cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ranskan avoin tennisturnaus 2021 – miesten kaksinpeli
Novak Đoković voitti turnauksen päihitettyään loppuottelussa Stéfanos Tsitsipásin.
Suomen poliisin tietojärjestelmät
Rikosrekisteri
Rikosrekisteri on Suomessa oikeusrekisterikeskuksen ylläpitämä rekisteri, johon merkitään lähinnä vankeuteen tuomittujen tietoja rikoksista. Tietoja käytetään rikosoikeudellisia seuraamuksia varten ja lisäksi henkilön luotettavuuden tai henkilökohtaisen soveltuvuuden selvittämistä ja arviointia varten.
Työnantajalla on lain mukaan velvollisuus pyytää rikostaustaote nähtäväksi haettaessa lain tarkoittamiin, pysyväisluontoisesti alaikäisten parissa tehtäviin töihin. Lain tarkoituksena on suojella alaikäisten henkilökohtaista koskemattomuutta ja turvallisuutta. Laissa säädetään menettelystä, jolla alaikäisten kanssa työskentelemään valittavien henkilöiden rikostaustaa selvitetään. Rikosrekisterilain tarkoittamassa rikostaustaotteessa lasten parissa tehtävää työtä varten näkyy myös tiettyjä sakkorekisteriin merkittyjä rikoksia: otteeseen merkitään tiedot myös sakkorekisteriin merkityistä sakoista, jotka on tuomittu lapseen kohdistuvista rikoksista tai seksuaalirikoksista. Myös vapaaehtoistehtävän järjestäjällä on oikeus pyytää rikostaustaotetta, jos vapaaehtoisen tehtävät tapahtuvat alaikäisten parissa. Eräissä tilanteissa voidaan vaatia turvallisuusselvitys, josta rikosrekisterissä olevat tiedot käyvät ilmi.
Merkitään
Rikosrekisteriin merkitään tiedot ratkaisuista, joilla henkilö on Suomessa tuomittu
Rikosrekisteriin merkitään myös tiedot ratkaisuista, joilla
Lisäksi rikosrekisteriin merkitään tiedot tuomioistuinratkaisuista, joilla Suomen kansalainen ja Suomessa pysyvästi asuva ulkomaalainen on ulkomailla tuomittu yllä olevassa luettelossa mainittua seuraamusta vastaavaan seuraamukseen.
Ei merkitä
Rikosrekisteriin ei kuitenkaan merkitä tietoja
Muista kuin yllä luetelluista sakkorangaistuksista ja sakon muuntorangaistuksista ei tule merkintää rikosrekisteriin. Niistä tulee merkintä sakkorekisteriin.
Merkinnän laajuus
Rikosrekisteriin merkitään
Oikeushenkilöstä ja sille tuomitusta yhteisösakosta merkitään rikosrekisteriin vastaavat tiedot. Kansalaisuuden sijasta merkitään oikeushenkilön kotipaikka, ja tietoa yhteisösakon maksamisesta ei merkitä.
Merkintöjen poistaminen
Rikosrekisteritietojen poistoaika määräytyy rangaistuksen ankaruuden mukaisesti.
Poliisin muut rekisterit
Rekisteri tai henkilörekisteri ovat usein harhaanjohtavia termejä, koska nykyisin käytössä olevissa järjestelmissä on myös helppokäyttöisiä hakurajapintoja. Tällaisia TRIP-rekistereillä voidaan mitä tahansa parametrejä vapaasti yhdistellä eri rekistereiden välillä ja luoda tarvittaessa täysin määrittelemätön ja rekisterin käyttäjien laintulkinnan mukaan rekisteriksi luokittelematon koonti- tai henkilötietokanta kenestä tahansa. Näiden hakujen avoimuutta ja läpinäkyvyyttä ei todellisuudessa voida valvoa eikä toiminnan epäkohtiin puuttuminen ole mahdollista.
Hallintoasiain tietojärjestelmään tallennetaan tiedot kaikista poliisin myöntämistä tai hylkäämistä luvista ja henkilötodistuksista. Myös ulkomaalaisten passitiedot ja muut vastaavat tiedot tallennetaan tähän järjestelmään. Usein vanhoista rikosasioista tehdään rikosilmoituksia, ja ilmoitusjärjestelmästä voidaan etsiä tietoja asian varmentamiseksi. Jos jutussa ei ole saatu selville epäiltyä, poistuu rikosilmoitus järjestelmästä vuoden kuluttua rikoksen syyteoikeuden vanhentumisesta. Muut poistuvat usein kahden, useimmiten viiden vuoden kuluttua.
Epäiltyjen tietojärjestelmä (Epri) sisältää tietoja henkilöistä, joiden on syytä epäillä syyllistyvän tai syyllistyneen rikokseen, josta voi seurata vankeutta. Myös rikokseen myötävaikuttavien henkilöiden tietoja voidaan kirjata rekisteriin, jos rikoksesta voi seurata yli kuusi kuukautta vankeutta tai kyseessä on huumausaineen käyttörikos. Henkilöstä tallennetaan rikostutkimus- tai rikostiedustelutiedot sekä henkilötiedot. Järjestelmää saavat käyttää vain rikostutkijat. Sen käyttöön on oikeus 1 400 henkilöllä. Rekisteriä käytetään 11 poliisilaitoksessa, keskusrikospoliisissa, suojelupoliisissa, Tullissa ja Rajavartiolaitoksessa. Eduskunnan hallintovaliokunta antoi alkuvuonna 2015 lausunnon, jonka mukaan poliisin ohjeistuksessa, menettelytavoissa, koulutuksessa, sisäisessä valvonnassa ja valvonnan uskottavuudessa on paljastunut vakavia epäkohtia epäiltyjen rekisteriä tarkasteltaessa. Hallintovaliokunta edellytti myös, että sille annetaan viimeistään vuoden 2015 loppuun mennessä kattava selvitys poliisin käytössä olevien kaikkien henkilörekisterien toiminnasta ja tulevista toimenpiteistä.
Suojelupoliisin toiminnallinen tietojärjestelmä sisältää tiedot tehdyistä turvallisuusselvityksistä sekä "tietoja, joita on tarpeen käsitellä oikeus- ja yhteiskuntajärjestystä tai valtion turvallisuutta vaarantavien hankkeiden tai rikosten estämiseksi tai selvittämiseksi."
Salaisten pakkokeinojen asianhallintajärjestelmä (SALPA) joka sisältää tietoja telepakkokeinoista, teknisestä tarkkailusta sekä sähköisen viestinnän tietosuojalain (561/2004) mukaisesta tiedonhankinnasta.
Poliisi saa tietoja rekisteriinsä verkkoyhteyden avulla oikeushallinnolta, patentti- ja rekisterihallitukselta sekä useilta muilta viranomaisilta. Rekisteritietoja saa käyttää siihen tarkoitukseen, jota varten ne on järjestelmään tallennettu. Muita hyväksyttäviä käyttötarkoituksia ovat
Muille viranomaisille lähetetään tietoja niiden tehtävien suorittamiseksi. Tietoja saavat omaan alaansa liittyvissä asioissa muun muassa Puolustusvoimat, Tulli, rajavartiolaitos, ulkomaalaisviranomaiset, ajoneuvohallintokeskus ja haastemiehet.
Laajassa ja perusmuotoisessa turvallisuusselvityksessä Suojelupoliisi tai puolustusvoimat tarkastavat muun muassa kaikki poliisin tietorekisterit. Suppeassa selvityksessä tarkastetaan vain poliisiasian tietojärjestelmä.
Euroopan unionin ja Euroopan talousalueen Europol-yhteistyössä tietoja voidaan luovuttaa ulkomaille samoin perustein kuin kotimaassa. Interpol-yhteistyössä luovuttamissäännökset ovat hieman tiukemmat.
Muut rekisterit
Poliisin rekistereistä säädetään henkilötietojen käsittelystä poliisitoimessa annetussa laissa (616/2019). Yksittäisiä rekistereitä ovat muun muassa seuraavat poliisin käytössä olevat rekisterit:
Liikevoitto
Liikevoitto eli liiketulos tarkoittaa kirjanpidossa tuloslaskelman erää, joka lasketaan vähentämällä liikevaihdosta ja liiketoiminnan muista tuotoista liiketoiminnan kulut ja poistot. Liikevoitto on liiketoiminnan tulos ennen korkoja, veroja, tilinpäätössiirtoja ja voitonjakoa. Jos liikevoitto on negatiivinen, kyseessä on liiketappio.
Jos yritys tekee liiketappiota, yritys ansaitsee liian vähän kattaakseen liiketoimintansa kulut. Tällöin yritys ei pysty tuottamaan korvauksia lainanantajille, verottajalle eikä omistajille.
Toisaalta nk. kertaerät ovat liiketoimintaan kuulumattomia kuluja ja menoja; myyntivoitot, työpaikkojen vähennyksistä aiheutuvat kulut, yrityksen maksamat sakot, omaisuuden arvoon tehtävät muutokset jne. Mikäli kertaeriä ei huomioida, käsitys yrityksen liiketoiminnan kehityksestä pelkän liikevoiton muutoksen perusteella ei kuitenkaan anna todellista kuvaa yrityksen tuloksesta. Siten todellisempi käsitys liikevoittoa arvioitaessa on verrata liikevoiton kehitystä ilman satunnaisia tuotto- ja kulueriä.
Liikevoittoprosentti
Liikevoittoprosentti eli liiketulosprosentti on liiketoiminnan tulos suhteessa liiketoiminnan tuottoihin:
Liiketoiminnan tuotot tarkoittaa liikevaihtoa ja liiketoiminnan muita säännöllisiä tuottoja.
Tämä tunnusluku kuvaa yrityksen liiketoiminnan menestystä ottaen kohtuullisesti huomioon toimialojen väliset erot.
Vesipääsky
Vesipääsky (Phalaropus lobatus) on pieni kurppien heimoon kuuluva pohjoisten alueiden kahlaajalintu.
Koko ja ulkonäkö
Vesipääskyn pituus on 17–19 cm ja paino 20-45 g. Linnun pää on juhlapuvussa tummanharmaa, leuan alla on valkea kohta. Niska on punainen. Siivet ovat kirjavat. Poikkeuksellisesti naaras on isompi ja värikkäämpi kuin koiras. Kahlaajaksi vesipääsky on siitä poikkeuksellinen, että se ruokailee yleensä uimasillaan. Se talvehtii avomerellä. Vanhin suomalainen rengastettu vesipääsky on ollut 5 vuotta, 11 kuukautta ja 28 päivää vanha. Euroopan vanhin on ollut 9 vuotta ja 11 kuukautta vanha islantilainen lintu.
Levinneisyys
Suomeen vesipääskyt saapuvat touko-kesäkuussa. Syysmuutto alkaa jo kesäkuussa naaraiden poistumisella, koiraat ja nuoret linnut lähtevät heinä-elokuussa, ja viimeiset tavataan syyskuussa. Suomalaiset vesipääskyt talvehtivat todennäköisesti Arabianmerellä ja muutto suuntautuu sinne Itäisen Euroopan kautta. Grönlannin, Islannin ja Koillis-Kanadan vesipääskyt pysähtyvät muuttomatkallaan Fundynlahdelle (New Brunswick) Kanadan itärannikolle, ja touko-elokuussa siellä voi tavata jopa 250 000 yksilöä.
Elinympäristö
Vesipääsky pesii arktisilla suoalueilla, Pohjanlahdella myös kareilla ja rantaniittyjen lammikoissa.
Lisääntyminen
Pesii usein yhdyskunnittain, joissa linnuilla ei ole omaa reviiriä. Naaras munii 3–4 munaa maassa olevaan pesään ja lähtee usein saman tien muuttomatkalle etelään. Koiras jää hautomaan ja huolehtimaan poikasista, haudonta-aika on 18-20 vrk. Poikaset oppivat lentämään 3–4 viikon ikäisinä. Naaras saattaa munia toisen pesueen eri koiraalle.
Ravinto
Ruokaillessaan vesipääsky ui pientä ympyrää. Sen ajatellaan saavan näin liikkeelle pieniä vesieläimiä, joita se käyttää ravinnokseen. Valtamerillä parvet seurailevat valaita ja suuria kalaparvia planktonia syöden.
Ykkösaamu
Ykkösaamu on Yle Radio 1:ssä arkiaamuisin vuoden 2003 alusta saakka lähetetty radion ajankohtaisohjelma sekä vuodesta 2008 myös samanniminen haastatteluohjelma Yle TV1:n lauantaiaamuissa.
Vuoden 2003 radiouudistuksen myötä syntyneen Ykkösaamun ensimmäisenä tuottajana ja yhtenä ensimmäisistä juontajista toimi Leena Pakkanen. Vuoden 2014 paikkeilla ohjelman tekijöitä olivat Johanna Östman, Olli Seuri, Seija Rautio, Terhi Tammi, Päivi Neitiniemi, Marja Ala-Kokko, Jakke Holvas, Tarja Oinonen, Katariina Lahtonen ja Jari Niemelä. 2020-luvun taitteessa ohjelmaa ovat juontaneet vuoroaamuin muun muassa Tom Kankkonen, Päivi Neitiniemi, Marjo Näkki, Mira Stenström ja Seija Vaaherkumpu. Ykkösaamun tuottaa radion ajankohtaistoimitus, joka on osa Ylen Uutis- ja ajankohtaistoimitusta.
Vielä vuonna 2013 Ykkösaamun haastateltavia teititeltiin, lukuun ottamatta lapsia ja nuoria.
Television Ykkösaamu
Radion Ykkösaamulla on samanniminen sisarohjelma televisiossa. Ykkösaamu nähdään Yle TV1:ssä lauantaisin klo 10.05. Ohjelmassa vierailee usein ajankohtaisia politiikan henkilöitä ja korkeita virkamiehiä. Ykkösaamua juontavat Seija Vaaherkumpu ja Pirjo Auvinen.
Ohjelman pitkäaikainen juontaja Jari Korkki irtisanottiin Yleisradiosta lokakuun lopulla 2018.
Lauantaiseuran ensimmäinen lähetys oli 15. syyskuuta 2001, jolloin vieraana oli pääministeri Paavo Lipponen. Ohjelma lähetettiin viimeisen kerran 31. toukokuuta 2008, jolloin vieraana oli presidentti Tarja Halonen.
Lauantaiseuraa vetänyt toimittaja Hannu Lehtilä jäi ohjelman päättymisen myötä eläkkeelle.
Vuoden sivistysteko 2014
Media-alan koulutusrahasto Kouran vuosittaisen palkintojenjaon yhteydessä vuonna 2014 radion Ykkösaamu palkittiin Vuoden sivistystekona. Palkinnon saajan valitsi kirjailija Sirpa Kähkönen, joka perusteli valintaansa:
"Tämä ohjelma onnistuu siinä, minkä piti jo olla mahdotonta: se reagoi ajankohtaisiin kysymyksiin mutta antaa aikaa niiden käsittelylle. Tässä juuri on radion voima ja lumo: tärkeiden näkökantojen esille tuomiseen ei tarvita välttämättä visuaalista aineistoa, jos asiantuntija on ajatellut asiansa pitkälle ja saa tilaa niiden esittämiseen ja jos ammattitaitoinen toimittaja ohjaa keskustelua herkästi reagoiden. Ohjelman toimituksessa on eri-ikäisiä ihmisiä, molempaa sukupuolta, ja se tekee kuuntelukokemuksesta kiinnostavan ja elävän. Taustatoimitus on vahvasti tehtävänsä tasalla ja tuottaa luotettavaa tietoa ja etsii päteviä asiantuntijoita. Kuulijatkin on modernisti huomioitu: lähetysikkunassa käydään vilkasta keskustelua aamun teemoista ja keskustelua kommentoidaan ohjelmassa. Ylen Radio 1:n Ykkösaamu on journalistisesti korkeatasoinen ajankohtaissivistyksen tuottaja ja sen merkitys kansalaisyhteiskunnalle ja vapaalle mielipiteenmuodostukselle on suuri."
Koentsyymi A
thumb|300px|Koentsyymi A:n rakenne Koentsyymi A (KoA) on koentsyymi, jolla on tärkeitä tehtäviä metaboliassa. Se osallistuu rasvahappojen synteesiin ja hapettamiseen ja pyruvaatin hapettamiseen sitruunahappokierrossa. Se koostuu adenosiinitrifosfaatista (ATP), beta-merkaptoetyyliamiiniosasta ja pantoteenihappo-osasta. Kun koentsyymi-A:han liitetään asetyyliryhmä, muodostuu asetyylikoentsyymi-A, joka on yhteinen välivaihe glukoosin ja rasvahappojen hapetuksessa. Koentsyymi-A osallistuu rasvahappojen kuljettamiseen sytoplasmasta mitokondrioihin, jolloin muodostuu asyyli-koentsyymi A. Koentsyymi A:n kemiallinen kaava on C21H36N7O16P3S, moolimassa 767,535 g/mol ja CAS-numero 85-61-0.
Koentsyymi A:n eristämisestä ja muusta siihen liittyvästä tutkimuksesta sai Fritz Lipmann puolet Nobelin lääketieteen palkinnosta 1953.
Faust (vuoden 2011 elokuva)
Faust on venäläisen Aleksandr Sokurovin ohjaama elokuva, joka on vapaasti sovitettu Faustin legendasta ja siitä kirjoittaneiden Johann Wolfgang von Goethen ja Thomas Mannin kirjoista. Se palkittiin vuonna 2011 Venetsian elokuvajuhlien pääpalkinnolla, Kultaisella leijonalla.
Faust on viimeinen osa Sokurovin tetralogiasta, joka käsittelee vallan olemusta, ja ensimmäinen, jonka pääosassa on fiktiivinen henkilö. Aiemmat osat käsittelivät Adolf Hitleriä (Moolok, 1999), Vladimir Leniniä (Telets, 2000) ja Hirohitoa (Solntse, 2005).
Elokuva maksoi kahdeksan miljoonaa euroa, ja sen tuotanto sai yksityistä pääomaa, kun Vladimir Putin asettui tukemaan elokuvaa ja Venäjän elokuvatuotantoa. Faustin tuotantoyhtiönä oli pietarilainen Proline Film. Elokuvaa kuvattiin pääasiassa Tšekissä, mutta muutama kuvauspäivä oli myös Islannissa.
Kummajainen
thumb|Eräs yleinen "kummajainen" tai "luonnonoikku" on kaksipäisenä syntynyt vasikka. Kummajainen on nimitys, jota käytetään jostain ulkomuodoltaan tai -näöltään selvästi totutusta ja tavanomaisesta poikkeavasta. Synnynnäisesti epämuodostuneita tai muutoin poikkeavia ihmisiä ja eläimiä on kutsuttu myös hiukan neutraalimmalla nimityksellä "luonnonoikku". Puhekielessä käytetään usein samassa merkityksessä englanninkielisestä freak -sanasta johdettua nimitystä friikki.
Entisaikaan kummajaisia käytettiin yleisesti friikkisirkusten sekä sirkusten sideshowien vetonauloina. Tunnetuimpia esimerkkejä ovat siamilaiset kaksoset.
"Kummajaiseksi" voi ryhtyä myös tietoisesti kehonmuokkauksella – tosin se mitä pidetään kummajaismaisena riippuu ympäröivän yhteisön normeista ja arvostuksista.
Ilkka Viljanen
Ilkka Antero Viljanen (s. 12. joulukuuta 1960 Lahti) on suomalainen kokoomuspoliitikko, toimittaja ja yrittäjä. Hän toimi vuosina 2007–2011 kansanedustajana Hämeen vaalipiiristä ja on toiminut lisäksi muun muassa Lahden kaupunginvaltuuston ja -hallituksen puheenjohtajana. Viljanen luopui politiikasta kesäkuussa 2015.
Viljanen palasi politiikkaan kuntavaaleissa Asikkalassa kesäkuussa 2021. Hänet valittiin kunnanvaltuustoon kokoomuksen ääniharavana saadessaan 192 ääntä. Viljanen aloitti elokuussa Asikkalan kunnanhallituksen puheenjohtajana ja Päijät-Hämeen maakuntavaltuuston puheenjohtajana. Aluevaaleissa tammikuussa 2022 Viljanen valittiin Päijät-Hämeen aluevaltuustoon 877 äänellä. Hän oli kolmanneksi eniten ääniä saanut kokoomuslainen. Hyvinvointialueella Viljanen toimii aluehallituksen jäsenenä ja kokoomuksen valtuustoryhmän puheenjohtajana. Kokoomus on asettanut Viljasen ehdolle kevään 2023 eduskuntavaaleihin.
Ura
Viljanen toimi Radio 99 toimittajana, päätoimittajana ja radioyrittäjänä 13 vuoden ajan vuodesta 1993 vuoteen 2006. Nykyisin Viljanen toimii Asikkalan Salonsaaressa pienviljelijänä, harrastekalastajana ja Vääksyssä kuntosaliyrittäjänä.
Kansanedustajana
Viljanen sai vuoden 2003 eduskuntavaaleissa 4 421 ääntä ja jäi Kokoomuksen vaalilistalla Hämeen vaalipiirissä varaedustajaksi. Hänet valittiin kansanedustajaksi vuoden 2007 vaaleissa. Hän sai 6 303 ääntä Hämeen vaalipiirissä. Viljanen putosi vuoden 2011 vaaleissa eduskunnasta ja jäi varasijalle, ääniä hän sai 4 821. Ollessaan kansanedustaja hän oli perustuslakivaliokunnan ja liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen.
Kunnallispolitiikassa
Viljanen oli Lahden kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1993 alkaen ja toimi tammikuusta 2013 toukokuuhun 2015 Lahden kaupunginhallituksen ensimmäisenä päätoimisena puheenjohtajana. Ennen siirtymistään kaupunginhallituksen johtoon hän toimi kahdeksan vuotta Lahden kaupunginvaltuuston puheenjohtajana, vuosina 2005–2012. Hän oli Lahden seudun seutuvaltuuston puheenjohtajana sen lakkauttamiseen 2008 saakka. Viljanen toimi myös Päijät-Hämeessä elokuussa 2009 käynnistyneen, tuloksettomana syyskuussa 2010 päättyneen kymmenen kunnan kuntaliitosselvityksen johtoryhmän puheenjohtajana. Viljanen ilmoitti jättävänsä politiikan vuoden 2015 keväällä.
Viljanen palasi kuuden vuoden tauon jälkeen politiikkaan Asikkalassa Lahden naapurikunnassa 2021. Hän toimii nykyään Asikkalan kunnanhallituksen puheenjohtajana ja maakuntavaltuuston puheenjohtajana. Lisäksi hän on aluevaltuutettu ja aluehallituksen jäsen.
Sakko
Sakko on rahallinen rangaistus rikoksesta. Sakotetun on maksettava sakkona tietty rahamäärä valtiolle. Suomessa on kaksi sakkotyyppiä: ansiotulojen mukaan määräytyvä päiväsakko ja kiinteämääräinen rikesakko. Niin sanottu pysäköintisakko eli oikeammin pysäköintivirhemaksu ei ole sakko eikä rikosoikeudellinen seuraamus, vaan kuuluu hallinto-oikeudellisen seuraamusjärjestelmän piiriin.
Päiväsakko
Päiväsakkoja määrätään lukumäärältään sitä enemmän, mitä moitittavammasta teosta on kysymys. Laki sallii enintään 120 päiväsakkoa tai jos rikoksia on useita, yhteisenä rangaistuksena enintään 240 kpl. Tiettyjen rikossäännösten rangaistusasteikoissa säädetään päiväsakkojen erityisistä vähimmäismääristä. Törkeästä rattijuopumuksesta tuomittavan päiväsakon vähimmäismäärä on 60 päiväsakkoa ja törkeästä liikenneturvallisuuden vaarantamisesta vähimmäismäärä on 30 päiväsakkoa.
Yhden päiväsakon rahamäärään vaikuttavat tuomitun ansiotulot. Tämän tarkoituksena on, että rangaistus koskisi henkilön taloudelliseen asemaan suhteessa samalla tavoin varallisuudesta riippumatta. Pienin päiväsakko on kuitenkin aina 6 euroa.
Yhden päiväsakon rahamäärä lasketaan siten, että rikoksentekijän nettotuloista (palkka, josta on vähennetty verot) vähennetään ensin 255 euron peruskulutusvähennys ja jaetaan saatu summa 60:llä. Huollettava alaikäinen lapsi vähentää yhden päiväsakon rahamäärää kolmella eurolla.
Rikesakko
Rikesakko on rahamäärältään kiinteä päiväsakkoa lievempi rangaistusseuraamus, joka säädetään rikesakkorikkomuksista annetulla lailla (986/2016) eräiden rikkomusten ainoaksi rangaistukseksi. Rikesakon rahamäärä on nykyisin 40, 70 tai 100 euroa.
Sakon määrääminen
Päiväsakkorangaistuksen määrää joko syyttäjä rangaistusmääräysmenettelyssä saatuaan poliisilta tai tulli- tai rajavartiomieheltä asiaa koskevan rangaistusvaatimuksen, taikka tuomioistuin oikeudenkäynnin päätteeksi antamallaan tuomiolla.
Vuonna 2010 voimaan tulleen lain mukaan poliisimies voi lisäksi määrätä itse enintään 20 päiväsakon suuruisen rangaistuksen muun muassa tietyistä vähäisistä liikennerikoksista ja näpistyksestä.
Matti Forss
Matti Forss (s. 17. toukokuuta 1957 Rauma) on entinen suomalainen jääkiekkohyökkääjä.
Sakko
Sakon määrääminen
Rangaistusmääräysmenettelyssä voidaan määrätä päiväsakkorangaistus teosta, josta ei ole säädetty ankarampaa rangaistusta kuin sakkoa tai enintään kuusi kuukautta vankeutta. Menettelyn käyttö edellyttää sekä asianomistajan että rangaistusvaatimuksen saaneen suostumusta. Mikäli suostumusta ei anneta, siirtyy asia käräjäoikeuden ratkaistavaksi.
Matti Forss
Forss edusti urallaan Lukkoa ja HIFK:ta, jossa voitti kaksi Suomen mestaruutta. Kaudet 1973–1977 ja 1983–1994 Forss pelasi Lukossa ja välissä kuusi vuotta HIFK:ssä. Paluukausi Lukkoon meni I divisioonassa. Hän pelasi kaiken kaikkiaan 19 kautta pääsarjassa, joissa kertyi runkosarjapelejä yhteensä 709 ja tehot 202+307. Pudotuspeleissä Forssille tuli 48 ottelua saldolla 14+21. Ura päättyi polvivaivoihin. Forssilla on hallussaan SM-liigan yhden ottelun syöttöpiste-ennätys. Hän keräsi tammikuussa 1982 ottelussa Kärppiä vastaan seitsemän syöttöpistettä.
Sakko
Sakon määrääminen
Rikesakon määrää poliisimies tai muu tällaisen valtuuden omaava virkamies.
Matti Forss
Pitkästä urastaan huolimatta Forss esiintyi vain muutaman kerran Suomen maajoukkueessa. Hän pelasi yhteensä 12 maaottelua pistein 0+4. Hän edusti Suomea yksissä MM-kisoissa. Forss ei lähtenyt edustamaan Suomen maajoukkuetta ulkomaille henkilökohtaisista syistä vaikka useasti pyydettiin.
Sakko
Sakkorangaistuksen täytäntöönpano
Tuomitun sakon täytäntöönpanokelpoisuus raukeaa viiden vuoden kuluttua lainvoiman saaneen tuomion antamispäivästä. (Rikoslaki 8 luku 11 §)
Mikäli sakkoa ei makseta määräaikaan mennessä, se menee ulosottoon. Mikäli tuomittu todetaan ulosotossa varattomaksi tai sakkoa ei muutoin saada perityksi ja sakon on määrännyt tuomioistuin, hänelle määrätään muunto­rangaistuksena vankeutta. Syyttäjän rangaistusmääräysmenettelyssä määräämiä sakkoja ja rikesakkoja ei vuodesta 2008 lähtien kuitenkaan enää muunneta vankeudeksi. Vankeutta määrätään yksi päivä kolmea maksamatonta päiväsakkoa kohti. Myös tuomioistuimen määräämä uhkasakko voidaan muuntaa vankeudeksi. Tällöin 30 euroa vastaa yhtä päivää vankeutta. Muuntorangaistuksen pituus on kuitenkin vähintään neljä päivää ja enintään 60 päivää. Muuntorangaistusta ei saa määrätä ilman erityistä syytä, jos maksamatta olevia päiväsakkoja on vähemmän kuin 12 tai maksamattomien uhkasakkojen määrä on vähemmän kuin 120 euroa.
Tuomioistuin voi jättää muuntorangaistuksen määräämättä, jos
Sakkorangaistuksesta ei jää merkintää rikosrekisteriin. Sen sijaan se merkitään sakkorekisteriin ja poliisiasiain tietojärjestelmään, joista se tulee seuraavien viiden vuoden ajan esille turvallisuusselvitystä tehtäessä tai esimerkiksi aseen hallussapitolupaa anottaessa.
Operaatio Weserübung
Operaatio Weserübung oli Saksan asevoimien koodinimi Tanskan ja Norjan miehitykseen tähtäävälle operaatiolle toisessa maailmansodassa. Se oli Norjan taistelun avausoperaatio, ja sai nimensä saksalaisen Weserjoen mukaan.
Taustaa
Keväästä 1939 Britannian amiraliteetti oli pitänyt Skandinaviaa mahdollisena sotanäyttämönä, mikäli sota Saksan kanssa alkaisi. Ensimmäisen maailmansodan maataistelujen tuho oli yhä tuoreessa mielessä, eivätkä britit halunneet aloittaa laajaa maasotaa kevein perustein. Amiraliteetti suunnitteli laivaston hyödyntämistä Saksan teollisuuden heikentämiseen saarrolla. Saksan sotateollisuus tarvitsi rautamalmia, jota se osti Ruotsilta. Malmi kaivettiin Kiirunan ja Malmivaaran kaivoksilla Pohjois-Ruotsissa, josta se kuljetettiin malmirautatietä pitkin Luulajan ja Pohjois-Norjan Narvikin satamiin lastattavaksi laivoihin. Saarto Pohjanmerellä edesauttaisi myös Saksan koko laivaliikenteen täydellistä saartoa.
Saksan laivaston komentaja Erich Raeder oli tunnistanut uhan ja keskusteli Skandinavian roolista Adolf Hitlerin ja muun sodanjohdon kanssa Puolan valtaamisen jälkeen lokakuussa 1939. Raeder varoitti mahdollisesta Norjaan tulevien brittitukikohtien aiheuttamasta uhasta ja korosti sitä, kuinka Saksa puolestaan hyötyisi, jos sillä olisi omia tukikohtia Norjassa. Hitler ei vastustanut Raederia, mutta hänen huomionsa oli kääntynyt täysin Ranskan valtaamiseen. Skandinavian valtaussuunnitelmat eivät kiinnostaneet muuta Wehrmachtin johtoa.
Marraskuun 1939 lopussa Britannian laivastoministeri Winston Churchill ehdotti operaatio Wilfrediä eli Norjan aluevesien miinoittamista. Tämä pakottaisi Saksan siirtämään rautamalmikuljetusten reittiä Pohjanmeren avovesille, missä laivasto voisi ne estää. Churchillin mukaan operaatio myös provosoisi Saksaa ottamaan aloitteen Skandinaviassa, jolloin liittoutuneet soveltaisivat Suunnitelma R4:ää ja valtaisivat Norjan ilman pelkoa suurista diplomaattisista seurauksista ja saavuttaen omat strategiset tavoitteensa. Pääministeri Neville Chamberlain ja ulkoministeri Lordi Halifax eivät hyväksyneet operaatiota, koska pelkäsivät Yhdysvaltain ja muiden puolueettomien maiden reaktioita. Talvisodan syttyminen muutti diplomaattista tilannetta, sillä länsiliittoutuneet sympatisoivat Neuvostoliiton hyökkäyksen kohteeksi joutunutta Suomea. Valesodan keskeyttäneessä alkuhuumassa esitettiin useita suunnitelmia Suomen auttamiseksi, mutta niistä ei ollut käytännön hyötyä Suomelle. Churchill ehdotti suunnitelmaansa uudelleen, mutta se hylättiin jälleen.
Joulukuussa 1939 Yhdistynyt kuningaskunta ja Ranska aloittivat konkreettisten suunnitelmien laatimisen Suomen auttamiseksi. Suunnitelmana oli lähettää maihinnousujoukko Narvikiin Pohjois-Norjaan ja vallata malmirautatie sekä muut mahdolliset kulkureitit. Suunnitelma salli liittoutuneiden vallata myös Ruotsin alueella olevat kaivokset. Chamberlain ja Halifax hyväksyivät suunnitelman. He luottivat lisäksi Norjan tekevän yhteistyötä liittoutuneiden kanssa, mikä poistaisi osan laillisuusongelmista.
Kun liittoutuneet tiedottivat Ruotsia ja Norjaa suunnitelmasta, se sai erittäin kielteisen vastaanoton kummassakin maassa. Natsimielinen norjalainen Vidkun Quisling jopa lähestyi Saksaa varoituksineen ja avunpyyntöineen liittoutuneiden muodostaman uhan vuoksi. Hitler lupasi lähettää pieniä joukkoja apuun ”pitääkseen Norjan neutraalina” mikäli uhka toteutuisi. Liittoutuneet jatkoivat sotaretkensä suunnittelua, mutta se menetti laillisen perusteensa, kun Suomi solmi aselevon Neuvostoliiton kanssa maaliskuussa 1940.
Tapaus Altmark
pienoiskuva|Käsikähmän aikana kuolleita saksalaisia kannetaan haudattavaksi Altmarkilta.
Saksalainen tankkeri ja tukialus Altmark oli palaamassa Saksaan lastinaan 299 taistelulaiva Admiral Graf Speen vangitsemaa brittiläistä merimiestä. Alus oli 15. helmikuuta 1940 Norjan aluevesillä ja joutui kolme kertaa Norjan laivaston torpedoveneiden pysäyttämäksi. Jokaisella kerralla norjalaiset nousivat laivaan ja tutkivat sen, vaikka miehistö vakuutti laivan olevan vain tavallinen kauppalaiva. Aluksen lastiruumaan piilotetut brittivangit pitivät kovaa meteliä, mutta norjalaiset eivät joko kuulleet tai välittäneet asiasta, vaan antoivat matkan jatkua.
Brittiläinen meritiedustelukone huomasi Altmarkin myöhemmin samana päivänä. Laivasto lähetti sen perään hävittäjä HMS Cossackin ja Altmark joutui vetäytymään piiloon Jøssingfjordiin. Seuraavana päivänä Cossack seurasi Altmarkia vuonoon ja pakotti sen ajamaan rantahietikolle. Ryhmä brittisotilaita otti Altmarkin haltuunsa lyhyen taistelun jälkeen. Altmarkia saattaneet norjalaiset tykkiveneet protestoivat, mutta eivät ottaneet osaa kahakkaan. Britit vapauttivat sotavangit ja jättivät Jøssingfjordin taakseen varhain aamulla 18. helmikuuta.
Falkenhorstin luonnos
thumb|left|Nikolaus von Falkenhorst Kuultuaan Altmarkista Hitler raivostui. Erich Raederin mukaan tapaus näytti asettaneen Norjan kyvyn säilyttää neutraaliutensa kokonaan uuteen valoon. 19. helmikuuta Hitler määräsi operaatio Weserübungin suunnittelemista vauhditettavaksi. Seuraavana päivänä hän oli jo vakuuttanut itsensä, että britit olivat nousemassa maihin Norjaan hetkellä millä hyvänsä ja antoi määräyksiä joukkojen siirtämisestä. Alfred Jodl rauhoitti tilannetta, koska operaatiolla ei ollut edes johtajaa. Wilhelm Keitel ehdotti tehtävään vasta kenraaliksi ylennettyä Nikolaus von Falkenhorstia. Vaikka Hitler tunsi epäluuloa aatelissukuisia upseereja kohtaan, Falkenhorstia pidettiin eräänlaisena pohjoisten sotaolojen asiantuntijana, sillä hän oli ollut Rüdiger von der Goltzin esikuntapäällikkönä saksalaisten sotaretkellä Suomen sisällissodassa 1918. Falkenhorst komennettiin saapuvaksi jo seuraavana päivänä.
21. helmikuuta Hitler kyseli Falkenhorstilta tämän kokemuksista Suomessa ja antoi hänelle tehtäväksi laatia nopeasti toteutettava suunnitelma Norjan valtaamiseksi. Kenraali Jodlin mukaan pelkäksi työhaastatteluksi aiottu tapaaminen päättyi Hitlerin pitkään monologiin Norjan tärkeydestä Saksalle sekä käytettävissä olevista mahdollisuuksista. Hitler näytti tempautuneen mukaan hankkeeseen. Falkenhorst sai kuulla vain osia edellisistä suunnitelmista, koska Hitler antoi uusia ohjeita ja koska hanke tahdottiin pitää salassa. Jopa niin salassa, ettei kenraali saanut edes käyttää sotatoimiston karttoja, vaan hän joutui poikkeamaan kirjakaupassa ostamassa Norja-aiheisen Baedeker-matkaopaskirjasen matkallaan hotellihuoneeseensa suunnittelemaan operaatiota. Hänen tuli ilmoittautua takaisin Führerille kello 17 mennessä mukanaan luonnos siitä, kuinka hän aikoisi käyttää viittä divisioonaa Norjan valtaamiseen.
Falkenhorstin luonnos sisälsi samankaltaisuuksia amiraali Theodor Krancken erityisesikunnan laatiman Studie Nordin kanssa. Myös Krancke oli käyttänyt samaa Baedeker-kirjasta apunaan. Hitler hyväksyi luonnoksen ja nimitti Falkenhorstin johtamaan operaatiota saman päivän iltana. Jodlin mukaan Falkenhorst hyväksyi tehtävän innoissaan, mutta ainakin sodan jälkeen Falkenhorst kielsi olleensa erityisen iloinen toimeksiannosta.
Operaatiosuunnitelma
thumb|Operaatio Weserübungin kulku Alkuperäinen suunnitelma oli saada Tanskalta lupa käyttää lentokenttiä vaatimalla niitä diplomaattisin keinoin. 1. maaliskuuta 1940 Hitler kuitenkin lisäsi muutoksen, että myös Tanska tultaisiin valtaamaan.
pienoiskuva|Saksalaisia risteilijöitä matkalla kohti Norjaa päivää ennen Weserübungin aloitusta. Raskas risteilijä [[Blücher (1937)|Blücher kuvattuna risteilijä Emdeniltä.]] Kriegsmarinen tammikuussa laatiman suunnitelman mukaan avainseikkoja olivat yllätyksellisyys ja nopeus. Yllätys olisi tärkeä, sillä se vähentäisi riskiä Norjan vastarinnan tehostumiseksi ja brittien väliintulon mahdollisuutta. Nopeus saavutettaisiin käyttämällä nopeita sota-aluksia joukkojen kuljetukseen hitaiden joukkojenkuljetusalusten sijasta. Näin kaikki kohteet voitaisiin tavoittaa samanaikaisesti ja pienemmällä paljastumisen riskillä. Uusi suunnitelma vaati myös erikoisjoukkoja, kuten vuoristo-, laskuvarjojääkäri- ja motorisoitujen joukkojen käyttöä.
Kohteina olivat seuraavat:
Suunnitelmassa toivottiin Tanskan ja Norjan kuninkaiden nopeaa kaappaamista, joka vauhdittaisi antautumista.
Lopullinen suunnitelma sai koodinimekseen operaatio Weserübung (”Harjoitus Weserillä”) 27. tammikuuta 1940. Osallistuvat maavoimat alistettiin XXI armeijaryhmälle, johon kuului 3. vuoristodivisioona ja viisi jalkaväkidivisioonaa, joilta puuttui taistelukokemusta. Kolme laskuvarjokomppaniaa tulisi valtaamaan lentokentät. Päätös liittää mukaan 2. vuoristodivisioona tehtiin myöhemmin. Koko operaatioon tulisi osallistumaan myös noin tuhat lentokonetta.
Wesertag
Varhain huhtikuun 9. päivän aamuna vuonna 1940 koitti Wesertag (”Weser-päivä”). Saksa valloitti Tanskan ja hyökkäsi Norjaan. Saksalaiset ilmoittivat maiden hallituksille, että Wehrmacht on saapunut ”suojelemaan maiden neutraaliutta ranskalais-brittiläistä aggressiota vastaan.”
Invaasiolaivaston nimellinen saapumisaika — Weserzeit (”Weser-tunti”) oli 05:15 Keski-Euroopan aikaa.
FIFAn Reilun pelin palkinto
Reilun pelin palkinto on Fifan vuosittain myöntämä palkinto esimerkillisestä käyttäytymisestä, reilusta pelistä, urheilullisuudesta ja myötätunnosta jalkapallossa. Palkinnon voi saada pelaaja, valmentaja, joukkue, jalkapalloliitto, fanit tai jopa jalkapalloyhteisö.
Reilun pelin palkinto Fifan museossa [[Zürichissä|200px|thumb]]
Palkinnon saajat
Lähteet:
Outo
Outo tarkoittaa seuraavia asioita:
Varavänrikki
Varavänrikki tarkoitti Suomen sisällissodan valkoisessa armeijassa reservivänrikkiä. Vara-etuliitettä käytettiin vaihtelevasti ja rinnan reservivänrikki-termin kanssa. Erillistä varavänrikin sotilasarvoa ei ollut. Vara-etuliitettä käytettiin myös reservin luutnanteista. Vara-etuliite poistui käytöstä vähitellen kesän ja syksyn 1918 aikana.
Vara-etuliite sekoitettiin helposti varavääpelin sotilasarvossa, jossa se ei suinkaan tarkoittanut reservin vääpeliä, vaan vääpelin ja aliupseerin välissä olevaa sotilasarvoa.
The Flowers of Romance (albumi)
The Flowers of Romance on brittiläisen post-punk -yhtye Public Image Ltd:n kolmas studioalbumi, joka julkaistiin vuonna 1981. Albumilla yhtyeen musiikki muuttui edellisiä albumeja kokeilevampaan suuntaan, ja albumin musiikki on painottunut hyvin vahvasti lyömäsoittimiin.
Nirvana -yhtyeen keulakuva Kurt Cobain on nimennyt albumin yhdeksi suosikeistaan.
Nettotulos
Nettotulos on yrityksen toiminnan tulos verojen vähentämisen jälkeen.
Nettotuloksella ymmärretään tavallisesti yrityksen varsinaisen, säännöllisen toiminnan tulosta ennen tilinpäätössiirtoja tai liiketoimintaan kuulumattomia kertaluontoisia eriä (satunnaiseriä).
Nettotulos lasketaan vähentämällä liikevaihdosta muuttuvat kulut, kiinteät kulut, poistot, arvonalennukset, korkokustannukset ja verot.
Näin laskettu nettotulos ei välttämättä ole sama kuin kokonaistulos tai kirjanpidon tilikauden tulos eli tuloslaskelman viimeinen rivi.
Vaihtoehtoisia laskentatapoja
Yritysanalyysissä nettotulos lasketaan ennen kertaluontoisia eriä, jos analyysin tekijä uskoo erien todella olevan vain kertaluontoisia. Erät voi myös sisällyttää nettotulokseen. Näin toimitaan esimerkiksi silloin, jos analyysin tekijä uskoo kertaluontoisena ilmoitetun tappion todellisuudessa toistuvan, jolloin hän ottaa asian huomioon vähentämällä tappion nettotuloksesta ja saa näin realistisempana pitämänsä käsityksen yhtiön tuloskunnosta.
Nettotulosprosentti
Nettotulosprosentti tarkoittaa nettotulosta liiketoiminnan tuottoihin: Liiketoiminnan tuotot tarkoittaa liikevaihtoa ja liiketoiminnan muita säännöllisiä tuottoja.
Nettotulosprosentille ei aseteta yleisiä ohjearvoja. Prosentti on yrityskohtainen. Se riippuu yrityksen kilpailustrategiasta, omaisuuden rakenteesta, pääomarakenteesta ja toimialasta. Jos yrityksellä on paljon velkaa, nettotulos voi jäädä pieneksi eikä osingonmaksuvaraa jää. Jos taas yrityksellä on vähän velkaa ja suuri oma pääoma, nettotulos jää suuremmaksi, mikä onkin tarpeen, koska omistajilla on silloin suuret voitonjakotavoitteet suurelle sijoitukselleen.
Reza Nazarahari
Reza Nazarahari (s. 1962) on Iranin Suomen-suurlähettiläs, joka aloitti suurlähettilään tehtävät Helsingin Kulosaaren Iranin suurlähetystössä 2. marraskuuta 2006. Nazarahari on edustanut Suomen suurlähetystössä myös Viron tasavaltaa maaliskuusta 2007 lähtien.
Nazarahari on toiminut diplomaatin tehtävissä muun muassa Itävallassa vuosina 1998–2001. Hän puhuu myös sujuvaa englantia ja hyvää arabiaa. Tohtori Reza Nazarahari on opiskellut kansainvälistä diplomatiaa Teheranin yliopistossa Iranissa ja politiikkaa Kentin yliopistossa Isossa-Britanniassa vuonna 1996.
Nazarahari on naimisissa Seddigheh Nazaraharin kanssa ja heillä on kaksi lasta.
Suurlähettiläs Nazahari oli julkisuudessa kesäkuussa 2007, kun kolme suomalaista Nokia Siemens Networksin työntekijää joutui lyhyeksi aikaa vangituiksi Iranissa oltuaan kalastamassa Hormuzinsalmen lähellä olevalla Abu Musan saarella. Heinäkuussa 2007 Suomen ulkoministeriö kutsui Nazaharin kuultavaksi Iranissa toimeenpannun kivitystuomion johdosta: mies kivitettiin aviorikoksesta, mikä Suomen mukaan loukkasi kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia.
Polkupyörätrial
thumb|Trialpyöräilyä Trialpyöräily on taitoajoa polkupyörällä. Laji tunnetaan myös nimillä polkupyörätrial ja biketrial. Laji on kehittynyt moottoripyörällä ajettavasta trialista. Laji syntyi Espanjassa, ja sen keksijänä pidetään moottoripyörätrialin maailmanmestaruuden voittaneen Ot Pin isää, joka halusi poikansa harjoittelevan trialia polkupyörällä, koska piti moottoripyörää liian raskaana ja hankalana käsitellä.
Trialin perusperiaate on selvitä mahdollisimman vaikeista paikoista ilman, että koskettaa jalalla, keholla tai pyörän rungolla maahan. Kilpailuissa tunnusomaista on, että kilpailijat tutustuvat ajettavaan jaksoon jalkaisin suunnitellen näin omia ajolinjojaan. Jaksoja ei saa harjoitella ennen kisaa.
Trialpyöräilyn harrastajajoukko Suomessa on pienehkö, mutta lajin harrastajia löytyy ympäri maailmaa, etenkin Keski- ja Etelä-Euroopasta.
Deutsche Bank
Deutsche Bank ('Saksan pankki') (nyse: DB) on monikansallinen pankki, joka työllistää yli 67 500 työntekijää. Sen pääkonttori sijaitsee Frankfurt am Mainissa Saksassa. Deutsche Bank on maailman suurin investointipankki. Taseensa perusteella (2 099,04 mrd. USD) pankki luokiteltiin vuonna 2015 maailman 11. suurimmaksi julkisesti noteeratuksi pankiksi.
Maailmanlaajuisten rahoitusmarkkinoiden vakautta seuraavan Financial Stability Boardin loppuvuoden 2015 listalla pankki luetellaan yhtenä merkittävimmistä maailman 30 keskeisimmistä pankista (G-SIBs, maailmanlaajuisesti systemaattisesti tärkeät pankit).
thumb|left|Deutsche Bankin pääkonttori. Toimitusjohtajaksi valittiin huhtikuussa Christian Sewing. Hänen edeltäjänsä oli kesäkuussa 2015 valittu John Cryan. Cryanin edeltäjiänä toimivat yhdessä Anshu Jain ja Jürgen Fitschen. Jainin kausi päättyi kesäkuun lopussa, Fitschenin toukokuussa 2016. Heidän sopimuksensa olisivat olleet voimassa maaliskuuhun 2017.
Deutsche Bankilla on konttori Helsingissä.
Historia
Deutsche Bank perustettiin vuonna 1870, ja sen oli tavoitteena hoitaa Saksan ulkomaankauppaa. Pankki avasi seuraavien vuosien aikana konttorit Shanghaihin, Lontooseen ja Buenos Airesiin. Yritys laajeni Venäjälle 1881 rahoittaen keisarikunnan junanratojen rakennusta.
Natsi-Saksan aikoina pankki rahoitti Saksan kansallissosialistinen työväenpuolueen (Natsien) toimintaa ja kätki juutalaisilta varastetun kullan. Toisen maailmansodan yhtiö keskittyi Saksan kotimarkkinoille.
1980-luvulla Deutsche Bank laajeni jälleen kansainväliseksi finanssijätiksi. Se fuusioi itseensä merkittäviä sijoituspankkeja, kuten lontoolaisen Morgan Grenfell–pankin ja amerikkalaisen Bankers Trustin. 1998 mennessä pankista oli tullut yksi maailman kymmenestä suurimmasta pankista. Deutsche Bank listautui New Yorkin pörssiin vuonna 2001.
Deutsche Bank ja Schneider-skandaali
Deutsche Bank tuli kansainväliseksi puheenaiheeksi 1990-luvun puolivälissä, kun sen rahoittama Jürgen Schneiderin rakennuskonserni ajautui konkurssiin 9 miljoonan D-markan velkojen tähden. Schneider-yhtiö oli velkaa alihankkijoilleen 50 miljoonan D-markan palkkasaatavat, joita Deutsche Bankin pääjohtaja Hilmar Koppler piti pikkurahoina, peanuts. Palkkarahojen puutteessa vararikkoon ajautuneiden rakennusyrittäjien tilanne ja pääjohtaja Kopperin asenne herätti saksalaisissa yleistä epäluottamusta ja suuttumusta Deutsche Bankia ja sen pääjohtajaa kohtaan. Kopper joutui sittemmin eroamaan, ja ”tapaus Schneider” käsiteltiin tuomioistuimessa vuonna 1997.
Tapauksen seurauksena Kopper tunnetaan Saksassa termillä Mr Peanuts, ja rahoitusjohtajien vähättelevä suhtautuminen tavallisten ihmisten toimeentuloon vaikuttaviin rahasummiin vahingoitti pankkien mainetta. Termi peanuts jäi elämään kansainväliseen kielenkäyttöön, kun osoitetaan jonkin liiketaloudellisen tahon vähättelevää asennetta.
Yhdysvaltojen asuntokupla
Deutsche Bank paisutti Yhdysvaltojen asuntokuplaa 32 miljardilla dollarilla, ennen asuntomarkkinoiden luhistumista 2008. Vuonna 2010 pankin omat työntekijät syyttivät pankkia 12 miljardin dollarin tappioiden kätkemisestä kuplaan liittyen. Tämä kätkeminen oli yksi asuntokuplan puhkeamisen syitä, mutta ei ainut. Pankki maksoi Yhdysvaltain arvopaperimarkkinoita valvovalle elimelle, United States Securities and Exchange Commission ionille (SEC) 55 miljoonan dollarin sakot.
Markkinoiden manipulointi ja sanktioiden rikkominen
Yritys on kauppasaarrosta huolimatta tehnyt kauppaa Iranissa, Sudanissa, Libyassa, Syyriassa ja Myanmarissa.
Rahanpesu
Vuonna 2020 Deutsche Bank jäi kiinni Vladimir Putinin lähipiirin ja Venäjän tiedustelupalvelu FSB:n rahanpesusta.
Vaikeudet vuosina 2018–2019
Toukokuussa 2018 yhtiö tiedotti irtisanovansa yli 7000 työntekijää. Heinäkuussa 2019 yhtiö tiedotti irtisanovansa 18 000 työntekijää.
Stern (lehti)
upright|pienoiskuva|Stern logo.
Stern on kerran viikossa ilmestyvä saksalainen aikakauslehti. Vuonna 1948 perustettua lehteä kustantaa nykyisin Gruner + Jahr, joka on Euroopan suurin printtaukseen ja julkaisemiseen erikoistunut yritys. Helmikuussa 2004, lehden levikki oli noin 1,07 miljoonaa kappaletta.
Stern-lehti tuli kuuluisaksi huijauksesta, joka tunnetaan nimellä "Hitlerin päiväkirjat".
Pohjois-Kyproksen presidentti
Pohjois-Kyproksen presidentti on kiistanalaisen Pohjois-Kyproksen valtionpäämies.
Virkaa hoitaa nykyisin Ersin Tatar. Hänet valittiin lokakuussa 2020. .
Presidentin virkakausi on pituudeltaan viisi vuotta.
Maan perustuslain mukaan presidentin on täytettävä seuraavat ehdot:
Tommi Muilu
Tommi Muilu (s. 19. kesäkuuta 1972) on Hämeen ELY-keskuksen ylijohtaja. Muilu työskentelee ylijohtajan tehtävän ohella myös Hämeen ELY-keskuksen ympäristö ja luonnonvarat -vastuualueen johtajana. Ennen nykyisiä työtehtäviään Muilu työskenteli Hämeen ympäristökeskuksessa diplomi-insinöörin tehtävissä.
O’Higgins
O’Higgins voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Bernard Nsayi
Bernard Nsayi (1943 – 12. helmikuuta 2021) oli brazzavillenkongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 17. kesäkuuta 1971 ja nimitettiin Nkayin hiippakunnan piispaksi 7. heinäkuuta 1990. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. syyskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Beniamino Stella, jota avustivat Ignace Matondo Kwa Nzambi ja Ernest Kombo.
Nsayi erosi tehtävistään 16. lokakuuta 2001.
Ignace Matondo Kwa Nzambi
Ignace Matondo Kwa Nzambi CICM (12. huhtikuuta 1932 – 9. syyskuuta 2011) oli kinshasankongolainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. elokuuta 1964 ja nimitettiin Basankusun hiippakunnan piispaksi 18. marraskuuta 1974. Piispaksi vihkiminen seurasi 13. huhtikuuta 1975. Pääkonsekraattorina toimi Joseph-Albert Malula, jota avustivat Pierre Wijnants ja Louis Nganga a Ndzando.
Matondo Kwa Nzambi sai 27. kesäkuuta 1998 nimityksen Molegben hiippakunnan piispaksi, jona hän toimi, kunnes jäi eläkkeelle 23. toukokuuta 2007.
Ilmatorjuntaohjus
thumb|250px|Patriot-patteri ampuu ohjuksen. Ilmatorjuntaohjus ( tai surface-to-air missile, SAM) on sotilaskäytössä oleva ohjus, joka on tarkoitettu ilmassa liikkuvien kohteiden (lentokoneiden, helikoptereiden, ohjusten) tuhoamiseen ja torjuntaan. Ilmatorjuntaohjusjärjestelmä koostuu osajärjestelmistä, kuten ohjuslavetti, tutka ja ohjukset.
Ilmatorjuntaohjuksia voidaan laukaista laivoista, lentokoneista, maalla kulkevista ajoneuvoista ja kannettavista olkapäälaukaisimista. Ilmatorjuntaohjuksia voidaan torjua ohjustentorjuntaohjuksilla ja konetykkijärjestelmillä (esimerkiksi Phalanx CIWS) sekä erilaisilla harhamaalijärjestelmillä (esimerkiksi MASS).
Ilmatorjuntaohjuksien nimityksiä
thumb|250px|Crotale-ilmatorjuntaohjusjärjestelmä ranskalaisen Tourville fregatin kannella (1999).
Historia
Ensimmäiset ilmatorjuntaohjukset suunniteltiin ja tehtiin natsi-Saksassa. Historian ensimmäinen ilmatorjuntaohjus oli saksalainen Wasserfall, jota testattiin ensimmäisen kerran maaliskuussa 1943. Ensimmäinen ilmasta ilmaan laukaistava ohjus (ilmataisteluohjus) oli myös saksalainen, RK344. Toisen maailmansodan jälkeen ilmatorjuntaohjuksia alkoivat valmistaa Neuvostoliitto, Iso-Britannia ja Yhdysvallat. Myöhemmin, 1960-, 1970- ja 1980-luvuilla ilmatorjuntaohjukset alkoivat syrjäyttää ilmatorjuntatykistöä entistä enemmän. Nykyään ilmatorjuntaohjuksia on lähes jokaisen maan puolustusvoimissa.
Lähi-ilmatorjuntaohjukset
thumb|250px|AIM-9 Sidewinder ohjusmuseossa. Erittäin lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjukset ovat useimmiten olkapäältä laukaistavia noin 1–2 m pitkiä ohjuksia, joiden kantama on useimmiten pystysuunnassa 2–4 km ja vaakasuunnassa 4–6 km. Erittäin lyhyen kantaman ilmatorjuntaohjuksia ovat muun muassa ranskalainen Matra Mistral, venäläinen 9K38 Igla ja yhdysvaltalainen FIM-92 Stinger.
Keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjukset
Keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjukset ovat lentokoneesta tai lavetilta laukaistavia 2–5 m pitkiä ohjuksia. Niiden kantama on pystysuunnassa 7–15 km ja vaakasuunnassa 10–30 km. Esimerkkejä keskipitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksista on mereltä laukaistava länsieurooppalainen MBDA Aster 15, sekä mereltä että maalta laukaistava Umkhonto ja lentokoneesta laukaistava AIM-9 Sidewinder.
Pitkän kantaman ilmatorjuntaohjukset
Esimerkkejä pitkän kantaman ilmatorjuntaohjuksista ovat yhdysvaltalaiset MIM-104 Patriot, laivaston RIM-66 Standard ja venäläiset S-300 ja S-400 Triumf, laivasta laukaistava länsieurooppalainen MBDA Aster 30 ja ilmasta laukaistavat yhdysvaltalaiset AIM-54 Phoenix-, AIM-7 Sparrow- ja AIM-152 AAAM- ohjukset ja europpalainen MBDA Meteor-ohjus.
Nancy (nimi)
Digi- ja väestötietoviraston mukaan Nancy on vuoteen 2021 mennessä ollut Suomessa virallisena etunimenä 470 naisella.
Nimipäivä
Norjassa Nancylla on nimipäivä 4. huhtikuuta. Suomessa Nancy-nimeä ei ole otettu almanakkaan.
Laurent Ciman
Laurent Ciman (s. 5. elokuuta 1985 Farciennes) on belgialainen jalkapalloilija, joka edustaa Major League Soccerissa pelaavaa Montreal Impactia. Oikeajalkainen Ciman on pelipaikaltaan keskuspuolustaja. Hän kuuluu myös Belgian jalkapallomaajoukkueeseen.
Seurajoukkueura
Ciman aloitti uransa Jupiler Pro Leaguen Charleroissa, jota hän edusti vuodet 2004–2008 tehden 85 ottelussa kolme maalia. Heinäkuussa 2008 Ciman siirtyi Club Bruggeen, jota hän oli edustanut myös nuorena. Kaudella 2008–2009 hän pelasi 16 ottelua debytoiden myös Eurooppa-liigassa ja seuraavan kauden lainassa KV Kortrijkissä, jossa otteluita kertyi 34 ja maaleja kaksi.
Heinäkuussa 2010 Ciman siirtyi Jupiler Pro Leaguen Standard Liègeen, jossa hän voitti heti avauskaudellaan Belgian cupin. Yhteensä Ciman pelasi seurassa vajaan viiden kauden aikana 152 ottelua onnistuen maalinteossa kuusi kertaa. Tammikuussa 2015 Ciman siirtyi Major League Soccerin Montreal Impactiin. Hän pelasi avauskaudellaan 30 ottelussa tullen valituksi MLS All-Star Gameen ja sarjan parhaaksi puolustajaksi.