cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valkohilppa
Käyttö
Valkohilppaa viljellään jonkin verran, sillä siitä saadaan syötäviin öljyihin kuuluvaa valkohilpan siemenöljyä, jota voidaan käyttää ihonhoitotuotteissa samaan tapaan kuin jojobaöljyä. Valkohilpan siemenöljy on vakaata, eikä siis härskiinny helposti. Sen sisältämistä rasvahapoista noin 95 % on pitkäketjuisia (C20–22) rasvahappoja. Öljy on E-vitamiinipitoista, hoitavaa, kosteuttavaa ja imeytyy ihoon hyvin. Jojobaöljyn ja ihmisen iholla olevan rasvan eli sebumin koostumusta pidetään samantyyppisinä. Valkohilpan siemenöljy on hyvin samankaltaista kuin jojobaöljy, joten sillä voisi korvata jojobaöljyn käyttöä. Valkohilpan siemenöljy on kolmanneksen jojobaöljyä edullisempaa, ja valkohilppa tuottaa satoa nopeammin.
Amenemhet
Amenemhet (joskus myös Amenemhat, Amenemes tai Ammanemes) on muinainen egyptiläinen nimi. Sitä ovat käyttäneet seuraavat faaraot:
Abadi Hadis
Abadi Hadis (6. marraskuuta 1997 – 4. helmikuuta 2020 ) oli etiopialainen kestävyysjuoksija. Hän oli pituudeltaan 170 cm.
Hadis voitti 10 000 metrin juoksun Etiopian-mestaruuden 2016. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui samalla matkalla 15:nneksi. Hän saavutti Kampalan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2017 pronssia henkilökohtaisessa kilpailussa ja kultaa joukkuekilpailussa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän oli 10 000 metrillä seitsemäs ja Rabatin Afrikan kisoissa 2019 samalla matkalla seitsemäs. Dohan MM-kilpailuissa 2019 hän karsiutui 5 000 metrin alkuerissä.
Rehumaissi
Rehumaissi on rehun tuotantoon jalostettu maissi. Rehumaissia käytetään karjan rehuna, ja se ei sovellu ihmisten elintarvikkeeksi, toisin kuin Etelä-Suomessa viljeltävä sokerimaissi.
Rehumaissin hehtaarituotto voi olla Suomessa esimerkiksi 8–12 tonnia kuiva-ainetta. Rehuksi käytetään tyvestä leikattu kasvi eli tähkän lisäksi myös varsi ja lehdet. Rehumaissi voidaan kylvää suojakalvon alle.
Maissi on vaativa kasvi eikä sen viljely ole aivan helppoa. Parhaimmillaan päästään yli 15 tonniin kuiva-ainetta hehtaarilta.
Kylvö ja kasvu
Rehumaissin kylvö tapahtuu lämpimään maahan, tyypillisesti toukokuun viimeisellä viikolla. Rehumaissi voidaan kylvää myös tätä aikaisemmin muovikatteen alle, joka kohottaa maan lämpötilaa. Rehumaissi pitää aurinkoisesta, lämpimästä ja kosteasta kesästä ja hyötyy erityisesti pitkästä ja lämpimästä syksystä. Maissi on lyhyenpäivänkasvi, mikä tarkoittaa, että maissi lähtee kasvamaan voimakkaammin vasta heinäkuun puolivälissä, kun päivien pituudet lyhenevät.
Aikaiset lajikkeet ovat edellytys rehumaissin viljelemiselle Suomessa. Suomessa käytettyjä lajikkeita ovat muun muassa Active ja Pioneer. Rehumaissia on viljelty pidempään Tanskassa kuin Suomessa, ja Suomessa rehumaissi on uusi viljelykasvi. Ruotsissa rehumaissia viljellään suuremmalla alalla kuin Suomessa. Sopivissa olosuhteissa rehumaissi on satoisa. Rehumaissi voidaan kylvää suojakalvon alle, jolloin kasvukausi pidentyy jopa kuukaudella ja taimet eivät ole hallalle alttiita. Suojakalvon alle kylvämistä kutsutaan Samco-tekniikaksi.
Vuonna 2017 rehumaissia viljeltiin Suomessa 700-800 hehtaarin alalla. Lajike on ollut 95-prosenttisesti P7326, joka on Pioneerin uutuuslajike.
Sadonkorjuu
Sadonkorjuu ajoittuu myöhempään syksyyn kuin viljojen korjuu tai syysviljojen kylvö. Nurmisäilörehua saadaan korjattua Suomessa tyypillisesti 2-3 kertaa vuodessa, mutta rehumaissi tuottaa vain yhden sadon, joka korjataan syyskuun lopussa tai lokakuun alkupuolella. Säät vaikuttavat korjuuajankohtaan. Korjuuta edeltävä pieni halla edistää kuivumista. Jos pakkasta tulee enemmän kuin pari astetta, kasvusto pitää korjata muutaman päivän kuluessa. Sadonkorjuun aikaan rehumaissi voi olla jopa kolmimetristä. Optimaalinen korjuuajankohta on tanskalaisten ja amerikkalaisten normien mukaan, kun kuiva-ainepitoisuus on 30-35 prosenttia. Maissisäilörehun tuleentumistavoite on taikinatuleentuminen. Sato korjataan erityisellä työvälineellä. Rehumaissin hehtaarituotto voi olla Suomessa esimerkiksi 12 tonnia kuiva-ainetta. Rehuksi käytetään tyvestä leikattu kasvi eli tähkän lisäksi myös varsi ja lehdet.
Sato korjataan ajosilppurilla, jossa on leikkuupöytä maissia varten.
Rehu
Maissista tehdään kokoviljasäilörehua, joka säilötään kuten nurmisäilörehukin. Rehumaissirehu on säilörehua, joka soveltuu maitokarjan ruokintaan ja lihanautojen loppulihotukseen ennen teurastusta. Rehumaissirehu, joka esiintyy tasalaatuisena hakkeena, on muotonsa vuoksi tasalaatuista ravintoa. Rehumaissirehuun on käytetty tyvestä leikattu kasvi eli tähkän lisäksi myös varsi ja lehdet. Rehumaissirehussa on korkea energiasisältö. Rehumaissisäilörehu säilyy hyvin.
Frederik Hviid
Frederik Carlo Hviid Köhler (s. 9. marraskuuta 1974, Las Palmas, Gran Canaria) on entinen espanjalainen uimari, joka edusti kotimaataan kaksissa kesäolympialaisissa, alkaen vuodesta 1996. Hän voitti uransa aikana seitsemän kansainvälistä arvokilpailumitalia.
Cuglieri
Cuglieri on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 2 671 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 120,54 neliökilometriä. Se sijaitsee 479 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Kauriin kääntöpiiri (radio-ohjelma)
Kauriin kääntöpiiri oli maailmanmusiikkia esittelevä radio-ohjelma. Sitä toimitti Hannu Blommila.
Perintö vai perintä
Perintö vai perintä on Osku Pajamäen vuonna 2011 ilmestynyt tietokirja. Kirjaansa varten Pajamäki haastatteli Vappu Taipaletta, Tapio Bergholmia, Roope Uusitaloa ja Tuulia Hakolaa, Sixten Korkmania, Tarmo Valkosta, Jussi Merikalliota, Sauli Niinistöä sekä Oras Tynkkystä.
Kauriin kääntöpiiri (radio-ohjelma)
Kauriin kääntöpiiriä lähetettivät Radiomafia, YleQ ja Yle Radio 1. Ohjelma lopetettiin 2009.
Kalle Iso-Jämsä
Kalle Iso-Jämsä (7. tammikuuta 1915 Haukipudas – 15. maaliskuuta 1983 Kuusamo) oli suomalainen kirjailija.
Nerio Bernardi
thumb|175px|Nerio Bernardi elokuvassa Cineguida (1954). Nerio (Nerino) Bernardi (23. heinäkuuta 1889 Bologna – 12. tammikuuta 1971 Rooma) oli italialainen näyttelijä.
Bernardi opiskeli matematiikkaa, lääketiedettä ja musiikkia. 1910- ja 1920-lukujen vaihteessa hän esitti pääosia muun muassa Mario Caserinin, Camillo De Rison ja Giuseppe Maria Vitin ohjaamissa melodraamoissa sekä kahdessa J. Gordon Edwardsin Italiassa kuvaamassa elokuvassa. Bernardi teki merkittävän uran teatterinäyttelijänä ja esiintyi 1930-alusta lähtien jälleen myös elokuvissa. Toisen maailmansodan aikana hän asui Espanjassa. Vuonna 1946 Bernardi palasi Italiaan jatkaen uraansa teatterissa ja elokuvissa. Vuosina 1952–1969 hän työskenteli myös opettajana Rooman teatteriakatemiassa.
Nastolan kirjasto
Nastolan kirjasto on Lahden kaupunginkirjastoon kuuluva, Nastolan kirkonkylän taajaman Rakokiven alueella sijaitseva yleinen kirjasto.
Nastolan kirjasto oli vuoteen 2015 saakka itsenäinen kunnankirjasto. Se kuuluu osana Päijät-Hämeen kirjastojen seudulliseen kirjastokimppaan eli Lastu-kirjastoihin. Nastolan kirjaston asiakkaat voivat lainata myös muiden Lastu-kirjastojen aineistoja.
Nastolan aiemman kirjastotalon (1981) suunnitteli arkkitehti Reijo Perko arkkitehtitoimisto Perko & Rautamäestä. Rakennus purettiin uuden Rakokiven monitoimitalon rakentamisen (2019–2021) vuoksi. Nastolan kirjasto sijoittuu rakennusvaiheen väliaikaissijoituksen (6/2018-2021: Laturintie 1) jälkeen loppukesällä 2021 valmistuvaan monitoimirakennukseen (Toritie 4-8, 15550 Nastola).
Dieter Klöcker
Dieter Klöcker (13. huhtikuuta 1936 Wuppertal – 21. toukokuuta 2011 Freiburg im Breisgau) oli saksalainen klarinetisti ja kapellimestari. Hän perusti Consortium Classicum -kamarikokoonpanon, jonka kanssa keskittyi esittämään puhallin- ja jousimusiikkia klassismin ja romantiikan ajoilta. Wolfgang Amadeus Mozartin, Joseph Haydnin ja Franz Schubertin teokset olivat merkittävässä osassa ohjelmistossa, johon kuului myös vähemmän tunnettujen säveltäjien, kuten Antonio Casimir Cartellierin, Ferdinand Riesin ja Antonín Reichan töitä.
Klöcker opiskeli nuorena klarinetinsoittoa Karl Krollin johdolla ja pääsi sitten Detmoldin musiikkiyliopistossa, jossa hänen keskeisin opettajansa oli Jost Michaels. Klöcker soitti klarinettia noin vuosikymmenen ajan eri saksalaisissa orkestereissa, kunnes perusti Consortium Classicumin 1960-luvulla. Sen kanssa hän teki toistasataa levytystä ja kiersi eri puolilla maailmaa. Lisäksi hän esiintyi Dietrich Fischer-Dieskaun, Hermann Preyn ja Helen Donathin kanssa, toimi vuosina 1975–2001 Freiburgin musiikkiyliopiston professorina ja kirjoitti lukuisia musiikkiaiheisia esseitä.
Klöcker jatkoi uraansa vielä 2000-luvulla, jolloin myös CPO-levy-yhtiö on julkaissut uudelleen hänen varhaisimpiin kuuluvia levytyksiään EMI:lle.
Juhani Siljo
Henkilöhistoria
Siljon vanhemmat olivat merimies Alexander Sjögren ja Maria Josefina Harjapää. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1907 ja aloitti opinnot Helsingin yliopistossa. Runoilijan työnsä ohessa Siljo toimi muun muassa Helsingin Sanomien avustajana, Jyväskylän tieteellisen kirjaston apulaisena 1915–1918 ja Valvoja-lehden toimitussihteerinä. Juhani Siljo toimi myös aktiivisesti kirjallisuusarvostelijana. Elämänsä aikana hän ehti julkaista lähes 200 kirjallisuusarvostelua ja esseetä.
Sisällissodassa valkoisten puolella taistellut kirjailija Juhani Siljo oli toinen sisällissodan vaatimista kirjailijauhreista. Punaisten puolella kaatui Maiju Lassila (Algoth Untola). Siljo kuoli sodassa saamiinsa vammoihin Tampereella sodan loppuvaiheessa.
Siljon sisar Maria Siljo (Sjögren, k. 1929) oli naimisissa professori Martti Airilan kanssa. Siljon rakkauden kohde oli kirjailija Ain’Elisabet Pennanen, joka toimitti postuumisti ilmestyneen Siljon teoksen Selvään veteen ja kuvasi suhdettaan Siljoon romaanissa Kaksi raukkaa (1968).
Kirjallinen tuotanto
thumb|150px|Vuonna 1910 ilmestyneen esikoiskokoelman [[Runoja (Siljo)|Runoja 1. painoksen kansi.]] Huolimatta suppeasta tuotannostaan Juhani Siljo on V. A. Koskenniemeä ja O. Mannista seuraavan polven yksi huomattavimmista runoilijoista, joka vaikutti Aaro Hellaakosken, 1920-luvun Tulenkantajien ja vielä sodanjälkeiseenkin lyriikkaan. Juhani Siljon, voimakastahtoisen etsijän, ja "puhtaan minuuden rakentajan" kuva sai myytinomaista hohdetta runoilijan kuoltua sisällissodassa.
Runsaasti toistettuja ovat useat Siljon aforismit tai runonsäkeet kuten kutsumusruno Excelsiorin avaussäe "Kuin jännitetty jousi on tahtoni mun" tai runon Vastavirtaan alku: "Vastavirtaan nousee lohen suku". Esikoiskokoelmassa Runoja (1910) lyriikka on jo moneen suuntaan aukeavaa. Keskeisiä ovat nuoren ihmisen elämänpelon ja elämänjanon tunteet. Maan puoleen (1914) sisältää aikansa rohkeimpia rytmillisiä kokeiluja. Esikoiskokoelman suoralinjainen pyrkimys on vaihtunut Kuolinripin pakottavaksi valinnan ongelmaksi. Siljo tekee valintaa yksinäisyyden ja toisten, rakkauden ja vapauden, unelman ja todellisuuden välillä.
Curcuris
Curcuris on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 310 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 7,18 neliökilometriä. Se sijaitsee 130 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Adessiivi
Adessiivi eli ulko-olento eli ulkoinen olosija on sijamuoto, joka perusmerkityksessään ilmaisee sijaintia jonkin päällä, jollain pinnalla tai jonkin lähellä: tuolilla, seinällä, talolla.
Adessiivi on yksi suomen kielen ulkopaikallissijoista allatiivin eli ulkoisen tulosijan sekä ablatiivin eli ulkoisen erosijan ohella. Sen vastine sisäpaikallissijojen ryhmässä on sisäinen olosija eli inessiivi. Yleiseksi olosijaksi puolestaan voidaan joskus luonnehtia essiiviä.
Adessiivi eri kielissä
Adessiivi esiintyy monissa uralilaisissa kielissä.
Suomi
Suomessa adessiivi ilmaisee sijainnin ohella myös teon välinettä. Joissakin kielissä on tätä tarkoitusta varten instrumentaali. Adessiivilla on myös tulkintoja omistukseen ja osasuhteeseen kuulumiseen (kuten tässäkin lauseessa). Samoin sitä käytetään määrän lisääntymisen ilmauksissa. Suomessa adessiivin pääte on -lla tai -llä vokaalisoinnun mukaisesti. Esimerkkejä:
Esimerkkejä tavallisesta päällä olosta:
Adessiivia käytetään myös jonkin lähellä olemista tarkoittamassa, tai jossain paikassa, toimintaan kuulumatta:
Adessiivi voi myös ilmaista jonkun luona olemista:
Adessiivi syyn tai tarkoituksen ilmaisimena:
Adessiivi ilmaisee myös tekemisen tapaa (ns. tavan adessiivi):
Myös tekemistä ilmaisevia adessiiveja on:
Adessiivi voi ilmaista asentoa tai olotilaa:
On myös joitakin summittaisia ajan ja iän ilmauksia, joissa käytetään adessiivia:
Esimerkkejä määrän lisääntymisestä:
Tärkeä adessiivin käyttö on korvaamassa esimerkiksi germaanisten kielten omistamista ilmaisevaa verbiä ha, haben, have:
Kielitoimiston ohjeiden mukaan myöskään niin sanottua ravintola-adessiivia ei tulisi käyttää, koska se on svetisismi:
Viro
Virossa adessiivin pääte on -l. Esimerkkejä:
Unkari
Unkarin kielessä adessiivin pääte on -nál/-nél. Paikkaa ilmaistessaan se vastaa usein suomen postpositioita luona, ääressä, vieressä. Muissa merkityksissä se voi vastata myös suomen adessiivia.
Samuel Åkerhielm
Samuel Åkerhielm nuorempi (1684–1768) oli ruotsalainen vapaaherra, virkamies ja poliitikko. Hän oli vuodesta 1723 sota-asiain valtiosihteeri ja tuli 1728 Turun hovioikeuteen presidentiksi. Hän oli vaikuttamassa hattupuolueen syntyyn 1734. Hänestä tuli 1739 valtaneuvoston johtaja, mutta hän siirtyi myssyihin, ettei Venäjän kanssa olisi syntynyt konfliktia. Valtiopäivillä 1746–1747 hän puolusti yhteistoimintaa Britannian ja Venäjän kanssa. Hän erosi valtaneuvostosta, kun Ruotsi 1747 hattujen valtakaudella liittyi ranskalais-preussilaiseen liittojärjestelmään.
Åkerhielmin isä oli Samuel Åkerhielm vanhempi eli Samuel Agriconius. Poika opiskeli Uppsalassa, Turussa ja Oxfordissa. Hän oli aluksi Kaarle XII:n vankka tukimies, mutta siirtyi kuninkaan kaaduttua säätyvallan kannattajaksi ja valtaistuinkiistoissa hän kannatti holsteinilaista puoluetta. Holsteinilaispuolueen kukistuttua hänet syrjäytettiin nimittämällä hänet Turun hovioikeuden presidentiksi 1728. Hän palasi valtakunnanpolitiikkaan 1739 Arvid Hornin kovana vastustajana.
Biologian filosofia
Biologian filosofia (joskus myös biofilosofia) on tieteenfilosofian osa-alue, joka käsittelee tietoteoreettisia, metafyysisiä ja eettisiä kysymyksiä biologisissa ja biomedikaalisissa tieteissä.
Vaikka filosofit ovat kauan olleet kiinnostuneet biologiasta (esimerkiksi Aristoteles, Descartes ja jopa Kant), biologian filosofia on noussut itsenäisenä filosofian osa-alueena vasta 1960- ja 1970-luvuilla. Tällöin tieteenfilosofit alkoivat kiinnittää entistä enemmän huomiota biologiassa tapahtuneeseen kehitykseen, kuten uusdarwinismiin (1920- ja 1930-luvut), DNA:n keksimiseen (1953) ja myöhemmin geenitekniikan kehitykseen, ja niiden filosofisiin seurauksiin. Näiden lisäksi biologian filosofiaan ovat vaikuttaneet muun muassa kaiken elämän redusoiminen biokemiallisiksi prosesseiksi sekä biologisten ja psykologisten menetelmien yhdistäminen neurotieteiksi. Biologian filosofian kannalta on Charles Darwinin esittämä evoluutioteoria on ollut merkityksellinen. Myöskin 1900-luvun alussa alkunsa saanut populaatiogenetiikka, joka selitti geenien periytymistä sekä yksilöiden ympäristöön sopeutumista selvittänyt adaptionismi olivat merkityksellisiä seikkoja biologien filosofiassa. Geenien ja ympäristön vaikutukset on usein asetettu vastakkain tieteellisissä tutkimuksissa. Evoluutioteorian ohella biologiassa on tarkasteltu lajien syntyyn liittyviä seikkoja.
Maurizio Damilano
Maurizio Damilano (s. 6. huhtikuuta 1957 Scarnafigi, Italia) on italialainen entinen kävelijä, jonka matkana oli pääasiassa 20 kilometriä.
Damilano on olympiavoittaja vuodelta 1980 ja kaksinkertainen maailmanmestari vuosilta 1987 ja 1991. Lisäksi hänellä on kaksi olympiapronssia vuosilta 1984 ja 1988, MM-hallikilpailujen hopea 5 000 metriltä vuonna 1985, hopea EM-kilpailuista vuodelta 1986 sekä kulta ja hopea EM-hallikilpailujen 5 000 metrillä vuosilta 1982 ja 1981.
Jan Jongbloed
Jan Jongbloed (s. 25. marraskuuta 1940 Amsterdam, Alankomaat) on alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän saavutti MM-hopeaa vuosina 1974 ja 1978.
Jongbloed oli Alankomaiden maajoukkueen ykkösmaalivahtina MM-kisoissa vuosina 1974 ja 1978, joissa molemmissa joukkue saavutti hopeaa. Ennen vuoden 1974 MM-kisoja Jongbloed oli pelannut vain yhdessä maaottelussa viiden minuutin ajan. Hänen pelinumeronsa maajoukkueessa oli 8.
Jongbloedin seuroja olivat DWS, FC Amsterdam, Roda JC ja Go Ahead Eagles.
Kolmikaksoislammit
Kolmikaksoislammit eli Kolmikaksoislammet on Pirkanmaalla Ikaalisten Sisätössä sijaitsevat neljä lampea, joista ilmeisesti kolme ovat niin merkittäviä, että kuuluvat nimeen. Ne kuuluvat Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Sipsiönjärven valuma-alueeseen. Kolmikaksoislammit ovat osa Pääjärven valuma-aluetta.
Maantietoa
Lammet sijaitsevat 5,5 kilometriä Pääjärvestä pohjoiseen. Alue on soitunutta metsää. Lammet sijaitsevat Isonevan, Kaksoisnevan ja Talvitiennevan keskellä. Kaksi lammista ovat pieniä ja ovat halkaisijaltaan alle 50 metriä. Muut kaksi näitä selvästi suurempia. Suurista lammista pohjoisin on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Sen pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lammessa on lounaaseen työntyvä lahti, joka on 100 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Pikkulammet sijaitsevat pohjoisen lammen pohjoispuolella. Eteläisempi lampi on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Sen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja rantaviivan pituus on 400 metriä. Kahden suuremman lammen välille on kaivettu kolme suo-oja. Kaikkiin lampiin on kaivettu ojat ojitetuilta soilta ja niiden kautta myös lampien vesi laskee pois Isonevan kautta johto-ojaan, joka yhdistää Kaitajärven Hörskönjärveen. Lammet ovat autiot eikä niille johda teitä. Lähin metsäautotie kulkee yli 100 metrin päästä ohi ja saa alkunsa Tampere–Seinäjoki-radan viertä kulkevalta tieltä, joka haarautuu yhdystieltä 2764.
Flussio
Flussio on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 440 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 6,87 neliökilometriä. Se sijaitsee 305 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Sundsvall
Sundsvall on Kustaa II Aadolfin vuonna 1621 perustama satamakaupunki Ruotsissa, Pohjanlahden rannalla, Västernorrlandin läänissä. Se kuuluu nykyään samannimiseen Sundsvallin kuntaan ja toimii sen keskustaajamana. Taajama on asukasluvultaan koko läänin suurin, läänin pääkaupunki tosin on Härnösand.
Sundsvallista oli aikaisemmin Vaasanlaivojen hoitama laivayhteys Suomen kaupunkeihin Vaasaan ja Poriin. Sundsvall on myös Porin ystävyyskaupunki.
Historiaa
Sundsvall kasvoi agraarisesta takapajulasta voimakkaasti 1800-luvun puolivälissä alueen sahateollisuuden kasvun myötä, kunnes vuosisadan loppupuoliskolla alueella oli eniten sahateollisuusalan yrityksiä koko maailmassa. Hyvinvointi näkyi väkimäärässä, joka kymmenkertaistui 1800-luvun aikana. Vuoden 1879 suurlakko, Sundsvallsstrejken, ensimmäinen laatuaan Ruotsissa, oli seurausta senhetkisestä sahateollisuuden palkkojen laskusta.
Kaupunginosat ja asuinalueet
thumb|right|250px|Storgatan Sundsvallissa.
Urheilu
Sundsvallista ovat kotoisin jalkapalloseura GIF Sundsvall, jääkiekkoseura IF Sundsvall Hockey ja koripalloseura Sundsvall Dragons.
Kaura
Kaura eli peltokaura (Avena sativa) on itsepölytteinen eli kleistogaami heinäkasvien heimoon kuuluva viljelykasvi ja viljalaji. Peltokauran tieteellisen nimen lajiosa on sukukongruenssia seuraava feminiinimuoto latinankielisestä sativus-adjektiivista, jonka merkitys on ’viljelty, kylvetty tai istutettu’ eli vastakohta luonnossa kasvavalle.
Kaurojen sukuun kuuluu myös peltoja sekä viljasatoja saastuttava ja helposti leviävä, haitallinen rikkakasvi hukkakaura (Avena fatua). Toiseksi tärkein kaurojen sukuun kuuluva viljelykasvilaji on Välimeren alueella viljeltävä punakaura (Avena byzantina), joka saatetaan joskus lukea samaksi lajiksi peltokauran kanssa.
Kaura on melko nuori viljelykasvi, jota viljelivät länsimaisen ajanlaskun alussa keltit ja germaanit. Suomalaiset oppivat kauranviljelyn germaaneilta 1300-luvulla, jolloin kauraa viljeltiin jonkin verran Etelä-Suomessa ja Hämeessä. Tällöin rahvaan tuli maksaa osa papiston maksuistakin kaurana.
Suomalaiset käyttivät vuonna 2016 keskimäärin kilon kauraa kuukaudessa. Suurin osa kaurasta syödään kaurapuuron muodossa, ja 43 prosenttia suomalaisista syö päivittäin aamupuuron.
Käyttö
Kauran jyvät höyrytetään yleensä säilyvyyden parantamiseksi, koska ne sisältävät paljon helposti härskiintyvää rasvaa. Sen jälkeen niistä valmistetaan jauhoja, suurimoita tai hiutaleita.
Kaurahiutaleet valmistetaan litistämällä joko kokonaisia tai katkaistuja kauranjyviä. Pikakaurahiutaleet litistetään erityisen ohuiksi, mikä nopeuttaa niiden kypsymistä.
Tunnetuin kaurasta valmistettava ruokalaji lienee kaurapuuro. Lisäksi kaurasta valmistetaan keksejä, mysliä sekä silloin tällöin myös olutta. Näiden lisäksi kaurasta on tehty leipää ja talkkunaa. Suurin osa maailmassa tuotetusta kaurasta käytetään kuitenkin kotieläinten rehuksi. Vanhastaan sen tärkein merkitys onkin ollut hevosten ravintona. Myös kauran olkia käytetään rehuna tai kuivikkeena.
Jauhettaessa kauran jyviä myllyssä syntyy jauhoa, mutta jyvistä jää jäljelle suuri määrä kaurankuoria, joille pitää keksiä jokin käyttökohde. Aiemmin niitä poltettiin energian saamiseksi ja hyödynnettiin eläinten rehuna. Yksi uusi käyttökohde tälle myllyn sivuvirralle on kaurankuoripaperi, jonka materiaalista 25 prosenttia on kaurankuorta. Tämän 2020-luvun alussa kehitetyn tuotteen voi kierrättää kartonkina, ja se soveltuu myös elintarvikkeiden pakkaamiseen esimerkiksi leipäpussina.
Terveysvaikutukset
Kaura sisältää poikkeuksellisen paljon nikkeliä, jota kolmannes Finravinto 2012 -tutkimukseen osallistuneista suomalaisista sai yli suurimman hyväksytyn määrän. Nikkelin turvallisen päiväsaannin yläraja täyttyy jo 2,5 desilitrasta kauraa.
Euroopan unioni hyväksyi vuonna 2011 terveysväitteen, jonka mukaan noin 3 grammaa kauran sisältämää liukoista beetaglukaanikuitua päivässä alentaa kokonaiskolesterolia keskimäärin 0,13 mmol ja LDL-kolesterolia keskimäärin 0,27 mmol/L. Kyseisen määrän saadakseen on nautittava 57 grammaa kauraa eli esimerkiksi 1,7 desilitraa kaurahiutaleita tai 6 rkl kauralesettä.
Yhdysvaltojen ruoka- ja terveysvirasto hyväksyi vuonna 1997 markkinointiväitteen, jonka mukaan kauran sisältämä beetaglukaani-kuitu vähentää sydän- ja verisuonisairauden riskiä. Kuitenkin vain harva muu maa hyväksyi kyseisen terveysväitteen vuoteen 2020 mennessä.
Kauran sisältämä aveniinigluteeni sopii useimmille keliaakikoille, mutta teollisesti prosessoidun kauran joukkoon päätyy käsittelyn aikana usein pieniä määriä muiden viljojen sisältämää gluteenia. Markkinoilla on myös gluteenijäämistä puhtaita kauralaatuja.
Kasvatus
Kauraa kasvatetaan nykyisin lähes koko lauhkean ja subtrooppisen ilmaston alueella. Eri kauralajikkeet pärjäävät vähemmällä lämmöllä ja kestävät sadetta paremmin kuin muut viljakasvit, joten ne ovat tärkeitä paikoissa, joissa kesät ovat viileitä ja sateisia. Onpa kauraa kasvatettu onnistuneesti Islannissakin. Kaura kylvetään aikaisin keväällä ja korjataan syksyllä. Lyhyen talven maissa tunnetaan myös syyskaura, joka kylvetään syksyllä ja korjataan loppukesästä. Rikkakasvit eivät yleensä juuri häiritse kauran kasvua, sillä se tukahduttaa ne nopean kasvutapansa ansiosta. Kaura kuluttaa maaperästä paljon typpeä.
Tuholaiset ja kasvitaudit
Suomessa kauran tuholaisista yleisimpiä ovat tuomikirva (Rhopalosiphum padi) ja kahukärpänen (Oscinella frit) sekä harvinaisempia viljakirva (Sitobion avenae) ja elokirva (Metopolophium dirhodum). Kauran tuholaisia ovat myös viljakukko (Oulema melanopus) ja viljakaskas (Calligypona pellucida). Kauran merkittävin kasvitauti Suomessa on kauranlehtilaikku, jonka aiheuttaa Drechslera avenae -sieni. Muita kasvitauteja ovat kauranavonoki, jonka aiheuttaa jyvän kuoren alla säilyvä Ustilago avenae -sieni. Rengasruosteen eli aikaisemmalta nimeltä sarviruosteen aiheuttaa Puccinia coronata -sieni. Rengasruoste vaivaa voimakkaimmin myöhäisiä kauralajikkeita. Kääpiökasvuviroosi on Suomessa yleisin viljojen virustauti, ja sitä aiheuttaa viljan kääpiökasvuvirus (BYDV).
Kauralajikkeita
Erityyppisiä kauralajikkeita jalostetaan jatkuvasti. Jalostuksen kohteena ovat muun muassa: korsityyppi, korjuuaika, jyvän kuorirakenne, satoisuus, kuoren väri, korren koko, valkuaisainepitoisuus ja roudankestävyys. Suomen nykyinen kauralajikkeisto on jyvän kuoren väriltä keltaista tai vaaleaa, mutta aikaisemmin maatiaiskaurojen kuori oli tumma, joko ruskea tai musta.
Suomalaisia kauralajikkeita:
Kauran hinta
Kauran hinta määräytyy vapaasti maailmanmarkkinoilla kysynnän ja tarjonnan mukaan. Kauran futuureja noteerataan Chicagon viljapörssissä (Chicago Board of Trade).
Borderlands 3
Borderlands 3 on Gearbox Softwaren kehittämä ja 2K Gamesin julkaisema ensimmäisen persoonan ammuntapeli. Peli julkaistiin 13. syyskuuta 2019.
Peli on Borderlands-sarjan neljäs suurempi julkaisu.
Pelaaminen
Peli on ammuntapeli, jossa on toimintaroolipelin ominaisuuksia. Peli on niin sanottu ”loot shooter”.
Jemal Yimer
Jemal Yimer (s. 11. syyskuuta 1996) on etiopialainen kestävyysjuoksija.
Luettelo Padasjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Padasjoen julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Padasjoen kunnassa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Jemal Yimer
Yimer sijoittui Afrikan-mestaruuskilpailuissa Durbanissa 2016 neljänneksi 10 000 metrin juoksussa. Hän sijoittui Kampalan maastojuoksun MM-kilpailuissa 2017 neljänneksi henkilökohtaisessa kilpailussa ja voitti kultaa joukkuekilpailussa. Lontoon MM-kilpailuissa 2017 hän sijoittui 10 000 metrillä viidenneksi.
Borderlands 3
Vastaanotto
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.
Jemal Yimer
Yímer sijoittui puolimaratonin MM-kilpailuissa Valenciassa 2018 neljänneksi ja voitti kultaa joukkuekilpailussa. Hän voitti samana vuonna 10 000 metrin Afrikan-mestaruuden Asabassa ajalla 29.08,01.
Borderlands 3
Vastaanotto
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 8/10.
Hook (videopeli)
Hook on samannimiseen elokuvaan perustuva videopeli. Peli julkaistiin tasohyppelynä Nintendo Entertainment Systemille, Game Boylle, Commodore 64:lle ja Super Nintendo Entertainment Systemille vuonna 1992 ja Sega CD:lle, Sega Mega Drivelle, ja Game Gearille vuonna 1993. Ocean Software julkaisi graafisen point&click -seikkailupelin Amigalle, Atari ST:lle ja MS-DOS:ille vuonna 1992.
Barack Hussein Obama
Barack Hussein Obama voi tarkoittaa:
Hartwig Gauder
Hartwig Gauder (10. marraskuuta 1954 Vaihingen, Länsi-Saksa – 22. huhtikuuta 2020 ) oli saksalainen 50 kilometrin kävelijä.
Gauder voitti olympiakultaa Moskovassa 1980. Vuonna 1986 hän voitti euroopanmestaruuden Stuttgartissa. Seuraavana vuonna hän saavutti maailmanmestaruuden Rooman MM-kilpailuissa. Vuonna 1988 Gauder saavutti olympiapronssia Soulin Olympialaisissa. 1990 hän saavutti EM-kilpailuissa Splitissä pronssia ja seuraavana vuonna oli vuorossa MM-pronssia Tokion maailmanmestaruuskilpailuissa.
Clausiuksen teoreema
Clausiuksen teoreema tai Clausiuksen epäyhtälö ilmaisee termodynaamisen järjestelmän vapaaehtoisen muutoksen suunnan ja eristetyn järjestelmän tasapainotilan. Clausiuksen teoreemaa käytetään muodostettaessa termodynaamisen tasapainon määritykseen keskeisesti kuuluvat tilafunktiot, Helmholtzin vapaaenergia ja Gibbsin vapaaenergia.
Entropia vapaaehtoisessa muutoksessa yleensä
Tarkasteltaessa järjestelmää, jossa lämpöenergian, q, on mahdollista virrata järjestelmästä tai järjestelmään , on vapaaehtoisessa muutoksessa dS ilmaistava kahdella osalla: 1) järjestelmän mistä tahansa vapaaehtoisesta, irreversiibelistä muutoksesta aiheutunut (sisäinen) entropia , joka on aina suurempi kuin nolla ja 2) lämpöenergian vaihdosta järjestelmän ja sen ympäristön välillä aiheutunut (ulkoinen) entropia , joka voi olla nolla tai nollaa suurempi tai nollaa pienempi. Näistä jälkimmäinen on sama kuin. Reversiibelille muutokselle ja irreversiibelille muutokselle. Kaikille muutoksille voidaan kirjoittaa:
Reversiibelille muutokselle ja, joten. Irreversiibelille eli vapaaehtoiselle muutokselle ja, joten. Molemmat tapaukset yhdistetty saadaan
Tässä yhtäläisyysmerkki tarkoittaa reversiibeliä muutosta ja suurempi kuin -merkki irreversiibeliä muutosta. Yhtälö (5), jonka Rudolf Clausius oivalsi, on Clausiuksen teoreema tai Clausiuksen epäyhtälö ja se on termodynamiikan toinen pääsääntö (II laki). Yhtälö (4) toisen pääsäännön matemaattisena ilmaisuna ei tarkoita, että järjestelmän entropia ei voi pienentyä, vaan se tarkoittaa, että järjestelmän entropian pienenemisen määrän on oltava vähempi kuin entropian lisäyksen määrä järjestelmän ympäristössä. Esimerkiksi kun kemiallinen yhdiste kiteytyy vapaaehtoisesti, sen entropian väheneminen järjestäytyneen rakenteen muodostumisen seurauksena on pienempää kuin kiteytymislämmön aiheuttama entropian kasvu ympäristössä. Entropia-käsite on keskeinen termodynamiikassa. Seuraavassa havainnollistetaan tämän tilasuureen merkittävyyttä käytännössä: Veden kiteytyessä 263,15 K:ssa ja vakiopaineessa, on tämän kemiallisen tapahtuman faasimuutos
Faasimuutokseen liittyvät entropian muutokset ovat:
1. alijäähtynyt vesi lämpiää hyvin hitaasti, so. reversiibelisti T_1 = 263,15 K:stä T_2 = 273,15 K:iin
3. jään lämpötila pudotetaan hyvin hitaasti 263,15 K:iin
Joten yhtälön (6) faasimuutokselle entropian muutos on
Kokonaisentropian muutokselle pitää tarkastella myös järjestelmän ja sen ympäristön välista entropian muutosta,, koska reaktio yhtälössä (6) tapahtuu irreversiibelisti. Tätä varten laitetaan tarkasteltavana oleva vesi osaksi hyvin suurta säiliötä, jonka lämpötila on 263,15 K. Tällöin veden jäätyminen tuottaa lämpöenergiaa, joka absorboituu muuhun osaan säiliötä. Tämä tapahtuma ei aiheuta käytännössä lämpötilamuutosta säiliössä. Säiliön entropian muutos on laskettavissa entalpian muutoksesta:
Entropian mittaus
Entropian tarkka arvo on laskettavissa:
Garbagen diskografia
Garbage on yhdysvaltalainen rockyhtye. Yhtyeen perustivat Butch Vig, Steve Marker ja Duke Erikson Wisconsinissa vuonna 1994.
Peter Vanderkaay
Peter Vanderkaay (s. 12. helmikuuta 1984 Royal Oak, Michigan, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uimari ja kaksinkertainen olympiavoittaja 4×200 m vapaauinnista Ateenan ja Pekingin kesäolympialaisista. Vanderkaaylla on myös kaksi olympiapronssia Pekingistä ja Lontoosta henkilökohtaisilta matkoilta. Hän on nelinkertainen pitkän radan maailmanmestari 4×200 m vapaauinnista vuosilta 2005-2011. Vanderkaaylla on myös yksi lyhyen radan MM-hopea sekä kolme kesäuniversiadimitalia, joista yksi on hopeinen ja kaksi pronssista. Vanderkaayn lempinimi on PVK. Hän on 193 senttimetriä pitkä, painaa 95 kiloa ja asuu nykyisin Rochesterissa.
Väinö Suvivuo
Väinö Armas Suvivuo (syntyjään Söderström, 17. helmikuuta 1917 Hamina – 2. toukokuuta 1985 Lahti) oli suomalainen aitajuoksija.
Suvivuo voitti EM-pronssia Oslossa 1946 110 metrin aidoissa ajalla 15,0. Helsingin olympialaisissa 1952 hän karsiutui välierissä ajalla 14,9. Kisojen avajaisissa hän toimi Suomen joukkueen lipunkantajana.
Päämatkallaan Suvivuo voitti seitsemän Suomen mestaruutta. Lisäksi hän voitti viimeiset viralliset Suomen mestaruudet vauhdittomissa hypyissä 1937. Vauhdittomassa kolmiloikassa hän teki Suomen ennätyksen 10,28.
Seuratasolla Suvivuo edusti Porin Tarmoa ja Tyrvään Voimaa, (nykyisin Vammalan Seudun Voima). Ammatiltaan hän oli liikunnanopettaja (valmistui 1947) ja toimi opettajana aluksi Vammalassa ja vuosina 1954–1975 Lahdessa.
Suvivuo osallistui talvi- ja jatkosotaan ja oli sotilasarvoltaan reservin yliluutnantti. Ansioistaan urheilun saralla hän sai Suomen urheilun hopeisen ansioristin.
Sergei Samsonov
Sergei Samsonov (, synt. 27. marraskuuta 1978 Moskova, Neuvostoliitto) on pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Samsonov muistetaan pienikokoisena, mutta nopeana pelaajana ja hyvänä mailankäsittelijänä.
Ura
Samsonov aloitti uransa Venäjän superliigassa. Ennen NHL-uraansa Samsonov saavutti Venäjän alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa MM-pronssia 1996 ja 1997. Hyvien esitysten vuoksi Boston Bruins varasi hänet NHL:n varaustilaisuudessa vuonna 1997 kahdeksannella vuorolla. Bruins varasi Samsonovin lisäksi ensimmäisellä kierroksella Joe Thorntonin. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan Samsonov voitti vuoden tulokkaan Calder Memorial Trophyn. Samsonov pelasi NHL:n tähdistöottelussa 2001. Hän voitti Venäjän paidassa olympiapronssia Salt Lake Cityssä 2002.
Vaikka Samsonov pelasi hyvin Bostonissa, hänet myytiin kaudella 2005–2006 Edmonton Oilersiin Marty Reasoneria ja Yan Stastnya vastaan. Samsonov solmi vuonna 2006 vapaa agenttina sopimuksen Montreal Canadiensin kanssa. Yhden Montreal-kauden jälkeen Samsonov siirtyi kesällä 2007 Chicago Blackhawksiin vaihdossa puolustaja Jassen Cullimoreen ja hyökkääjä Tony Salmelaiseen. Chicagossa kausi ei sujunut kovinkaan hyvin ja venäläispelaaja laitettiin siirtolistalle 2. tammikuuta 2008 ja lähetettiin farmijoukkueeseen. Maaleitta kauden 23 ensimmäistä peliä pelannut Samsonov siirtyi Carolina Hurricanesiin, kun joukkue nappasi miehen ns. re-entry waivers -listalta. Tämä merkitsee sitä, että Chicago maksaa vielä puolet Samsonovin palkasta. Samsonov pelasi Hurricanesissa kauteen 2010–2011, jolloin hänet myytiin Florida Panthersiin vaihdossa Bryan Alleniin. Samsonov pelasi Panthersissa tehokkaan loppukauden, muttei saanut sopimusta kaudeksi 2011–2012. Elokuussa 2012 uutisoitiin Samsonovin neuvotelleen sopimuksesta NHL-seura San Jose Sharksin kanssa.
Hulda Garborg
Karen Hulda Garborg (o.s. Bergersen; 22. helmikuuta 1862 Stange – 5. marraskuuta 1934 Asker) oli norjalainen kirjailija. Hän oli naimisissa kirjailija Arne Garborgin kanssa, ja he olivat keskeisiä henkilöitä uusnorjankielisen Det Norske Teatretin perustamisessa. Hulda Garborg oli yhteiskunnallisesti aktiivinen ja puhui muun muassa naisten oikeuksien puolesta. Hän oli vasemmistoliberaali ja vastusti monarkiaa. Garborgin esikoisromaani Et frit Forhold ilmestyi vuonna 1892, ja kolme vuotta myöhemmin hän julkaisi esikoisnäytelmänsä Mødre. Hänen tuotantonsa käsitti myös muun muassa runoja, valistuskirjallisuutta sekä omaelämäkerrallisia kirjoja. Hän oli myös kiinnostunut kansankulttuurista ja kannusti ihmisiä käyttämään kansallispukuja sekä opetti kansantansseja.
Fredrik II
Fredrik II tarkoittaa ainakin seuraavia hallitsijoita:
The David Letterman Show
The David Letterman Show oli yhdysvaltalainen aamuinen keskusteluohjelma, jota juonsi David Letterman. Ohjelmaa esitettiin Yhdysvalloissa NBC-kanavalla heinäkuusta lokakuuhun 1980. Ohjelma oli kriitikoiden kehuma, ja se voittikin kaksi Emmy-palkintoa. NBC:n mielestä se kuitenkin keräsi liian vähän katsojia, mikä johti sarjan lopettamiseen.
Tausta
The David Letterman Show oli juontajansa, koomikko David Lettermanin ensimmäinen oma televisio-ohjelma. Noin kahden vuoden kuluttua, vuonna 1982 Lettermanista tuli menestysohjelma Late Night with David Lettermanin juontaja. The David Letterman Show oli kriitikoiden kehuma, mutta ohjelman ärtyisä ja piikittelevä huumori ei mennyt läpi aamulla televisiota katsoviin, jotka olivat tottuneet perinteisiin keskusteluohjelmiin, saippuasarjoihin ja peliohjelmiin.
Alun perin ohjelman tuottajaksi hankittiin peliohjelmien kehittäjä Bob Stewart, mutta hän lähti ohjelman tuotantotiimistä neljä päivää ennen sen ensiesitystä.
David Svoboda
David Svoboda (s. 19. maaliskuuta 1985 Praha, Tšekkoslovakia) on tšekkiläinen nykyaikainen viisiottelija ja vuoden 2012 olympiavoittaja. Svoboda on myös yksinkertainen maailmanmestari viestistä ja yksinkertainen Euroopan-mestari henkilökohtaisesta kilpailusta. Svobodalla on myös monta MM- ja EM-hopea- ja pronssimitaleita.
Svoboda on 183 senttimetriä pitkä ja painaa 76 kilogrammaa.
Lee
Yhdysvaltain piirikunnat
Lee on 12 piirikunnan nimi Yhdysvalloissa.
Lee-nimisiä henkilöitä
Lee on muun muassa englanninkielinen etunimi sekä sukunimi monessa kielessä, kuten englannissa, kiinassa (Li) ja koreassa.
Sulmona
Sulmona on kunta Keski-Italiassa Abruzzon hallintoalueella olevassa L’Aquilan maakunnassa. Se sijaitsee Pelignan laaksossa Apenniinien vuoristossa. Sulmona on ollut vuosisatojen ajan alueellinen kaupan ja kulttuurin keskus. Suurin osa kunnan nähtävyyksistä sijoittuu sen historialliseen keskustaan. Yksi näyttävimmistä nähtävyyksistä on keskusaukiolla Piazza Garibaldilla vuonna 1256 valmistunut akvedukti. Sulmonan tapahtumista tunnetuin on Giostra cavalleresca-renessanssiturnajaiset. Paikallisia erikoisuuksia ovat konfetit, jotka ovat värikkäitä sokeripäällysteisiä manteleita. Niitä on valmistettu Sulmonassa 1400-luvulta lähtien.
Kogepan
Kogepan on japanilainen hahmo San-X -yhtiöltä, kuten Sanrion luomukset Hello Kitty ja Badtz-Maru, Kogepan on löydettävissä mm. kirjoista, animesta ja leluista. Kogepan on palanut punapapu-pulla, joka asuu panyassa, eli japanilaisessa leipomossa. Kogepan yrittää sopeutua joukkoon ja saada uusia ystäviä. Kogepanin nimi tulee sanoista kogeru, joka tarkoittaa palanutta, ja pan, joka tarkoittaa pullaa.
Tuula Elomaa
thumb|upright|Tuula Elomaa Antti Taskisen kansikuvassa 1963. Tuula Elomaa, nyk. Mäkipeska (s. 15. maaliskuuta 1943) on suomalainen näyttelijä. Elomaan ainoa elokuvarooli on naispääosa Erkko Kivikosken vuonna 1963 ohjaamassa elokuvassa Kesällä kello 5.
Kogepan
Tarina
Eräänä päivänä, Kogepan lähti leipomosta "juomaan". Kogepan juo maitoa, joka on toisaalta kuin olutta pullille. Kahden päivän jälkeen, Kogepan tuli järkiinsä. Hän palasi kotiinsa leipomoon, jossa hän oli syntynyt, ja alkoi lukea kirjaa joka kertoi siitä "kuinka tulla herkulliseksi pullaksi".
Tämän anime-sarjan on animoinut Studio Pierrot, jossa mukana on myös Pony Canyon.
Kogepaniin perustuvia lastenkirjoja on tehty kolme kappaletta, ja ne on kuvittanut & kirjoittanut Takahashi Miki:
Paulina Olszynski
Paulina Olszynski (s. 30. lokakuuta 1991) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Brittany Cunninghamin roolista Wes Cravenin kauhuelokuvassa My Soul to Take (2010). Hän on lisäksi esiintynyt muun muassa Greyn anatomian, Waverly Placen velhojen ja Miehen puolikkaiden yksittäisissä jaksoissa.
Olszynski syntyi puolalaiseen perheeseen Yhdysvalloissa ja puhuu sujuvasti puolan kieltä.
Elokuvan runousoppia
Elokuvan runousoppia: käsikirjoittamisen syventävät tiedot on Liken vuonna 2007 julkaisema elokuvien käsikirjoittamisen oppikirja, jonka ovat tehneet Anders Vacklin, Janne Rosenvall ja Are Nikkinen.
Jirō Osaragi
Jirō Osaragi, oikea nimi: Kiyohiko Nojiri (, 1897 Jokohama, Japani – 1973 Kamakura, Japani) oli japanilainen kirjailija. Hän opiskeli Tokion yliopistossa yhteiskuntatieteitä. Hänen esikoisteoksensa Ikkō-romansu ilmestyi, kun hän oli 19-vuotias. thumb|upright|left|Jirō Osaragi 1956. Osaragi toimi virkamiehenä ulkoministeriössä ennen kuin kirjat alkoivat menestyä. Hän löysi tuotannossaan tasapainon populaarikirjallisuuden ja intellektualismin välillä. Helppotajuisuudella saavuttamastaan lukijoiden suosiosta huolimatta hän oli tinkimätön humanisti.
Osaragin tunnetuin teos on Timantti (1948), joka oli ensimmäinen toisen maailmansodan jälkeen japanista englantiin tehty kaunokirjallinen käännös. Charles Pooren aikalaisarviossa New York Timesissa se sai loistavan vastaanoton: ”hienovarainen ja taitava yhdistelmä sellaista mitä osaa odottaa ja sellaista mitä ei odottaisi”.
Antoine Rigaudeau
Antoine Roger Rigaudeau (s. 17. joulukuuta 1971 Cholet ) on ranskalainen kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Seuratasolla Rigaudeau teki NBA-debyyttinsä vuonna 2003 ja saavutti kotimaansa mestaruuden vuonna 1996 Élan Béarnais Pau-Orthezissa ja kaksi Italian mestaruutta ja kolme cup-voittoa Virtus Bolognan paidassa. Hän voitti myös Euroliigan kahdesti Bolognassa pelatessaan.
Hän lopetti uransa vuonna 2006.
Marmulanot
Marmulanot (Sideroxylon) on sapotillakasvien (Sapotaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu noin 80–100 lajia.
Arkkutekstit
thumb|200px|Arkkutekstejä kahdennelletoista dynastialle ajoittuvasta Guan hauta-arkusta. Arkkutekstit ovat muinaisessa Egyptissä hauta-arkkuihin ja sarkofageihin kirjoitettuja uskonnollisia tekstejä. Varhaisimmat arkkutekstit tulivat käyttöön Vanhan valtakunnan neljännen dynastian (2613–2494 eaa.) aikana, mutta pyramiditeksteihin pohjautuvat loitsut yleistyivät vasta kuudennen dynastian (2345–2181 eaa.) aikaan.
Arkkutekstien kehitys
Ensimmäiset arkkutekstit olivat tavallisia uhrikaavoja, joissa vedottiin Osiris- ja Anubis -jumalia täyttämään vainajan perustarpeet tuonpuoleisessa. Tekstit sijoitettiin keskelle arkun kantta ja arkun kylkien yläosaan. Keskivaltakunnan kahdennentoista dynastian aikaan arkkujen ulkopuolelle alettiin kirjoittaa arkkutekstejä myös pystysuoriin vinjetteihin. Samaan aikaan arkun sisäpuolen koristelun merkitys kasvoi ja tekstien sisältö monipuolistui.
Uuden valtakunnan aikana 1600-luvulta eaa. alkaen käyttöön otettu, papyruskääröille kirjoitettu Kuolleiden kirja perustuu arkkuteksteihin.
Fordongianus
Fordongianus on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella Oristanon maakunnassa. Kunnassa on arviolta 890 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 39,48 neliökilometriä. Se sijaitsee 35 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella. Fordongianuksessa on kuumia lähteitä, joiden yhteyteen on rakennettu keisari Trajanuksen aikainen kylpylä silloisessa Forum Traianumissa sekä kivisilta Tirsojoen yli. Sardinian katolisen suojeluspyhimyksen Luxoriuksen eli Pyhän Lussorion kirkko on romaanista tyyliä ja 1100-luvulta, mutta sen kryptassa olevat haudat ovat todennäköisesti peräisin jo 300-luvulta.
Aiheesta muualla
thumb|right|270px|Forum Traiani, Roomalaisen kylpylän raunio ensimmäiseltä vuosisadalta jaa. Fordongianus.
Sydänkuntoutus
Sydänkuntoutus ymmärretään nykyisin hyvin laaja-alaisesti niin, että lähes kaikki, mikä liittyy sydänpotilaiden sairaalan ulkopuoliseen hoitoon, kuuluu kuntoutukseen.
Sydänkuntoutuksen kehityksestä
Sydänsairauksien kuntoutuksen historiasta muistellaan yleensä sitä aikaa, jolloin sydänkohtauksen saaneen edellytettiin makaavan lähes liikkumattomana kuusi viikkoa, kunnes joku rohkea lääkäri nostatti potilaan hetkeksi vuoteen viereen keinutuoliin istumaan. Aluksi sydänkuntoutuksen tehtäväksi tulikin liiallisen levon haittavaikutusten eliminointi. Fysiologisesti voitiin osoittaa, että sydämessä syntynyt vaurio ei tarvitse korjautuakseen ihmisen täydellistä liikkumattomuutta, vaan liike, ja myöhemmin muukin arkinen puuhailu, sujuu fyysisen paranemisen rinnalla ja jopa tukee paranemista.
Sydänkuntoutuksen kehityksen päälinjat näyttävät selittyvän lähinnä kahdesta suuresta muutoksesta: lääketieteen, varsinkin sydänkirurgian, teknisestä kehityksestä ja sosiaali- ja työmarkkinapolitiikan kehityksestä. Edellinen tekijäryhmä on muuttanut kuntoutuksen kohderyhmät, kuntoutusta tarvitsevat tilanteet ja kuntoutuksen toimintamallit ratkaisevalla tavalla, ja jälkimmäinen hyvin heterogeeninen palvelujen ja etuuksien kokonaisuus sydänkuntoutuksen realistista tavoiteasettelua. Yhdessä nämä kaksi suurta vaikuttajaa ovat siirtäneet joitakin tauteja ja niihin liittyviä kuntoutustehtäviä ikäryhmästä toiseen, ja kun kuntoutus on päätavoitteeltaan sosiaalista toimintaa, eräänlaista aktiivisen roolin haltuunottoa, kuntoutuksen asema 2000-luvulla ei voi olla saman kuin 1960-luvulla.
Suomen Sydäntautiliiton (nyk. Sydänliitto) aloitteesta ja Helsingin kaupungin kustannuksella aloitettiin Työterveyslaitoksen kuntouttamisosastolla (nyk. Kuntoutussäätiö) sepelvaltimotukokseen sairastuneiden kuntoutus vuoden 1961 helmikuussa. Potilat tulivat kuntouttamisosastolle suoraan sairaaloista 4–6 viikkoa sairastumisensa jälkeen.
Juhani Julkusen mukaan Kuntoutussäätiön sydänkuntoutuksen rooliksi muodostui toipilasvaiheen kuntoutus kolme viikkoa kestävällä laitosmuotoisella kurssilla. Alusta lähtien siihen kuului fysioterapeuttisen ohjelman ohella terveyskasvatusta mm. ravinnon, liikunnan ja tupakoinnin merkityksestä. Aluksi tiimin muodostivat fysioterapeutti, lääkäri ja sairaanhoitaja.
Sydänpotilaan persoonallisuus?
Psykosomatiikan kaksi USA:ssa työskennellyttä kehittäjää olivat Flanders Dunbar, jonka mielestä tietty luonne panee ihmisen reagoimaan konflikteihin tietyllä tavalla myös somaattisesti ja Franz Alexander, jonka mukaan erilaisilla sairauksilla on taustallaan erilaiset konfliktitilanteet. Sydäntautien vaaratekijöihin kuuluvan verenpainetaudin osalta Alexanderin hypoteesi oli pitkään jatkuneen raivon aiheuttama ja pysyväksi muodostunut hermostollinen yliaktivaatiotila.
Selkeästi psykoanalyytikko Alexanderin ajatteluun perustuen amerikkalaiset lääkärit Meyer Friedman ja Ray H. Rosenman (1971) kuvasivat oman kliinisen kokemuksensa perusteella sydänpotilastyypin, A-tyyppisyyden, jota luonnehtivat seuraavat 13 ominaisuutta:
Friedmanin ja Rosenmanin mukaan A-tyypin kovan ytimen muodostavat ne henkilöt, joilla on kaikki em. ominaisuudet. He määrittelivät B-tyypiksi sen jolla ei ole mitään näitä ominaisuuksia.
A-tyypin suosio sydäntautia ennakoivana persoonallisuuden piirteenä eli hyvin pitkään. Alan psykologinen tutkimus ei kuitenkaan pystynyt sitovasti todistamaan tuollaisen käyttäytymisen ja sydäntautiriskin yhteyttä. Nykyisin psykologista selitystä etsitään enemmänkin vihamielisyyden ja kyynisyyden yhdistelmästä.
Sydänkuntoutussuositus 1999
Keskeisiä tavoitteita potilaan kannalta ovat fyysinen ja psyykkinen toipuminen, vaaratekijöiden tunnistaminen ja niitä vähentävien elämäntapamuutosten onnistuminen, työ- ja toimintakyvyn palautuminen sekä hyvä elämänlaatu. Sydänpotilaan jatkohoidon ja kuntoutuksen onnistuminen edellyttää hyvää perusterveydenhuollon ja erikoissairaanhoidon yhteistyötä.
Kuntoutuksen toimintakokonaisuuteen kuuluvat lääkinnälliset, sosiaaliset, ammatilliset ja kasvatukselliset kuntoutuspalvelut. Sepelvaltimotautipotilasta koskevia lääkinnällisen kuntoutuksen muotoja ovat kuntoutusohjaus, kuntoutustutkimus, liikunnallinen kuntoutus, sopeutumisvalmennus, kuntoutusjaksot avo- ja laitoshoidossa, ravitsemusterapia ja psykoterapia. Sosiaalisen kuntoutuksen muodoista keskeisiä ovat koti- ja kuljetuspalvelut. Ammatillinen kuntoutus sisältää työvoimapalveluja, kuten ammatinvalinnanohjausta ja aikuiskoulutusta, tai sosiaalivakuutuksen kustantamia palveluja kuten työ- ja koulutuskokeiluita, työhönvalmennusta, ammattikoulutusta tai elinkeinotukea.
Ohjelma antaa seuraavat suositukset:
Sydänpotilaan kuntoutuksen tavoitteena on sairauden ennusteen parantaminen, työ- ja toimintakyvyn ylläpitäminen sekä niiden kautta parempi elämänlaatu. Hoitoyksikköjen tulee vastata jatkohoidon ja kuntoutuksen suunnittelusta ja toteutuksesta.