää kappaleita vuosilta 1980–1987. Albumilla on mukana myös DVD-levy, joka sisältää pääasiassa musiikkivideoita albumin kappaleista.
Vaikka albumi julkaistiin yksittäisenä vasta maaliskuussa 2007, oli se ollut mukana jo marraskuussa 2005 julkaistussa kolmen CD-levyn kokoelmassa The Platinum Collection.