cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sheik Yerbouti
Sheik Yerbouti on Frank Zappan vuonna 1979 julkaisema alkujaan tupla-albumi, jonka laulut käsittelevät 70-luvun lopun disko-, huume- ja pintaliitokulttuuria. Tempo on nopeaa, tunnelma ironinen, eikä Zappalle tyypillisiä instrumentaaliosuuksia juuri ole. Zappan työskentelytavalle tyypillisesti useimpien laulujen taustat on äänitetty livenä, ja näiden taustojen päälle on studiossa lisätty monia raitoja.
Levyn nimi on 'arabialainen' väännös ja parodia KC and the Sunshine Bandin vuoden 1976 discohitistä "Shake Your Booty"; levykannessa Zappa on arabiksi pukeutunut. Levy myös sisältää Zappan 'hitin' "Bobby Brown", joka pääsi 'vahingossa' listoille ainakin Norjassa.
Hassen Bejaoui
Hassen Bejaoui (, s. 14. helmikuuta 1975) on tunisialainen maalivahtivalmentaja ja uransa lopettanut jalkapalloilija. Maalivahtina pelanut Bejaoui edusti pääosin CA Bizertinia, jossa hän on toiminut vuodesta 2017 lähtien maalivahtivalmentajana.
Ura
Bejaoui on pelannut seuratasolla muun muassa Stade Tunisienissa ja CS Sfaxienissa. Bejaoui on ollut mukana yksissä MM-kisoissa, vuonna 2002.
Hetekylä
thumb|280px|Hetekylää Sammakkolammen ja Paavolankuivan kohdalla kaakkoon päin nähtynä Hetekylä on noin 400 asukkaan kylä Pudasjärven kaupungin eteläosassa Hetekyläntien varrella, noin 35 kilometrin päässä Pudasjärven keskustaajamasta.
Kylä on levittäytynyt laajalle alueelle Hetekyläntien sekä Väliojan ja Heteojan varsille. Poronhoito sekä maa- ja metsätalous ovat kylän tärkeimmät elinkeinot. Kylällä on aiemmin toiminut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2009. Kylällä toimii edelleen vuonna 1928 perustettu Hetekylän Nuorisoseura. Kylässä on lukuisia kulttuurihistoriallisesti merkittäviä kohteita, muun muassa Heikkilän talo.
Olvassuon soidensuojelualue sijaitsee osittain Hetekylän alueella.
Lapin sodan muistomerkki sijaitsee valtatien 20 varrella Niemitalon Juustolan pihalla. Patsas paljastettiin 2. heinäkuuta 1994. Muistomerkissä on teksti: "Täällä ammuttiin Lapin sodan ensimmäiset laukaukset 28.9.1944."
Alzheimerin tauti
Alzheimerin tauti on yleisin dementiaa aiheuttava sairaus, ja se aiheuttaa harmaan aivokudoksen tuhoutumista ja aivojen surkastumista. Tauti vaurioittaa myös aivojen kemiallisia järjestelmiä. Alzheimerin taudin tunnusmerkkejä ovat alueellinen aivorappeuma kuten muistialueiden pieneneminen, aivojen väärin laskostuneet tau-säiekimput ja beta-amyloidikertymät, ohjelmoitua solukuolemaa kiihdyttävien geenien aktivaatio, oksidatiivinen stressi ja aivojen krooninen tulehdus. Alzheimer diagnosoidaan väärin laskostuneiden tau-säiekimppujen ja beta-amyloidikertymien perusteella, vaikka niitä esiintyy myös oireettomilla potilailla. Jopa puolella Alzheimer-potilaista esiintyy sekamuotoinen taudinkuva, joka sisältää piirteitä monesta eri neurodegenerativiisesta sairaudesta.
Sairaus sai nimensä saksalaisen psykiatrin Alois Alzheimerin mukaan, joka kuvasi taudin ensimmäisen kerran vuonna 1906.
Sairauden syynä pidetään beeta-amyloidiplakin kertymistä potilaan aivoihin, aivojen hermosolujen liitospintojen eli synapsien tuhoutumista ja ohimolohkon sisäosien patologisia muutoksia noin kaksikymmentä vuotta ennen ensimmäisten oireiden ilmaantumista. Vauriot leviävät ohimolohkon muistirakenteista myöhemmin laajemmalle aivokuorelle.
Alzheimerin tauti aiheuttaa usein myös vuorokausirytmin häiriöitä ja unen tarpeen lisääntymistä.
Esiintyvyys
Alzheimerin tautia esiintyy ensisijaisesti vanhuksilla. Tauti on erityisen yleinen Suomessa ja muissa pohjoisissa korkean elintason maissa, ja aiheuttaa täällä 70 prosenttia dementioista. Alzheimerin taudin esiintyvyys on Suomessa 1,4 prosentin luokkaa, sillä Suomessa arvioidaan olevan noin 80 000 eriasteista Alzheimerin tautia sairastavaa, joista lähes joka kymmenes eli noin 7 000 on vielä työiässä. 65–67 -vuotiaista suomalaisista 2 prosenttia sairastaa tätä sairautta, ja yli 85-vuotiaista jo noin 35 prosenttia. Naisilla on miehiä suurempi riski sairastua Alzheimeriin.
Vuosittain Suomessa todetaan noin 12 000 uutta tapausta. Vaikka Alzheimerin taudin riski on useimmissa länsimaissa aiempaa pienempi, väestön keskimääräisen eliniän noustessa sairaudesta on tulossa uusi kansantauti, ja aiempaa merkittävämpi lääketieteellinen, sosiaalinen sekä taloudellinen haaste.
Vaikka Alzheimerin tauti on leimallisesti ikääntyneen väestönryhmän vaiva, se saattaa puhjeta myös ennen 50 vuoden ikää.
Alzheimerin tautia esiintyy maailman maista eniten Suomessa, Yhdysvalloissa, Kanadassa, Islannissa, Ruotsissa ja Tanskassa. Cambridgen yliopistossa vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan Alzheimerin ikävakioitu esiintyvyys on länsimaissa noin kymmenen prosenttia suurempi kuin kehittyvissä maissa. Tutkijoiden mukaan noin 40 prosenttia erosta johtuisi siitä, että kehitysmaiden asukkaat altistuvat elämänsä aikana useammin mikrobeille, millä on tärkeä rooli muun muassa elimistön immuunipuolustuksesta vastaavien T-valkosolujen kehittymisessä.
Poikkeuksellisen varhain (keski-iässä) alkanut Alzheimerin tauti on perinnöllistä tyyppiä 5–10 prosentissa tapauksista ja kaikista Alzheimer-tapauksista perinnöllisiä on 0,5–1,0 prosenttia. On löydetty kolme Alzheimeriin liittyvää geneettistä poikkeavuutta, jotka aiheuttavat esiintyessään sairastumisen. Myös useiden tulehduksellisten sairauksien riskiä lisäävä immuunipuolustusta heikentävä ApoE4-geeni lisää naisten sairastumisriskiä.
Elimelliset muutokset
Alzheimer-potilaiden aivoissa on nähtävissä suuria määriä beeta-amyloidiplakkia jo kaksikymmentä vuotta ennen ensimmäisten oireiden ilmaantumista. Alzheimerin tautiin liittyvä dementia korreloi suoraan aivojen synapsien vähenemisen kanssa, vaikka synapseja alkaakin tuhoutua jo paljon ennen oireiden ilmenemistä. Aivojen ensimmäisten patologisten muutosten on havaittu kehittyvän ohimolohkon sisäosiin jopa vuosikymmeniä ennen kliinisten oireiden ilmaantumista. Vaurioituminen leviää ohimolohkon muistirakenteista myöhemmin laajemmalle aivokuorelle.
Vaikuttaa siltä, että Alzheimer-oireita alkaa esiintyä vasta kun amyloidin kertyminen saa aikaan sen, että tau-proteiinia alkaa kertyä hermosoluihin. Väärin laskostuneet tau-säeikimput kiihdyttävät hermosolujen kuolemaa ja synapsien tuhoutumista. Solukalvo pitää normaalisti solun sisäiset ja ulkoiset osat visusti erillään, mutta taun kertyminen laukaisee solukalvojen varaventtiilimekanismin, jolloin tau-proteiinia päätyy solun tukirangan sijaan solukalvolle. Tau-proteiiniaggregaattien kertymistä esiintyy myös muissa hermorappeumasairauksissa, kuten aivojen etulohkon dementioissa. .
Alzheimer-potilaiden aivoissa esiintyy usein alueita, joiden sokeriaineenvaihdunta on heikentynyt. Lisäksi on havaittu, että aivojen sokeriaineenvaihdunta heikkenee jo ennen taudin puhkeamista. Aivojen sokeriaineenvaihdunnan häiriöt saattavat ehkä aiheuttaa aivojen rappeutumista.
Syyt
Eläinkokeissa on havaittu, että jo hyvin pienet määrät elohopeaa aiheuttavat Alzheimerin tautiin liittyviä aivomuutoksia toisin kuin muut metallit. Alzheimer-potilaiden aivokudoksen elohopeapitoisuudet ovatkin olleet poikkeuksellisen suuria. Vanhoista amalgaamihammaspaikoista irtoava elohopea oli ihmisen elimistöön päätyvän elohopean suurin lähde vuonna 2004
Alzheimerin tautiin liittyvä beeta-amyloidin ja tau-proteiinin kertyminen aivoihin viittaa lisäksi ongelmiin aivojen glymfaattisen puhdistusjärjestelmän toiminnassa. On mahdollista, että puhdistusjärjestelmän ongelmien taustalla on huono unen laatu eli liian vähäinen syvän ja hidasaaltoisen NREM-unen määrä. Tätä olettamusta tukevat myös kliiniset havainnot, joiden mukaan unihäiriöt ovat yhteydessä Alzheimerin taudin kohonneeseen riskiin.
Myös aivojen krooninen tulehdus on keskeisessä osassa sairauden etiologiassa, koska se lisää beeta-amyloidin ja tau-proteiinin kertymistä aivoihin. Lisäksi on olemassa yhä enemmän viitteitä siitä, että insuliiniresistenssi ja diabetes ovat kytköksissä Alzheimer-potilaiden aivojen rappeutumiseen. On olemassa vahvaa näyttöä siitä, että Alzheimerin tautiin liittyy insuliinireseptoreita synnyttävien aivosolujen etenevä kato. Alzheimerin tautia nimitetään sen vuoksi monissa oppikirjoissa kolmostyypin diabetekseksi. Diabeetikoilla onkin kohonnut riski sairastua Alzheimerin tautiin. Insuliinilla tai insuliinin puutteella on suoria vaikutuksia amyloidiin ja tau-proteiinin määriin ja nykyisin ajatellaan yhä useammin, että beta-amyloidin muodostuminen muistille tärkeisiin aivojen osiin saisi alkunsa huonoista elintavoista johtuvista verensokerin muutoksista. Esimerkiksi veren liiallinen insuliinipitoisuus johtaa siihen, ettei insuliinia hajottavaa IDE:tä (Insulin Degrading Enzyme) riitä enää beta-amyloidiplakkien kunnolliseen hajottamiseen.
Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuskatsauksessa esitetään, että Alzheimerin tauti on tulehdussairaus, joka johtuu aivojen lepotilassa olevien bakteerien tai virusten aktivoitumisesta esimerkiksi stressiin liittyvän immuunipuolustusjärjestelmän heikkenemisen seurauksena. Lepotilassa olevat virukset kulkeutuvat aivoihin tyypillisesti hajukäämin kautta. Oulun yliopistossa julkaistiin vuonna 2016 tutkimus, jonka mukaan Alzheimerin taudin oireet liittyisivät niin sanottujen happiradikaalien eli hapen haitallisten muotojen toimintaan. Oulun yliopistossa saatu tulos sopii hyvin yhteen aiempien tutkimuslöydösten kanssa, sillä tulehduksissa syntyy vapaita happiradikaaleja. Myös se, että osalla Alzheimer-potilaita löytyy verestä tulehdusten merkkiaineita tukee tulehdus-teoriaa.
Alzheimerin taudin voi eräiden tutkijoiden mukaan aiheuttaa herpesvirus, keuhkoklamydiabakteeri tai joku lukuisista spirokeettabakteereista.
Alzheimer-potilailla on myös havaittu olevan muita vähemmän elimistön immuunipuolustusta hoitavia ja tulehduksia estäviä imusoluja eli T-lymfosyyttejä. Näitä soluja syntyy naiselle lisää raskauden aikana, minkä vuoksi paljon lapsia synnyttäneillä on pienempi riski sairastua Alzheimeriin.
Vuonna 2014 julkaistun tutkimuksen mukaan Alzheimerin tautiin liittyvä hermosolujen kuolema johtuu siitä, että EP2-proteiini alkaa heikentää niin sanottujen mikroglia-solujen toimintaa. Mikrogliojen tehtävänä on puhdistaa aivot bakteereista, viruksista ja vaarallisista kuona-aineista. Hiirillä tehdyssä kokeessa havaittiin, että EP2-proteiinia salpaava lääke normalisoi mikrogliojen toiminnan ja vähensi muun muassa muistia ja suuntavaistoa heikentäviä Alzheimer-oireita.
Elimistön immuunipuolustusjärjestelmä kerryttää beeta-amyloidiplakki saostumia virusten ja bakteerien ympärille tuhotakseen ne. Löydös voi selittää, miksi Alzheimerin taudin hoitoon kehitetty plakkeja muodostavan betasekretaasientsyymin BACE1:n toimintaa estävä lääke lisää Alzheimer-oireita.
Amyloidiplakkia pidettiin aiemmin liukenemattomana, mutta nyt on havaittu, että elimistö kykenee poistamaan sitä etenkin unen aikana, jolloin selkäydinneste huuhtelee tehokkaasti beeta-amyloidia pois aivoista. Amyloidiplakki alkaa häiritä viestien kulkua aivoissa, jos sitä syntyy niin paljon, ettei elimistö kykene poistamaan sitä riittävän nopeasti.
Tiedetään että on olemassa myös geneettisiä riskitekijöitä. Esimerkiksi etanoli aineenvaihduntaan liittyvän ALDH2-entsyymin koodaavassa geenissä oleva mutaatio näyttäisi altistavan myöhäisvaiheen Alzheimerille. Myös Apoe-nimisen proteiinin perinnöllinen muoto Apoe4 lisää riskiä sairastua Alzheimerin tautiin, sillä se hidastaa amyloidisakan poistumista aivoista. Apoe4 geemuoto heikentää immuunipuolustusta heikentävä lisäten monen tulehduksellisen sairauden esiintymisriskiä. Apoe4-geenimuotoa esiintyy kahdeksalla prosentilla maailman väestöstä, mutta noin 20 prosentilla suomalaisista. Apoe4-geenimudon on havaittu olevan yleisempi Alzheimerin tautia sairastavilla muuhun väestöön verrattuna, ja se on yhdistetty Alzheimerin tavallista varhaisempaan puhkeamiseen. ApoE 4 -geeni saattaa jopa nelinkertaistaa Alzheimerin taudin riskin ja kahden ApoE 4 -geenin kantajien sairastumisriski saattaa olla jopa 15 kertaa muuta väestöä suurempi. Saman geenin APOE E2 -variantti puolestaan pienentää sairastumisriskiä. Alzheimeriin liittyy lisäksi kolme geenivirhettä, jotka aiheuttavat sen, että niiden kantajat sairastuvat tautiin. Nämä tapaukset ovat kuitenkin erittäin harvinaisia; Suomessa niitä tunnetaan joitain kymmeniä.
Kolinergisen hypoteesin mukaan taudin aiheuttaa asetyylikoliinin vähentynyt muodostuminen. Useimmat lääkehoidot ovat kehitetty tämän hypoteesin pohjalta, mutta ne ovat osoittautuneet suhteellisen tehottomiksi.
Alzheimerin taudin syitä saattaa valottaa huonosti tunnettu afrikkalainen nyökyttelytauti, joka on ilmaantunut Sudanissa 1960-luvulla.
Riskitekijät
Älyllinen kehitysvamma lisää Alzheimerin taudin riskiä. Esimerkiksi jokainen ihminen, jolla on Downin oireyhtymä, sairastuu jossain elämänsä vaiheessa Alzheimerin tautiin. Kaikilla 40-vuotiailla Downin oireyhtymäisillä on havaittavissa Alzheimerin taudin diagnoosiin riittävät elimelliset oireet, mutta vain 2–5 prosentilla esiintyy dementiaoireita jo tuossa iässä. Osuus kasvaa kuitenkin 70 prosenttiin 70-ikävuoteen mennessä.
Monityydyttymättömässä ruokaöljyssä uppopaistetun ruoan runsasta nauttimista pidetään yhtenä merkittävimmistä Alzheimerin taudin riskiä lisäävistä tekijöistä. Lisäksi vuonna 2022 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että jokainen 50 gramman lisäys päivittäin nautittuihin maitotuotteisiin lisäsi 6 prosentilla riskiä sairastua Azheimerin tautiin. Koulutus- ja tulotason sekä elintapojen vaikutus sairastumisriskiin huomioitiin tuloksessa.
Vuonna 2011 julkaistun tutkimuksen mukaan diabetes, korkea verenpaine, ylipaino, tupakointi, masennus, liikunnan vähäinen määrä ja vähäinen koulutus muodostaisivat yhteensä jopa puolet Alzheimerin taudin kokonaisriskistä.
Myös aivoihin päässyt herpes simplex -virus saattaa lisätä Alzheimerin taudin riskiä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Keski-Pohjanmaa on maakunta Länsi-Suomessa Perämeren rannalla. Sen naapurimaakunnat ovat Pohjanmaan, Pohjois-Pohjanmaan, Keski-Suomen ja Etelä-Pohjanmaan maakunnat. Pohjanmaasta, Etelä-Pohjanmaasta ja Keski-Pohjanmaasta käytetään yhteisnimitystä Pohjalaismaakunnat.
Alzheimerin tauti
Oireet
Alzheimer-potilaiden toimintakyky heikentyy yleensä tasaisesti. Potilaalla on aluksi vaikeuksia etenkin episodisen muistin toiminnassa ja muuta lievää kognitiivista heikentymistä kuten vaikeuksia monimutkaisissa suorituksissa. Oireisiin voi kuulua myös lisääntynyt meluherkkyys ja kuormittuminen suurissa ihmisryhmissä.
Keskivaiheelle on tyypillistä muun muassa se, että potilas laihtuu, vaikka syö normaalisti. Ruumiillinen kunto on kuitenkin hyvä, eikä potilas tunne olevansa sairas, vaikka hänen kaikki toimintansa on hidastunutta. Useimpien päättelyä ja muistamista vaativien tehtävien suorittaminen ei myöskään onnistu enää ilman apua.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Keski-Pohjanmaan maakuntalintu on kiuru (Alauda arvensis), maakuntakukka on kissankello (Campanula rotundifolia), maakuntakala on siika (Coregonus lavaretus) ja maakuntakivi on gneissi. Keski-Pohjanmaalla yleisin gneissityyppi on kiillegneissi. Keski-Pohjanmaan maakuntalaulu on Keski-Pohjanmaan laulu.
Alzheimerin tauti
Oireet
Pitkälle edenneeseen Alzheimerin tautiin liittyy dementiaoireyhtymä. Potilaan tiedonkäsittely on silloin laajalti heikentynyt. Taudin loppuvaiheen pituus on 1–5 vuotta. Loppuvaiheen oireita ovat paikan ja ajan tajun häviäminen, vaikeus tunnistaa omaa peilikuvaansa ja läheisiä ihmisiä ja vaikeus erottaa elävää ihmistä televisiolähetyksen kuvasta. Kyky puhua ja ymmärtää puhetta vaikeutuu tai häviää, raajat jäykistyvät ja kävelykyky heikentyy tai häviää. Potilaalle tulee lisäksi virtsan- ja ulosteenpidätysongelmia ja joillekin myös epileptisiä kohtauksia ja lihasnykimisiä. Potilas menettää myös kyvyn syödä itse, eikä pysty lopulta edes nielemään hänelle syötettyä ruokaa.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Maakunnan pinta-ala on 0 km², josta on maa-alueita 0 km², sisävesiä 0 km² ja merialueita 0 km². Suurin kunta pinta-alaltaan on Kokkola. Keski-Pohjanmaan kunnista Kokkolalla on eniten merialuetta ja Lestijärvellä eniten sisävesialuetta. Sekä asukasluvultaan että kokonaispinta-alaltaan merialueet mukaan lukien Keski-Pohjanmaa on Manner-Suomen pienin ja Ahvenanmaan jälkeen koko Suomen toiseksi pienin maakunta. Jos kuitenkin lasketaan pelkkä maapinta-ala, Kymenlaakso on pienempi kuin Keski-Pohjanmaa.
Alzheimerin tauti
Oireet
Alzheimerin tauti aiheuttaa myös psykiatrisia oireita, joista apatia on kaikkein yleisin.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Nykyinen Keski-Pohjanmaan maakunta ei ole täysin sama asia kuin kulttuurillinen Keski-Pohjanmaa, sillä kulttuurillinen Keski-Pohjanmaa ulottuu maakunta- ja aiemmin läänirajojen yli nykyisten Etelä-Pohjanmaan, Pohjanmaan ja Pohjois-Pohjanmaan maakuntien puolelle. Aikaisemmin myös Keski-Pohjanmaan talousmaakunta ulottui joissain määrittelyissä nykyisen Pohjois-Pohjanmaan maakunnan puolelle.
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Usein käy niin, että Alzheimer-potilaan oireet tulkitaan pitkään masennukseksi tai työuupumukseksi.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Hallinnollinen maakunta
Keski-Pohjanmaalla on 8 kuntaa, joista kaksi on kaupunkeja. Kuntakeskusten sijainti ilmenee oheisesta kartasta.
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Alzheimerin tautia ei voida diagnosoida pelkkien objektiivisten löydösten perusteella, koska Alzheimerin taudin diagnostiset kriteerit täyttäviä elimellisiä muutoksia esiintyy myös oireettomilla henkilöillä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Hallinnollinen maakunta
pienoiskuva|270x270px|Nykyisen Keski-Pohjanmaan alueen kunnat 1960-luvulla.
Maakunnallisen kulttuurin alue
thumb|160px|Keski-Pohjanmaan maakunta tummanpunaisella, laajempi keskipohjalainen kulttuurialue vaaleanpunaisella.|alt= Kulttuuriseen Keski-Pohjanmaahan luetaan kuuluvaksi yleensä lisäksi seuraavat 19 kuntaa :
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Diagnoosi edellyttää pääkriteerin täyttymisen lisäksi sitä, että potilaalta löydetään vähintään yksi seuraavista:
Keski-Pohjanmaan maakunta
Maakunnallisen kulttuurin alue
kehyksetön|28x28px Pohjois-Pohjanmaan maakunnan alueella:
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Myös hajuaistin tutkimisen tulisi kuulua kliiniseen selvittelyyn pyrittäessä Alzheimerin taudin varhaiseen toteamiseen, sillä Alzheimer-potilaiden hajuaisti heikkenee jo silloin, kun muistin alueella voidaan todeta vasta ensimmäisiä muutoksia.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Maakunnallisen kulttuurin alue
kehyksetön|35x35px Etelä-Pohjanmaan maakunnan alueella:
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Hajujen tunnistus on verrokkeja heikompaa myös Alzheimer-potilaiden ensimmäisen asteen sukulaisilla sekä niillä, joilla on huomattava geneettinen riski sairastua Alzheimerin tautiin. Tauti vaikuttaa ensimmäisenä hippokampukseen, jonka tilavuudesta voidaan arvioida onko kudoskatoa tapahtunut.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Maakunnallisen kulttuurin alue
kehyksetön|29x29px Pohjanmaan maakunnan alueella:
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin toteaminen ja diagnostiset kriteerit
Vuonna 2011 Suomessa käyttöön otettu menetelmä taudin toteamiseksi sisältää uuden mittaustavan, jossa aivojen magneettikuvia ei enää arvioida silmämääräisesti vaan mittaluku lasketaan kuvasta automaattisesti. Kun arvion teko kesti aiemmin tunteja, uudella menetelmällä saadaan tarkka tieto kolmessa minuutissa.
Alzheimerin taudin eteneminen
Alzheimerin taudin eteneminen voidaan jakaa neljään vaiheeseen, jotka ovat prekliininen, lievä, keskivaikea ja vaikea eli syvä Alzheimer. Sairauden eteneminen vaiheesta toiseen on hyvin yksilöllistä. Tutkijoiden välillä ei vallitse myöskään yksimielisyyttä siitä, missä lievän kognitiivisen heikentymisen ja dementian välinen raja kulkee.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty maakunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Alzheimerin tauti
Alzheimerin taudin eteneminen
Sairauden keston uskotaan olevan keskimäärin kymmenen vuotta, mutta toisilla se saattaa kestää muutaman vuoden ja toisaalta joillakin jopa yli kaksikymmentä vuotta.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Suurimmat taajamat
Vuonna 2017 Keski-Pohjanmaalla sijaitsi 16 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu maakunnan 10 suurinta taajamaa.
Alzheimerin tauti
Prekliininen vaihe (lievä kognitiivinen heikentyminen)
Episodi- eli tapahtumamuistin heikentyminen on varhaisin ja selvin muutos, joka voidaan todeta jopa kymmeniä vuosia ennen kliinisten oireiden ilmaantumista. Alzheimerin taudin prekliinisessä vaiheessa potilas suoriutuu heikosti myös neuropsykologisissa testeissä jo ennen subjektiivisten oireiden tai muiden havaitsemia oireiden ilmaantumista.
Tess Wester
Tess Wester (s. 19. toukokuuta 1993 Heerhugowaard) on alankomaalainen käsipalloilija, pelipaikaltaan maalivahti. Hän on pelannut Alankomaiden maajoukkueessa vuodesta 2012. Hän on saavuttanut MM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2015 ja pronssia vuonna 2017  sekä EM-kilpailuissa hopeaa vuonna 2016  ja pronssia vuonna 2018. Hän pelasi Rion olympialaisissa 2016 Alankomaiden joukkueen sijoittuessa neljänneksi.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Suurimmat taajamat
Maakuntakeskusta vastaava keskustaajama on lihavoitu. Lisäksi pääosin Pohjois-Pohjanmaalla sijaitseva Himangan kirkonkylä (1 709 asukasta) ulottuu yhden asukkaan verran Keski-Pohjanmaan puolelle.
Lydia Quaranta
pienoiskuva|Lydia Quaranta 1910-luvulla. Lydia Quaranta (6. maaliskuuta 1891 Torino – 5. maaliskuuta 1928 Torino) oli italialainen näyttelijä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Elinkeinot
Keski-Pohjanmaalla tervanpoltto, kaupankäynti ja laivanrakennus ovat aikoinaan olleet tärkeimmät elinkeinot, ja 1800-luvulla alue oli mainittujen elinkeinojen ansiosta Suomen vauraimpia. Keskipohjalaisessa maataloudessa on runsaasti erikoistuneita pientiloja. Keski-Pohjanmaa on Suomen suurimpia luomualueita. Alueella on pari sataa luomutilaa, joista enin osa on vilja- ja marjatiloja. Kotieläintiloja ei luomutiloina Keski-Pohjanmaalla juurikaan ole.
Tess Wester
Wester on seuratasolla pelannut kotimaansa lisäksi Saksassa VfL Oldenburgissa vuosina 2011–2015 ja SG BBM Bietigheimissa 2015–2018 sekä Tanskassa 	Odense Håndboldissa vuodesta 2018.
Alzheimerin tauti
Prekliininen vaihe (lievä kognitiivinen heikentyminen)
Myös arvostelu- ja ongelmanratkaiskykyjen muutokset sekä henkilökohtaisen hygienian hoidon vähentyminen, masennus, ahdistuneisuus, apatia ja ärtyneisyys ovat mahdollisia. Lievään kognitiiviseen heikentymiseen liittyy aivojen merkittävä Alzheimer-tyyppinen hippokampuksen patologia ja synapsien kato.
Lydia Quaranta
Lydia Quarantan näyttelijänura alkoi jo nuorena Dante Testan teatteriseurueessa. Myös hänen sisaristaan Isabellasta ja Letiziasta tuli näyttelijöitä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Historia
Asutus on Keski-Pohjanmaalle levinnyt jo kampakeraamisella ajalla noin 5 000 vuotta sitten. Tuolta ajalta on olemassa merkkejä kylämäisestä asutuksesta muinaisten jokisuiden ja rannikon läheisyydestä. Vanhimmat merkit ihmisestä sijaitsevat muinaisilla ranta-alueilla, jotka maankohoamisesta johtuen sijaitsevat nykyään kaukana rannikosta yli sadan metrin korkeudessa merenpinnasta.
Lydia Quaranta
Quarantan ensimmäinen elokuva oli Edoardo Bencivengan ohjaama L’ignota vuonna 1910. Vuonna 1912 näyttelijä siirtyi Aquila Filmsiltä Italalle, jossa hän esiintyi Ermete Zacconin rinnalla Gino Zaccarian ja Dante Testan elokuvassa Isä. Hänen ensimmäinen pääosansa oli Nino Oxilian elokuvassa Addio, giovinezza! Kauniin ja viehättävän näyttelijän elokuvauran huippu oli nimirooli Giovanni Pastronen suurelokuvassa Cabiria (1914).
Ensimmäisen maailmansodan aikana Quaranta teki lukuisia elokuvia eri tuotantoyhtiöille. Niistä parhaisiin kuuluu Mario Caserinin ohjaama In mano al destino (1916). Sodan jälkeen Quaranta esiintyi vain muutamissa elokuvissa kuten Augusto Geninan I tre sentimentali (1921) ja Mario Camerinin Voglio tradire mio marito (1925). Hän kuoli äkillisesti keuhkokuumeeseen.
Alzheimerin tauti
Lievä vaihe
Alussa sairauden merkkejä on vaikea erottaa normaalista, jokaiselle silloin tällöin sattuvasta asioiden unohtelusta. Henkilö, joka on sairastunut Alzheimerin tautiin alkaa kuitenkin vähitellen unohdella asioitaan entistä useammin. Osalla potilaista esiintyy muistihäiriöiden sijaan persoonallisuuden muutoksia, puheen ja kirjoittamisen vaikeuksia tai vaikeuksia arjen askareiden toteuttamisessa. Tilanne pysyy tyypillisesti pitkään vakaana, ja kunnes alkaa heikentyä muutama vuosi ennen kliinisten oireiden ilmaantumista.
Lievään vaiheeseen kuuluu tyypillisesti myös uusien asioiden oppimisen vaikeutuminen, ja potilas saattaa helposti eksyä uudessa ympäristössä, esimerkiksi lomamatkoilla. Hänen voi olla vaikea löytää sanoja kuvaillakseen jotain. Työelämässä toimiminen vaikeutuu. Uudet ihmiset ja tilanteet kuormittavat sairastunutta tavanomaista enemmän. Henkilö voi olla masentunut ja vetäytyvä. Jos hän itse huomaa, ettei kaikki ole kunnossa, hän saattaa yrittää peittää sitä muun muassa tarkkailemalla keskustelukumppaneitaan varmistaakseen, että puhuu samasta asiasta. Uusista asioista puhuttaessa hän saattaa kommentoida keskustelua sanomalla: ”Noin minäkin olen lukenut/kuullut.”
Osassa tapauksista taas käy niin, ettei Alzheimerin tautiin sairastunut itse huomaa itsessään tapahtunutta muutosta ja kun omaiset alkavat puhua hänelle siitä, hän voi yllättyä ja saattaa jopa loukkaantuakin. Omaisten voi olla vaikea saada häntä suostumaan muistitutkimuksiin, kun hän vakuuttelee olevansa terve. Tavaroiden hukkaaminen saattaa aiheuttaa vainoharhaisuutta tai aggressiivisuutta. Potilas selviytyy vielä kotona, jos saa monimutkaisimpiin kotitöihin apua.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Historia
Myöhäisrautakausi eli merovingiaika, viikinkiaika ja ristiretkiaika ovat Keski-Pohjanmaalla hämärän peitossa. Irtolöytöjä, kuten koruja, aseita ja työkaluja, on löytynyt kuitenkin myöhäisrautakauden ajalta.
Keski-Pohjanmaalla on myös nk. jatulintarhoja, joita myös Laiska-Jaakon ringeiksi paikallisesti kutsutaan; kivistä ladottuja labyrinttejä, joiden alkuperäistä rakentamistarkoitusta ei tiedetä. Suuri osa näistä jatulintarhoista on ulkosaaristossa. Keskipohjalaisia jatulintarhoja on löydetty mm. Himangalta, Kokkolasta, Kälviältä ja Lohtajalta.
Alzheimerin tauti
Keskivaikea vaihe
Keskivaikean Alzheimerin vaiheen aikana tapahtuu monia muutoksia, jotka heikentävät itsenäistä selviytymistä. Sairaudentunto katoaa, eli henkilö ei enää ymmärrä olevansa sairas. Tässä vaiheessa monet muuttavat hoitokotiin. Potilaan paikantaju häviää, ja hän eksyy myös tutussa ympäristössä. Apua tarvitaan pukeutumisessa, ja aamulla saattaa vaatteiden löytäminen olla vaikeaa. Potilaalla on ongelmia tunnistaa läheisiään ja muistaa heitä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Historia
Ruotsin vallan aikana keskipohjalainen asutus jokilaaksoissa ja kyläjärjestelmä vakiintuivat. Vielä keskiajan lopulla keskipohjalaiset kylät olivat vaatimattomia. Perinteisesti Keski-Pohjanmaalla kylät ovat olleet ns. sukukyliä: kylä on kasvanut kantatalon läheisyyteen sukulaistalojen myötä. Rakenteeltaan keskipohjalaiset kylät olivat tiiviitä 1700-luvulle asti, ja yksittäiset talot olivat harvinaisia. Maata ja rakennuksia hallittiin yhteisomistuksessa. Isonjaon myötä yhteisomistuksesta luovuttiin ja kylät muuttuivat väljemmiksi. Asutus levisi myös erämaihin ja uudisasutus kääntyi nousuun.
Alzheimerin tauti
Keskivaikea vaihe
Potilas oireilee laihtumalla, vaikka söisikin hyvin. Lisäksi hänellä on erilaisia harhaluuloja, ja vuorokausirytmi alkaa järkkyä. Hänen muististaan saattaa olla kadonnut vuosikymmeniä, jopa yli puoli vuosisataa esimerkiksi niin, että hän kuvittelee 2010-luvulla elävänsä 1950-lukua ja luulee, että Suomen istuva presidentti on Juho Kusti Paasikivi tai Urho Kekkonen. Potilas voi luulla, että hänellä on pieniä lapsia, vaikka kaikki hänen lapsensa olisivat jo keski-iän ylittäneitä.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Historia
Keski-Pohjanmaasta puhuttaessa on vaikea ohittaa kahta tekijää, tervanpolttoa ja laivanrakennusta. Aina 1600-luvulta 1800-luvun puoleenväliin saakka terva oli Keski-Pohjanmaan päävientiartikkeli. Tuona aikana Keski- ja Pohjois-Pohjanmaan sisämaa-alueet olivat Suomen tärkeimpiä tervantuotantoalueita. Terva vietiin Pohjanmaan suuriin tervakaupunkeihin, Kokkolaan ja Ouluun, jotka vastasivat yhdessä noin 2/3:sta koko Suomen tervanviennistä. Keski-Pohjanmaan joet toimivat tervan kuljetusreitteinä sisämaasta rannikolle.
Alzheimerin tauti
Keskivaikea vaihe
Jos muita sairauksia ei ole, ovat potilaan ruumiillinen kunto ja liikuntakyky todennäköisesti edelleen hyvät. Hän elää suhteellisen onnellisena omassa maailmassaan, eikä ole syytä lähteä vakuuttelemaan hänelle, että hänellä on Alzheimerin tauti tai tyrkyttämään hänelle tietoa vaikkapa siitä, mitä vuotta eletään, kuka on Suomen presidentti tai minkä ikäisiä hänen lapsensa ovat. Sellainen voisi tuottaa hänelle jopa mielipahaa. Tässä vaiheessa on syytä tehdä edunvalvontajärjestelyitä, sillä potilas ei ole enää oikeustoimikelpoinen. Kotona asuminen on mahdollista ainoastaan jatkuvan silmälläpidon alaisena. Vaihe kestää yleensä noin 2–4 vuotta, joskin suuretkin yksilölliset poikkeamat ovat mahdollisia.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Hallinnollinen historia
pienoiskuva|[[Claes Claesson|Claes Claessonin vuoden 1648 karttaan perustuva Jean Tönnemanin kartta Lohtajan, Kokkolan, Kälviän ja Kruunupyyn pitäjistä vuodelta 1761. Alue vastaa kutakuinkin nykyistä Keski-Pohjanmaan maakuntaa.]] Historiallisen Keski-Pohjanmaan rajaaminen ei ole aivan helppoa. Aikaisemmin Keski-Pohjanmaahan on luettu kuuluvaksi nykyisen Pohjois-Pohjanmaan lounaiset osat aina Pyhäjokea myöten. 1600-luvulta lähtien Keski-Pohjanmaa koostui kuudesta suurpitäjästä, jotka olivat Pietarsaari, Kruunupyy, Kokkola, Kälviä, Lohtaja ja Kalajoki. 1910-luvulla jopa Paavolasta asti kotoisin oleva ihminen saattoi mieltää olevansa Keski-Pohjanmaalta.
Alzheimerin tauti
Syvä vaihe
Syvän Alzheimerin vaihe on sairauden lopullinen vaihe. Omaisille se on henkisesti raskasta aikaa. Potilas on jatkuvan laitoshoidon tarpeessa, sillä hän tarvitsee apua kaikissa jokapäiväisen elämän toiminnoissa. Hygieniasta on huolehdittava, sillä virtsan ja ulosteen pidättämisen kyky on hävinnyt. Potilasta on syötettävä, nielemiskyky säilyy pitkään. Potilas ei tunnista läheisiään eikä ylipäänsä muitakaan ihmisiä. Hän ei ymmärrä puhetta, ja puheen tuotto on lähinnä sanojen ja äänteiden toistamista.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Hallinnollinen historia
1950-luvulla Keski-Pohjanmaan maakuntaan kuului peräti 31 kuntaa. 1950-luvulla ehdotettiin myös Keski-Pohjanmaan läänin perustamista, mutta ehdotus ei toteutunut.
Alzheimerin tauti
Syvä vaihe
On tapauksia, joissa Alzheimer-potilas ymmärtää laulua ja pystyy laulamaan. Hän muistaa yhä nuoruutensa kappaleita ja nauttii niiden kuuntelemisesta/laulamisesta läheisten tai muiden ihmisten kanssa. Minkäänlaista paikan ja ajan tajua hänellä ei ole. Keho jäykistyy, minkä tuloksena kävelykyky heikkenee ja häviää. Joillakin esiintyy epileptisiä kohtauksia ja lihasten nykimistä ja kouristeluja. Joillakin potilailla esiintyy näköharhoja: hoitaja saattaa olla potilaan äiti, puoliso, isä ja huoneessa saattaa olla kissa jne. Vaihe kestää keskimäärin noin 1–5 vuotta, mutta suuriakin yksilöllisiä poikkeamia esiintyy. Kuoleman saattaa lopulta aiheuttaa influenssa tai keuhkokuume.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Hallinnollinen historia
Keski-Pohjanmaa on eräs niistä alueista, joissa hallinnolliset rajat eivät vastaa kulttuuri-identiteetin piiriä. 1990-luvun lopulla tapahtuneessa valtakunnallisessa hallintomuutoksessa Keski-Pohjanmaan pohjoisosan kunnat liitettiin Pohjois-Pohjanmaahan ja eteläiset ruotsinkieliset kunnat puolestaan Pohjanmaan maakuntaan, joka aiemmin tunnettiin nimellä Vaasan rannikkoseutu. Keski-Pohjanmaan maakunnan hallinnolliseen elimeen, Keski-Pohjanmaan liittoon, kuuluvat edelleen osajäseninä Kruunupyy Pohjanmaalta sekä Kalajoki, Sievi ja Reisjärvi Pohjois-Pohjanmaalta ja Kinnula Keski-Suomesta.
Alzheimerin tauti
Sairauden hoito
Elintapahoito on Alzheimerin taudin tärkein hoitomuoto. Liikunnan ja sopivan ravinnon lisäksi on vältettävä stressiä. Lisäksi on nukuttava riittävästi, jotta aivot pysyvät mahdollisimman puhtaina. Lisäksi potilaan oloa voidaan helpottaa ja oireita voidaan lievittää väliaikaisesti lääkkeillä. Hoitoon kuuluvat niin ikään potilaan tarpeista huolehtiminen sekä virikkeet ja läheisten ihmissuhteiden ylläpito. Kotona pitää tehdä tapaturmariskiä vähentäviä järjestelyitä, kuten turvalieden, korotettujen tuolien ja tukikahvojen hankkiminen sekä kynnysten poistaminen.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Maantiede
Keski-Pohjanmaalla maankohoama on erittäin nopeaa, noin 8,5 cm kymmenessä vuodessa, ja tästä syystä uutta rantaa syntyy jatkuvasti lisää. Suomenselän alue on järvistä ja asutukselta harvaa.
Alzheimerin tauti
Elintapahoito
Terveellinen ruokavalio on tärkeä osatekijä autofagiassa eli solujen puhtaanapidossa. Esimerkiksi marjat, hedelmät ja vihreä tee aktivoivat autofagiaa. Lisäksi on huomattu, että DHA-tyypin omega-3-rasvahappo estää tau-proteiinin etenemistä solukalvon läpi. Ketogeeninen ruokavalio vaikuttaa vuonna 2020 ilmestyneen tutkimuskatsauksen mukaan lupaavalta Alzheimerin tautiin liittyvien kognitiivisten oireiden hoidossa. Katsauksessa havaittiin muun muassa, että ketogeenisen ruokavalion pitkäaikainen noudattaminen parantaa Alzheimer-potilaiden muistia.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Kristinusko
Kalajokilaaksossa myös herännäisyydellä on voimakasta kannatusta, erityisesti Ylivieskan, Nivalan ja Sievin alueella, jossa liikkeellä on vanhat historialliset juuret. Evankelisen herätysliikkeen kannatus puolestaan alkaa Himangan–Lohtajan seudulta. Lestijokea on pidetty evankelisen herätysliikkeen pohjoisrajana. Muutamissa rannikkoseudun pitäjissä myös Kansanlähetys on saanut jalansijaa.
Alzheimerin tauti
Elintapahoito
Tähän asti laajimmassa kokeellisessa niin sanotussa monitekijähoitotkimuksessa Niillä potilailla, jotka ovat fyysisesti hyvässä kunnossa Alzheimerin varhaisvaiheessa, esiintyy vähemmän vaurioita hippokampuksen alueella. Yhdysvaltojen Alzheimer-yhdistyksen lääketieteellisen toimikunnan puheenjohtajan Sam Gandyn mukaan Alzheimer-potilas voi treenata itsensä fyysisesti hyvään kuntoon vielä sen jälkeen kun hänen sairautensa on puhjennut. Aerobisen liikunnan ja lihaskuntoa parantavan liikunnan yhdistelmällä ei ole kuitenkaan dementiaoireita lievittävää vaikutusta, vaan se saattaa jopa nopeuttaa dementian etenemistä. Yksilöllisesti suunniteltu harjoitusohjelma vähentää silti Alzheimerin tautiin liittyvää lihaskatoa ja liikkumisvaikeuksia.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Kristinusko
Usean liikkeen rinnakkaisuuden vuoksi liikkeen kannattajien jäsenidentiteetti on Keski-Pohjanmaalla varsin selkeä. Jäsenyys liikkeiden paikallisosastoissa ja lehden tilaaminen on varsin tavallista. Rinnakkaisuus on vaikuttanut myös siihen, että liikkeiden asema ja erityispiirteet ovat alueella yleisesti tiedostettuja.
Kulttuuri
Keskipohjalainen kulttuurialue on laajempi kuin nykyinen hallinnollinen maakunta ja vastaakin melko hyvin historiallista Keski-Pohjanmaata. Alueelle on tullut asutusta ja kulttuurivaikutteita aikojen kuluessa eri suunnista. 1500- ja 1600-luvulla saapui uudisasukkaita Savosta ja Keski-Suomesta. Myös Ruotsista on saapunut koko historiallisen kauden aikana sekä uutta väestöä että myös kulttuurivaikutteita.
Alzheimerin tauti
Lääkehoito
Alzheimerin tauti on ensimmäinen dementiasairaus, johon on kehitetty oireita lievittävää lääkehoitoa. Ensimmäiset Alzheimer-lääkkeet tulivat markkinoille vuonna 1981. Nykyisin käytettävät Alzheimer-lääkkeet lievittävät Alzheimerin oireita väliaikaisesti, mutta eivät hidasta eivätkä pysäytä sairauteen liittyvää aivojen ennenaikaista rappeutumista.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Kulttuuri
Keski-Pohjanmaan vanhin rakennus on noin vuonna 1494 valmistunut Kaarlelan kirkko Kokkolassa.
Alzheimerin tauti
Lääkehoito
Alzheimeriin taudin hoitoon yritetään kehittää jatkuvasti nykyistä tehokkaampia lääkkeitä, mutta vuoden 1998 jälkeen vähintään 120 kehitteillä olleen Alzheimer-lääkkeen tuotekehitys on epäonnistunut niin pahasti, ettei markkinoille ole tuotu viiteentoista vuoteen yhtään uutta Alzheimer-lääkettä. Lääkehoidon heikon tehon arvellaan johtuvan siitä, että aivojen rappeutuminen on edennyt jo liian pitkälle siinä vaiheessa, kun oireiden määrä riittää diagnoosin tekoon.
Aiemmin uskottiin 1980-luvulla keksittyyn amyloidihypoteesiin, jonka mukaan Alzheimer alkaisi beeta-amyloidin kertymisestä aivoihin. Perusongelmana on siksi ollut, että lääketutkimuksessa on keskitytty kehittämään lääkkeitä, joiden tarkoituksena on ollut estää amyloidiplakin muodostumista, vaikka amyloidiplakki onkin itse asiassa tärkeä osa sairauden etenemistä hidastavaa immuunipuolustusta.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Vaakuna
Gustaf von Numersin suunnittelema Keski-Pohjanmaan vaakuna periytyy vanhimmasta tunnetusta Pohjanmaan vaakunasta. Sinisessä kentässä hopeinen, taakseen katsova näätä. Saatteena viisi hopeista naularistiä. Naularistien lukumäärä viittaa Pietarsaaren, Kokkolan, Lohtajan, Kalajoen ja Pyhäjoen emäseurakuntiin. Naularistit puolestaan kuvaavat entisaikojen keskipohjalaisia, jotka olivat paitsi hartaita uskovaisia, myös käsistään taitavia kirkkojen rakentajia. Keski-Pohjanmaan vaakuna otettiin käyttöön vuonna 1997.
Alzheimerin tauti
Lääkehoito
2010-luvun alussa tutkittiin kantasoluja aktivoivanglykogeenisyntaasikinaasi-3-estäjä tideglusibin käyttöä Alzheimerin taudin hoitoon ja vuosikymmenen lopulla  kehiteltiin lääkehoitoa, joka perustuu beeta-amyloidien liukoisen muodon poistamiseen aivoista. Muistisairauksiin kehitetyt lääkkeet saattavat aiheuttaa huonovointisuutta ja ulostusongelmia.
Keski-Pohjanmaan maakunta
Keski-Pohjanmaan murre
Keski-Pohjanmaalla puhutaan suomen kielen keskipohjalaisia murteita, jotka kuuluvat länsimurteisiin, vaikkakin niissä on myös itäisiä piirteitä. Savolaisvaikutteet kuuluvat keskipohjalaismurteissa enemmän kuin esimerkiksi pohjoispohjalaisissa murteissa. Monissa maakunnan itäisimmissä pitäjissä, kuten Lestijärvellä, puhuttu kieli on jo hyvin savolaisväritteistä. Kaustisen, Vetelin ja Halsuan alueiden murteessa on säilynyt monia eteläpohjalaisia piirteitä. Vaihtelua alueen murteissa on jopa siinä määrin, että jokainen jokilaakso erottuu omaksi murrealueekseen. Rannikolla puhuttavia murteita sanotaan rantamurteiksi, sisämaassa puhuttavia ylämaan murteiksi.
Alzheimerin tauti
Donanemab
Kansainvälisen tutkijaryhmän vuonna 2023 julkaisemassa tutkimuksessa havaittiin, että amyloidia poistava donanemab hidasti yli kolmanneksella Alzheimerin taudin varhais­vaiheessa olevien potilaiden kognitiivista heikkenemistä. Tämä merkitsi sitä, että he taantuivat 60 prosenttia hitaammin kuin muut potilaat.
Donanemab pysäytti taudin etenemisen joillain potilailla vuodeksi tai jopa pidemmäksi ajaksi. Parhaat tulokset saatiin alle 75-vuotiailla.
Antikoliiniesteraasit
Alzheimerin taudissa eräs biokemiallisesti selvä muutos on aivojen kolinergisen toiminnan heikkeneminen; parasympatomimeetit puolestaan aiheuttavat kolinergistä stimulaatiota aktivoiden aivokuoren hermosoluja. Parasympatomimeettejä ovat donepetsiili, galantamiini ja rivastigmiini.
Muut lääkkeet
Jos antikoliiniesteraasi-estäjä ei sovi potilaalle, voidaan häntä hoitaa memantiinilla, joka estää liiallista glutamaatti-välittäjäainevaikutusta. AKE-estäjän ja memantiinin yhdistelmähoitoa käytetään taudin edetessä tai kun ilmaantuu käytöshäiriöitä. Edellä mainitut lääkkeet eivät paranna muistia, mutta tekevät potilaista aktiivisempia, aloitekykyisempiä ja rauhallisempia, mikä helpottaa erityisesti omaishoitajien taakkaa.
Koe-eläimillä on saatu lupaavia tuloksia muistisairaiden hiirten hoidossa kuukautiskipuihin yleisesti käytetyllä mefenaamihapolla, joka kohdistuu aivosoluja tuhoavaan NLRP3 inflammasome -kanavaan.
Vuonna 2016 julkaistussa tutkimuksessa kannabiksen aktiivisen ainesosan tetrahydrokannabinolin eli THC:n havaittiin puhdistavan hermosoluista beeta-amyloidin muodostamaa amyloidiplakkia ja vähentävän sen aiheuttamaa tulehdusvastetta, joka on yhteydessä hermosolujen kuolemaan. Aiemmassa tutkimuksessa on osoitettu, että THC estää kilpailevasti asetyylikolinesteraasientsyymiä sekä estää beeta-amyloidipeptidin aggregoitumista. Molemmat näistä tekijöistä ovat oleellisia Alzheimerin taudin kehittymisessä.
Joka kolmas Alzheimerin tautia sairastavista käyttää Suomessa psykoosilääkkeitä, joita määrätään usein niin sanottuihin käytöshäiriöihin. Psykoosilääkkeitä käyttävien Alzheimer-potilaiden dementia etenee kuitenkin lähes kolme kertaa todennäköisemmin kuin muiden. Psykoosilääkkeiden käyttöön muistisairailla liittyy myös suurentunut kuoleman riski sekä suurentunut riski saada dementialle altistavia sydänvaivoja. Psykoosilääkkeiden käyttö lisää merkittävästi myös vanhusten kaatumisia.
Alzheimerlääkitys on kallista. Kela-korvausta varten on hankittava B1 lääkärinlausunto. Alzheimer-potilaalle sen kirjoittaa neurologi, geriatri tai psykogeriatri. Jos korvaushakemus hyväksytään, potilas kustantaa lääkityksestään puolet ja Kela toisen puolen. Hyväksymispäätös ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys. Korvauspäätöksiä ei ole aina tehty laitoshoidossa oleville, mutta käytännössä on tapahtunut muutoksia. Korvaus koskee vain lievää tai keskivaikeaa Alzheimeria sairastavia potilaita.
Yhdysvalloissa kehitettiin 2010-luvun alussa lääke, joka esti plakkeja muodostavan betasekretaasientsyymin BACE1:n toimintaa, mutta lääke päinvastoin lisäsi Alzheimer-oireita.
Ennaltaehkäisy
Riittävän pitkä ja laadukas uni ehkäisee Alzheimeria, koska beeta-amyloidin poistuminen aivoista on unen aikana noin kaksi kertaa nopeampaa kuin valvetilassa. Lapsena saatu rintaruokinta ehkäisee Alzheimerin tautia myöhemmällä iällä.
Alzheimerin taudin ehkäisyssä on oleellista myös suojata pää vammoilta, aivojen käyttäminen kaikissa ikävaiheissa ja terveet elämäntavat, kuten monipuolinen ruoka ja liikunta. Antioksidantteja ja tulehduskipulääkkeitä pidetään mahdollisesti Alzheimerin taudilta suojaavina tekijöinä. Myöhemmässä iässä aivojen käytön (esim. sudokut) on todistettu vähentävän riskiä sairastua.
E-vitamiinilla on todettu olevan myönteisiä vaikutuksia Alzheimerin taudin ennaltaehkäisyssä ja hoidossa. D-vitamiinin puute saattaa lisätä riskiä sairastua Alzheimerin tautiin. Suuret päivittäiset annokset B-vitamiineja voivat vähentää sairauden puhkeamisen riskiä, sillä B-vitamiinien tiedetään vaikuttavan homokysteiinin määrään veressä. Korkea homokysteiinipitoisuus liittyy Alzheimerin taudin riskiin.
Alzheimerin taudin riskiä voi vähentää syömällä monipuolista kotiruokaa, joka sisältää lihaa tai kalaa ja runsaasti kasviksia. Virallisten ravitsemussuositusten noudattamisella ei ole kuitenkaan Alzheimerin taudin riskiä vähentävää vaikutusta.
Columbia-yliopistossa vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan Alzheimer-riskiä voi pienentää myös vähän tyydyttyneitä rasvahappoja sisältävällä ravinnolla. Toisaalta Journal of Alzheimer’s Disease -lehdessä vuonna 2013 julkaistun tutkimuksen mukaan yli 70-vuotialla ihmisillä on 42 prosenttia pienemmät mahdollisuudet sairastua muistisairauksiin, jos he noudattavat ruokavaliota, joka sisältää paljon rasvaa ja vain vähän sokeria.
Riskiryhmiä voisi seuloa esiin ehkä hajuntunnistuskokeella, koska hajujen tunnistus on verrokkeja heikompaa niillä, joilla on huomattava geneettinen riski sairastua Alzheimerin tautiin.
Adama Traoré (1996)
Adama Traoré Diarra (s. 25. tammikuuta 1996 L’Hospitalet de Llobregat, Katalonia ) on espanjalainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin Valioliigassa pelaavaa Fulhamia. Pelipaikaltaan hän on oikea laitahyökkääjä.
Seurajoukkueura
Malilaistaustainen Traoré on itse syntynyt ja kasvanut Espanjassa, ja on yksi FC Barcelonan kuuluisan junioriakatemian La Masian kasvateista. Hän teki pääsarjadebyyttinsä 17-vuotiaana Granadaa vastaan marraskuussa 2013, tullen toisella puoliajalla vaihdosta kentälle Neymarin tilalle. Se jäi hänen ainoaksi pääsarjaottelukseen Barcelonassa. Hän pelasi kahden Barca-kautensa aikana pääasiassa seuran kakkosjoukkueessa. Mestarien liigassa hän pelasi yhdessä ottelussa kahdeksan minuuttia. Hän voitti UEFA Youth Leaguen mestaruuden 2014 ja Copa del Reyn, jossa pelasi kahdessa ottelussa, 2015.
Traoré siirtyi Englannin Valioliigassa pelanneeseen Aston Villaan kymmenen miljoonan euron siirtosummalla kesällä 2015. Hän kärsi kaudella 2015−2016 loukkaantumisista ja pelasi vain kymmenen valioliigaottelua. Aston Villa putosi kauden päätteeksi Englannin mestaruussarjaan ja Traoré siirtyi elokuussa Middlesbroughiin 8,25 miljoonan euron siirtosummalla. Hän pelasi Middlesbroughissa debyyttikaudellaan 27 valioliigaottelua, mutta seura putosi Mestaruussarjaan. Siellä hän pelasi seuraavalla kaudella 34 ottelua (ja kaksi pudotuspeliä) ja teki viisi maalia.
Traoré siirtyi Valioliigaan nousseeseen Wolverhampton Wanderersiin 20 miljoonalla eurolla kesällä 2018. Hän pelasi debyyttikaudellaan 29 valioliigaottelua ja teki yhden maalin. Kaudella 2019–2020 hän teki 37 valioliigaottelussaan neljä maalia, joista kaksi vierasvoitossa hallitsevaa mestaria Manchester Cityä vastaan ja yhden kotivoitossa samaa joukkuetta sekä yhden kotitappiossa Tottenham Hotspuria vastaan. Wolverhampton ylsi Eurooppa-liigassa puolivälieriin ja Traoré pelasi liigassa kymmenen ottelua sekä teki maalin vierasotteluissa Bragaa ja Espanyolia vastaan.
Kaudella 2020–2021 Traoré pelasi 37 valioliigaottelua ja teki maalin huhtikuussa Fulhamia sekä toukokuussa Brightonia vastaan. FA Cupin kolmannella kierroksella hän teki Crystal Palacea vastaan ottelun ainoan maalin. Kaudella 2021–2022 hän pelasi 20 valioliigaottelua ja teki maalin tammikuussa Southamptonia vastaan. Tammikuun 2022 lopulla hän siirtyi kauden loppuun kestäneelle lainalle FC Barcelonaan, jossa hän pelasi 11 Espanjan liigan ottelua ja kuusi Eurooppa-liigan ottelua. Kaudella 2022–2023 hän pelasi Valioliigassa 34 ottelua ja teki maalin lokakuussa Crystal Palacea sekä maaliskuussa Tottenhamia vastaan.
Traoré siirtyi Valioliigan Fulhamiin ilmaissiirrolla kesällä 2023.
Bnei Brak
Bnei Brak tai Bene-Berak (hepr. בְּנֵי בְּרַק) on kaupunki Israelissa Tel Avivin hallintoalueella. Bene-Berak mainitaan Joosuan kirjassa ja se oli yksi juutalaisen oppineisuuden keskuksista. Nykyisen kaupungin perustivat ortodoksijuutalaiset siirtolaiset muinaisen kaupungin oletetulle paikalle vuonna 1924. Kaupunki tunnetaan yhä ortodoksijuutalaisten keskuksena. Vuoden 2018 lopussa Bnei Brakin asukasluku oli 198 863.
Historia
thumb|vasen|Bnei Brak vuonna 1928. Bnei Brak eli Bene-Berak mainitaan jo Vanhassa testamentissa Joosuan kirjan kohdassa 19:45 osana Danin heimon aluetta. Todellisuudessa se lienee kuitenkin kuulunut ennen yhtenäisen Israelin kuningaskunnan perustamista filistealaisten hallitsemiin alueisiin. Assyrialaisissa lähteissä mainitaan kuningas Sanheribin tekemä sotaretki alueelle vuonna 701 eaa. ja paikan mainitaan tuolloin olleen alisteinen Askalonille. Toisen temppelin tuhon jälkeen Bene-Berakista tuli juutalaisen oppineisuuden keskus. Samoihin aikoihin, noin 100 eaa., aikakaudella jolloin koottiin myös Talmud, se oli tunnettu oppineisuuden keskus. Ristiretkeläiset tunsivat paikan nimellä Bombrac ja he rakennuttivat Jaffaa suojelevan linnoituksen.