cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Värikalvontulehdus
Värikalvontulehdus eli iriitti on silmän sisäinen värikalvon tulehdussairaus. Sen oireina ovat kova särky silmässä ja päässä, valonarkuus ja näkökentän hämärtyminen. Silmän lasiaisessa esiintyy valkosoluja, jolloin pupilli muuttuu harmahtavaksi. Jos värikalvon eli iiriksen ohella tulehtuu myös sädekehä, silloin tulehdusta kutsutaan iridosykliitiksi. Suurella osalla potilaista värikalvontulehdus liittyy perittyyn kudostekijään HLA-B27.
Iriitti on yleensä autoimmuunisairaus. Iriittiä voi esiintyä myös nivel- ja suolistotulehduksien sekä psoriaksen yhteydessä. Hoitamattomana se voi johtaa sokeuteen tai glaukoomaan.
Hoito
Värikalvon tulehduksen hoidossa käytetään kortisonia sisältäviä tippoja tai voiteita, lisäksi mustuainen laajennetaan silmätipoilla, jotka sisältävät esimerkiksi skopolamiinia tai syklopentolaattia, tällä saadaan silmänsisäiset pienet lihakset lepotilaan. Mustuaisen laajentaminen varmistaa myös sen, ettei värikalvon reuna tartu mykiön pintaan. Jos niin on jo käynyt, nämä pienet ns. takakiinnikkeet katkeavat yleensä lääkehoidolla. Värikalvon tulehduksen hoitona ovat tehokkaat paikallislääkkeet: värikalvon paikallaan pitämiseen ja kivun lievittämiseen käytetään tropaanialkaloideja, erityisesti skopolamiinia ja atropiinia. Laajenneen mustuaisen takia silmän lähinäkö heikkenee. Laajentunut mustuainen päästää normaalia enemmän valoa silmään. Tästä aiheuttavaa epämiellyttävää tunnetta voidaan ehkäistä käyttämällä tummia laseja. Iriitin sairastaneen kuntoisuusluokka putoaa yhdellä luokalla.
Aiheesta muualla
Iritis
Poseidon
thumb|Poseidonin patsas [[Kööpenhaminan satamassa.]] thumb|[[Bonaventura Genelli (1798–1868), Poseidon ja Aias, piirros. Piirroksessa Poseidon surmaa Aiaan.]]
Poseidon on titaanien Kronoksen ja Rhean poika. Hänen sisaruksiaan ovat Zeus, Haades, Hera ja Hestia. Zeus pelasti Poseidonin isänsä Kronosin kidasta. Kun Zeuksesta oli tullut taivaan jumala, Haades ja Poseidon arpoivat keskenään, kummasta tulisi meren ja kummasta vainajalan jumala. Poseidon sai meren valtakunnakseen ja muutti asumaan palatsiin Egeianmeressä.
Poseidon ratsastaa joka päivä meren poikki merihevosten vetämillä vaunuillaan, kolmikärki kädessään, ja simpukoista ja merikasveista tehty kruunu päässään. Kolmikärjellään Poseidon aiheuttaa maanjäristyksiä.
Poseidon on hevoskilpa-ajojen suojelija. Hänen kerrotaan luoneen hevosen iskemällä kolmikärjellään kiveä, ja hänet tunnettiinkin aikaisemmin nimellä Hippios, joka viittaa hevoseen. Hevosen olomuodossaan Poseidon pariutui Demeterin kanssa, joka synnytti hänelle varsoja.
Poseidon oli Troijan sodassa kreikkalaisten liittolainen. Yhdessä myytissä Laomedon pyysi Poseidonia auttamaan Troijan muurien rakentamisessa, mutta jätti korvaamasta tämän avun. Kostoksi Poseidon lähetti merihirviön syömään Laomedonin tyttären, mutta Herakles ehti tappaa hirviön ensin.
Kun Ateenan kaupungilla ei vielä ollut nimeä, Poseidon ja Athene kilpailivat siitä, kumman mukaan kaupunki nimettäisiin. Poseidon löi kolmikärkensä maahan, mistä syntyi lähde. Athene kuitenkin voitti kilpailun luomalla oliivipuun.
Kerran suuri kala Keto uhrattiin Poseidonille. Joidenkin mukaan Aigeus on yksi Poseidonin olomuodoista. Thessaliassa Poseidon on myös jokien jumala.
Poseidonin vaimo oli Amfitrite, mutta Poseidonilla oli lukuisia rakastajattaria ja jälkeläisiä. Esimerkiksi Agameden kanssa hän sai kolme poikaa.
Poseidonin kunniaksi Kreikassa vietettiin Isthmian kisoja.
Kilkki (täsmennyssivu)
Kilkki voi tarkoittaa seuraavia:
Pekola
Pekola on kylä Hattulan kunnassa Kanta-Hämeessä. Pekolan halki kulkee Aulangontie, jonka varteen koko kylä on rakentunut. Kylä rajoittuu maantieteellisesti Vanajaveteen, Rahkoilan kylään ja Aulangon kansalliseen kaupunkipuistoon, joka on Hämeenlinnan kaupunkia. Pekolan koululta, jota voidaan pitää kylän keskuksena, kertyy matkaa Aulangon kylpylähotellille alle kolme kilometriä ja Hämeenlinnan torille noin 7,5 kilometriä. Myös Hattulan kunnan keskustaajamaan, Parolaan on noin seitsemän kilometriä. Aulangontietä pitkin kulkevat linja-autot 620, 621, 622 ja 656. Linja-autot liikennöivät maanantaista lauantaihin. Pekolan kylä jakautuu lukuisiin pienempiin osiin, joita ovat muiden muassa Ellilä, Keltomäki, Kärjenmäki, Metsänkylä, Moosenmäki ja Poransaari.
Overcooked 2
Overcooked 2 (tyyliteltynä Overcooked! 2) on Team17:n ja Ghost Town Gamesin kehittämä ja Team17:n julkaisema simulaatiopeli. Se on jatko-osa pelisarjan ensimmäiselle osalle Overcooked. Peli julkaistiin Microsoft Windowsille, Nintendo Switchille, PlayStation 4:lle ja Xbox Onelle 7. elokuuta 2018.
Pekola
Pekolan koulu perustettiin vuonna 1909. Hugo Standertskjöld, Aulangon puiston perustaja, lahjoitti maat ensimmäistä koulurakennusta varten. Historialliset Ahlbackan ja Metsänkylän kartanot sijaitsevat Pekolassa. Siellä on myös pieni kahvila ja kioski. Pekolan tanssilavan vieressä on jalkapalloilijoille tarkoitettu nurmikenttä ja koulun pihassa on hiekkakenttä, jossa on talvisin luistelurata. Kylässä toimii urheiluseura Pekolan Isku. Pekolalla on oma postinumero, joka on 13900.
Overcooked 2
Yleistä
Overcooked 2 on ruoanlaittosimulaattori, jossa jopa neljän pelaajan tiimit valmistavat ja kokkaavat tilauksia yhteistyössä absurdeissa ravintoloissa. Pelaajat keräävät, pilkkovat ja kypsentävät ainesosia, yhdistelevät niitä lautasille, tarjoilevat ruokia ja tiskaavat astioita. Lyhyiden tilausten koordinoinnin ja toistensa hahmoihin törmäämisen välillä pelillä on taipumus riistäytyä käsistä. Joissakin tasoissa on liikkuvia lattioita ja muita esteitä, jotka vaikeuttavat ruoanlaittoa, kuten portaaleja, liikkuvia kulkuväyliä sekä tulipaloja. Toiset tasot siirtyvät asetelmien ja reseptien välillä. Tästä esimerkkinä on taso, joka alkaa salaattien valmistamisella kuumailmapallossa ja päättyy sushikeittiöön.
Päivitykset ja uudet ominaisuudet
Overcooked 2 rakentuu vuonna 2016 julkaistun edellisen osan Overcooked päälle uusilla interaktiivisilla tasoilla, ravintola-aiheilla, kokkiasuilla ja resepteillä. Jatko-osassa otetaan käyttöön ainesosien heittäminen, jolloin pelaajat voivat heittää esineitä toiselle pelaajalle tai kattilaan pitkän matkan päästä. Lisäksi uutta on verkkomoninpeli, jossa pelaajat voivat liittyä toisiinsa joko paikallisen langattoman verkon kautta tai verkossa tapahtuvan matchmakingin kautta.
Toinen raide
Toinen raide on Antti Lempiäisen ohjaama ja käsikirjoittama suomalainen dokumentti- ja televisioelokuva vuodelta 2023.
Yangonin kansainvälinen lentoasema
Yangonin kansainvälinen lentoasema  on kansainvälinen lentoasema Yangonissa Myanmarissa. Se toimii muun muassa Myanmarin kansallisen lentoyhtiön Myanmar National Airlinesin sekä Myanmar Airways Internationalin ja Golden Myanmar Airlinesin solmukohtana. Lentoasema on Myanmarin vilkkain. Vuonna 2018 sen kautta kulki 6 104 854 matkustajaa. Lentoasemalle lentää yhteensä 40 lentoyhtiötä.
Lylyjärvi (Muurame)
Lylyjärvi on Keski-Suomessa Muuramessa Valkolan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Yangonin kansainvälinen lentoasema
Lentoasema valmistui vuonna 1947. Se koostuu kahdesta terminaalista. Kansainvälisiin lentoihin tarkoitettu terminaali 1 laajennettiin vuonna 2016. Terminaali 2 suljettiin heinäkuussa 2016 laajan remontin vuoksi. Terminaali 3 valmistui myös vuonna 2016 ja korvasi vanhan kotimaisten lentojen terminaalin, joka purettiin vuonna 2014.
Lylyjärvi (Muurame)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 21 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,6 metriä. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Punasillanojan valuma-alueeseen (14.289) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 134,8 metriä mpy.
Toimi Ovaskainen
Toimi Ovaskainen (17. syyskuuta 1909 Karttula – 29. marraskuuta 1991 Kaarina) oli Mannerheim-ristin ritari numero 108. Moottoritorpedoveneen päällikkönä toiminut Ovaskainen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 8. maaliskuuta 1943. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä sotilasmestari. Ennen sotatoimien päättymistä hänet ylennettiin aliluutnantiksi. Sotien jälkeen Ovaskainen toimi muun muassa yksityisyrittäjänä sekä isännöitsijätoimiston johtajana.
Teknis-luonnontieteellinen osasto (TTY)
Teknis-luonnontieteellinen osasto oli Tampereen teknillisen yliopiston osasto, joka toteutti samannimistä diplomi-insinöörikoulutusohjelmaa. Osasto perustettiin Tampereen teknilliseen yliopistoon vuonna 2002 keskittämään diplomi-insinöörien ja sittemmin tekniikan kandidaattien perusopetus, joka aikaisemmin oli hajotettuna useammalle osastolle. Samalla perustettiin teknis-luonnontieteellinen koulutusohjelma, jonka tavoitteena oli tuottaa syvällisesti perusluonnontieteet hallitsevia tekniikan asiantuntijoita ja tutkijoita. Lisäksi osasto vastasi matemaattisten aineiden opettajien koulutuksesta. Vuoden 2008 alussa TTY:n hallintorakennetta muutettiin. Aiemmat 12 osastoa lakkautettiin ja korvattiin viidellä tiedekunnalla. Tällöin myös teknisluonnontieteellinen osasto lakkautettiin ja sen laitokset siirtyivät osaksi Luonnontieteiden ja ympäristötekniikan tiedekuntaa. Teknisluonnontieteellinen koulutusohjelma siirtyi uuden tiedekunnan alaiseksi.
Osastoon kuuluivat
Osaston johtajana toimi osaston koko olemassaoloajan fysiikan laitoksen esimies, professori Rolf Hernberg.
Pääsyvaatimukset
Osaston hallinnoimassa teknis-luonnontieteellisessä koulutusohjelmassa voi suorittaa tekniikan kandidaatin ja diplomi-insinöörin tutkinnot. Opiskelijat valittiin suorittamaan joko molempia tutkintoja tai, mikäli heillä oli jo soveltuva alempi korkeakoulututkinto tai ammattikorkeakoulututkinto, vain DI-tutkintoa. Lisäksi osastolla voi suorittaa jatko-opintoina tekniikan lisensiaatin ja tohtorin tutkinnot.
Diplomi-insinöörin tutkintoon johtavaan ylioppilaspohjaiseen koulutukseen haettiin teknisten tieteiden yhteisvalinnassa. Suoraan ylempään korkeakoulututkintoon voitiin hyväksyä opiskelija, jonka aiempi tutkinto täytti tietyt ehdot.
Lincolnin piirikunta
Lincolnin piirikunta voi tarkoittaa 24 eri piirikuntaa Yhdysvalloissa:
Myös:
Koura (Nurmo)
Vuoden 2022 lopussa Kourassa asui 342 asukasta.
Alueen nimeksi oli tarkoitus antaa alun perin Kuoras, mutta virkamiesten tekemän virheen vuoksi nimeksi tuli Koura. Kuoras annettiin myöhemmin suurtilastoalueen nimeksi, johon kuuluu Kouran lisäksi tilastoalueet Viitalankylä ja Ylijoki.
Historia
Vaikka Nurmossa ei tiettävästi ole ollut rautakautista asutusta, on Kourasta löydetty rautakautinen hautaröykkiö. Kouran saha aloitti toimintansa vuonna 1913 ja laajimmillaan sen toiminta oli 1920-luvulla, jolloin siellä valmistettiin lautojen ja lankkujen lisäksi puuhiiltä, tervaa, tärpättiä ja pikiöljyä. Sahatavaraa kuljetettiin rautateitse sekä Pohjanlahden satamiin että etelään.
Säännöllinen kuusikulmio
pienoiskuva|Säännöllisen kuusikulmion sisäkulmat ovat 120° ja sivua vastaavat keskuskulmat 60°. Säännöllinen kuusikulmio eli kuusio on geometriassa säännöllinen kuusisivuinen monikulmio, jonka kaikki kulmat ja sivut ovat yhtä suuria.
Kirjallisuudessa säännöllinen kuusikulmio tarkoittaa säännöllistä konveksia  kuusikulmiota. Se on yksinkertainen monikulmio, koska sillä on vain yksi sisäosa. Koska sivut ovat saman pituiset, on se tasasivuinen, ja koska kulmat ovat yhtä suuria, on se myös tasakulmainen monikulmio. Tämä tekee siitä säännöllisen monikulmion. Jokaisen säännöllisen monikulmion ulkopuolelle voidaan piirtää ympyrä, jonka kehällä ovat kaikki monikulmien kärjet. Sen vuoksi sitä kutsutaan sykliseksi kuusikulmioksi. Sen sisäpuolelle voidaan piirtää ympyrä niin, että jokainen sivu sivuaa ympyrää ulkopuolelta, ja siksi sitä voidaan kutsua tangentiaaliseksi kuusikulmioksi.
Muodostaminen
Antiikin Kreikassa se piirrettiin ympyrän sisälle jakamalla ensin sen kehä kuuteen yhtä pitkään kaareen ja yhdistämällä näin saadut kaarten välipisteet janoilla. Samalla menetelmällä voitiin piirtää myös heksagrammi.
Säännöllinen kuusikulmio voi syntyä myös murtoviivasta, jossa on kuusi yhtä pitkää janaa. Kun se asetetaan ympyrän kehälle niin, että sivujen keskikohdat koskettavat ympyrää tangentiaalisesti (katso viereinen animaatio). Pienentämällä sisäympyrän sädettä, liikkuvat murtoviivan päätepisteet lähemmäksi toisiaan ja lopulta ne koskettavat toisiaan. Kosketuksessa syntyy suljettu murtoviiva, joka on muodoltaan säännöllinen kuusikulmio (kierroksia k = 1). Pienentämällä ympyrää edelleen kiertyvät murtoviivan janat toista kierrosta ympyrän ympäri ja kun ne koskettavat toisiaan toisen kerran, syntyy tasasivuinen kolmio (k = 2). Kolmioita on tällöin kaksi päällekkäin, mutta kuviota voidaan pitää myös yhtenä kuviona. Jos toinen kolmioista käännetään 60° keskipisteensä ympäri, osoittavat kolmioiden sakarat eri suuntiin ja saadaan heksagrammi. Säännöllisiä monikulmioita voidaan merkitä käyttäen Schläflin symboleja {n/k}. Säännöllinen kuusikulmio merkitään symbolilla {6} eli murtoluvulla {6/1}. Heksagrammi merkitään symbolilla {6/2}.
Ominaisuuksia
pienoiskuva|Säännöllinen kuusikulmio kulmia pienoiskuva|Säännöllinen kuusikulmio janoja pienoiskuva|Säännöllinen kuusikulmio tähtikuvio
Sivut ja kulmat
Vastakkaiset sivut ovat säännöllisessä kuusikulmiossa yhdensuuntaiset. Sen sisäkulmien summa on (n-2)•180° =(6-2)•180° = 720°. Koska säännöllisellä monikulmiolla kaikki kulmat ovat yhtä suuria, saadaan yksittäisen sisäkulman suuruudeksi 720° / 6 = 120°. Kutakin sivua vastaavat keskuskolmion keskuskulma on 1/6-osa täydestä kierroksesta eli 360° / 6 = 60°. Symmetriasta johtuen keskuskolmio on tasasivuinen kolmio, jonka omat sisäkulmat ovat kaikki 60° ja sen sivut ovat yhtä pitkät kuin kuusikulmion sivu a. Koska kolmion muut sivut ovat kuusikulmiota ympäröivän ympyrän säteitä, on sädekin sivun mittainen eli R = a. Kulmion ulkokulma on 60°, koska se on sisäkulman komplementtikulma. Ulkokulmien summa on siten täysikulma eli 60° × 6 = 360°.
Säännöllisen kuusikulmion sivu on yhtä pitkä kuin sen ulkoympyrän säde, toisin sanoen ympyrän sisään piirretyn säännöllisen kuusikulmion sivu on ympyrän säteen pituinen.
Lävistäjät ja osakolmiot
Lävistäjiä, joita on, on kahden eri pituisia. Lävistäjistä 3 voidaan kutsua halkaisijoiksi, koska ne oikaisevat kolmen sivun ohi. Loput 6 lävistäjää kulkevat vain kahden sivun yli, joten niitä voidaan tässä kutsua lyhyiksi lävistäjiksi. Lyhyemmän lävistäjän ja 6-kulmion sivun välinen kulma on 30°. Halkaisijan ja lyhyen lävistäjän välinen kulma on myös 30°. Yhdestä kärjestä piirretyt kaikki neljä lävistäjää jakavat sisäkulman neljään yhtäsuureen 30° kulmaan. Kahden halkaisijan välinen kulma on 60°. Halkaisijan ja kahden lyhyen lävistäjän välinen kulma voi olla 60° tai 90° riippuen siitä, mikä lävistäjistä kohtaa halkaisijan. Kahden lyhyen lävistäjän välinen kulma voi olla 30° ja 60° samasta syystä.
Yhdestä kärjestä piirretyt lävistäjät osittavat kulmion neljään kolmioon, jotka muodostavat kaksi yhtenevää paria. Reunimmaiset kolmiot ovat tasakylkisiä, koska niiden piiri muodostuu kahdesta sivusta ja pienemmästä lävistäjästä. Keskimmäiset kolmiot ovat suorakulmaisia kolmioita, jonka piiri muodostuu kateetteina toimivista pienemmästä lävistäjästä ja yhdestä sivusta sekä hypotenuusana toimivasta halkaisijasta.
Halkaisijan pituus voidaan laskea yhdistämällä kaksi kuusikulmion ulkoympyrän sädettä R. Lyhyempi lävistäjä voidaan laskea Pythagoraan lauseen avulla suorakulmaisesta kolmiosta FDC. Sen toinen kateetti on sivu a ja hypotenuusa on halkaisija 2R
Kun kaksi halkaisijaa leikkaa toisensa, jää niiden ja 6-kulmion sivujen väliin kaksi tasasivuista kolmiota ja kaksi 60°-120°-neljäkästä. Tasasivuisten kolmioiden ja neljäkkäiden sivujen pituudet ovat kaikki a, joten myös neljäkäs voidaan jakaa kahteen tasasivuiseen kolmioon. Itse asiassa koko säännöllinen kuusikulmio voidaan jakaa kuuteen tasasivuiseen kolmioon. Hyödyllinen havainto on, että neljäkkään pitempi lävistäjä on kuusikulmion pienempi lävistäjä. Se puolittaa neljäkkään lyhyemmän lävistäjän pisteessä G. Nämä vastaavat kuviossa janoja c ja b, jotka ovat yhtä pitkiä.
Kun halkaisija ja lyhempi lävistäjä leikkaavat toisensa, erottuu kaksi pientä suorakulmaista 30°-60°-kolmiota. Kaksi lyhyempää lävistäjää rajaavat pienen tasakylkisen 30°-30°-120°-kolmion. Samasta kärjestä lähtevät lyhyet lävistäjät muodostavat symmetrisen suorakulmaisen nelikulmion eli leijan. Kun kolmanneksi janaksi otetaan poikittainen lyhyempi lävistäjä, syntyy tasasivuinen kolmio. Jos kaikki pienemmät lävistäjät piirretään kuusikulmion sisälle, syntyy kuusisakarainen tähtimonikulmio, jonka sakarat ovat tasasivuisia kolmioita. Saman tähtimonikulmion sisäosa muodostaa säännöllisen kuusikulmion, jonka sivut ovat ja pinta-ala.
Pinta-aloja
Kulmion pinta-alat ovat
Sisäympyrän säde
pienoiskuva|300px|Säännöllinen kuusikulmio syntyy murtoviivasta kiertämällä se sopivan säteisen ympyrän ympäri. Tangentiaalinen kuusikulmio. Koska säännöllinen kuusikulmion sisälle voidaan piirtää sen sivuja sivuava sisäympyrä, on se tangentiaalinen monikulmio. Tangentiaalisille monikulmioille on teoria sisäympyrän säteen ja sisäkulmien laskemiseksi, joka esitellään kuusikulmion tapauksessa. Sisäympyrän sivuamispiste jakaa sivut kahdeksi puolikkaiksi, joita voidaan kutsua tangenttijanoiksi. Merkitään kaikki tangenttijanat ti missä a on säännöllisen kuusikulmion sivun pituus. Säännöllisen tangentiaalisen kuusikulmion sisäympyrän säteen rk (jota kutsutaan myös pieneksi säteeksi eli apoteemaksi ) laskemiseksi ratkaistaan sisäympyröiden säteet generoiva yhtälö (tässä yhtälössä on sivu väliaikaisesti a = 1) missä
Voidaan siis ajatella, että kuusikulmioita on olemassa kmax erilaista variaatiota, koska Variaatioita kutsutaan k-tangentiaalisisiksi säännöllisiksi kuusikulmioiksi. Silloin 1-tangentiaalinen säännöllinen kuusikulmio tarkoittaa säännöllistä kuusikulmiota ja 2-tangentiaalinen säännöllinen kuusikulmio tarkoittaa "tasasivuista kolmiota" tai "heksagrammia". Muita kosketuksia ei enää synny, joten nämä kaksi kuviota ovat ainoat säännölliset viisikulmaiset kuviot.
Konstruktio
pienoiskuva|Animaatiossa esitellään [[Euklides|Euklideen hänen Alkeeissaan (IV kirja, propositio 15) esittämän tavan piirtää säännöllinen kuusikulmio.]] Jo antiikin Kreikan ajoista on pidetty arvossa kuvioiden piirtämistä vain viivainta ja harppia käyttämällä. Tätä piirrostapaa kutsutaan geometriseksi konstruktioksi. Säännöllisen kuusikulmion konstruktio syntyy muita säännöllisiä monikulmioita paljon helpommalla.
Mitataan aluksi kuusikulmion sivun pituus harpilla ja piirretään sen avulla merkityn pisteen O ympärille ympyrä. Merkitään ympyrän kehältä piste, josta mitataan harpin mitta säilyttäen sivun pituuden mittainen matka ja merkitään se kehälle. Uudesta kehäpisteestä mitataan seuraava mitta, ja niin edelleen, kunnes kehältä on erotettu kuusi yhtämittaista kaarta. Tällöin kuudes kaari päättyy ensimmäisen kaaren alkupisteen kohdalle. Yhdistetään nämä kehäpisteet viivaimella kuusikulmion sivuiksi.
Toisessa tavassa aloitetaan edelliseen tapaan O-keskisellä ympyrällä. Merkitystä kehäpisteestä piirretään samansäteiset ympyrän kaaret kummallekin puolelle kehäpistettä. Keskipisteen O ja kahden vierekkäisen kehäpisteen välille syntyy tasasivuinen kolmio. Syntyneiden tasasivuisten kolmioiden viereen tehdään harpilla uudet kaaret ja muodostetaan niihin uudet tasasivuiset kolmiot vielä kahdesti. Syntyneiden kolmioiden avulla voidaan muodostaa kuusikulmio ja osoittaa useita sen ominaisuuksia.
Koska kuusikulmio on helppo piirtää, käytetään sitä alkuna piirrettäessä muitakin säännöllisiä monikulmioita. Tasasivuinen kolmio saadaan yhdistämällä kuusikulmion joka toinen kehäpiste. Säännöllinen 12-kulmio syntyy kuusikulmiosta, kun jokainen sivu puolitetaan ja uudet pisteet yhdistetään kuusikulmion kärkiin.
Katso myös
pienoiskuva|Kuusiomutteri ja kuusiokolopultti.
Kura (Parainen)
Kura on saari Paraisilla, entisen Korppoon kunnan alueella. Se sijaitsee Saaristomerellä Varsinais-Suomen maakunnassa noin 41 kilometriä Turusta länteen. Saaren pinta-ala on 24,3 hehtaaria ja sen suurin pituus on 0,9 kilometriä itä–länsi-suunnassa. Se nousee noin 20 metriä merenpinnan yläpuolelle.
Saari on tunnettu aikaisemmin myös nimellä Karhere. Nimi saattaa viitata toiseen saareen, joka on sulautunut tähän saareen. Nimivariantteina tunnetaan myös muiden muassa Kulha ja Kurha ja niiden kirjoituasuja Kurho, Kurdhå, Kulhå ja Kålhå.
Arginiini
thumb|3D-malli arginiinimolekyylistä
Kura (Parainen)
Kura on ollut ulkoveromaa (ruots. utbyskatt) eli kylästä erillään sijaitseva, usein merkitykseltään vähäpätöinen alue. Kura kuului omaan Karheren rekisterikylään ympäröivien alueiden kuuluessa Åfvensårin (Ahvensaaren) rekisterikylään.
Neljäs makkabilaiskirja
Neljäs makkabilaiskirja (myös Neljäs makkabealaiskirja;, ”Makkabilaiskirja IV - liite”) on deuterokanonisiin kirjoihin eli Vanhan testamentin apokryfikirjoihin kuuluva kirja, joka on ollut mukana joissakin Septuagintan käsikirjoituksissa ja joidenkin ortodoksisten kirkkojen käytössä. Nykyisin se on Septuagintan liitteenä, eikä mikään kirkkokunta lue sitä Raamatun kaanoniin kuuluvaksi. Kirjasta on vanhalla ajalla käytetty myös nimiä Järjen itse­valtiudesta tai Kirja järjen täydellisestä herruudesta.
Kura (Parainen)
Ilmasto
Alueella vallitsee mannerilmasto. Alueen vuotuinen keskilämpötila on 5° C. Lämpimin kuukausi on elokuu, jolloin keskilämpötila on 16° C, ja kylmin on tammikuu, -4° C.
Arginiini
Arginiini (C6H14N4O2) on yksi luonnon 20 yleisimmästä aminohaposta. Sen sivuketjussa on voimakkaasti emäksinen guanidiiniryhmä. Arginiinin eli L-arginiini systemaattinen nimi on 2-amino-5-guanidinovaleriaanahappo ja CAS-numero 74-79-3. D-arginiinin CAS-numero on 157-06-2 ja raseemisen DL-arginiinin CAS-numero on 7200-25-1. L-arginiini ja D-arginiin ovat optisesti aktiivisia ja DL-arginiini on optisesti tehoton.
Neljäs makkabilaiskirja
Tekijä
Kirjan tekijää ei tunneta, mutta se on toden­näköisesti kirjoitettu Antiokiassa tai Aleksandriassa ajanlaskumme ensimmäisellä vuosisadalla. Vanhalla ajalla muun muassa Eusebius ja Hieronymus arvelivat sitä Josefuksen kirjoittamaksi, minkä vuoksi se onkin julkaistu monissa Josefuksen koottujen teosten laitoksissa , mutta nykyisin tätä käsitystä pidetään kirjan kieliasun, tyylin ja historiallisten epä­tarkkuuksien vuoksi täysin epä­uskottavana.
Sisältö
Muiden makkabilaiskirjojen tavoin kirja on saanut nimensä makka­bea­laisista, jotka ryhtyivät kapinaan Antiokhos Epifanesta vastaan. Neljännessä makkabilais­kirjassa ei sen nimestä huolimatta makka­bea­laisia edes mainita, mutta sen tapahtumat on sijoitettu samaan aikakauteen.
Luonteeltaan kirja on yhdistelmä filosofista tutkielmaa, muistokirjoitusta, juuta­laista lakihurskautta ja marttyyrilegendaa. Vaikka sen kirjoittaja on ollut oikea­uskoinen juutalainen, hän on käyttänyt stoa­laisen filosofian kieltä ja yrittänyt osoittaa, että juutalaiset elävät täysin sen ohjeiden mukaisesti. Hän on myös yrittänyt todistaa, että Mooseksen laki on samaa alkuperää kuin yleis­inhimillinen järki, eivätkä nämä sen vuoksi voi olla keskenään risti­riidassa.
Sisällöltään kirja jakautuu kolmeen osaan. Sen alussa on filosofisesti painottuva johdanto, jota seuraa lyhyt historiallinen katsaus. Pää­osan kirjasta muodostavat kertomukset juutalaisista marttyyreistä, jotka surmattiin Antiokhos IV Epifaneen määräyksestä. Nämä kertomukset ovat samat, jotka esiintyvät jo toisessa makkabilais­kirjassa, mutta niitä on laajennettu ja kirjoittaja on myös yrittänyt pohtia, mitä olisi voinut tapahtua, jos henkilöt olisivat toimineet toisin. Marttyyrit ovat iäkäs pappi Eleasar sekä seitsemän nuorta veljestä ja heidän äitinsä. Heidät esitetään esimerkkeinä siitä, kuinka luja luonne ja järki voivat voittaa suuretkin houkutukset ja auttaa kestämään ankarassa vainossakin.
Antiokhos Epifanes yritti väki­pakolla saada juutalaiset luopumaan Mooseksen laista ja omaksumaan kreikkalaisten tavat. Tooran ruoka­säännöksissä oli muun muassa sian­lihan syöminen kielletty, mutta Antiokhos yritti sekä suostuttelemalla että pakottamalla saada juutalaiset hylkäämään tämän säännöksen. Eleasar, veljekset ja heidän äitinsä tuotiin kukin vuorollaan kuninkaan eteen, joka lupasi säästää Eleasarin hengen ja nimittää veljekset korkeisiin virkoihin, mikäli nämä suostuisivat syömään sian­lihaa, mutta uhkasi muussa tapauksessa kiduttaa heidät hengiltä. Sekä Epifanes että veljekset ja heidän äitinsä kuitenkin kieltäytyivät ehdottomasti rikkomasta lakia, minkä vuoksi heitä kuninkaan määräyksestä kidutettiin mitä julmimmalla tavalla ja lopulta surmattiin. Lopuksi kuningas kuitenkin sanoi sotilailleen, että olisi hyvä, jos hekin osoittaisivat saman­laista rohkeutta.
Kertomukset siinä muodossa, jossa ne kirjassa esiintyvät, ovat epäilemättä osittain legendamaisia, mutta niillä on todenmukainen historiallinen tausta. Antiokhos Epifaneen juutalaisiin kohdistama vaino todella oli ankara, mutta se kestettiin sankarillisesti. Lisäksi sianlihan syöminen todella oli ympäri­leikkauksen ohella toisena ratkaisevana kiistan­aiheena hänen ja hänen juutalaisten alamaistensa välillä.
Merkitys ja vaikutus
Juutalaisten keskuudessa Neljäs makkabilaiskirja ei ole ollut kovin tunnettu, mutta jo varhain se tuli suosituksi kristittyjen keskuudessa,. Eräiden rakenteellisten ja sanastol­listen yhtä­läi­syyksien perusteella on päätelty, että jo evankelista Luukas tunsi sen, kuten myös Antiokian patriarkka Ignatios. Kirja on ollut myös monien kristillisten marttyyrikertomusten ilmeisenä esikuvana.
Kirjaa ei ole pidetty roomalaiskatolisessa eikä protestanttisissa kirkkokunnissa Raamattuun kuuluvana. Sen sijaan se kuuluu kaanoniin ortodoksisessa kirkossa. Kreikan orto­doksisen kirkon Raamatussa se on siirretty Vanhan testamentin liitteeksi Jerusalemin synodissa 1672. Venäjän ortodoksinen kirkko ei osallistunut synodiin, joten kirja kuuluu sen Raamatun kaanoniin.
Arginiini
Arginiinin vaikutukset elimistössä
Arginiini vaikuttaa typpioksidin tuotantoon. Typpioksidi puolestaan on tärkeä verisuonia säätelevä tekijä, ja sillä on vaikutusta mm. verenpaineeseen. Lisäksi arginiinilla on vaikutuksia kolesteroliin, lihasvoimaan ja sokeriaineenvaihduntaan. Lisäksi arginiini saattaa tehostaa kuona-aineiden poistumista elimistöstä. Arginiinia tarvitaan ureasyklissä eli virtsahappokierrossa.
Arginiinin lähteitä
Arginiinia saa elintarvikkeista, joissa on korkea proteiinitaso kuten liha, kala, pähkinät ja viljat. Arginiinia on kaikissa valkuaisaineissa. Arginiini on hyödynnettävissä ravinnosta sitä paremmin mitä pienempi toisen aminohapon lysiinin ja arginiinin suhde on. Parhaiten arginiini on hyödynnettävissä ravinnossa, jossa tämä suhdeluku on yhtä pienempi. Erityisen runsaasti arginiinia on pähkinöissä ja seesamissa. Muita hyviä arginiinin lähteitä ovat sipuli, riisi, täysjyvävilja ja sienet. Arginiinia saa nykyään myös lisäravinteena luontaistuotekaupoista. Myös elimistö tuottaa arginiinia, mutta sen syntetisointi on hidasta. L-arginiinia myydään kaupallisesti monohydrokloridimuodossa (C6H15N4O2Cl).
Arginiinin puute
Arginiinin tarve kasvaa rasitustilanteissa. Arginiinin puute on yhdistetty mm. lisääntyneeseen sydän- ja verisuonisairauksien riskiin.
Ureasyklin häiriöt
Ureasyklissä eli virtsahappokierrossa on tarkoitus poistaa elimistöstä virtsaan aineenvaihdunnassa syntyvää ammoniakkia, joka on myrkyllistä erityisesti aivoille. Ureasyklin häiriöissä, esimerkiksi arginiinisukkiinihappovirtsaisuudessa, on puuttuvia tai huonosti toimivia entsyymejä, jolloin ureasykli ei toimi tehokkaasti. Usein arginiinipitoisuudet veressä ovat matalia. Arginiinilla on keskeinen rooli ureasyklin toiminnassa, ja sen avulla voidaan tehostaa ureasyklin toimintaa ja lievittää oireita. Arginiinin puute voi aiheuttaa häiriön ureasykliin.
Lemma
Lemma eli apulause kuuluu osana loogiseen päättelyyn. Sitä käytetään matemaattisen todistuksen välivaihelauseena ja askeleena kohti varsinaisen väittämän todistusta. Tätä käytetään yleensä silloin, kun varsinaisen väittämän todistamisessa on selvä osa, jonka todistaminen on itsessäänkin merkittävä. Tällaista välivaiheena todistettua lausetta, lemmaa, voidaan mahdollisesti (tai oletetaan voitavan) käyttää myös muiden väitteiden todistamisessa.
Lemma on morfologiassa sanamuotoja yhdistävä perusmuoto.
AMD
AMD eli Advanced Micro Devices, Inc. on vuonna 1969 perustettu yhdysvaltalainen puolijohdevalmistaja. pienoiskuva|Yhtiön nykyinen pääkonttori [[Santa Clara (Kalifornia)|Santa Clarassa, Kaliforniassa]] Yhtiö valmistaa muun muassa suorittimia, RAM-muistipiirejä, grafiikkasuorittimia ja emolevyjen piirisarjoja. Yhtiö on Intelin jälkeen maailman toiseksi suurin x86- ja x86-64-arkkitehtuurien suoritinvalmistaja. Yhtiö kilpailee Nvidian kanssa grafiikkasuorittimien valmistuksessa.
Historia
pienoiskuva|Yhtiön entinen pääkonttori [[Sunnyvalessa, Kaliforniassa]]
AMD:n perusti 1969 ryhmä Fairchild Semiconductorilla työskennelleitä insinöörejä. Yhtiö aloitti valmistamalla logiikkapiirejä ja RAM-piirien valmistuksen se aloitti vuonna 1975. Myöhemmin yhtiö aloitti Intel-kloonien valmistamisen, tarjoten muun muassa 286 ja 386 vastaavia suorittimia huokeampaan hintaan.
AMD on valmistanut menestyksekkäästi aritmetiikkasuorittimia kuten vuonna 1977 esitelty AM9511.
AMD osti ATI Technologiesin vuonna 2006.
GlobalFoundries irtaantui AMD:stä vuonna 2009, jolloin AMD jäi ilman omaa piirien valmistusta. AMD on ilmoittanut vuonna 2018 valmistuttavansa tulevia piirejä TSMC:n tehtailla Samsungin ollessa vielä vaihtoehtona. GlobalFoundries osti IBM:n piirivalmistuksen vuonna 2014.
Yhtiön toimitusjohtajaksi tuli Lisa Su lokakuussa 2014 aiemman toimitusjohtajan Rory Readin siirryttyä sivuun. Sun ansioiksi lasketaan AMD:n pelastaminen taloudellisesti heikosta tilanteesta.
Yhtiö ilmoitti lokakuussa 2020 Xilinxin ostamisesta 35 miljardin dollarin arvoisella kaupalla, joka suoritetaan kokonaan osakkeiden vaihdolla. Kauppa valmistui helmikuussa 2022 ja AMD:n osakkeiden nousun johdosta kaupan arvoksi tuli 50 miljardia dollaria.
Toukokuussa 2022 yhtiö ilmoitti, että se on saanut valmiiksi Pensando Systemsin ostamisen 1,9 miljardin dollarin arvoisessa kaupassa.
Helmikuussa 2023 kerrottiin, että yhtiö on saavuttanut yli 30 prosentin osuuden x86-suorittimien markkinoista. Mercury Researchin mukaan AMD:n osuus on 31,3 prosenttia ja Intelin 68,7 prosenttia. AMD:n eduksi sanotaan vahva suunnitelma palvelimiin tarkoitetuissa suorittimissa.
Käyttökohteet
Yhtiön valmistamia komponentteja on muun muassa Applen tietokoneissa, pelikonsoleissa ja lukemattomissa muissa elektroniikkalaitteissa.
Yrityksen Zen- ja Radeon-arkkitehtuureihin perustuvia tuotteita käytetään eksaluokan supertietokoneissa.
Epyc-sarjan suorittimia käytetään datakeskuksissa.
Am2900/Am29000
AMD on valmistanut useita Am2900 ja Am29000 -sarjojen suorittimia. Am2900-sarja oli bit-slice-prosessori, jota käytettiin minitietokoneissa 1970- ja 1980-luvuilla. Am29000-sarja oli suosittu sulaututetuissa järjestelmissä.
AMD Accelerated Processing Unit
AMD Accelerated Processing Unit (APU) on AMD:n tuotelinja, jossa samalle prosessoriytimelle yhdistetään keskussuoritin ja grafiikkaprosessori. APU-mallistosta (aiemmin myös nimellä AMD Fusion) on tarkoitettu kannettaviin ja edullisempiin pöytäkoneisiin. Mallistoa käytetään myös PlayStation 4 ja Xbox One -pelikonsoleissa.
Uudemmissa APU-malleissa sovelletaan HSA-arkkitehtuuria.
AMD64
Vuonna 2000 esitelty AMD64 on 64-bittinen suoritinarkkitehtuuri. Siinä on lisäksi x86-arkkitehtuurin laajennus, joka tukee suoraan vanhoja x86-käskyjä ja on siten yhteensopiva myös vanhojen ohjelmistojen kanssa. Muita etuja edellseen arkkitehtuuriin nähden on kaksinkertaistettu rekisterien määrä ja SSE-käskykanta.
Käskykantaa on käytetty AMD K8 -arkkitehtuurista lähtien.
Mikroarkkitehtuurit
AMD on käyttänyt mikroarkkitehtuurista nimiä AMD K8 ja AMD K10.
AMD:n aiemmin käyttämästä K-termistä on luovuttu: K-sarjan suorittimet (alkaen AMD K5:stä vuonna 1994) saivat nimen inspiraationa krytoniitista. Uudemmissa sarjoissa käytetään perhe-numeroa, jonka perässä on kirjain h.
AMD 15h -sarjan mikroarkkitehtuuri (Bulldozer), josta julkaistiin useampia sukupolvia (Piledriver, Steamroller, Excavator).
Vähävirtaisiin kuuluvat AMD Bobcat (14h), AMD Jaguar (16h) ja AMD Puma (16h).
Uusin mikroarkkitehtuuri on AMD Zen.
Radeon
Radeon (ent. ATI Radeon) on AMD:n grafiikkaprosessorien (GPU) nimi. Radeoniin perustuvien näytönohjainten ajurit olivat aiemman nimetty Catalyst, mutta myöhemmin nimeksi on tullut Crimson.
Graphics Core Next (GCN) on Radeon-grafiikkasuorittimissa käytetty mikroarkkitehtuuri, josta on julkaistu useampia sukupolvia. Arkkitehtuurin seuraajat ovat Radeon DNA (RDNA) ja Compute DNA (CDNA).
Huhtikuussa 2017 AMD julkaisi tuoreimman RX 500 -sarjan grafiikkasuorittimet, jotka perustuvat RX 400 -sarjan Polaris mikroarkkitehtuuriin.
Elokuussa 2017 julkaistu RX Vega -sarja perustuu Graphics Core Next -arkkitehtuurin viidenteen sukupolveen. Sarjaan kuuluvat RX Vega 64 ja RX Vega 56 -mallit, jotka tukevat HBM2-muistiteknologiaa.
Radeon Instinct on syväoppimiseen suunnattu sarja.
Radeon Open Compute (ROCm) on ohjelmistoalusta grafiikkasuorittimien ohjelmointiin, jonka ensimmäisen version AMD julkaisi vuoden 2016 huhtikuussa.
Instinct
MI250X-mallia käyttävät Frontier- ja LUMI-supertietokoneet.
Kesäkuussa 2022 AMD esitteli CDNA 3 -arkkitehtuuria ja MI300-sarjan Instinct-piirejä.
Zen
AMD Zen on AMD:n mikroarkkitehtuuri, jota käytetään Ryzen-, Threadripper- ja Epyc-malleissa. Zen-arkkitehtuurin sukupolvia ovat: Zen, Zen+, Zen 2 ja Zen 3.
Zeniä on pidetty käänteentekevänä tuotteena yhtiön historiassa, sillä ennen sen julkaisua AMD keikkui konkurssin partaalla. Zen on nostanut AMD:n markkinaosuuden x86-suorittimien markkinoilla suurimmaksi yhtiön historiassa.
AMD K5
AMD aloitti 90-luvulla omien suorittimien suunnittelun, jäljitellen Intel Pentium Pro -arkkitehtuuria. Ensimmäisen oman AMD K5 suorittimen tuotanto aloitettiin vuonna 1996. Prosessorilla oli paljon ongelmia ja se oli huomattavasti Intelin vastaavaa hitaampi kokonaislukunopeudessa ja liukulujen käsittelyssä, joten suoritin ei käynyt hyvin kaupaksi. AMD oli juuri rakentanut uuden Fab 25 -tehtaan Austinin Texasiin valmistamaan K5-suoritinta, joten sillä ei ollut resursseja suunnitella nopeasti uutta.
AMD K6-2
Vielä samana vuonna julkaistiin 3dNow! -SIMD-multimedialaajennuksella varustettu AMD K6-2. Sen laajennettu käskykanta sisälsi ominaisuuksia nopeampaan liukulukulaskentaan, jota tarvittiin etenkin 3D-grafiikan kiihdyttämiseen. AMD:n markkina-asema ei ollut vielä niin vahva, että ohjelmistovalmistajat olisivat suuremmissa määrin hyödyntäneet näitä ominaisuuksia. Sitä vastoin ohjelmistovalmistajat tukivat vähän aiemmin julkaistua Intelin MMX-käskykantaa.
AMD K6-III
Tammikuussa 1999 viimeinen K6-sarjaan kuuluva suoritinmalli näki päivänvalon. Se oli 450 MHz:n K6-III ja kilpailukykyinen Intelin kärkisuorittimien kanssa. Tämä suoritin oli K6-2:n päivitetty versio, johon oli lisätty 256 kilotavua täydellä nopeudella toimivaa L2-välimuistia integroituna ytimeen ja parempi haarautumisen ennakointi. Vaikka se vastasi kokonaislukulaskuissa Pentium II/III-suoritinta, liukulukuyksikkö oli vanhentunut eikä voinut kilpailla Intelin uusimpien suorittimien kanssa.
Athlon
Athlon on AMD:n seitsemännen sukupolven x86 prosessori, joka julkaistiin kesäkuussa 1999. Toisin kuin aiempi K6, tätä ei voinut lisenssisyistä asentaa Intelin emolevyhin (Slot 1), joten AMD siirtyi käyttämään Slot A:ta. AMD sai vihdoin nopeuskruunun ja Intel vastasi lähtemällä nopeuskilpailuun, joten 1 GHz raja ylitettiin ennen vuosituhannen vaihdetta. AMD piti nopeuskruunua vuosikaudet. Yhtiön toimitusjohtajana pitkään ollut, yksi perustajista, Jerry Sanders jäi eläkkeelle vuonna 2002.
Opteron, Athlon 64 ja Phenom
Turion 64-suorittimen oli tarkoituksena on kilpailla kannettavien suoritin markkinoilla Intelin Pentium M:n kanssa. Turion 64 tukee AMD64-käskykantaa ja sitä voi pitää käytännössä vähävirtaisena Athlon 64:nä.
Sempron on Athlon 64:n pikkuveli ja tarkoitettiin budjettiluokan kokoonpanoihin.
Kellotaajuuden maailmanennätys
Bulldozerilla saavutettiin maailman korkein x86-suorittimen kellotaajuus, 8429 MHz ja se on Guinnessin maailmanennätys.
Quintilianus
Institutio Oratoria
Quintilianuksen tunnetuin teos Insitutio Oratoria on julkaistu vuonna 95. Teos oli ensimmäinen didaktiikan teos, ja se koostuu 12 kirjasta. Teoksessa Quintilianus kertoo lasten kasvatuksesta Roomassa, ja esittää myös periaatteita, joita opettajien tulisi opetuksessaan seurata. Institutio Oratorian yksi tavoitteista on myös hyväksi puhujaksi kasvattaminen, ja se sisältääkin tekstiä alan historiasta sekä eri puhetaidon suuntauksista. Institutio Oratoriasta on tehty suomennos, Puhujan kasvatus, joka sisältää neljä ensimmäistä kirjaa.
Hanna Snellman
Hanna Kyllikki Snellman (s. 16. huhtikuuta 1961 Sodankylä) on suomalainen kansatieteilijä sekä Helsingin yliopiston professori ja vararehtori.
Snellman valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1986 ja väitteli filosofian tohtoriksi Helsingin yliopistosta vuonna 1997 kansatieteen alalta tutkimuksella Tukkilaisen tulo ja lähtö: kansatieteellinen tutkimus Kemijoen metsä- ja uittotyöstä.
Snellman on ollut Helsingin yliopistossa kansatieteen professori vuodesta 2012, varadekaani vuosina 2014–2016, dekaanin sijainen 2014–2015 sekä dekaani vuodesta 2017. Sitä ennen hän on ollut Helsingin yliopistossa suomalais-ugrilaisen kansatieteen assistentti 1987–2004, Oulun yliopistossa kulttuuriantropologian vs. assistentti 1991, Helsingin yliopistossa akatemiatutkija 2004–2007 ja kollegiumtutkija 2008, Lakehead Universityssa Kanadassa suomen kielen professori 2007 ja Jyväskylän yliopistossa etnologian professori 2009–2012.
Vuodesta 2018 lähtien Snellman on ollut Helsingin yliopiston vararehtori, joka vastaa yliopiston kansainvälisestä kanssakäymisestä, yhteiskuntasuhteista sekä opetukseen ja kulttuuriperintöön liittyvistä asioista.
Snellman on Suomen Tiedeseuran jäsen.
ESPN The Magazine
ESPN The Magazine on joka toinen viikko julkaistava aikakauslehti Pohjois-Amerikassa. Sitä julkaisee Bristolissa, Connecticutissa toimiva ESPN-televisiokanava. Lehden ensimmäinen numero ilmestyi 11. maaliskuuta 1998.
Lehti keskittyy pääasiassa Pohjois-Amerikan suosituimpien ammattilaisliigojen, kuten NFL:n ja MLB:n asioihin.
Carhartt
Carhartt on yhdysvaltalainen vaatetusalan perheyhtiö. Se on perustettu vuonna 1889. Carharttin pääkonttori sijaitsee Dearbornissa, Michiganissa. Yrityksen pääomistaja on Gretchen Valade.
Carharttin eurooppalainen markkinointi keskittyy taiteilijoiden, muusikkojen ja rullalautailijoiden tukemiseen. Yhdysvalloissa Carhartt on näkyvästi esillä perinteisten pohjoisamerikkalaisten urheilulajien kuten rodeon ja NASCARin yhteydessä.
Karhijärvi (Muurame)
Karhijärvi on Keski-Suomessa Muuramessa Rannankylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 524 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 7,1 metriä ja suurin syvyys on 18,5 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Punasillanojan valuma-alueeseen (14.289) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,4 metriä mpy.
Jetpack Joyride
Jetpack Joyride on Halfbrick Studios-yhtiön kehittämä peli. Pelin idea on lentää mahdollisimman pitkälle. Pelissä voi kerätä kolikoita, joilla voi ostaa mm. vaatteita, rakettireppuja ja lisävarusteita. Pelissä pääsee korkeammalle tasolle suorittamalla tehtäviä. Peli on ilmainen, mutta siihen voi ostaa oikealla rahalla pelirahaa.
Aleksandar Mitrović
Aleksandar Mitrović (s. 16. syyskuuta 1994 Smederevo, Serbia ja Montenegro) on serbialainen jalkapalloilija. Hän edustaa englantilaista Fulhamia ja on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Mitrović siirtyi 12. elokuuta 2013 belgialaisseura Anderlechtiin ja hänestä maksettiin 5 miljoonan euron siirtokorvaus. Mitrović pelasi Anderlechtissa kaksi kautta. Niistä ensimmäisellä hän oli voittamassa Belgian pääsarjan, Jupiler Pro Leaguen, mestaruutta ja toisella hän oli sarjan paras maalintekijä.
21. heinäkuuta 2015 Mitrović siirtyi Englannin Valioliigassa pelaavaan Newcastle Unitediin. Hänestä maksettiin 18,5 miljoonan euron siirtokorvaus. Tammikuussa 2018 hän siirtyi Englannin mestaruussarjassa pelaavaan Fulhamiin ensin lainalle ja kesällä 2018 pysyvästi Fulhamin noustua Valioliigaan. Putoamiseen päättyneellä valioliigakaudella 2018–2019 Mitrović pelasi 37 liigaottelua ja teki niissä 11 maalia. Kaudella 2019–2020 hän pelasi mestaruussarjassa 40 ottelua ja oli sarjan paras maalintekijä 26 maalillaan; yhdessä ottelussa hän teki hattutempun. Kauden päätteeksi Fulham nousi karsintojen kautta takaisin Valioliigaan. Kaudella 2020–2021 Mitrović pelasi Valioliigassa 27 ottelua ja teki niissä kolme maalia. Kaudella 2021–2022 Fulham pelasi jälleen mestaruussarjassa ja Mitrović oli sarjan paras maalintekijä tehtyään 44 ottelussa 43 maalia, joihin sisältyi kolme hattutemppua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Valioliigassa 24 ottelua ja teki niissä Fulhamille 14 maalia. Hän sai maaliskuussa kahdeksan ottelun pelikiellon rikottuaan erotuomarin koskemattomuutta FA Cupin puolivälieräottelussa Manchester Unitedia vastaan.
Serbian maajoukkueessa Mitrović on pelannut kesäkuusta 2013 alkaen. MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi Serbian kaikki kolme ottelua ja teki maalin Sveitsiä vastaan. MM-kilpailuissa 2022 hän pelasi myös kolme ottelua ja teki maalin Kamerunia ja jälleen Sveitsiä vastaan. Hän on tehnyt 81 maaottelussaan 52 maalia ja nousi maaliskuussa 2021 Serbian maajoukkueen eniten maaleja tehneeksi pelaajaksi.
Sävilampi (etelä)
Sävilampi on Pirkanmaalla Ikaalisissa Peräkunnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kauvatsanjoen valuma-alueen Sävijoen alueeseen.
Maantiede
Ovaalin muotoisen lammen pinta-ala on 2,1 hehtaaria ja sen halkaisija on 120 metriä. Sillä on vain kaksi tulo-ojaa. Pienempi toimii pohjoisemman Sävilammen laskuojana ja toinen on Luomanoja, joka laskee pohjoisesta esimerkiksi Uusinevan vesiä. Lammen luusua sijaitsee sen etelärannalla, josta saa alkunsa Sävijoki. Lammen rantaviiva on 0,54 kilometriä pitkä ja ranta on peltojen ympäröimää. Lampia kutsutaan myös yhteisnimellä Sävilammit.
Vesa-Matti Loirin diskografia
Tämä artikkeli käsittelee Vesa-Matti Loirin diskografiaa.
Rainbow Rowell
Rainbow Rowell (s. 24. helmikuuta 1973 Nebraska, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen kirjailija. Rowell on kirjoittanut romaaneja sekä novelleja. Lisäksi hän on tehnyt sarjakuva-albumeja yhdessä eri kuvittajien kanssa.
Rowellin läpimurtoteos on nuorten aikuisten romaani Eleanor & Park, joka saavutti suuren suosion heti ilmestyttyään. Teoksen käännösoikeudet on myyty neljäänkymmeneen maahan. Kirjan suomennos julkaistiin vuonna 2016.
Teoksia
Suomennetut teokset
Romaaneja ja novellikokoelmia
Sarjakuvia
Veikko Leskinen
Veikko Kullervo Leskinen (31. toukokuuta 1920 Kuhmo – 21. maaliskuuta 1958 Nilsiä) oli suomalainen sotilas ja Mannerheim-ristin ritari numero 112. Kaukopartio-osaston johtajana 3. divisioonassa toiminut Leskinen nimitettiin Mannerheim-ristin ritariksi 4. kesäkuuta 1943. Sotilasarvoltaan hän oli nimityshetkellä luutnantti. Leskisen sotien aikana suorittamien partioretkien pituus oli yli 5 000 kilometriä. Leskinen kuoli 37-vuotiaana sydänkohtaukseen.
Potentiaalienergia
Potentiaalienergia eli asemaenergia kuvaa kappaleen kykyä tehdä työtä asemansa ansiosta. Potentiaalienergiasta puhutaan, kun kappaleeseen vaikuttaa jokin konservatiivinen voima. Voima on konservatiivinen, jos se riippuu vain kappaleen paikasta ja sen tekemä työ kappaleen siirtyessä tietystä paikasta toiseen on riippumaton kappaleen kulkemasta reitistä. Tällöin se ei muuta energiaa lämmöksi. Konservatiivisia voimia ovat muun muassa gravitaatiovoima ja jousivoima. Myös voima, jolla staattinen sähkökenttä vaikuttaa sähkövarauksiin, on konservatiivinen. Sitä vastoin esimerkiksi kitka ei ole konservatiivinen voima, sillä se muuttaa liike-energiaa lämmöksi.
Esimerkiksi kun kappale nostetaan pöydälle, energian säilymislain mukaisesti kappaleelle annettu kineettinen energia muuttuu Maan konservatiivisessa gravitaatiokentässä kappaleen potentiaalienergiaksi, joka taas muuttuu takaisin kineettiseksi energiaksi kappaleen pudotessa pöydältä.
Kappaleen potentiaali­energia ei ole yksi­käsitteisesti määritettävissä, vaan ainoastaan sen muutoksilla kappaleen siirtyessä paikasta toiseen on merkitystä. Tämän vuoksi on aina sovittava kohta, jossa potentiaalienergia määritellään nollaksi (esimerkiksi lattia). Potentiaalienergian tunnus on Ep tai U.
Yleisesti potentiaalienergia määritellään samoin kuin mekaaninen työ, joka on tehtävä siirrettäessä kappale pisteestä A pisteeseen B:
Yleisessä tapauksessa työn määrä riippuu käytetystä reitistä, joten voima olisi integroitava kyseistä reittiä pitkin. Jos kuitenkin kaikki vaikuttavat voimat ovat konservatiivisia, kappaleen siirtämiseksi tarvittava työ määräytyy yksikäsitteisesti alku- ja lopputilan perusteella. Siksi kirjoitetaan
Potentiaalienergia gravitaatiokentässä
Gravitaatiokentässä kappaleeseen vaikuttaa gravitaatiovoima, jonka suuruus lasketaan Newtonin painovoimalain avulla seuraavasti. Kaava on tarkasti voimassa vain massapisteille ja homogeenisille pallomaisille kappaleille.
missä
Kun kappale on lähellä Maan pintaa, siihen vaikuttava Maan vetovoima on yhtä suuri kuin sen massa kerrottuna putoamis­kiihtyvyydellä g, eli
Potentiaalienergian muutos esimerkiksi Maan gravitaatiokentässä on siten
missä g(r) on putoamiskiihtyvyys paikassa r. Riittävän pienillä matkoilla putoamiskiihtyvyys g on jokseenkin vakio, eli sen muutokset eivät ole merkittäviä. Jos siis oletetaan, että kohtuullisilla siirtymillä putoamiskiihtyvyys on likipitäen vakio, voidaan kappaleen potentiaalienergiassa tapahtuvaa muutosta arvioida seuraavasti:
Todella suurilla korkeuseroilla, kuten lennätettäessä rakettia avaruuteen, putoamiskiihtyvyyden arvon muutokset ovat jo niin merkittäviä, ettei potentiaalienergiaa voi enää äskeisellä tavalla arvioida. Yleensä tämän pelkistetyn kaavan soveltaminen laskuissa antaa kuitenkin riittävän tarkkoja tuloksia.
Jousen potentiaalienergia
Jousivoima on esimerkki harmonisesta voimasta, jonka suuruus on Hooken lain mukaisesti
missä