cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Colton Gillies
Ura
Myöhemmin kaudella 2007–2008 Gillies pelasi 11 ottelua Minnesotan AHL-seura Houston Aerosissa, jossa hänelle kertyi kahdeksan tehopistettä. Kaudella 2008–2009 Gillies pelasi 45 ottelua Minnesota Wildin joukkueessa. Hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa New York Islandersia vastaan pelatussa pelissä 19. joulukuuta 2008.
6. heinäkuuta 2011 Gillies teki kahden vuoden jatkosopimuksen Minnesota Wildin kanssa. Gillies pelasi 36 ottelua Wildissa kaudella 2011–2012, kunnes Columbus Blue Jackets otti hänet tammikuussa 2012 siirtolistalta.
Gillies jäi kaudella ilman NHL-sopimusta. Hän osallistui Buffalo Sabresin harjoitusleirille, joka kuitenkin toi hänelle vuoden sopimuksen Sabresin farmijoukkue Rochester Americansissa.
Muuta
Gilliesin setä on Hockey Hall of Fameen valittu Clark Gillies.
Jäätikkökaivo
pienoiskuva|350px|Sulamisvesien virtaaminen jäätikkökaivojen avulla. Kuvassa moulin jääkaivo, firn ylivuotinen lumi, lake järvi, crevasses railoja ja bedrock kallioperä. upright|pienoiskuva|Jäätikkökaivo [[Langjökullissa Islannissa.]] pienoiskuva|Retkeilijä seisoo Snowbird Glacierin massiivisen jääkaivon vieressä.
Jäätikkökaivo on jäätikköön veden sulattama kapea kaivo, joka kuljettaa sulamisvesiä jäätiköltä pois. Jäätikkökaivo saa alkunsa sulamisveden muodostamasta järvestä, virtaavan veden vesiputouskohdasta tai veden täyttämästä railosta. Ne ovat normaalisti kaltevuudeltaan 0–45°. Grölannissa niiden leveys voi olla kymmeniä metrejä ja ne ovat merenpinnasta 500–1 500 metrin korkeudessa. Järvistä vesi siirtyy jäätikkökaivoon ja pyrkii kohti jäätikön pohjaa.
Jäätikkökaivojen tutkimus
Jäätikkökaivot ovat tunnettuja niiden pitämästä kovasta äänestä kun vesi syöksyy niihin. Oletetaan että jäätikön pohjalla vesi vähentää kitkaa kallioperän ja jäätikön välillä, ja että se saa jäätikön virtaamaan kesäisin nopeammin kun sulavettä tulee jäätikkökaivoihin ja sieltä jäätikön alle. Nasa on yrittänyt tutkia muovisten leluankkojen avulla että mihin vesi menee jäätikkökaivoista. Vuonna 2009 elokuussa tutkijat laskivat jäätikkökaivoon Jakobshavnin jäätiköllä 90 ankkaa. Ankoissa on kolmella kielellä kirjoitettu "tieteellinen tutkimus" ja "palkkio" sekä sähköpostiosoite johon voi ottaa yhteyttä. Samalla laitettiin reikään myös muovinen sylinteri jossa on gps-anturi, kiihtyvyysmittari ja paineanturi. Virtalähteenä siinä on pitkäikäinen litiumparisto. Siitä ei ole kuulunut sen jälkeen mitään ja tutkijat olettavat sen juuttuneen jään alle.
Perinteisesti jäätikkökaivoja on tutkittu talvisin jolloin ne ovat kuivillaan kun sulavasta lumesta ei virtaa niihin vettä.
Boris Guds
Boris Guds (1902–2006) oli neuvostoliittolainen vakooja, joka perusti ja organisoi vakoilurenkaan Japaniin 1930-luvun alkuvuosina. Toimi itse vakoojana Japanissa 1934–1936 toimipaikkanaan Tokio, johtaen samalla tätä vakoilurengasta. Tähän hänen johtamaansa vakoilurenkaaseen kuuluivat mm. Richard Sorge, Aino Kuusinen, Max Clauzen ja Ozaki Hozumin. Näistä Aino Kuusinen kutsuttiin takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1937. Richard Sorge, Max Clauzen ja Ozaki Hozumi vangittiin 1941. Sorge ja Hozumi tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin vuonna 1944. Clauzen tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen, mutta hänet vapautettiin Japanin antauduttua vuonna 1945.
Boris Guds kutsuttiin Japanista takaisin Neuvostoliittoon vuonna 1936. Hän joutui mukaan ns. Stalinin puhdistuksiin ja hänet erotettiin Neuvostoliiton tiedustelupalvelusta 1937, tuomittiin karkotettavaksi ja pakkotyöhön. Myöhemmin hän elätti itsensä toimimalla mm. linja-auton kuljettajana. Eläkkeelle jäätyään Boris Guds on kirjoittanut Neuvostoliiton vakoilu- ja tiedustelutoiminnan historiasta. Boris Guds on myös toiminut useiden agenttielokuvien valmistusvaiheessa neuvonantajana.
Rahtilentoyhtiö
Rahtilentoyhtiö on lentoyhtiö, joka on nimensä mukaisesti keskittynyt ensisijaisesti rahdin kuljettamiseen. Konetyyppeinä yhtiöt käyttävät yleensä hieman vanhempaa kalustoa, kuten Airbus A300:aa Boeing 727:ää, Boeing 757:ää ja McDonnell Douglas MD-11:a. Uudempaa kalustoa edustavat mm. Airbus A330-200F, Boeing 737-800BCF, Boeing 747-400F, Boeing 747-8F, Boeing 767-300F sekä Boeing 777F rahtiversiot. thumb|250px|[[United Parcel Service|UPS:n Airbus A300F4-600R.]] thumb|[[Sichuan Airlines|Sichuan Airlinesin Airbus A330-200F.]] thumb|[[DHL:n entinen Boeing 727-200F.]] thumb|[[Amazon Prime Air|Amazon Prime Airin Boeing 737-800BCF laskeutumassa John. F. Kennedyn kansainväliselle lentoasemalle.]] thumb|[[Cathay Pacific|Cathay Pacific Cargon Boeing 747-8F.]] thumb|[[FedEx Express|Fedex Expressin Boeing 757-200 Kölnin-Bonnin lentoasemalla.]] thumb|UPS:n Boeing 767-300F ladkeutumassa [[San Josén kansainvälinen lentoasema|San Josén kansainväliselle lentoasemalle.]] thumb|Lufthansa Cargon Boeing 777F laskeutumassa [[Frankfurt am Mainin lentoasema|Frankfurtin kansainväliselle lentoasemalle.]] thumb|250px|[[FedEx Expressin McDonnel Douglas DC-10.]] thumb|[[Nordic Global Airlines|Nordic Global Airlinesin McDonnel Gouglas MD-11.]]
Suurimmat rahtilentoyhtiöt
Kymmenen suurinta rahtilentoyhtiötä rahtitonnikilometrien määrällä mitattuna (2015):
Maracalagonis
Maracalagonis on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella. Kunnassa on arviolta 7 959 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 101,37 neliökilometriä. Se sijaitsee 86 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Twilight (Blue Systemin albumi)
Twilight on Blue Systemin vuonna 1989 julkaistu albumi. Sen tunnetuin kappale on ”Magic Symphony”. Albumi lukeutuu Blue Systemin musiikilliseen parhaimmistoon, ja se olikin korkeimmillaan Saksan listoilla sijalla 11.
”Save Me” poikkeaa tyylillisesti albumin muista kappaleista.
”Madonna Blue” puolestaan muistuttaa huomattavasti Blue Systemin ensimmäistä singleä, Sorry Little Sarahia, ja kappale jatkaakin edeltäjänsä samba-tyylistä linjaa.
Muu albumin musiikki koostuu perinteisistä tarttuvista ja tunnelmallisista disco- tai popkappaleista.
Adygeian vaakuna
thumb|250px|Adygeian vaakuna
Adygeian vaakuna on Venäjälle kuuluvan Adygeian tasavallan tunnus. Se otettiin virallisesti käyttöön 24. maaliskuuta 1992. Samana päivänä hyväksyttiin myös laki Adygeian lipusta.
Vaakuna on pyöreä ja siinä on kuvattu Sausryko-niminen myyttinen hahmo, jonka tarina on kerrottu adygeiden kansalliseeppoksessa Nartissa. Sausryko ratsastaa hevosella ja hänellä on oikeassa kädessään soihtu. Taustalla on vuoristoa ja niiden yläpuolella 12 tähteä, jotka esiintyvät myös Adygeian lipussa.
Troijalainen asteroidi
thumb|220px|Kaavakuva Aurinkokunnan sisäosista. Troijalaiset on merkitty kuvaan vihreällä. Troijalainen asteroidi on Lagrangen pisteissä L4 ja L5 Jupiterin radalla 60 astetta sen edellä tai jäljessä kiertävä asteroidi. Nimitys johtuu siitä, että ensimmäiset löydetyt troijalaisasteroidit (ensimmäinen havainto vuodelta 1906) nimettiin Troijan sodan henkilöiden mukaan.
Troijalainen rata
Tyypillinen troijalainen liikkuu suppealla, lähes ellipsinmuotoisella radalla Lagrangen 4 tai 5 pisteen ympäri, samalla kun nämä pisteet planeetan kiertäessä Aurinkoa säilyvät vakioetäisyydellä planeetasta. Troijalaisrata on esimerkki stabiilista 1:1 keskiliikeresonanssista, tilanteesta jossa kahden keskustähteä kiertävän kappaleen sideeriset kiertoajat ovat yhtä pitkät. Pääsääntöisesti tällainen tilanne ei ole mahdollinen vaan yleensä toinen (pienempi) kappaleista sinkoutuu pois.
Troijalaisia tunnetaan (huhtikuussa 2012) L4-pisteen luona 3 403 ja L5-pisteen luona 1 758.
Muut planeetat
Nykyään (huhtikuussa 2012) troijalaisasteroideja tunnetaan Jupiterin lisäksi myös muilta planeetoilta: Neptunukselta 8 kpl ja Marsilta 3 kpl.
Jupiterin troijalaisten ratojen keskietäisyydet ovat välillä 5,05–5,40 AU, kun Jupiterin keskietäisyys on 5,203 AU. Troijalaisvyöhyke ulottuu käytännössä noin 30–90 astetta Jupiterin eteen ja taakse.
Suurin troijalainen on 370 × 195 km:n mittainen 624 Hektor.
Saturnukselta ei tunneta planeetan kanssa samalla aurinkokeskisellä radalla liikkuvia troijalaisia, mutta kahdella sen kuulla on sen sijaan samalla Saturnusta kiertävällä radalla liikkuvia seuralaisia: Tethyksellä on troijalaiset Telesto ja Calypso sekä Dionella Helene ja Polydeuces.
Vastaavia ratoja
Edellä mainitun tavallisten troijalaisten (small oscillations) lisäksi taivaanmekaniikassa tunnetaan myös kaksi muuta troijalaisrataa. Tadpole (ei kunnollista suomenkielistä nimeä), joka on huomattavan paljon L4 (tai L5) pisteestä planeetan edelle (tai jälkeen), ei koskaan kuitenkaan Lagrangen pisteeseen L1 saakka loittoneva muodoltaan hieman sammakontoukkaa muistuttava rata sekä hevosenkenkärata, jota pitkin liikkuva kappale pääsee edellisistä poiketen ohittamaan Lagrangen pisteen L1.
Voidaan osoittaa, että teoriassa maankaltainen eksoplaneetta voisi liikkua keskustähtensä ympäri riittävän massiivisen jättiläisplaneetan troijalaisena.
Viitteet
Jupiter Trojan Յուպիտերի տրոյացի աստերոիդներ Asteroidi troiani di Giove Jupitertrojan Jupitertrojan Asteroides troianos de Júpiter Троянские астероиды Юпитера 特洛伊小行星
Tura
Tura on kaupunkityyppinen taajama ja laajan, Krasnojarskin aluepiiriin itäosissa ylänköalueella sijaitsevan Evenkian piirin hallinnollinen keskus Keski-Siperiassa Venäjällä. Turan asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 5 535, edellisessä laskennassa se oli ollut 5 836 (2002). Tura on 16 253 asukkaan Evenkian suurin asutuskeskus; sen lisäksi piirissä ei ole muita kaupunkimaisia taajamia.
Turan koordinaatit ovat (64.28333°N, 100.21667°W).
Hindustani
Hindustani, joskus myös hindi-urdu, on indoarjalainen kieli ja lingua franca, jota käytetään Pohjois-Intiassa ja Pakistanissa. Kielellä on kaksi virallista kirjakieltä, hindi ja urdu. Kyse on kuitenkin yhdestä ja samasta kielestä, ja niiden puhujat ymmärtävät toisiaan vaikeuksitta. Hindiä ja urdua kuitenkin kirjoitetaan eri aakkosilla, joten kielen puhujat eivät yleensä ymmärrä toisen muodon tekstejä. Hindustanilla arvioidaan olevan noin 500 miljoonaa puhujaa, ja se on yksi maailman puhutuimmista kielistä.
Prisma (optiikka)
oikea|pienoiskuva|Prisma hajottaa valoa Prisma on optinen laite, jolla voidaan taittaa tai heijastaa valoa ja taittamisen yhteydessä myös hajottaa valoa valospektrin väreihin, esimerkiksi auringon valkoista valoa sateenkaaren väreihin. Prisma on usein muodoltaan geometrinen prisma.
Valon taittuminen aineen rajapinnassa riippuu valon aallonpituudesta ja väliaineen taitekertoimesta. Valo, joka sisältää useita aallonpituuksia, taittuu rajapinnassa siten, että pidemmät aallonpituudet (punaiset) taittuvat vähiten ja lyhyimmät (violetti) eniten. Prisman kolmiomuoto korostaa tätä aallonpituuksien erottumista, kun valo kulkee molempien rajapintojen läpi.
left|thumb|250px| Kaksi Porro-prismaa Kiikarien ja kaukoputkien prismoja käytetään usein kääntämään valoa 90 tai 180 astetta, jos esimerkiksi optisen laitteen pituus halutaan pitää lyhyenä. Tällöin käytetään hyväksi kokonaisheijastusta 90 asteen kulmaan valmistettujen Porro-prismojen sisällä ja valo ohjataan sisään suoraan rajapintoja vasten, jolloin vältetään valoa hajottava ilmiö. Kokonaisheijastuksella saavutetaan lähes 100 % heijastus, kun parhaimmatkin metallipeilit heijastavat vain noin 95 % niihin osuvasta valosta. Samaan kokonaisheijastukseen perustuvat valokuidut ja valojohteet sekä kameroissa (peilikamera, SLR) yleisesti käytetty kattopentaprisma.
George Winckelmann
George Arvid Winckelmann (24. elokuuta 1884 Oulu – 15. marraskuuta 1962 Helsinki) oli suomalainen lakimies ja diplomaatti.
Winckelmannin vanhemmat olivat pankinjohtaja, konsuli Henrik Winckelmann ja Jenny Boström.. Hän pääsi ylioppilaaksi Oulun lyseosta 1902 ja opiskeli Helsingin yliopistossa suorittaen yleisen hallintotutkinnon 1905 ja oikeustutkinnon 1906. Winckelmann sai varatuomarin arvon 1910.
Winckelmann toimi Helsingin raastuvanoikeuden nuorempana oikeusneuvosmiehenä 1912–1917ja ulkoasiainministeriössä 1. sihteerinä 1918 sekä osastopäällikkönä 1922–1929. Hän oli asiainhoitajana Tokiossa 1930–1933 sekä Madridissa ja Lissabonissa vuodesta 1933 alkaen. Espanjan sisällissodan aikana 1936–1939 Winckelmann oli Lissabonissa. Hän oli sitten lähettiläänä Madridissa 1940–1945 ja oli sen jälkeen Suomessa disponibiliteetissa vuodesta 1945 alkaen jääden eläkkeelle 1947. Winckelmann oli myös Helsingin seurakuntien kirkkohallintokunnan sihteerinä 1914–1929 ja kirkkovaltuutettuna 1924–1929. Hän sai 1929 erikoislähettilään ja täysivaltaisen ministerin arvon.
Winckelmann oli naimisissa vuodesta 1916 Gunhild Hilöa Lovisa Lagerströmin kanssa.
Lorena Ochoa
thumb|Lorena Ochoa LPGA Tourilla vuonna 2007. Lorena Ochoa (s. 15. marraskuuta 1981 Guadalajara, Jalisco) on LPGA Tourilla kilpaileva meksikolainen golfaaja, joka on 23. huhtikuuta 2007 lähtien ollut naisten golfrankingin ykkönen. Hän on ensimmäinen ykköseksi noussut meksikolaisgolfaaja kautta aikojen.
Ochoa aloitti golfin pelaamisen viisivuotiaana ja voitti juniorina 22 turnausta Guadalajarassa sekä 44 kansallista turnausta. Nuorten golfin maailmanmestaruuden Ochoa voitti viisi kertaa peräkkäin, ja saatuaan golfstipendin hän aloitti opiskelut Arizonan yliopistossa vuonna 2000.
Opiskeluaikanaan Ochoa menestyi loistavasti: hän voitti tai oli toinen 18:ssa 20:stä pelaamastaan turnauksesta. Ochoa teki myös NCAA:n ennätykset seitsemällä peräkkäisellä voitollaan ja pistekeskiarvollaan 70,13.
Ochoa jätti yliopiston kahden vuoden opiskeluiden jälkeen ja siirtyi ammattilaiseksi. Ammattilaisurallaan Ochoa on voittanut kaksi major-turnausta: naisten Britannian avoimet (2007) ja Kraft Nabisco -mestaruuden (2008). Huhtikuussa 2007 hän ohitti maailmanrankingissa aiemmin ykköstilaa hallinneen Annika Sörenstamin. Ochoa on valittu Associated Pressin vuoden naisurheilijaksi vuosina 2006 ja 2007.
Vitorino Nemésio
Vitorino Nemésio (1901 Praia da Vitória, Terceira, Azorit, Portugali – 1978 Lissabon, Portugali) oli portugalilainen kirjailija, toimittaja ja professori. Hän perusti 1937 kulttuurijulkaisun Revista de Portugal ja työskenteli 1975–1976 O Dian päätoimittajana. Hän julkaisi proosaa, runoja, matkakirjoja ja esseitä.
Hm
Hm tarkoittaa seuraavia:
Ingrid Thulin
Ingrid Lilian Thulin (27. tammikuuta 1926 Sollefteå – 7. tammikuuta 2004 Tukholma) oli kansainvälisen uran luonut ruotsalainen näyttelijä, joka muistetaan parhaiten useista rooleistaan Ingmar Bergmanin ohjaamissa elokuvissa.
Teksti-TV
thumb|Yleisradion Teksti-TV:n Tekniikan testisivu. Teksti-TV (tunnettu myös tekniikan nimellä teletext) on televisiokanavan tarjoama lisäpalvelu, josta voi lukea esimerkiksi uutisia ja ohjelmatietoja. Teksti-TV:tä käytetään myös kuulovammaisille ohjelmien tekstittämiseen. Teksti-TV:n vastaanottoon tarvitaan televisiovastaanotin, digiboksi tai näiden yhdistelmä, jossa on teksti-TV-toiminto.
Ingrid Thulin
Näyttelijäksi
Thulin muutti kotiseudultaan Tukholmaan jo 17-vuotiaana. Hän opiskeli ensin balettia ja kouluttautui sitten näyttelijäksi 1948–1951 Dramatenin oppilaskoulussa, missä hänen kurssitovereitaan olivat muun muassa Max von Sydow ja Margaretha Krook. Heti valmistumisvuonnaan hän sai kiinnityksen Dramatenin näyttelijäkuntaan, mutta siirtyi sieltä nopeasti ensin Nya teaterniin ja muutaman freelancer-vuoden jälkeen edelleen Malmön kaupunginteatteriin 1956. Pääosa Nya teaternin näytelmässä Gigi merkitsi läpimurtoa teatterissa.
Teksti-TV
Teksti-TV:n tekniikka kehitettiin Britanniassa 1970-luvun alussa, ja ensimmäisenä televisioyhtiönä sen otti käyttöön BBC vuonna 1974 nimellä Ceefax. Toisena maana Euroopassa sen käytön aloitti Ruotsi kesällä 1978, ja Suomessa teksti-tv-lähetykset alkoivat lokakuussa 1981.
Ingrid Thulin
Elokuvaura
Ensimmäiset elokuvaroolinsa Thulin teki vuonna 1948, mutta ennen yhteistyötä Ingmar Bergmanin kanssa hän ei päässyt merkittäviin osiin vaan ohjaajat keskittyivät hänen ylistettyyn skandinaaviseen kauneuteensa. Näyttelijän ensimmäinen Bergman-rooli oli Marianne elokuvassa Mansikkapaikka (1957). Noista ajoista lähtien hän kuului Bergmanin ympärille 1900-luvun puolivälistä muodostuneeseen kiinteään työryhmään, jonka muita näyttelijäjäseniä olivat muun muassa Gunnar Björnstrand, Erland Josephson, Max von Sydow, Harriet Andersson ja Bibi Andersson. Mansikkapaikan ohella hänen keskeisiä Bergman-töitään olivat Hiljaisuus (1963) sekä Kuiskauksia ja huutoja (1973). Esimerkiksi Talven valoa -elokuvassa (1963) hän mielellään kätki edustavan ulkonäkönsä näytellessään Gunnar Björnstrandin esittämän päähenkilön alistettua, ihottumasta kärsivää naisystävää.
Nuottijärvi (Jämsä)
Nuottijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Pirkanmaalla Orivedellä sijaitseva järvi.
Ingrid Thulin
Elokuvaura
Thulinille avautui kansainvälinen ura jo 1950-luvun puolivälissä, kun hän esiintyi yhdysvaltalaisen televisiosarjan muutamassa jaksossa. Sarjaan perustuvassa samannimisessä elokuvassa Kansainvälistä vakoilua (1956) hänellä oli päärooli Robert Mitchumin rinnalla. Kansainvälisen uran huipennus oli Sophie von Essenbeckn osa Luchino Viscontin natsi-Saksan analyysissa Kadotetut (1969). Thulin mainitaan usein Greta Garbon ja Ingrid Bergmanin jälkeen kaikkien aikojen merkittävimpänä ruotsalaislähtöisenä naispuolisena elokuvatähtenä.
Teksti-TV
Teksti-TV käyttäjän kannalta
Yksi televisiokanava voi lähettää 800 sivua, joiden sivunumerot ovat väliltä 100–899. Minkään teksti-TV-sivun numero ei ala 0:lla tai 9:llä.
Nuottijärvi (Jämsä)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 9,9 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Se sijaitsee metsäalueella Salmivuoren ja Käärmevuoren välissä ja lähellä Oriveden Lahnajärvenkulmaa. Sen koillispää on leveä, mutta lounaispää on kuin kapea ja pitkä lahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, jotka ovat paikoin soistuneita. Alueen kiinteää asutusta on vain pohjoispuolen Vähä Nuottijärven alueella ja järven itäpuolella. Rannoille on rakennettu yhdeksän vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Lahnajärvenkulmalta yhdystieltä 3280. Jämsän ja Oriveden välinen kuntaraja kulkee järven pohjoispään yli niin, että järvi jää suureksi osaksi Jämsän puolelle.
Ingrid Thulin
Yksityiselämä ja muu toiminta
Näyttelijän muistelmateos Någon jag kände ilmestyi 1992. Tammikuussa 2003 Thulin palasi Italiasta synnyinmaahansa Ruotsiin saamaan hoitoa todettuun syöpään ja kuoli siellä tuohon sairauteen vuotta myöhemmin, 20 päivää ennen 78. syntymäpäiväänsä.
Teksti-TV
Teksti-TV käyttäjän kannalta
Käyttäjä voi valita haluamansa teksti-TV-sivun kaukosäätimen numeronäppäimillä tai +- ja −-painikkeilla. Monisivuissa on vähintään kaksi alasivua, jotka vaihtuvat tietyllä aikavälillä. Käyttäjä voi kuitenkin halutessaan pysäyttää monisivun painamalla kaukosäätimen pysäytysnäppäintä.
Nuottijärvi (Jämsä)
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy. Siihen on johdettu kolme metsäojaa ja sen laskuoja lähtee järven koillispäästä. Se laskee 900 metrin päässä Salmijärveen. Ojalle tulee pudotusta tällä välillä 5,4 metriä.
Ingrid Thulin
Ingmar Bergmanin ohjaamat elokuvat
1957 – Mansikkapaikka 1958 – Elämän kynnyksellä 1958 – Kasvot 1963 – Talven valoa 1963 – Ett drömspel (tv-elokuva) 1963 – Hiljaisuus 1968 – Suden hetki 1969 – Riitti (tv-elokuva) 1973 – Kuiskauksia ja huutoja 1984 – Harjoitusten jälkeen (tv-elokuva)
Teksti-TV
Teksti-TV käyttäjän kannalta
Yleisradion tekstitelevisio kykenee näyttämään jokaisen sivun kohdalla 99 alasivua yhdelle kantasivulle. Käytännössä kuitenkin alasivujen katseleminen olisi vaikeaa monille päätelaitteille, koska niistä vain osa latautuisi päätelaitteeseen, esimerkiksi digiboksiin. Näin ollen päätelaitteen käsittelykyvylle ylimääräiset sivut näkyisivät vain satunnaisesti eikä niitä voitaisi selata. Käytännössä päätelaitteiden vuoksi suuri mahdollinen alasivumäärä on noin 30. Esimerkiksi Suomen puolustusvoimien varotiedotesivulla 592 on 30 alasivua.
Nuottijärvi (Jämsä)
Historiaa
Vuoden 1855−1856 Kalmbergin kartastossa järven karttanimi oli ”Nuottajärvi”. Järvellä oli silloin kaksi maatilaa.
Ingrid Thulin
Muita ruotsalaisia elokuvia
1960 – Domaren – tuomari (ohjaus Alf Sjöberg) 1966 – Öiset leikit (ohjaus Mai Zetterling)
Teksti-TV
Teksti-TV käyttäjän kannalta
Teksti-TV:n sivut on yleensä luokiteltu aihepiirien mukaan siten, että jokainen sadan sivun paketti käsittää yhden aihepiirin. Esimerkiksi Yleisradion teksti-TV:ssä sivuilla 100–199 on uutisia, sivuilla 200–299 urheilutuloksia, sivuilla 300–399 ohjelmatietoja ja sivuilla 700–799 ruotsinkieliset sivut. Sivut, joiden numero on jaollinen sadalla, ovat yleensä hakemistosivuja.
Nuottijärvi (Jämsä)
Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa kaikki kolme maatilaa olivat vielä viljelyssä. Kummankin tilan pellot ulottuivat järven rantaan asti. Seuraavassa kartassa vuodelta 1986 oli yli puolet peltoalasta metsitettyä ja vain kahdella tilalla oli peltomaata jäljellä.
Teksti-TV
Teksti-TV:n vastaanottoon liittyviä ongelmia
Jos televisiokanavan vastaanotto on huono, teksti-TV:ssäkin näkyy häiriöitä. Analogisesti välitettävässä televisiolähetyksessä teksti-TV on vielä herkempi kuin normaali TV-kuva. Analogisen lähetyksen yhteydessä lähetettävässä teksti-TV:ssä häiriöt voivat olla seuraavanlaisia:
Antennitaloudessa Teksti-TV:n vastaanottoa voi parantaa samoin menetelmin kuin TV-kuvankin vastaanottoa, eli säätämällä antennia linkkimastoa kohti. Jos asuu kaapelitaloudessa, pitää ottaa yhteys kaapeli-TV-operaattoriin. Hyvä on varmistaa, että antennijohto on kunnolla kiinni. Mikäli digivastaanotin ilmoittaa signaalin olevan virheetöntä, johtuvat teksti-TV-ongelmat muusta syystä, esimerkiksi televisiovastaanottimesta tai digivastaanottimen itsensä bugeista.
Yle Teksti-TV
thumb|Kuvankaappaus Ylen teksti-TV:n etusivusta. Yleisradio aloitti teksti-TV-lähetykset 7. lokakuuta 1981. Tuohon aikaan teksti-TV-vastaanottimet olivat harvinaisia ja ne yleistyivät vasta 1980-luvun lopussa ja 1990-luvun alussa. Ensisijaisena kohdeyleisönä olivat 1980-luvulla Suomen sadattuhannet kuulovammaiset. Ensimmäisenä vuonna Teksti-TV tavoitti 100 000 katsojaa vaikka Ylen Teksti-TV:n sivumäärä oli vain 80.
Ensimmäinen pysyvä online-yhteys solmittiin jääkiekon SM-liigaan vuonna 1988. Vuonna 1991 TV1 aloitti ympärivuorokautisen testikuvalähetyksen, joka mahdollisti Teksti-TV:n näkyvyyden 24 tuntia vuorokaudessa. Aiemmin Teksti-TV oli käytettävissä vain kun tv-kanavalla oli ohjelmalähetys tai näkyi testikuvaa. Lokakuun alusta 1996 Yle Teksti-TV:n sivut ovat löytyneet myös Internetistä. 1990-luvun alussa katsojien määrä oli jo 700 000.
Vuonna 2010 Ylen Teksti-TV:tä käytti päivittäin 1,1 miljoonaa ja vähintään kerran viikossa 1,7 miljoonaa käyttäjää. Vuonna 2016 päivittäisiä käyttäjiä oli 900 000 ja viikoittaisia 1,5 miljoonaa.
Yleisradion teksti-TV tarjoaa muun muassa uutisia, urheilutuloksia, television ohjelmatietoja, säätiedotuksia ja Veikkauksen pelien tuloksia. Lisäksi Yleisradion teksti-TV tarjoaa kuulovammaisille tekstityksiä. Esimerkiksi joka päivä kello 20.30 Yle TV1-kanavalla oleva TV-uutiset ja sää (kuten myös kello 17.00 uutislähetys) tekstitetään. Yleisradio lopetti kuulovammaistekstitykset tekstitelevision kautta vuonna 2014.
Vuonna 2021 Ylen Teksti-TV:tä seuraa päivittäin noin 780 000 ja viikoittain noin 1,2 miljoonaa käyttäjää. Ylen Teksti-TV sisältää 1 600 sivua, joihin tulee päivittäin 25 000 päivitystä. Ylen Teksti-TV työllistää täysipäiväisesti yhden toimittajan.
MTV Tekstikanava
MTV3-kanava aloitti vuoden 1993 alussa, mutta vasta vuonna 1994 MTV3 sai oman teksti-TV-lähetyksensä. Ennen kanavauudistusta Yle Teksti-TV:llä näkyi myös joillekin MTV:n ohjelmille omat sivunsa ja Kolmoskanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:tä. Vuonna 1993 MTV3-kanavalla lähetettiin Yle Teksti-TV:n sivuja 100–399 sekä MTV3:n omia sivuja 700–899. MTV Tekstikanava on muiden MTV:n palveluiden tapaan kaupallinen, sillä usealla tekstikanavan sivulla on jotain mainontaa. Vuonna 2013 MTV3 Tekstikanava muutti nimensä MTV Tekstikanavaksi MTV3:n ilmeuudistuksen takia. Palvelu näkyy myös MTV Subilla ja MTV Avalla.
MTV Tekstikanava tarjoaa interaktiivisia palveluita, muun muassa chatteja sivuilla 890–899, joihin osallistutaan matkapuhelimella. MTV Tekstikanava ei tarjoa kuulovammatekstitystä mihinkään ohjelmiin.
Videotex-palvelut
1980-luvun taitteessa alettiin tuoda markkinoille teksti-tv:tä muistuttavaan tekniikkaan perustuvaa, lankapuhelinverkkoa käyttävää vuorovaikutteista tietopalvelua nimeltä videotex. Suomessa sitä kokeiltiin nimillä Telset (sanomalehtitalot) sekä TeleSampo ja Infotel (Tele ja Helsingin Puhelinyhdistys). Ranska oli ainoa maa, jossa videotex-palvelu löi itsensä kunnolla läpi nimellä Minitel, kunnes internet ja World Wide Web ajoivat videotex-tekniikan ohi 1990-luvun alussa.
Olhavanjoki
Olhavanjoki tai Olhava on Venäjällä Leningradin ja Novgorodin alueilla virtaava 224 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Ilmajärvestä ja laskee Laatokan Olhavanlahteen. Olhavanjoki muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen 848 kilometriä pitkästä pääuomasta alajuoksun osuuden.
Joen kulku
Olhavanjoki alkaa Ilmajärven pohjoisrannasta ja se virtaa lähes suoraviivaisesti kohti pohjois-koillisessa sijaitsevaa Laatokkaa. Ilmajärvi, Olhavanjoki ja Laatokan eteläosat sijaitsevat laajalla Ilmijärven alankoalueella. Tämä näkyy Ilmajärvellä siten, että se on matala järvi, ja Olhavanjoessa niin, että yli 200 kilometrin matkalla sillä on pudotusta alle 14 metriä. Joki virtaa aluksi ylempänä, mutta ohitettuaan Olhavassa kalkkikivestä muodostuneen Baltian klintin putoaa joen pohja yli 10 metriä alemmaksi. Tähän kynnykseen on rakennettu Olhavan vesivoimalaitos. Joen laaja valuma-alue takaa sille suuren virtaaman. Vaikka joella on pieni kaltevuus, on sen keskivirtaama 586 m³/s. Hitaasti virtaava joki tarvitsee leveän uoman. Joki on kapeimmillaan 150 metriä leveä, mutta yleensä se on 300–400 metriä leveä. Joen niska on 650 metriä ja suisto on 1 100 metriä leveä. Jokirantojen loivat reunat tulvivat helposti vedenkorkeuden noustessa. Tämän takia joen lähiympäristö on paikoitellen soistunutta. Joessa on paikoitellen rinnakkaisuomia ja niiden välissä jokiassaaria. Vyndin Ostrovin (Вындин Остров) kohdalla sijaitsee 2,1 kilometriä pitkä ja 0,62 kilometriä leveä saari. Suuria rinnakkaisuomien erottamia saaria löytyy Veliki Novgorodin ja alempana Tšudovon kohdilta.
Joen historiallista merkitystä alleviivaa monet kaupungit, taajamat ja kylät, jotka sijaitsevat joen varrella. Joen niskaan on kehittynyt Veliki Novgorod ja siihen kiinni kasvaneet taajama-alueet. Noin 110 kilometriä alempana sijaitsee Kiriši, 170 kilometriä alempana Olhava ja Laatokan lähellä sijaitsevat Laatokanlinna ja Uusi-Laatokka. Vanhinta asutusta edustaa Novgorodissa olevat Rurikinlinnan rauniot. Joen länsirantoja seuraa Novgorodista Uusi-Laatokkaan johtava maantie. Joen ylittää tie- ja rautatieliikenteelle tarkoitettu 19 siltaa. Eniten siltoja on yläjuoksulla ja suiston lähellä.
Vesiliikenne
Luonnontilainen Olhavanjoki putoaisi Ilmajärvestä Laatokkaan välisellä matkalla keskimäärin 13,3 metriä. Todellinen pudotus riippuisi kummankin järven kulloisesta vedenpinnan korkeudesta. Joenpohjan kaltevuus on suurin joen alajuoksulla, jossa se ylittää Baltian klintin reunan noin 25 kilometriä ennen laskemistaan Laatokkaan. Tähän kohtaan, Olhavan kaupunkiin, on rakennettu Olhavan vesivoimalaitos, joka nostaa joen vedenpintaa padon kohdalta vähintään 10,5 metriä. Vedenpinnan nosto vaikuttaa Ilmajärvelle asti ja järveä käytetäänkin voimalaitoksen varastoaltaana vesivoiman tuotannossa. Koska Olhavaa on aina käytetty vesiliikenteen väylänä, on vedenpinnan nosto helpottanut yläjuoksulla liikennöintiä. Jokea käyttää nykyään laivat tai proomut, jotka nousevat Nevaa myöten Pietarin ohi Laatokalle ja edelleen Olhavaa myöten ylös Ilmajärvelle. Joen kasvanut syväys ja pienentyneet virtaukset mahdollistavat pitkän laivan ohjaamisen. Voimalaitos ohitetaan käyttämällä sen itärannan laivasulkua.
Olhavanjoen yläpäästä johtaa Siversovin kanavayhteys Mstajoelle. Siversovin kanava on osa Vyšni Volotšokin vesitietä, joka yhdistää Itämeren ja Volgan vesistöt toisiinsa. Vesireitti oli tärkein tavarankuljetuksessa käytettävä vesiväylä 1700-luvun lopulta 1860-luvulle. Nykyään sitä voi käyttää vain pienen syväyksen laivat ja sillä on tavarankuljetuksissa vähäinen merkitys.
Hydrologiaa
Joki jäätyy keskimäärin marraskuun puolivälin jälkeen ja jäät lähtevät yleensä huhtikuun alussa tai puoliväliin mennessä.
Historia
Olhavanjoki oli 900–1100-luvuilla osa tärkeää viikinkien itäistä kauppareittiä, joka yhdisti Itämeren Mustaanmereen ja siellä Konstantinopoliin. Olhavanjokea on hyödynnetty 1700-luvulta asti myös Venäjän keisarikunnan sisäisessä kaupallisessa vesiliikenteessä. Olhavanjoesta oli Mstan kautta yhteys Volgan läntisiin jokihaaroihin. Kauppareitillä liikennöi vain pienellä syväyksellä liikkuvat laivat tai veneet. Myös itäpuolella virtaavalla Säsjoella toimi samanlainen laivaliikenne omine kanavineen. Vaikka seudun kanavaliikenne kehittyi, suurenivat samalla myös laivat, jotka siirtyivät vesiliikenteen pääreitille Syvärille. Vesiliikenne Mstan kautta Volgalle loppui lopulta rautatien otettua päävastuun tavarakuljetuksista itselleen.
Jokeen rakennettiin vuonna 1926 Olhavan kaupungin lähelle ensimmäinen nuoren Neuvostoliiton itse rakentama vesivoimalaitos. Olhavan voimala toimii edelleen ja voimalassa hyödynnetään Ilmajärveä vesivararastona, jolla tasoitetaan veden vuodenaikaisia virtaamavaihteluita. Voimalaitoksen rakentaminen mahdollisti aiempaa suurempien laivojen nousemisen Ilmajärvelle.
Olhavanjoen valuma-alue
pienoiskuva|Olhavanjoki virtaa [[Ilmajärvi|Ilmajärvestä Laatokkaan.]]
Yleistä
Olhavanjoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen. Olhavanjoki, joka alkaa Ilmajärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman 224 kilometriä pitkän alajuoksun osuuden. Pääuomaa on yhteensä 848 kilometriä. Olhavanjoen valuma-alue muodostuu Olhavanjoesta ja sen vesistöalueesta, sekä Ilmajärvestä ja siihen laskevien jokien valuma-alueista. Valuma-alueen pinta-ala on 80 200 neliökilometriä.
Sivujokia
Olhavanjoen neljä merkittävintä sivujokea ovat Tigoda, Ptšovža, Oskuja ja Višera. Joen muita sivujokia on luetteloitu alla näkyvässä taulukossa. taulukon tietojen lähteet on kerrottu taulukon alla ja ne on vielä eritelty riveittäin taulukon oikeassa sarakkeessa. <section begin="olhavanjoki1" /> Lähteet : 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = luettu Venäjän vesistörekisterin tietokannasta, 3 = katsottu internetin karttapalveluista, 4 = katsottu joen venäjänkielisen wikipedian artikkelista, 5 = katsottu joen saksankielisen wikipedian artikkelista
Järviä
Olhavanjoelle merkittävin järvi on Ilmajärvi. Joenvarressa on runsaasti järviä, jotka ovat joen kanssa vuorovaikutuksessa. Olhavanjoen keskijuoksulla sijaitsee alankoalueella tasainen ja matala painauma-alue, jonne on muodostunut järviä. Joen itäpuolella sijaitsee esimerkiksi Velijan läpivirtausjärvet Kirišskoje (Киришское) ja Velskoje (Вельское) ja Kolajoen valuma-alueella Podvynezda (Подвынезда), Hotino (Хотино) ja Bolšoje Ovsynja (Большое Овсыня). Olhavan länsipuolella on Derevenskoje (Деревенское). Näiden yläpuolella yhtyy Olhavanjokeen itäpuolelta Vavol, jonka järviä ovat Podolje (Подолье), Ostrovskoje (Островское), Putšinnoje (Пучинное), Hotitovskoje (Хотитовское) ja Proviantskoje (Провиантское). Länsirantaan yhtyy Kerest, jonka alajuoksulla sijaitsee Sominskoje (Соминское). Seuraavat järvet löytyvät Novgorodista. Olhavanjoella on sivuhaaroja, joiden väliin jää laajoja jokisaaria. Olhavanjoen itäpuolella ja sen jokisaarissa sijaitsevat Holopje (Холопье), Volnitskoje (Волницкое), Medvedskoje (Медведское), Neglitskoje (Неглицкое) ja Kuninets (Кунинец). Idästäpäin Olhavaan yhtyvän Višeran alajuoksulla sijaitsevat lisäksi Glušitsa (Глушица) ja Kupenets (Купенец). Novgorodin puoleisella rannalla on vielä Mjatšino (Мячино) ja Jurjevski prud (Юрьевский пруд).
Käsky
Käsky voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Hn
Hn tarkoittaa seuraavia:
Adygeian lippu
thumb|250px|Adygeian lippu
Adygeian lippu on Venäjään kuuluvan Adygeian tasavallan tunnus. Se hyväksyttiin Adygeian tasavallan viralliseksi lipuksi 23. maaliskuuta 1992. Lippu on kuitenkin paljon vanhempi, sillä se on peräisin jo 1830-luvulta.
Lipussa on vihreällä pohjalla 12 kultaista tähteä ja kolme kultaista nuolta. Tähdistä yhdeksän on kaaressa, joka kaartuu lipun reunoilta sen yläosaan ja loput kolme ovat kaaren alapuolella. Tähdet kuvaavat adygeiden 12 pääheimoa. Tähtikuvion alapuolella on kolme nuolta ristissä, jotka symboloivat rauhaa (toisen version mukaan 12 adygeiheimon liittoa). Vihreä taustaväri puolestaan symboloi islamia ja vapautta. Adygeian lipusta säädetyssä laissa on taustaväriksi määritelty akvamariinin vihreä (sinivihreä). Lipun leveyden suhde pituuteen on 1:2.
Tšerkessien kansallislippu on asettelultaan samanlainen kuin Adygeian lippu, mutta väritys on erilainen. Tšerkessien lipun tausta on keltainen ja tähdet ja nuolet ovat puolestaan punaisia.
Historia
Lähes nykyisenlaista lippua käytettiin jo 1830-luvulla. Tuolloin adygei-tšerkessit kävivät taistelua Venäjää vastaan, joka yritti valloittaa heidän kotimaansa. Britit tukivat jonkin verran adygei-tšerkessejä ja lähettivät maahan muun muassa skotlantilaisen opiskelijan David Urquhartin, joka suunnitteli Venäjän miehitystä vastaan taistelevan kansan symboliksi lipun vuonna 1834. Tässä lipussa oli vihreällä pohjalla seitsemän kultaista tähteä ja kolme kultaista nuolta ristissä. Lipun leveyden suhde pituuteen oli 2:3. Myöhemmin lippuun lisättiin viisi tähteä.
Vuosina 1917–1920 adygeillä oli käytössään lippu, joka jakaantui kahteen vaakakenttään, joista ylempi oli punainen ja alempi vihreä. Lipun keskellä oli valkoinen kuun sirppi ja tähti.
Saksan puolella Venäjää vastaan taistelleet kaukasialaiset käyttivät 1940-luvulla symbolinaan nykyisenlaista 12-tähtistä vihreäpohjaista lippua.
Palaió Fáliro
Palaió Fáliro on Kreikan kaupunki ja samanniminen kunta (Δήμος Παλαιού Φαλήρου, Dímos Palaioú Falírou), joka sijaitsee Etelä-Ateenan alueyksikössä Attikan alueella ja kuuluu Ateenan metropolialueeseen. Kaupungin ja kunnan pinta-ala on 4,574 neliökilometriä ja väkiluku 64 021 (vuonna 2011).
thumb|left|200px|Palaió Fáliron Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumisen (Koimíseos Theotókou) kirkko. Palaió Fáliro sijaitsee Saroninlahteen kuuluvan Fálironlahden rannalla noin kuusi kilometriä Ateenan keskustasta lounaaseen. Alueen nimi tarkoittaa "Vanhaa Faleronia", mikä viittaa Ateenan antiikin aikaiseen Faleronin satamakaupunkiin, joka sijaitsi kaupungin alueella. Nykyisin Palaió Fáliro on niin kutsutun Ateenan Rivieran pohjoisinta aluetta.
Monserrato
Monserrato on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella. Kunnassa on arviolta 19 965 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 6,43 neliökilometriä. Se sijaitsee 8 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Gammapurkaus
thumb|350px|[[Hubble-avaruusteleskooppi|Hubble-avaruusteleskoopin ottama kuva gammapurkauksesta]] Gammapurkaus on avaruudessa tapahtuva valtava gammasäteiden purkaus, joka voi kestää sekunnin murto-osasta pariinkymmeneen minuuttiin. Gammapurkaus lähettää energiaa kapeina keiloina, jollainen voidaan havaita, kun se suuntautuu kohti Maata. Gammapurkauksia syntyy tähtien ytimien luhistuessa sekä mustien aukkojen ja neutronitähtien sulautuessa yhteen.
Tyypit
Gammapurkaukset liittyvät mustiin aukkoihin, ja niitä on kahdentyyppisiä, pitkäaikaisia ja lyhytaikaisia. Pitkäaikaisessa gammapurkauksessa gammasäteilyä tulee 2–1 000 sekunnin ajan. Pitkäaikainen gammapurkaus käynnistyy, kun superraskaan, Aurinkoa yli 30 kertaa massiivisemman tähden ydin luhistuu sen ydinpolttoaineen loppuessa ja sen ympärillä käynnistyy valtava ydinräjähdys. Tähden sisäosa luhistuu joko suoraan mustaksi aukoksi tai ensin neutronitähdeksi, joka muutamassa minuutissa luhistuu edelleen mustaksi aukoksi. Mustan aukon syntyessä sen napojen suuntaan purskahtavat liikkeelle nopeat ainesuihkut, joissa plasman nopeus on vähintään 99,99 prosenttia valon nopeudesta. Kun suihkut törmäävät hitaampiin ainekuoriin, ne lähettävät suihkun suuntaan gammasäteilyä. Kun suihkut törmäävät avaruudessa tähden ympärillä olevaan aineeseen, syntyy pehmeämpää säteilyä röntgensäteilystä radioaaltoihin asti. Tämä jälkihehku näkyy röntgenalueella muutamia tunteja, optisella alueella viikon ajan ja radioalueella vuosien ajan. Suihku ja gammasäteily sammuvat, kun mustan aukon ympärille muodostunut kertymäkiekko on huvennut.
Näkyvyys
thumb|Taiteilijan näkemys gammapurkauksesta, jossa energia suuntautuu kahteen kapeaan keilaan. Gammapurkauksessa syntyy vain vähän enemmän energiaa kuin tavallisessa supernovaräjähdyksessä. Gammapurkaus näkyy kuitenkin paljon supernovaa kauemmas, koska gammapurkauksessa energia purkautuu kapeina keiloina, joiden avautumiskulma on noin 5—25 astetta. Gammapurkaukset ovat niin voimakkaita, että maapallolla havaitaan kaikki sellaiset purkaukset, joiden keila suuntautuu kohti Maata. Keilan kapeudesta johtuen kaikista gammapurkauksista Maahan näkyy noin joka sadas tai tuhannes. Gammapurkauksia havaitaan keskimäärin yksi vuorokaudessa.
Historia
Ensimmäiset havainnot gammapurkauksista tehtiin 1960-luvun lopulla ydinvalvontaa suorittavilla sotilassatelliiteilla, jotka tarkkailivat maapallolla tehtyjä ydinkokeita. Havainnot julkaistiin vasta neljä vuotta myöhemmin, kun oli varmistunut, että ne tulevat avaruudesta. 1990-luvulla varmistui, että gammapurkaukset tulevat Linnunradan ulkopuolelta, kun niiden jakauma taivaalla havaittiin hyvin tasaiseksi. Purkausten alkuperät alkoivat selvitä 1990-luvun lopulla, kun niiden jäljet alettiin nähdä myös muilla aallonpituuksilla.
Jean d’Estrées
thumb|Jean d'Estrées. Kuva vuodelta 1699. Jean d'Estrées (1666 Pariisi – 3. maaliskuuta 1718) oli ranskalainen kirkonmies ja poliitikko.
Jean d'Estrées oli kardinaali César d'Estrées'n veljenpoika ja marsalkka Victor Marie d'Estrées'n veli, jotka molemmat olivat myös Ranskan akatemian jäseniä. Jean d'Estrées valtuutettiin vuonna 1692 suorittamaan ensimmäinen diplomaattinen tehtävänsä, joka käsitti Portugalin puolueettomana pysymisen varmistamisen yhdeksänvuotisen (1688–1687) sodan eli niin sanotun Augsburgin liiton sodan aikana.
Tohtorin arvon teologiassa Jean d'Estrées suoritti vuonna 1698 ja hän toimi Évron'in luostarin apottina. Vuonna 1703 hän seurasi setäänsä Espanjaan ja oli tämän jälkeen kaksi vuotta Ranskan kuninkaan lähettiläänä Espanjassa.
Jean d'Estrées valittiin Ranskan akatemian jäseneksi 1711. Ranskan akatemia näki hänessä Nicolas Boileau-Despréaux'n kaltaisen loistavan, sivistyneen henkilön. Hänet nimettiin myös valtioneuvoston jäseneksi ja Cambrain arkkipiispaksi vuonna 1716, mutta hän ennätti kuolla ennen piispaksivihkimystä.
Sally Mann
thumb|right|Sally Mann Sally Mann (o.s. Munger, s. 1. toukokuuta 1951 Lexington, Virginia) on yhdysvaltalainen valokuvaaja.
Mann tuli tunnetuksi erityisesti Immediate Family -kokoelmansa (1992) kiistanalaisista valokuvista, jotka esittävät hänen alastomia lapsiaan. Konservatiivikristityt syyttivät Mannin sekä David Hamiltonin ja Jock Sturgesin kuvia lapsipornoksi, mutta syytökset eivät ole olleet haitaksi Mannin uralle.
Vuonna 2001 Time-lehti nimesi Mannin Amerikan parhaaksi valokuvaajaksi.
Quartu Sant'Elena
Quartu Sant'Elena on kaupunki ja kunta Italiassa Sardinian hallintoalueella. Kunnassa on arviolta 70 962 asukasta (vuonna 2016) ja sen pinta-ala on 96,41 neliökilometriä. Se sijaitsee 6 metrin korkeudella merenpinnan yläpuolella.
Kerjääminen
thumb|Intialaisia lapsikerjäläisiä kirkon edessä vuonna 2010. thumb|"Huvikseen kerjäämistä": mies, jonka kyltissä oleva teksti tarkoittaa "Vippaisitko oluen". thumb|Kerjäävä invalidi. thumb|[[San Francisco|Sanfranciscolainen kerjäläinen, joka kertoo vaimonsa olevan kidnapattu ja tarvitsevansa vielä 99 senttiä lunnaitten maksuun.]]
Kerjääminen eli kerjuu tai kerjäläisyys on rahan tai muiden hyödykkeiden vastikkeetonta pyytämistä toisilta ihmisiltä, yleensä elinkeinona tai elintavaksi vakiintuneena. Siitä tulonsa hankkivia kutsutaan kerjäläisiksi. Kerjääminen voi olla myös yksittäinen tai silloin tällöin tapahtuva kerjäämistoiminto. Kerjäämistä harjoittavat yleensä huomattavan köyhät ihmiset tai järjestäytyneeseen kerjäämiseen liittyvät kerjääjät.
Historia
Antiikin Kreikassa kerjäläisyys jaettiin kahteen luokkaan: toiminnallinen kerjääminen (joka koettiin korkeammalla yhteisöllisellä tasolla olevaksi) ja toimeton kerjääminen.
Suomessa
Kerjäämisestä tuli Suomessa vuonna 2007 tärkeä yhteiskunnallinen puheenaihe, kun Euroopan unionin vapaan liikkuvuuden myötä Romaniasta tulleet romanikerjäläiset alkoivat olla jokapäiväinen näky Helsingin ja myöhemmin myös muiden kaupunkien keskustoissa.
Rahojen käyttö
Euroopassa esimerkiksi Bulgariasta on lähetetty naisia muualle Eurooppaan kerjäämään järjestäytyneen rikollisuuden toimesta, tavoitteena kerätä rahaa rikollisjengeille. Romanialaisten järjestäytyneesti Pohjoismaissa toimivien kerjäläisten kerrottiin rakentaneen kerjäyksen tuotolla Romaniaan ison rakennuksen.
Vuoden 2002 tutkimus 54 kerjääjästä Kanadan Torontossa kertoi että keskivertokerjääjä käytti 638 Kanadan dollarin arvosta keskimäärin 200 dollaria ruokaan ja 192 dollaria sekä alkoholiin, huumeisiin että tupakkaan. Winnipegissä Kanadassa vierastyöläiset huomasivat, että kaupungin kerjäläisyhteisöstä noin kolmannes kerätyistä varoista käytettiin tupakkatuotteisiin, kun loput menivät alkoholiin tai muihin päihteisiin. Tästä syystä jotkin tahot ovat pyytäneet almuja antavia lahjoittamaan ruokakortteja tai kuponkeja ruokaan tai palveluihin rahan sijasta.
Kerjääminen Suomen laissa
Suomessa kerjäämistä alettiin rajoittaa jo Ruotsin vallan aikana siten että ensin passitta ja myöhemmin vieraalla paikkakunnalla kerjääminen kiellettiin. Vuonna 1852 ulotettiin kielto myös kotikunnassa kerjäämiseen. Kerjäläinen joka ei ollut köyhäinhoidon tarpeessa määriteltiin irtolaiseksi asetuksella vuonna 1879. Asetus korvattiin irtolaislailla vuonna 1936. Irtolaisena pidettiin henkilöä, jolla oli tapana kerjätä omissa nimissään, käyttää muita henkilöitä kerjuuseen tai sallia hoidossaan olevan alaikäisen alle 18-vuotiaan kerjätä.
Suomessa kerjääminen muuttui lailliseksi toiminnaksi vuonna 2003, jolloin säädettiin valtakunnallinen järjestyslaki entisten kunnallisten järjestyssääntöjen tilalle, jotka saattoivat paikallisesti rajoittaa kerjäämistä. EU:n vapaan liikkuvuuden seurauksena Suomeen alkoi tulla kerjäläisiä uusista jäsenmaista Itä-Euroopasta, erityisesti Bulgariasta ja Romaniasta. Poliisi puuttuu vain aggressiiviseen kerjäämiseen.
Vuonna 2014 Kokoomuksen, SDP:n, Keskustan ja Perussuomalaisten kansanedustajien aloitteesta tehtiin lakialoite "kerjäläislaista", johon kuuluu muun muassa kerjäläisrekisterin perustaminen.
Haavisto (Karkkila)
Haavisto on kylä Karkkilan kaupungissa. Kylän vanhat kantatilat ovat Uusitalo (nykyinen Koski), Talla, Ratia, Kankuri, Sipola, Pietilä, Hanskala ja Suomalainen. Isojaon aikaan, 1700-luvun lopulla, perustettiin vielä Sunin, Ridan, Stenbackan, Nikulan, Mikkolan, Jaakkolan, Kärjen, Mäen ja Kalatien uudistilat.
Maantieteellinen sijainti ja liikenneyhteydet
Haavisto sijaitsee Seututie 133:n varressa Karkkilan ja Vihtijärven välissä. Etelän suuntaan kulkee yhdystie Olkkalaan ja Vihtiin ja pohjoisen suuntaan kulkee tie Läyliäisiin. Haaviston kautta ajaa busseja muutaman kerran päivässä pääasiassa Klaukkalan ja Vihdin kautta Helsinkiin sekä Karkkilaan.
Bayswaterin metroasema
Bayswaterin metroasema on asema Lontoon metron Circle- ja District-linjoilla Paddingtonin ja Notting Hill Gaten asemien välissä Bayswaterin kaupunginosassa. Asema avattiin 1. lokakuuta 1868, viisi vuotta metron liikennöinnin alkamisen jälkeen. Se on nimetty uudelleen kolme kertaa: vuonna 1923 nimelle Bayswater (Queen's Road) & Westbourne Grove, 1933 Bayswater (Queen's Road) ja 1946 Bayswater (Queensway). Ajan kuluessa lisämääre Queensway poistui nimestä. Asemalle on yksi sisäänkäynti Queenswayn länsipuolelta. Samaisen kadun eteläpäässä on Central-linjan asema Queensway.
Aseman ympäristössä on paljon kahviloita ja pieniä ravintoloita. Seutu on matkailijoiden suosimaa, ja siellä on paljon hotelleja.
thumb|220px|left|Aseman laiturialuetta.
Oksjärvi (Kuhmoinen, Pukarankulma)
Oksjärvi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa ja Keski-Suomessa Jämsässä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria ja se on 1,3 kilometriä pitkä ja 700 metriä leveä. Se sijaitsee laajan metsäalueen sisällä Käärmevuoren kaakkoispuolella ja Kuhmoisten Pukarankulman lähellä. Sen muutoin yhtenäisestä järvenselästä erkanee länteen Taivalniemen taakse kaartuva Taivallahti. Järvellä on kartan mukaan kuusi luotomaista saarta. Sen rantaviivan pituus on 4,7 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata, joka on paikoin soistunutta. Alueella ei ole kiinteää asutusta, mutta järven rannoille on rakennettu 16 vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Pukarankulmalta. Jämsän ja Kuhmoisten välinen kuntaraja kulkee järven keskilinjaa myöten ja kääntyy vielä Taivallahden halki luoteeseen.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta järven laskuoja lähtee sen luoteispäästä ja yhtyy heti Oksjärvesuon ojiin, jotka on johdettu pohjoiseen mäen rinteeseen. Sieltä ne valuvat Nuottijärveen. Taivallahden eteläpuolella sijaitsee Kalaton, jolla ei ole yhdysojaa, sekä lampi Pakarainen, jolla on oja järven etelärantaan.
Historiaa
Vuoden 1965 peruskartassa järvi oli edelleen autio, mutta Pakaraisen ympäriltä oli raivattu peltomaata. Rannoille oli rakennettu neljä mökkiä vuoden 1986 karttaan mennessä. Pakaraisen pellot oli siihen mennessä metsitetty.
Kaakkolammi (Jämsä, Hiukkaa)
Kaakkolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Oksjärven ja Nuottijärven välissä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee kallioisen mäen länsipuolella rinteen alla soistuneessa painaumassa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 650 metriä. Järvi on metsäinen ja autio. Sinne ei tule tietä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Pääskylänjoen valuma-alueella (35.76), jonka Lahnajärven valuma-alueeseen (35.763) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy. Siihen on johdettu suo-oja ja sen laskuoja on kaivettu suorana ojana kohti koillista. Oja yhtyy ojitettuun suohon, joka laskee lännessä olevaan Nuottijärveen. Vaikka Oksjärven laskuoja ei ylety lampeen asti, valuvat ojanpäästä vedet lopulta siihen.
Rogue Trip: Vacation 2012
Rogue Trip: Vacation 2012 on SingleTracin kehittämä ja GT Interactiven julkaisema ajopeli. Peli julkaistiin PlayStationille vuonna 1998. Pelin idea muistuttaa Twisted Metal -sarjaa. Pelissä on The Mighty Mighty Bosstonesin säveltämä ääniraita.