cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rusien–Bysantin sota (988)
Kiovan Venäjän ja Bysantin valtakunnan liitto
Rusien sotajoukkojen avun määrästä Bysantille kertoi armenialainen historioitsija Stepanos Taronatsi, joka oli ruhtinas Vladimir Suuren aikalainen. Hän mainitsi 6 000 soturin joukosta. Jahjan mukaan rusien ja kreikkalaisten yhdistynyt armeija voitti Bardas Fokasin armeijan Krisopolin luona (Bosporinsalmen Aasian puolella) vuoden 988 lopulla. 13.4. 989 liittolaiset hyökkäsivät Abidosiin ja tappoivat Fokasin. Jahja Antiokialainen kertoo rusien taistelleen Bysantin armeijan joukoissa Pohjois-Syyriassa vielä vuonna 999. Näiden tapahtumien vuoksi on oletettavissa että rusien ja bysanttilaisten liitto oli solmittu viimeistään syksyllä 988, minkä jälkeen rusien joukot taistelivat Bysantin armeijassa ainakin 1000-luvun alkuun asti. Itäisten lähteiden mukaan liiton solmimista helpotti se, että ruhtinas Vladimir otti kristillisen kasteen ja Bysantin keisari Basileios II antoi sisarensa Annan vaimoksi Vladimir Suurelle.
Sotaretki Khersonesokseen
pienoiskuva|vasen|Vladimir Suuren sotaretki Khersonesokseen. Miniatyyri Radziwillin kronikasta
Sotaretken tapahtumat
Kiovan suuriruhtinas Vladimir Suuren sotaretki ja todellinen ajankohta kreikkalaiseen Khersonesoksen kaupunkiin Krimille ovat jonkin verran epäselviä. Nestorin kronikka mainitsee sen tapahtuneen kevät-kesä 988, joka myös itäisten lähteiden mukaan voisi pitää paikkansa, koska sen jälkeen tehtiin Rusien ja Bysantin välinen liittosopimus. Toisaalta bysanttilainen historioitsija Leon Diakonos ainoana kreikkalaisena mainitsee ”Taurian skyyttien” vallanneen Khersonesoksen. Hän mainitsi sen liittyvän komeettaan, joka näkyi heinä-elokuussa 989. Jakovin Elämä-kronikka kertoi: ”Toisena kesänä kristityn kasteen ottamisesta kävi putouksilla ja kolmantena kesänä Khersonesoksen valloitti”. Eli sen mukaan kaupunki valloitettiin vuonna 989.
Tästä tulisi kysymykseksi se, miten Vladimir olisi voinut tehdä sopimuksen Bysantin kanssa, jos hän samanaikaisesti piiritti heidän kaupunkiaan. Historioitsijoilla on eri teorioita Vladimirin sotaretkestä Khersonesokseen. Suosituimman teorian mukaan Bysantti sai 6 000 soturin sotajoukon, mutta ei ruvennut täyttämään omaa velvoitettaan eli antaa Bysantin keisarin sisar barbaarille, joka ei ollut ottanut Bysantin ortodoksikirkon kastetta. Khersonesoksen valtaus sekä uhkaus tulla myös Konstantinopoliin pakottivat Basileios II suostumaan ”Taurian skyyttien” vaatimuksiin. Toisen teorian mukaan, kaupunki oli liittoutunut kapinallinen Bardas Fokas nuoremman kanssa, minkä vuoksi Vladimir Suuri hyökkäsi sinne Basileios II liittolaisena. Eri keskiaikaisten lähteiden mukaan Khersonesoksen piiritys kesti 6–9 kuukautta, mikä antaisi olettaa, että piiritys olisi alkanut syksyllä 988. Basileios II olisi jo saanut 6 000 soturin apujoukot siihen mennessä ja piiritys olisi päättynyt kesällä 989.
Khersonesoksen linnoitus
Muinainen Khersonesos sijaitsi nykyisen Sevastopolin alueella ja oli Krimin kallioilla, jota rajoitti idästä Karantinin lahti ja lännessä rannan myötäisesti Pesotsnajan lahdella. Khersonesoksen perustivat kreikkalaiset 400 eaa. He olivat kotoisin Herakleia Pontikesta. Keskiajalla puolustusjärjestelmä muodostui mahtavasta linnanmuurista, joka kiersi kaupungin ympäri myös meren rannalla. Muurien pituus oli 2,9–3,5 km ja paksuus 4 m. Siinä oli 32 avointa tornia, 7 tykinpaikkaa ja 6 porttia. Muurien korkeus oli 8–10 m ja tornien korkeus 10–12 m. Alin ulkomuuri oli tehty suurista ja huolellisesti asetetuista savikiviharkoista. Ylempänä oli pienempiä kiviä muurattuna toisiinsa kiinni. Kaikkein vaikeimmin puolustettavissa olevassa eteläosassa (kaukana merestä) oli päämuurin edessä matalampi apupuolustusmuuri, joka vaikeutti pääsyä päämuurille. Pesochnajan lahdesta länteen on Streletskin lahti, jonne historioitsijoiden mukaan Vladimir Suuri toi sotajoukkonsa.
Nestorin kronikka
Kaikkein vanhin säilynyt muinaisvenäläinen kertomus Nestorin kronikka kertoo seuraavasti Khersonesoksen piirityksestä ja valloituksesta: «Vuonna 6496 (988) Vladimir lähti sotajoukkoineen valtaamaan kreikkalaisen Khersonesoksen kaupunkia ja kaupunkilaiset sulkeutuivat sinne. Ja Vladimir jäi kaupungin tuolle puolen, lähelle satamaa, nuolenkantaman päähän kaupungista ja kaupunkilaiset pitivät sitkeästi puoliaan.
Vladimir piiritti kaupunkia. Kaupunkilaisten voimat alkoivat ehtyä ja Vladimir sanoi heille: ”Ellette antaudu, jatkan piiritystä vielä kolme vuotta.” Kaupunkilaiset eivät totelleet häntä. Vladimir varusti joukkonsa taisteluun ja käski, että kaupungin muurien juurelle oli rakennettava maavalli. Ja sotilaiden rakentaessa vallia Khersonesoksen asukkaat kaivoivat tunnelin kaupungin muurien alitse ja veivät soturien kaivaman mullan kaupunkiinsa ja kokosivat sen kukkulaksi keskelle kaupunkia. Soturit kaivoivat entistä enemmän ja Vladimir jatkoi piiritystä.
Niin muuan khersonesoslainen nimeltään Anastasios ampui nuolen, johon hän oli kirjoittanut: Vesi johdetaan lähteistä, jotka ovat selkäsi takana idän suunnalla. Kaiva ne esiin ja katkaise veden tulo. Saatuaan kuulla viestistä Vladimir kohotti katseensa taivaaseen ja sanoi. ”Jos se onnistuu, otan kasteen”. Ja hän käski heti kaivaa vesijohtoja kohti ja osuttuaan niihin hän katkaisi vedenjuoksun. Janoon menehtymäisillään oleva väki antautui. Kaupungin valtauksen jälkeen Vladimir vaati Bysantin keisarin sisarta vaimokseen ja lupasi vastapalveluksena ottaa kristillisen kasteen. Saatuaan lupauksen Anna Porfyrogenita saapui Khersonesosekseen. Vladimir otti kasteen ja he menivät naimisiin siellä. Vladimir antoi Khersonesoseksen takaisin Bysantin valtakunnalle. Sen jälkeen Kiovan suuriruhtinas Vladimir rupesi kastamaan omaa kansaansa kristityiksi kreikkalaisten pappien avustuksella. Kronikka mainitsee, että suuriruhtinas vei Khersonesoksesta mukanaan pyhimysten voiman ja ikonit sekä muuta sotasaalista kuten kaikenlaisia kotitalousesineitä sekä pronssipatsaita. Historioitsija V. V. Mavrodin olettaa, että Khersonesoksen legenda Vladimirin kasteesta oli lisätty alkuperäiseen kronikkaan, minkä perusteella laadittiin Nestorin kronikka. Alkuperäisen kronikan oli ilmeisesti kirjoittanut joku khersonesoslaisista papeista, koska kronikka tunsi niin hyvin Khersonesoseksen topografian sekä sinne lisätyistä kreikkalaisista sanoista venäläisen tekstin sekaan.
Sotaretken jälkeen
Anastasios, joka antoi kaupungin Vladimirille, sai korkean viran ruhtinaan hovissa. Hänestä tuli yksi Desjatinan kirkon perustajista Kiovassa. Vladimirin kuoleman jälkeen hän pakeni Puolan kuninkaan Boleslavin luo.
Ruskomesikot
Ruskomesikot (Pycnopygius) on mesikkojen heimoon kuuluva varpuslintusuku. Ruskomesikkojen sukuun kuuluu BirdLifen mukaan kolme lajia.
Paakin junaonnettomuus
Paakin junaonnettomuus tapahtui 7. lokakuuta 1926 Kontiomäen ja Vuokatin välillä noin kilometri ennen Paakinmäkeä kun kaksi työjunaa törmäsi yhteen. Onnettomuudessa kuoli viisi henkilöä ja junien veturit sekä 11 soravaunua romuttuivat.
Onneettomuus aiheutui junanlähettäjien väärinkäsityksestä. Vuonna 1928 tuomittiin junan lähettäjänä Kontiomäen asemalla toiminut sähköttäjä Auvinen Sotkamon kihlakunnanoikeudessa 1 vuoden 5 kuukauden vankeusrangaitukseen sekä virasta erotettavaksi. Hänet tuomittiin myös maksamaan korvauksia rautatiehallitukselle sekä elatusapua onnettomuudessa kuolleiden omaisille.
Dionysia (suku)
Dionysia on esikkokasveihin kuuluva, tiiviitä mättäitä muodostavien ruohovartisten kasvien suku. Siihen kuuluu ainakin 49 lajia, joista useimmat elävät Iranissa ja Afganistanissa, mutta niitä tavataan myös Irakissa, Pakistanissa ja Tadžikistanissa.
Dionysiamättäät kasvavat kuivissa oloissa kalkkikivikallioiden koloissa. Jotkut lajit kasvavat pelkästään yläpuolella roikkuvien kivenkielekkeiden alla, toiset ovat levinneet myös vinoille kalliopinnoille. Ne muodostavat tiiviitä mättäitä, jotka ovat keväällä toisinaan kokonaan keltaisten, violettien tai pinkkien kukkien peitossa.
Valencian yliopisto
thumb|right|Yliopiston päärakennus Valencian yliopisto (virallisesti Universitat de València studi-general) Valenciassa sijaitseva yliopisto. Yliopisto on perustettu vuonna 1499, ja se on yksi vanhimmista yhä toiminnassa olevista yliopistoista Espanjassa. Valencian yliopistosta käytetään nimitystä Universidad Literaria erottuakseen Valencian teknisestä yliopistosta. Vuonna 2010 yliopistossa oli 55 000 opiskelijaa.
Yliopistoon kuuluu kolme kampusta:
Uudenkaledoniansammalmesikko
Uudenkaledoniansammalmesikko (Gymnomyza aubryana) on mesikoiden heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Uudenkaledoniansammalmesikkoa tavataan endeemisenä Uudessa-Kaledoniassa, ja sen levinneisyys on rajoittunut pääasiassa saaren eteläosiin. Lajin populaation arvellaan olevan 70–400 yksilöä. Laji on luokiteltu äärimmäisen uhanalaiseksi, koska sen populaatio on erittäin pieni, ja koska se on vähenemässä elinympäristöjen tuhoutumisen ja vierasperäisten nisäkkäiden aiheuttaman saalistuksen takia.
Lisääntyminen
Uudenkaledoniansammalmesikko rakentaa pesänsä avoimeen metsään. Pesä on hyvin heikosti naamioitu, mikä jättää sen avoimeksi saalistajille. Laji munii pesään vain yhden munan, eikä yhdenkään parin tiedetä tuottaneen enempää kuin yhden poikasen pesimäkautta kohden.
Ravinto
Uudenkaledoniansammalmesikon on havaittu syövän selkärangattomia ja mettä.
Drag Me Down
Drag Me Down on brittiläis-irlantilaisen poikabändin One Directionin heinäkuussa 2015 julkaisema single, joka kuuluu myös heidän viidennelle studioalbumilleen Made in the A.M.. Kappaleen kesto on kolme minuuttia ja 12 sekuntia.
Drag Me Down on One Directionin ensimmäinen single Zayn Malikin jätettyä yhtyeen maaliskuussa 2015. Se oli 11:llä listalla suosituin äänite, mukaan lukien Ranskassa ja Iso-Britanniassa. Suomen virallisella listalla kappale sijoittui parhaimmillaan kolmanneksi. Suomen latauslistalla se oli ykkösenä viikolla 32.
Kappaleen musiikkivideo julkaistiin YouTubessa elokuussa 2015 ja sillä on marraskuussa 2015 yli 186 miljoonaa katselukertaa.
Coverit
Suomalainen hard rock -yhtye Santa Cruz julkaisi cover-version kappaleesta marraskuussa 2016. Kappale on yhtyeen kitaristi Joonas ”Johnny Cruz” Parkkosen tuottama.
Suomen Palloliitto
Suomen Palloliitto ry (lyh. SPL, ) on suomalaisen jalkapallon ja futsalin korkein järjestö. Se on perustettu vuonna 1907, ja se on ollut FIFAn jäsen vuodesta 1908 ja UEFAn vuodesta 1954. Palloliiton puheenjohtajana on vuodesta 2018 lähtien toiminut Ari Lahti. Liiton pääsihteerinä toimii Marco Casagrande.
Suomen Palloliiton 930 jäsenseurassa on noin 131 000 rekisteröityä pelaajaa. Jalkapalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 500 000 suomalaista. Futsalin harrastajia oli Palloliiton omien tilastojen mukaan noin 25 000 vuonna 2018. Sääntöjen mukaan Palloliiton jäseniksi voivat kuulua rekisteröitynä yhdistyksenä toimivat piirit, seurat ja yhteisöt.
Historia
Suomen Palloliitto perustettiin 19. toukokuuta 1907 Ravintola Catanissa Helsingissä. Perustavaan kokoukseen osallistuivat Unitas (Helsinki), Polyteknikkojen urheiluseura (Helsinki), Stjernan (Helsinki), Viborgs Hockeyklubb (Viipuri), Åbo Idrottsvänner (Turku), Turun Jalkapalloseura ja Idrottens Vänner (Kokkola).
Jääpallo kuului Suomen Palloliiton ohjelmaan aina vuoteen 1972 asti, kunnes Suomen Jääpalloliitto perustettiin jääpalloilun itsenäiseksi lajiliitoksi. Jääkiekon ensimmäiset SM-kilpailut järjesti 1928 Palloliitto vaikka laji kuului myös Suomen Luistinliiton ohjelmaan. Oman lajiliittonsa – Suomen Jäähockeyliitto – kiekkoilijat saivat 20. tammikuuta 1929. Myös pesäpallo ja sitä edeltänyt pitkäpallo järjestettiin Palloliiton alaisuudessa vuoteen 1925 saakka.
Toiminta
250px|right Palloliitto organisoi jalkapallon ja futsalin sarja- ja cup-muotoisen kilpailutoiminnan Suomessa Veikkausliigaa lukuun ottamatta. . Liitto on vastuussa myös maajoukkuetoiminnasta sekä jalkapallon ja futsalin kehittämisestä muun muassa valmentajakoulutuksen sekä seura- ja olosuhdekehitystoiminnan avulla.
Liiton toiminta-ajatuksena on olla jalkapallon erikoisliitto ja kansainvälisen jalkapalloliiton FIFA:n jäsenenä vastata Suomen kaikesta jalkapallotoiminnasta ja sen kehittämisestä sekä kasvatus- ja harrastustoiminnan että kilpa- ja huippu-urheilun alueilla ihmis- ja asiakaskeskeisestä lähtökohdasta.
Toiminnan päämäärinä ovat Suomen jalkapalloilun nostaminen pysyvästi kansainväliselle huipputasolle, lajin kehittäminen kokonaisuudessaan suosituimmaksi suomalaiseksi urheilulajiksi – myös katsojamäärillä mitattuna, Fair Play -hengen ulottaminen toiminnan kaikille tasoille sekä liiton aseman vahvistaminen.
Piirit
Aiemmin Palloliiton jäseninä oli alueellisia piirejä, mutta vuoden 2020 alusta lähtien Palloliitto ja sen piirit yhdistyvät yhdeksi valtakunnalliseksi organisaatioksi. 12 piiriä vastasivat jalkapallotoiminnasta omilla alueillaan.
Kilpailutoiminta
Jokaisella viralliseen kilpailuun osallistuvalla pelaajalla tulee olla voimassa kyseessä olevaan kilpailuun oikeuttava pelaajalisenssi ja vakuutusturva. Lisenssien yhteydessä on saatavilla myös vakuutusturva, mutta vähintään vastaavan tasoisen vakuutuksen voi halutessaan hankkia myös itse.
Lasten, nuorten, aikuisten sarjoissa pelaavien alle 21-vuotiaiden, JKKI- ja erotuomarien pelitoiminnassa käytössä on pelipassi. Lapsille ja nuorille vakuutusturva on pakollinen, aikuisten pelipassilla, joka on tarkoitettu korkeintaan 20-vuotiaille aikuisten kilpailusarjoissa pelaaville, se on pakollinen Veikkausliigasta Kakkoseen. Muissa aikuisten sarjoissa sekä JKKI- ja erotuomareiden pelitoiminnassa vakuutusturvan hankintaa suositellaan.
Koulutustoiminta
Palloliitto järjestää valmentajakoulutusta D-, C-, B-, A- ja valiotasolla. Korkein suoritettava kurssi on Jalkapallovalmentajakoulu (JVK), jonka suorittaneilla on mahdollisuus saada valio- ja UEFAn pro-lisenssi.
Seuratoiminta
Palloliiton välineinä seuratoiminnan tukemisessa ovat :
Omien oppaiden ja koulutusten lisäksi Palloliitto suosittelee jalkapalloseuroille uusia työvälineitä ja tukia:
Liittokokous
Varsinainen liittokokous pidetään joka kolmas vuosi syys-joulukuussa liittohallituksen kutsusta. Liittokokouksessa valitaan kolmen vuoden kausille liittohallituksen puheenjohtaja, josta käytetään nimitystä Palloliiton puheenjohtaja sekä liittohallituksen 1. varapuheenjohtaja ja 2. varapuheenjohtaja, joista käytetään nimitystä Palloliiton varapuheenjohtaja. Liittovaltuuston varsinaisten jäsenien ja näiden henkilökohtaisten varajäsenien kausi on myös kolmivuotinen.
Liittokokouksessa käsitellään liittohallituksen kertomus liiton toiminnasta ja taloudesta sekä liittohallituksen esittämä seuraavan kolmivuotiskauden toiminta- ja taloussuunnitelma. Liittokokouksen esityslistalla voi olla näiden lisäksi myös muita asioita, joita ei ole valmiiksi säännöissä määritelty liittokokouksen tehtäväksi.
Liittovaltuusto
Liittovaltuuston muodostaa liittokokouksen valitsemat kolmekymmentä varsinaista jäsentä ja heidän varajäsenensä. Liittovaltuusto pitää liittohallituksen kutsusta vuosittain kaksi varsinaista kokousta. Liittovaltuuston jäsenten ja varajäsenten keskuudessa tulee olla kummankin sukupuolen edustus, ja valtuuston jäseniksi voi valita vain alle 70-vuotiaita henkilöitä. .
Liittohallitus
250px|thumb|Palloliiton toimisto sijaitsee etualan [[Sonera Stadiumilla ja maaottelut pelataan taustalla olevalla Helsingin olympiastadionilla.]] Liiton asioita hoitaa liittohallitus, jonka muodostavat varsinaisen liittokokouksen valitsemat liiton puheenjohtaja ja varapuheenjohtajat sekä liittovaltuuston syyskokouksen valitsemat kahdeksan jäsentä. Liittohallituksen jäsenten keskuudessa tulee olla kummankin sukupuolen edustus, ja hallituksen jäseniksi voi valita vain alle 70-vuotiaita henkilöitä.
Valiokunnat
Liittohallituksen tehtäviin kuuluu asettaa Palloliiton toiminnan järjestämiseksi tarvittavat valiokunnat ja lautakunnat sekä hyväksyä niiden johtosäännöt.
Mayuko Hagiwara
Mayuko Hagiwara (s. 16. lokakuuta 1986 Maebashi) on japanilainen maantie- ja ratapyöräilijä. Hän on edustanut vuodesta 2013 Wiggle-Honda-joukkuetta. Aiemmin hänen seuransa oli Cycle Base Asahi Racing.
Hagiwara voitti vuonna 2005 Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa ratapyöräilyn pisteajossa, ja seuraavana vuonna hän sai Aasian kisojen kultamitalin maantieajossa ja voitti myös Okinawan ympäriajon. Hän oli Aasian-mestaruuskilpailuissa kolmas aika-ajossa 2008 ja sijoittui kolmanneksi myös Japanin-mestaruuskilpailujen maantieajossa. Hagiwara vei Japanin-mestaruuden maantieajossa 2009, ja 2010 hän oli ykkönen sekä aika- että maantieajossa. Hän oli Aasian-mestaruuskilpailujen hopealla Sharjahissa 2010 aika-ajossa.
Hagiwara uusi maansa mestaruuskilpailujen tuplakullan vuosina 2011 ja 2012. Hän sijoittui toiseksi Thaimaan ympäriajon kokonaiskilpailussa 2012, mutta joutui keskeyttämään lajissa Lontoossa samana vuonna pidetyissä olympialaisissa. Hän oli kolmas Japanin-mestaruuskilpailujen maantieajossa 2013. Hän voitti kotimaansa mestaruuden sekä maantie- että aika-ajossa 2014. Hän saavutti 2015 Aasian-mestaruuskilpailuissa hopeaa aika-ajossa ja voitti Japanin-mestaruuden maantieajossa. Hän voitti 2015 myös kuudennen etapin naisten "Italian ympäriajossa", Giro Rosassa ja kolmannen etapin Tour de Bretagnessa.
Kumada-kytkentä
thumb|250px|Yleinen esimerkki Kumada-kytkennästä. M on metallikatalyytti. Kumada-kytkentä on Grignard-reagenssin ja alkyylihalidin välinen kemiallinen reaktio. Reaktio kuuluu niin kutsuttuihin kytkentäreaktioihin ja tuotteena muodostuu orgaaninen yhdiste, jossa on uusi kahden hiiliatomin välinen sidos. Kumada-kytkennöissä katalyyttinä käytetään siirtymämetallikomplekseja.
Université Paris-Saclay
Université Paris-Saclay eli UPS on teknillinen korkeakoulu Pariisin kaupungissa Ranskassa. UPS tunnetaan ennen kaikkea luonnontieteiden ja tekniikan opetuksesta sekä tutkimuksesta, mutta yliopistossa opetetaan myös johtamista, taloustieteitä, kieliä, poliittista historiaa ja filosofiaa. Se perustettiin vuonna 2014.
Kumada-kytkentä
Reagenssit ja mekanismi
Japanilaisen Makoto Kumadan ja ranskalaisen Robert Corriun ryhmät julkaisivat toisistaan riippumattomina vuonna 1972 kuvauksen alkyylihalidin ja Grignard-reagenssin välisestä reaktioista ja molemmat olivat nikkelikatalysoituja. Kumadan ryhmä jatkoi tutkimuksia ja laajensi muun muassa lähtöaineskaalaa ja reaktio on myöhemmin nimetty Kumadan mukaan.
Université Paris-Saclay
UPS:ssa on opiskellut tai opettanut 3 Nobel-palkinnon saanutta.
Jääpallon Venäjän cup
Jääpallon Venäjän cup (ven. Кубок России по хоккею с мячом, Kubok Rossii po hokkeju s mjatšom) on Venäjän jääpalloliiton hallinnoima venäläisten seurajoukkuiden jääpallokilpailu. Jääpallon Venäjän cup-mestaruus ratkaistiin ensimmäisen kerran 1993. Kilpailu järjestetään ennen sarjakauden alkua. Venäjän cup on jatkoa Neuvostoliiton cupille, joka pelattiin vuodesta 1937 lähtien.
Jonas (televisiosarja)
Jonas on Disney Channelin televisiosarja, jonka on tuottanut Michael Curtis ja Roger Schulman. Sarjan tähtinä toimii Jonas Brothers. Ensimmäinen jakso kuvattiin syyskuussa 2008 ja näytettiin Yhdysvalloissa Disney Channelillä 2. toukokuuta 2009. Suomessa sarjaa näyttää Nelonen.
Åke Forsberg
Hyökkääjänä pelannut Forsberg edusti koko uransa ajan 1943–1957 Kiffeniä. Kaikkiaan hän pelasi 12 kauden aikana 118 pääsarjatason ottelua, joissa hän teki 70 maalia. Hän oli kaudella 1951 mestaruussarjan paras maalintekijä.
Maajoukkueessa Forsberg pelasi yhden maaottelun vuonna 1952.
Robert Watson-Watt
Robert Alexander Watson-Watt FRS, FRAeS (13. huhtikuuta 1892 – 5. joulukuuta 1973) oli skotlantilainen fyysikko, jota monet pitävät tutkan keksijänä. Hänet aateloitiin vuonna 1942 saavutuksistaan sota-ajan ponnisteluissa.
Watson-Watt valmistui insinööriksi 1915 Dundeessä. Hän siirtyi 1915 Lontooseen radioalan tutkijaksi. Vuonna 1935 hän ehdotti Arnold Wilkinsin kanssa, että vihollisen lentokoneet voitaisiin havaita jo kaukaa lähettämällä niitä kohti radioaaltoja, joiden takaisinheijastuminen mitattaisiin. Käytännön kokeilut osoittivat idean toimivan, ja koko Englannin rannikon kattava tutkajärjestelmä ehdittiin saada valmiiksi ennen toista maailmansotaa.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Historiaa
pienoiskuva|Muinaisten heprealaisten käsitys kaikkeudesta. Ihmiskunnan varhaisimpiin todellisuuskäsityksiin on kuulunut sielu-uskoinen luonnonpalvonta – metsässä, ilmassa ja vedessä asuvien henkiolentojen ja vainajien suostuttelu ja lepyttäminen taikamenojen avulla, joissa välittäjänä toimii heimon poppamies tai šamaani. Monissa monijumalisissa uskonnoissa kuten muinaisen Egyptin ja Kaksoisvirranmaan uskonnoissa jumalat olivat tai edustivat taivaankappaleita ja toisissa katsotaan, että koko todellisuus on osa yhtä jumalaa, kuten hindulaisuudessa. Yksijumaliset uskonnot kuten juutalaisuus ja muinaispersialainen zarathustralaisuus hyväksyivät vain yhden jumalan. Myöhemmät metafyysisiksi kutsutut ajattelun järjestelmät myöhäisantiikin uusplatonismista Hegelin idealismiin korvaavat jumalan käsitteellä tai periaatteella, kuten Plotinoksen Yksi tai Hegelin Objektiivinen Henki. Vaikka tieteen katsotaan syntyneen antiikin Kreikassa, varsinainen kokemusperäinen ja kokeellinen tutkimusmenetelmä saavutti kypsyytensä vasta uuden ajan alussa, minkä jälkeen tiede on kohonnut keskeiseksi nykyaikaisen ihmisen todellisuuskäsityksen muodostamisen välineeksi.
Muinaisten kulttuurien suhde tieteeseen ja uskontoon
Vanhimpana luonnontieteenä pidetyn tähtitieteen on katsottu syntyneen muinaisessa Mesopotamiassa käytännön tarpeesta mitata vuodenaikojen kulkua tarkasti kalenterin avulla maanviljelyn tarpeisiin. Kalenterilla oli myös merkittävä uskonnollinen merkitys, koska se sääteli uhrimenojen ja muiden uskonnollisten menojen ajankohtaa. Kalenterin loi papisto, joka edusti yhteiskunnan oppineistoa. Koska taivaankappaleet liitettiin jumalolentoihin, syntyi samanaikaisesti myös tähdistäennustaminen eli astrologia, jolla pyrittiin tulkitsemaan jumalien tahtoa kiertotähdistä ja muista taivaankappaleista. Antiikin Kreikassa syntyi länsimainen filosofia, ja korkeimman oppineisuuden asema siirtyi papistolta uudelle ajattelijoiden ryhmälle. He yhteiskunnan yläluokan edustajina katsoivat, että ruumiillinen työ oli halventavaa. Näin tietoa todellisuudesta saatettiin saavuttaa ensisijaisesti järkeilyn kautta.
SalWe
SalWe Oy edistää terveyden ja hyvinvointialan yritysten ja tutkimuslaitosten pitkäjännitteistä yhteistyötä ja tutkimusta. Yhteistyöllä tavoitellaan merkittäviä innovaatioita, jotka kasvattavat terveyden ja hyvinvointialan liiketoimintaa ja lisäävät yhteiskunnan hyvinvointia. SalWe Oy on voittoa tavoittelematon osakeyhtiö ja se koordinoi SHOK eli strategisen huippuosaamisen keskittymän toimintaa terveyden ja hyvinvoinnin alueella.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Keskiajan tiede
pienoiskuva|vasen|Louis Comfort Tiffany, Koulutus, 1890. Tiede ja uskonto esitetään sopusoinnussa. pienoiskuva|Codex Vindobonensis 2554, noin 1250. Käsikirjoituksen kuvituksessa Jumala esiintyy arkkitehtina, rakentajana, mittaajana tai käsityöläisenä. Suurin osa keskiajan kristityistä oppineista yhdisti tieteen, varsinkin geometrian ja tähtitieteen Jumalaan. Kuvassa esiintyvä harppi on maailman luomisen tunnuskuva.
SalWe
Perustaminen
SHOK-toiminta sai alkunsa pääministerin johtaman Tutkimus- ja innovaationeuvoston (ent. Tiede- ja teknologianeuvoston) päätöksellä vuonna 2006. Tavoitteeksi asetettiin elinkeinoelämän uudistuminen ja vientiliiketoiminnan lisääminen. Suomessa on kuusi SHOKia ja niiden toimintaa operoivaa yhtiötä. SalWe Oy perustettiin terveyden ja hyvinvoinnin alueella vuonna 2009. SHOKien kulmakivenä on rahoittajaorganisaatioiden vahva sitoutuminen. Tekesillä on keskeisenä rahoittajana ollut myös merkittävä rooli keskittymien rakentamisessa. SHOKit ovat poikkitoimialaisia, monitieteellisiä, kansainvälisesti korkeatasoisia ja avoimia innovaatioympäristöjä, joiden tutkimustulokset ovat laajalti julkisia. Kunkin SHOKin toimintaa ohjaa omistajien määrittämä strategia (Strateginen tutkimussuunnitelma SRA), jota toteutetaan tutkimusohjelmien avulla. Ohjelmiin voivat osallistua myös muut tahot kuin osakkaat.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Keskiajan tiede
Kristillinen jumaluusoppi eli teologia alkoi kehittyä Rooman valtakunnan aikana toisaalta jännitteisessä suhteessa filosofiaan, toisaalta käyttäen hyväksi sen menetelmiä. Antiikin kristityt liittivät antiikin järkeisajattelun osaksi uskontoaan ja muodostivat varhaisvaiheen teologian, apologian eli kristinuskon järkiperäisen puolustamisen.
SalWe
Osakkaat
Osakasyritykset ovat: Biotie Therapies, CSC – Tieteen tietotekniikan keskus, Elekta Oy, Finnzymes, GE Healthcare Finland, Invalidiliiton Asumispalvelut, Kustannus Oy Duodecim, Lääketietokeskus Oy, Mawell Oy, Medisize Oy, Oy Medix Biochemica Ab, Mobidiag Oy, Nexstim Oy, Orion, Philips, Veripalvelu, Thermo Fisher Scientific Oy, Tieto Healthcare & Welfare ja Valio.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Keskiajan tiede
Kreikkalaisten näkemys tiedosta oli vallitseva niin kristillisessä kuin islamilaisessakin maailmassa aina uuden ajan alun tieteelliseen vallankumoukseen asti. Keskiajalle tultaessa tieteellinen edistys pysähtyi lähes täysin ja lähti uudelleen käyntiin vasta 1100-luvulla syntyneen skolastiikan myötä, vaikka silloinkin tieteellisiä kysymyksiä käsiteltiin pääasiassa uskonnollisten opinkappaleiden kautta ja niiden asettamissa rajoissa.
SalWe
Osakkaat
Tutkimuspuolelta osakkaina ovat Helsingin, Jyväskylän, Itä-Suomen, Tampereen, Turun ja Oulun yliopistot, Aalto-yliopisto, Tampereen teknillinen yliopisto ja Åbo Akademi sekä Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskus MTT, Työterveyslaitos (TTL), UKK-instituutti, Teknologian tutkimuskeskus VTT ja Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL).
Ardisia (laji)
Ardisia (Ardisia crenata) on puuvartinen esikkokasvi (heimo Primulaceae, alaheimo Myrsinoideae), jota viljellään huonekasvina. Kasvi esiintyy alkuperäisenä Itä-Aasiassa, Intiasta Etelä-Kiinaan, Indokiinaan, Filippiineille, Koreaan ja Japaniin.
pienoiskuva|vasen|200px|Ardisian marjoja.
SalWe
Tavoitteet
SalWe tarjoaa yhteistyöalustan ja toimintatavan terveys- ja hyvinvointialan toimijoiden, yritysten ja tutkimuksen, väliseen yhteistyöhön. SalWen toiminnalla edistetään yritysten kansainvälistä liiketoimintaa ja alan yhteiskunnallista vaikuttavuutta sekä tuotetaan tutkimukseen pohjautuvaa tietoa. SalWen toiminnan tavoitteena on yksilön toimintakyvyn ylläpitäminen ja parantaminen sekä yhteiskunnallisesti merkittävien sairauksien ehkäiseminen, havaitseminen ja hoitaminen. Tutkimuksen kohteena olevia sairauksia ovat aivosairaudet, vauriot ja rasitus, elämäntavoista johtuvat sairaudet, mikrobi-infektiot ja tulehdukset sekä syöpäsairaudet. Toiminnan keskiössä on yksilölähtöinen terveyden, hyvinvoinnin ja elämäntapojen seuranta ja hallinta. SalWen tavoitteita toteutetaan tutkimusohjelmien kautta.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Keskiajan tiede
Luonnontieteitä keskiajalla kehittivät erityisesti Lincolnin piispa ja skolastikko Robert Grosseteste (noin 1175–1253) sekä fransiskaanimunkit Roger Bacon (noin 1214–1294) ja Vilhelm Occamilainen (noin 1288–1348). Suomessa luonnontieteitä myöhäiskeskiajalla käsittelivät ainakin lääketieteestä kiinnostunut Vadstenan munkki Peder Månsson ja tähtitieteestä kiinnostunut kanunki ja Lohjan kirkkoherra Jacobus Petri Röd. Keskiajan teologit hyväksyivät pääosin kreikkalaisten kehittämän tieto-opillisen jaottelun scientan (lat.) eli periaatteista johdettujen väitteiden ja opinion eli auktoriteetteihin vetoamisesta syntyneiden väitteiden välille. Vaikka scientaa oli mahdollista myös uskon asioissa, sen mahdollisuuksia pidettiin rajallisena.
SalWe
Yksilöllistetty diagnostiikka ja hoito (GET IT DONE.) 2014-2018
Ohjelman tavoite on parantaa terveydenhuollon vaikuttavuutta uusilla tuotteilla ja palveluilla, jotka mahdollistavat yksilöllistetyn ja ennakoivan diagnostiikan ja hoidon. Ohjelman lopputuloksena syntyvien teknologioiden ja toimintatapojen avulla terveydenhuollon ammattilaiset pystyvät tarjoamaan tehokkaampia palveluita terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseen. Ohjelman mm. kehitetään ICT-ratkaisumalleja ja liiketoimintamalleka geeni- ja muu laboratoriotieto tehokkaaseen käyttöön ennaltaehkäisyssä ja hoidossa, teknologiaa vieritestaukseen, merkkiaineita infektioiden ja tulehdustautien diagnosoimiseen. Ensimmäistä kertaa Suomen julkinen ja yksityinen terveydenhuolto, tutkimus sekä teollisuus kehittävät yhdessä yksilöllistettyä diagnostiikkaa ja hoitoa. Ohjelman laaja yhteistyö huomioi sosiologiset ja liiketoiminnalliset näkökohdat genomitiedon hyödyntämisessä kliinisessä terveydenhuollossa.Tässä SalWen koordinoimassa ja TEKESin ja osapuolten yhdessä rahoittamassa tutkimusohjelmassa on mukana 12 terveydenhuoltoalan yritystä ja 5 tutkimuslaitosta.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Uuden ajan tiede
pienoiskuva|Joseph-Nicolas Robert-Fleury, [[Galileo Galilei inkvisition jäsenten edessä Vatikaanissa, 1847.]] Luonnontieteiden kasvun lähdettyä länsimaissa 1600-luvulla nousuun kirkko yliluonnollisine Raamattuineen tuli sivistyneistön arvostelun kohteeksi. Näitä arvostelijoita on löytynyt sekä kristinuskon että sen vastustajien piiristä. Teologien omasta historiasta muistetaan esimerkiksi Hermann Samuel Reimarus. Reimarus kiinnitti huomiota siihen, että Raamatun kertomuksia on mahdoton sovittaa yhteen luonnontieteellisen todellisuuskäsityksen kanssa. Hänen mukaansa tekstien ennakkoluuloton lukija huomaa, että Raamattu on ”vanhojen satujen kokoelma”, se on ”hulluuden ja pahuuden historia”, kiihkomielien kirjoittama ja ”täynnä pappien petoksia”. Raamatun väkivaltaiset kertomukset eivät ole hyväksyttäviä sen paremmin kuin yleisen historian väkivaltaiset kertomukset. Koska Raamattu perustuu valehteluun, koko kristinusko on suurelta osin petosta. Raamattu on kokoelma satuja, murhenäytelmiä ja turhia tarinoita. Deismin kannattajana Reimarus ehdotti, että uskonto tulisi tulkita luonnon näytelmäksi ja ainoa jumala, josta voidaan puhua, on kaikkeuden tapahtumiin puuttumaton luojajumaluus.
SalWe
Yksilön hyvinvoinnin ja terveyden älykäs seuranta (Älykäs monitorointi) 2010-2014
Älykäs monitorointi -ohjelmassa yhdistyvät diagnostiikan biomittaaminen, kuvantaminen ja lääketieteellisen terveystiedon käsittely. Ohjelman tavoitteena on kehittää innovatiivisia, älykkäitä ja kustannustehokkaita työkaluja, joilla ihmiset itse tai terveydenhuollon ammattilaiset pystyvät entistä paremmin vaikuttamaan hyvinvointiin ja vaalimaan terveyttä.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Uuden ajan tiede
Erityisesti valistuksen ranskalaisten ajattelijoiden yhteinen piirre oli yhteistä arvosteleva asenne uskontoa kohtaan. He asettivat perinnettä vastaan järjen ja kokemuksen, hylkäsivät ajatuksen yliluonnollisesta ja siten uskonnollisen ja poliittisen pakkovallan, joiden he näkivät tukevan toisiaan. paroni d'Holbach'n vuonna 1770 ilmestynyt Systéme de la Nature (Luonnon järjestelmä) oli avoimesti ateistinen ja materialistinen.
SalWe
Mielen ja kehon eliksiirit (Eliksiirit) 2010-2014
Mielen ja kehon eliksiirit -ohjelman keskeisiä painopistealueita ovat ylipainon ja sen liitännäissairauksien parempi hallinta, aivojen terveyden edistäminen sekä uusien ratkaisujen ja toimintamallien kehittäminen näiden terveyshaasteiden vähentämiseksi ja kansalaisten terveyden edistämiseksi. .
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Uuden ajan tiede
Italialainen valistusajattelija Giambattista Vico esitti kulttuurihistoriallisen selityksen ihmismielen ajatusrakennelmien muutoksesta. Vicon mukaan todellisuuskäsitysten luonne on historian kuluessa muuttunut monta kertaa. Varsinaisia vaiheita on kolme. Niihin kuuluvat (1) jumalien aika, jolloin ihmiset uskoivat elävänsä taivaallisten voimien alaisina. Elämää ohjasivat tuolloin määräykset ja ennustukset. Seuraavaksi tuli (2) sankareiden aika. Harvainvaltaisia yhteiskuntia ohjasivat avainhenkilöt, jotka käyttivät valtaansa tavalliseen kansaan. Kolmas vaihe (3) on ihmisten ja järjen aika. Tasa-arvon periaatteelle rakentuvassa yhteiskunnassa syntyivät lopulta Vicon aikakauden valtiomuodot.
Näin Vico päätyi omaan käsitykseensä oikeudenmukaisuudesta. Ensin tuli mystisen teologian vaihe, toisena vaihe jossa taitavat puhujat ohjasivat valtiota. Kolmannessa vaiheessa eli vapaiden yhteiskuntien vaiheessa ihmiset noudattavat vain yleisiin totuuksiin perustuvia lakeja. Vicon mukaan myös kielellisellä ilmaisulla on historiansa. Varhaisimmassa kehitysvaiheessa käytettiin ainoastaan merkkejä, jotka suoraan liittyivät niitä edustaviin käsitteisiin. Toisessa vaiheessa sankarien kieli oli kirjavaa ja kuvaannollista käyttäen vertauksia. Lopulta kolmannelle vaiheelle on tyypillistä yhteinen kieli, jonka avulla yhteisöt kykenevät laatimaan päteviä lakeja koko yhteiskunnalle, tasa-arvoisesti koko kansalle. Tästä syystä uskontojen kieli oli aikaisemmin ollut vain papiston keino hallita ihmisiä arvoitusten avulla. Vicon ”uuden tieteen” tarkoituksena oli purkaa menneiden aikakausien kertomuksia ja tulkita ne vain myyttisiksi ja uskonnollisiksi ilmauksiksi tavallisen elämän tapahtumista.
Valistus vaikutti myös papiston toimenkuvaan. Heiltä odotettiin perehtymistä lääketieteeseen ja taloudenhoitoon hyödyn näkökulmasta. Papin ja tiedemiehen roolit yhdistyivät monilla, kuten esimerkiksi Pehr Kalmilla ja Anders Chydeniuksella ja Gilbert Whitella
Immanuel Kant halusi muodostaa todellisuuskäsityksen paljolti ilman nojautumista jumalalliseen tekijään. Tosin jumalakäsite jäi yhä hänen etiikkansa perusteeksi. Näiden aiheiden lisäksi Kant kirjoitti vuonna 1781 myös uskonnosta, ja tällöin hän esitti näkemyksen historiallisten uskontojen vähittäisestä katoamisesta. Historian alkukantaiseen vaiheeseen kuuluvan Kantin mukaan historialliset uskonnot. Juutalaisuus, kristinusko ja islam esittivät Kantin mukaan virheellisiä käsityksiä todellisuudesta ja niiden oli aika väistyä. Niiden tilalle Kant halusi yleispätevän uskonnon, jossa jumala on moraalin takeena.
Uskontojen piirissä vastustettiin aluksi ankarasti Charles Darwinin oppia lajien synnystä. Kuitenkin jo vuonna 1868 katolisen kirkon kardinaali John Henry Newman totesi, ettei ”Darwinin teoria, paikkansapitävä tai ei, ole välttämättä ateistinen; päinvastoin, se voi yksinkertaisesti esittää jumalallisen kaitselmuksen ja taidon suurempaa ajatusta”.
Auguste Comte, positivismin perustaja, esitti 1830-luvulla tulkinnan ihmiskunnan historian kehitysvaiheista, jotka johtavat alkukantaisista uskonnoista metafysiikan kautta kohti tieteellistä järkiperäisyyttä. Comten mukaan historiassa on kolme kautta. Ensimmäinen on teologinen (paremmin sanoen uskonnollinen, koska sanalla teologia on erityismerkitys ): sen sisäisiä kehitysvaiheita ovat sielu-usko eli luonnonolioiden olettaminen sielullisiksi, monijumalisuus (useiden persoonallisten jumalahahmojen olettaminen) ja yksijumalisuus (yhden jumalan olettaminen). Toinen kausi on metafyysinen: ilmiöiden taakse oletetaan selittäviä epäpersoonallisia voimia ja periaatteita. Kolmas kausi on tosiasioita tutkivan (positiivisen) tieteen, jossa tiede rajoittuu havaittavien ilmiöiden ja niiden välisten suhteiden kuvailuun.
Sveitsin naisten jääkiekkomaajoukkue
Sveitsin naisten jääkiekkomaajoukkue edustaa Sveitsiä kansainvälisissä naisten jääkiekko-otteluissa ja turnauksissa. Joukkue toimii Sveitsin jääkiekkoliiton alaisuudessa.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Uuden ajan tiede
Myöhäisviktoriaanisena aikana 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa puhuttiin yleisesti sotatilasta tieteen ja uskonnon välillä.
Siirryttäessä 1900-luvulle Max Weber esitti ilmeisesti vaikutusvaltaisen käsityksen yhteiskunnasta ja historiasta. Weberin mukaan varhaista maagista vaihetta seuraa suurten pelastususkontojen vaihe, erityisesti kristinusko. Kolmas vaihe on uskonnosta irtautuva nykyaika. Siksi uskontoihin tulee suhtautua tiedon ja järjen vastakohtana.
Sveitsin naisten jääkiekkomaajoukkue
Sveitsillä oli vuonna 2017 noin 1 200 naisjääkiekkoilijaa. Vuonna 2022 maassa oli jo yli 2 000 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa. Vuoden 2022 alussa joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 4. sijalla.
Vuodesta 2016 lähtien joukkueen päävalmentajana toimi Daniela Diaz. Nykyinen valmentaja on Colin Muller.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Nykyaika
Uudella ajalla luonnontieteellinen tieto on kasvanut suuresti, ja tällä on ollut syvällinen vaikutus uskontoon. Länsimaisen elämänmuodon tärkeä yleispiirre on kasautuva arvostelu uskontoa kohtaan. Renessanssista lähtien luonnontieteellinen tieto todellisuudesta on jatkuvasti laajentunut esimerkiksi tähtitieteen, fysiikan, kemian, geologian ja eläintieteen aloilla. Luonnontieteen ajattelu on vaikuttanut erityisesti länsimaissa vaikuttaneeseen kristinuskoon. Luonnontieteellisen tiedon kanssa ristiriidassa olevat, havaintojen ja kokeiden sijasta Raamatun arvovaltaan perustuvat väitteet on hylätty toinen toisensa jälkeen. Tosin ristiriitakohdat Raamatun ja tieteen välillä ovat vähentyneet valistusajan alusta (nykymuotoisen tieteen kehityksen alusta) 2000 luvulle tultaessa. Tällainen on esimerkiksi Raamatun kolmikerroksinen käsitys kaikkeudesta, jossa taivas sijaitsee pilvien yläpuolella, helvetti maan pinnan alla ja jossa aurinko kiertää maata. Tosin Raamattu ei kuvaa maailman, eikä maailmankaikkeuden avaruudellista rakennetta. Myöskään käsitystä, että kaikkeus luotiin 6 000 vuotta sitten ja ihminen ja muut eläinlajit syntyivät samanaikaisesti nykyisen muotoisina, ei enää pidetä yleisesti hyväksyttävänä. Kaikissa näissä tapauksissa kirkon edustajat ovat kuitenkin ensin asettuneet vastustamaan sellaisia luonnontieteen väitteitä, jotka ovat olleet ristiriidassa heidän totunnaisten käsitystensä kanssa.
Tieteen edistymisen ja jumaluusopin peräytymisen pitkä tapahtumasarja on ollut nykyajalle tyypillinen piirre länsimaisen ajattelun piirissä, ja tästä on jäänyt perinnöksi yleisluonteinen käsitys, että luonnontieteet ovat valaisseet todellisuutta niin, että uskoa voidaan nykyisin pitää pelkkänä yksittäisten ihmisten harmittomana kuvitelmana. Uskonto nähdään häviävänä käsityksenä, joka joutuu tähdistäennustamisen tavoin perääntymään inhimillisen tiedon alueelta ja säilyy yhteiskunnassa jäänteenä aikaisemmilta ajoilta, jolloin ihmisten tieto todellisuudesta oli rajoittuneempaa. Ihmisen kehitys on jäljitetty muuhun eläinkuntaan, elämän synty on liitetty kemiallisiin reaktioihin ja mahdollisuuteen tuottaa ne uudelleen keinotekoisesti, ja ulkoavaruuden tutkiminen on tuonut esille mahdollisuuden, että toisista maailmoista löytyy kehittyneitä elämänmuotoja. Luonnontiede on yhä enemmän tukenut käsitystä kaikkeuden ja luonnon järjestyksen itseriittoisuudesta. Victor Stengerin mukaan nykyinen luonnontiede pystyy osoittamaan, että Jumalaa ei ole olemassa.
Ilkka Niiniluodon mukaan itsenäisessä Suomessa on pääosin vallinnut ”rauhanomainen rinnakkaiselo” uskonnon ja tieteen välillä. Kirkkoon kuuluville lapsille opetetaan kouluissa uskontoa tieteiden ja tiedepohjaisten oppiaineiden rinnalla. Niiniluodon mukaan ”rauhanomainen rinnakkaiselo” uskonnon ja tieteen välillä ei ole kuitenkaan mahdollista koko todellisuuskäsityksen kannalta. Uskontojen pyhiin kirjoituksiin nojautuva käsitys todellisuutta koskevan tiedon hankkimisesta ja perustelemisesta on väistämättä ristiriidassa tieteen epädogmaattisen menetelmän kanssa. Tutkimukseen perustuvan todellisuuskäsityksen edustaja hyväksyy arvokäsityksen, jonka mukaan tieteen keskeinen arvopäämäärä on totuus, ja tietokäsityksen, jossa hyväksytään vain tieteen kriittinen menetelmä todellisuutta koskevan tiedon muodostamisen välineeksi.
Thomas Piketty
right|thumb|200px|Thomas Piketty. Thomas Piketty (s. 7. toukokuuta 1971 Clichy, Ranska) on ranskalainen ekonomisti, joka on École d’Économie de Paris'n ja École des Hautes Études en Sciences Sociales’n professori. Pikettyn vuonna 2013 ilmestynyttä teosta Pääoma 2000-luvulla on pidetty tärkeimpänä taloustieteellisenä teoksena vuosiin, ehkä vuosikymmeniin ja se on herättänyt runsaasti keskustelua.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Nykyaika
Uskontojen ja tieteen välillä vallitsevissa ristiriitatilanteissa Wellcome Trustin 2018 tekemän tutkimuksen mukaan Suomessa uskontoon luotti 17 prosenttia. Ruotsissa vastaava luku oli 30 prosenttia ja Yhdysvalloissa 60 prosenttia.
Demarkaatio-ongelma ja uskonto
Demarkaatio-ongelma eli rajanveto-ongelma tarkoittaa tieteenfilosofiassa kysymystä siitä, miten ja minne tieteen rajat on asetettava. Uskonto rajataan tieteen ulkopuolelle. Yksi tieteellisen tutkimuksen tunnusmerkeistä on itsenäisyys, joka tarkoittaa uskonnon kannalta sitä, ettei uskonto saa vaikuttaa tieteelliseen päätöksentekoon kun pohditaan mikä on perusteltua ja mikä ei. Tieteenfilosofi Larry Laudanin mukaan kukaan ei kuitenkaan ole onnistunut määrittelemään tieteenfilosofista rajanvetokriteeriä yleisesti hyväksyttävällä tavalla. Tapio Puolimatka argumentoi, että naturalistien demarkaatioargumentti nojaa positivistien jo puoli vuosisataa sitten kumottuun käsityksen.
Thomas Piketty
Ura
Piketty kieltäytyi joulukuussa 2014 hänelle tarjotusta Ranskan Kunnialegioonan kunniamerkistä ja sanoi syyksi sen, ettei ole hallituksen asia päättää, kuka on ”kunnianarvoisa”.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Uskontojen suhde tieteeseen
Joidenkin uskonnollisten näkemyksien mukaan tärkeintä maailmassa on esimerkiksi keskittyä taivaaseen pääsyyn tai sielunsa kehittämiseen, jolloin tiedettä voidaan pitää toisarvoisena tai jopa turhana. Tähän voi liittyä myös näkemys, että liiallinen uteliaisuus on pahasta, ja että ihmisen ei kuulu tietää luonnon salaisuuksia eikä hän saa ainakaan pyrkiä muuttamaan ”luonnon” järjestystä. Esimerkiksi keskiajalla kirkko kielsi ruumiinavaukset, koska ihmisruumista pidettiin pyhänä. Samat ongelmat liittyvät nykyisin muun muassa kloonaukseen. Professori Thomas Nagelin mukaan on sekä tietoteoreettisesti että historiallisesta täysin perusteetonta väittää, että usko Jumalaan maailmankaikkeuden luojana veisi perusteen etsiä luonnonlainomaisia selityksiä. Nagelin mukaan Jumalaan uskovat tieteentekijät Newtonista alkaen ovat olleet innokkaita löytämään yleispäteviä luonnonlakeja, jotka voidaan todentaa kokemusperäisesti.
Thomas Piketty
Ura
Perintöveron suuruudeksi Piketty ja Emmanuel Saez ovat suosittaneet 50–60 prosentin, suurimpien osalta 80 prosentin veroa. Veroparatiiseja vastaan pitäisi toimia, jotta ansiotuloveroja voisi laskea, sillä monikansalliset yritykset eivät välttämättä nykyisin maksa veroa ollenkaan.
Tieteen ja uskonnon välinen suhde
Katolinen kirkko
Katolinen kirkko pyrkii sanojensa mukaan keskusteluun tieteen ja uskonnon välillä. Nykyisin katolisen kirkon näkemys on, että evoluutioteoria ei ole enää vain pelkkä tieteellinen hypoteesi ja Vatikaanin observatorion johtaja, jesuiitta George V. Coyne pitää kreationismia ja niin sanottua älykästä suunnittelua kristinuskon Jumalan vähättelynä. Coynen mukaan tiede ja uskonto ovat erillisiä inhimillisiä toimintoja ja tiede on täysin puolueeton suhteessa jumalauskoisiin tai jumalattomiin johtopäätelmiin, joita voidaan tieteen tuloksista johtaa. Ensimmäisen matemaattisen mallin vuonna 1931 alkuräjähdyksestä kehittäneen katolisen papin Georges Lemaîtren mukaan tiede tutkii luontoa ja uskonto kertoo pelastuksesta ja iankaikkisesta elämästä.
Fideismi ja vertauskuvallinen uskonnon tulkinta
1800-luvulla syntyi erityisesti katolisen kirkon piirissä näkemys, jonka mukaan tieteen ja uskonnon tavoitteet ovat niin erilaisia, etteivät ne voi olla ristiriidassa keskenään. Tällaista käsitystä kutsutaan fideismiksi, mitä esimerkiksi filosofit Søren Kierkegaard ja Ludwig Wittgenstein ovat eräissä muodoissa kannattaneet. Wittgensteinin mukaan tiede ja uskonto ovat erilaisia tapoja käyttää käsitteitä eli erilaisia ”kielipelejä”, eikä näitä kielipelejä voi verrata muista kielipeleistä käsin.
Uskontotieteilijä Ilkka Pyysiäinen on huomauttanut, että kristilliset teologit torjuvat usein uskontokritiikin väittämällä, että kristinuskoon ei kuulu tieteen kanssa ristiriidassa olevia todellisuutta koskevia käsityksiä. Pyysiäisen mielestä uskonnon piirissä ei ole käsitelty asiaa riittävän vakavasti, ja kristinuskon puolustajat välttävät rehellistä keskustelua uskontojen totuusväitteistä. Pyysiäinen huomauttaa, että mikäli uskonnot eivät väittäisi mitään todellisuudesta, ei Galileita olisi koskaan tuomittu arestiin eikä kehitysopin ja luomisuskon välillä olisi ristiriitaa. Uskovaisten enemmistö on hänen mukaansa aina ajatellut, että heidän uskonnolliset käsitteensä ja käsityksensä viittaavat todellisuuteen, vastaavat todellisuutta ja ovat tosia. Ateisteille nämä uskontojen väitteet ovat erehdyksiä, virheellisiä käsityksiä tai valheita. Teologien väitteet uskonnollisten oppien vertauskuvallisuudesta ovat Pyysiäisen mukaan seurausta tieteen edistymisestä, yritys pelastaa uskonto tieteen edessä. Tieteen edistyessä uskontoa muutetaan, koska on pakko.
Evoluutioteorian ja älykkään suunnittelun välinen ristiriita
Juutalaiset, kristityt ja muslimit ovat kirjanneet ”älykkään suunnittelun” jumalan ilmoituksena pitämiinsä kirjoihin. Erilaisissa kaikkeudensyntytarinoissa, joita on ollut lähes kaikilla kansoilla esiintyy ihmisten ja toisinaan myös muiden eläinten kaltaisia suunnittelijoita. Useimmiten kaikkeus on luotu jostakin jo olemassa olevasta. Platon ja Aristoteles ajattelivat, että kaikkeus tehtiin olemassa olevasta aineesta. Juutalaisten Genesiksessä jumala (Jahve) luo kaikkeuden tyhjästä.
Tuomas Nevanlinna esittää johdannossaan Ensimmäiseen Mooseksen kirjaan, ettei kristillisessä teologiassa ole alun perin tulkittu Raamattua eikä luomiskertomusta kirjaimellisesti, vaan muut tulkintatavat ovat olleet keskeisiä. Nevanlinnan mielestä Raamatun kirjaimellinen tulkinta on seurausta tieteen kehittymisestä, eikä Raamatun kertomuksia voi pitää esitieteellisinä kertomuksina. Vertauskuvallinen tulkinta ei hänen mukaansa ole vastaus tieteen tuottamiin ongelmiin, vaan yksi alkuperäisimmistä tulkintatavoista.
Varaston kiertonopeus
Varaston kiertonopeuden avulla voidaan tarkastella varastojen tilaa. Kuten muutkin kiertonopeusluvut, myös tämä tunnusluku voidaan laskea jakamalla tarkastelujakson päivien lukumäärä kiertoajalla.
missä K = varaston kiertonopeus, p = jakson päivien lkm ja v = varastojen kiertoaika.
Varastojen kiertonopeus voidaan laskea myös jakamalla jakson aikana myytyjen tavaroiden hankintakustannukset tarkastelujakson loppuhetken varastoilla.
Varaston kiertonopeus kertoo, kuinka monta kertaa vuodessa varastot kiertävät yrityksen tuotantoprosessin läpi.
Rota Romana
Rota tekee tuomionsa paneelissa (turnus), jossa on kolme tuomiorovastin määrämää auditoria. Paavi nimittää rotan auditorit ja tuomiorovastin. Kaikki päätökset kirjoitetaan latinalla.
Rotan tärkein tehtävä on kolmannen tason valitustuomioistuin, joka tarkastaa alempien tuomioistuimen ja ensimmäisen valitustuomioistuimen päätökset, jotka eivät täsmää. Rotan jutut koskevat useimmiten avioliittojen erotilanteita katolilaisten lisääntyneen eromäärien johdosta. Se kuitenkin kuulee kaikkia ei-hallinnollisia kirkko-oikeuden juttuja. Rota on korkein valitustuomioistuin, muttei korkein tuomioistuin. Apostolisen signatuurin ylin oikeusistuin ottaa käsiteltäväkseen jutut, joissa Rota on toiminut laittomasti.
Jan Urban
Jan Urban (s. 14. toukokuuta 1962) on puolalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä. Maaliskuusta 2023 lähtien hän on toiminut Górnik Zabrzen päävalmentajana.