cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Air Canada
Yhteistyökumppanit ja sisaryhtiöt
Air Canadan kotimaisia kumppanuusyhtiöitä ovat muun muassa Air Canada Jazz, Exploits Valley Air Services (EVAS), Air Georgian ja Central Mountain Air.
Turturikyyhky
Turturikyyhky (Streptopelia turtur) on pienikokoinen ja uhanalainen kyyhkylaji.
Koko ja ulkonäkö
Turturikyyhky on rakenteeltaan hoikempi ja pienempi kuin muut kyyhkyt ja muistuttaa turkinkyyhkyä. Pyrstö on suhteellisen lyhyt ja siivet terävät. Selkä on tunnusomaisen suomukuvioinen, hartiahöyhenissä ja siiven yläpeitinhöyhenissä on tumma keskusta ja ruosteenruskeat reunat. Pää, kaula ja vatsa ovat harmaanruskeat. Tummassa pyrstössä on valkeat kulmat. Kaulan sivuilla on tumman ja valkeansekaiset sepelkuvioinnit.
Vanhin eurooppalainen rengastettu turturikyyhky on ollut 13 vuoden ja 2 kuukauden ikäinen alankomaalainen yksilö.
Levinneisyys
Turturikyyhky pesii Euroopassa, Turkissa, Pohjois-Afrikassa ja Keski-Aasiassa. Turturikyyhky talvehtii trooppisessa Afrikassa. Euroopassa arvioidaan elävän 6,3–11,9 miljoonaa yksilöä ja maailman kannaksi arvioidaan 12,8–47,6 miljoonaa yksilöä. Lajin kanta on ollut laskussa. Sen uhkia ovat pesimäalueiden muutokset, metsästys ja taudit. Turturikyyhky on uhanalainen ja se on luokiteltu vaarantuneeksi lajiksi vuodesta 2014 lähtien.
Suomessa turturikyyhkyjä pesii Etelä- ja Kaakkois-Suomessa, mutta kanta on nykyään pienenemässä ja Etelä-Suomen monet pesimäpaikat ovat tyhjentyneet. Suomessa arvioidaan pesivän 50–100 paria. Turturikyyhky on luokiteltu Suomessa äärimmäisen uhanalaiseksi vuodesta 2010 lähtien. Se on rauhoitettu ja sen ohjeelliseksi korvaussummaksi on asetettu 252 euroa.
Elinympäristö
Laji pesii Manner-Euroopan puutarhoissa, puistoissa, lehtimetsissä ja metsien reunoilla. Suomessa se asustaa tavanomaisessa maatalousympäristössä. Turturikyyhky välttää sankkoja havumetsiä.
Lisääntyminen
pienoiskuva|Turturikyyhkyn muna Turturikyyhky kyhää hataran pesänsä oksista melko alas puun tai pensaan oksistoon. Se tekee kaksi valkoista munaa, joita molemmat emot hautovat noin 13–15 päivää. Yhdessä emot hoitavat myös poikasia, jotka ovat lentokykyisiä jo kolmiviikkoisina. Se saavuttaa sukukypsyyden vuoden ikäisen.
Ravinto
Lajin pääravinto on siemenet. Se syö myös marjoja, matoja, hyönteisiä ja sieniä. Ruokailee pääasiassa maassa.
Whip My Hair
”Whip My Hair” on yhdysvaltalaisen laulajan Willow Smithin kappale. Kappale julkaistiin debyyttisinglenä hänen julkaisematta jääneeltä Knees and Elbows -studioalbumilta. Kappaleen sanoittivat Janae Rockwell sekä Ronald "Jukebox" Jackson, joista jälkimmäinen myös tuotti kappaleen.
Kappaleen live-esitysten yhteydessä Smith sai mediahuomiota asuistaan, joita vertailtiin Rihannaan, jolta tämä myönsi myöhemmin saaneen musiikillisia vaikutteita. Kappale vuosi sattumalta samana päivänä internetiin kuin Rihannan "Only Girl (In the World)" ja monet mediatalot, mukaan lukien Time, Billboard ja CNN kirjoittivat kappaleesta sen julkaisupäivänä. Kappaletta kehuttiin positiivisesti suhtautuneiden kriitikkojen keskuudessa lapsiystävälliseksi, maailmanlaajuiseksi ilmestykseksi, jonka yhteydessä jotkut kriitikot kutsuivat Smithiä "pikku Rihannaksi". Negatiivisen näkökulman saaneet kriitikot kokivat kappaleen hokeman "raastavaksi" sekä "aivoporan painajaiseksi".
Kappaleen debytoinnin jälkeen ilmoitettiin virallisesti siitä, että Smith on allekirjoittanut sopimuksen Jay-Z:n ja Rock Nationin kanssa. Kappale sai urbaania radiosoittoa 21. syyskuuta 2010. Se julkaistiin digitaalisesti ladattavana 26. lokakuuta 2010. Ennen singlen lähetystä radioon ja virallista julkaisua kappale saavutti merkittäviä listasijoituksia Rap Songs ja Hot R&B/Hip-Hop Songs -listalla. Myöhemmin se saavutti Billboard Hot 100 -listan 11. sijan sekä pääsi Yhdysvaltain R&B-listan viiden parhaan joukkoon. Kappale saavutti sijoituksia kahdenkymmenen parhaan joukosta muutamilla kansainvälisillä markkinoilla, kuten Iso-Britanniassa, jossa se debytoi listan toisella sijalla päästen myös UK R&B Chartin kärkeen.
Kappaleen musiikkivideolla Smith nähdään elävöittämässä koulua kuin siveltimellä. Kappaleen virallisella remix-versiolla esiintyy brittiläisräppäri Tinie Tempah, ja se julkaistiin 3. tammikuuta 2011. Epävirallinen remix-versio, joka sisältää Nicki Minajin säkeen, tuli nähtäväksi internetissä vuonna 2010. Vierailijan sanoitukset on otettu Pearl Futuren vuonna 2009 julkaistusta kappaleesta "Lookin' at Me".
The Lord of the Rings Online
The Lord of the Rings Online (LotRO, alun perin nimetty The Lord of the Rings Online: Shadows of Angmar) on Microsoft Windowsille kehitetty nettiroolipeli (MMORPG), joka perustuu J. R. R. Tolkienin Taruun sormusten herrasta ja Hobittiin. Pelin kehitti Turbine, joka vastasi Midway Gamesin ja Codemastersin ohella pelin julkaisusta keväällä vuonna 2007. Vuonna 2010 The Lord of the Rings: Onlinesta tuli F2P eli Free To Play, tarkoittaen että kuukausiajasta tai alkuperäisestä pelistä ei tarvitse enää maksaa. Vaikka peli muuttuikin ilmaiseksi, tämä rajoittaa ilmaispelaajien pelattavuutta erilaisilla rajoituksilla. Nämä rajoitukset voi kuitenkin ostaa pois joko itse pelissä kerättävien Turbine Pointsien avulla tai ostamalla peli- ja kuukausiaikaa.
Pelaaminen
Pelaajat voivat kerätä erilaisia raaka-aineita tehdäkseen voimakkaampia aseita ja haarniskoja, tai ruokaa ja koriste-esineitä. Keski-Maan asukkaita vastaan käydään taisteluita. Pelin Pvp-ominaisuus (player versus player) on rakennettu siten, että pelaajat voivat taistella toisiaan vastaan ainoastaan rajoitetulla alueella jonka nimi on Ettenmoors. Alueelle pääsee pahuuden oliona (ilmaispelaajat) kun on saavuttanut tason 10 ja hyvien puolelle pääsee saavuttaessaan tason 80.
Pelattavat kansat
Haltiat ovat maailmaan ensiksi tulleita, kuolemattomia hahmoja. He voivat saada surmansa vain taistelussa tai sitten kuolla suruun, mutta muita kuolemia heillä ei ole. Haltiapelaaja päätyy ensin kuusisataa vuotta vanhaan takaumaan, jossa karukourien johtaja Skorgrím on kansoineen ja hiisiliittolaisineen hyökännyt haltioiden turvapaikkaan Edheliondiin Sinivuorilla saadakseen sen aarteet takaisin.
Kääpiöt ovat hyvin sitkeitä mutta sulkeutuneita olentoja, joille kulta ja rikkaudet samoin kuin käsityöt ovat hyvin tärkeitä. Kääpiöksi alkanut pelaaja saa ensimmäiseksi olla kokemassa sitä hetkeä melkein kahdeksankymmentä vuotta sitten kun Gandalf keskustelee Thorinin kanssa ennen heidän lähtöään pitäisikö heidän ottaa mukaan eräs hobittivoro. Sitten hän päätyy kevättalveen 3018 selvittämään välejä karukourien kanssa.
Hobitit ovat pientä ihmisenoloista maanviljelyskansaa. He pitävät piipunpoltosta ja maanviljelystä. Vain muutama hobitti on ikinä vaivautunut lähtemään seikkailemaan pois Konnusta, ja näitäkin on pidetty vähintäänkin omituisina. Hobittipelaaja aloittaa seikkailunsa Konnusta, jossa hän kohtaa mustan ratsastajan, Gildor-nimisen haltian ja samooja Amdirin. Amdir päättää auttaa pelaajaa saattamaan kaksi Säkinheimo-Reppulia Aarnilan kylään Brii-maahan.
Ihminen on tunnetusti sitkeä, sisukas ja monitaitoinen olento, vaikka hänellä on lukuisia heikkouksia kuten ahneutta ja pelkuruutta. Ihminen aloittaa pelin auttamalla Amdir-samoojaa pelastamaan kaksi Säkinheimo-Reppuli -nimistä hobittia, joita Amdir oli saattamassa Aarnilaan mutta jotka maantierosvot kaappasivat matkalla. Pelastus onnistuu mutta paikalle tullut Musta Ratsastaja iskee Amdiria Morgulin terällä.
Hahmoluokat
Kapteeni (Captain) – Vain ihmisille. Lipunkantajan omistava korkean luokan sotilas joka pystyy nostamaan joukkojen moraalia ja heikentämään vihollista.
Vartija (Guardian) – Kaikille kansoille. Suuren kokoluokan puolustaja, joka on parhaimmillaan keskellä taistelua. Vaikkei saakaan itse iskettyä paljonkaan, hänen korkea moraalinsa auttaa häntä selviytymään.
Metsästäjä (Hunter) – Kaikille kansoille. Pystyy jäljittämään vihollisia, asettamaan näille ansoja ja ampumaan niitä pitkän matkan päästä. Ei kuitenkaan ole kummoinen lähitaistelussa.
Tarujentuntija (Lore-master) – Ihmisille ja haltioille. Vanhoilla perimätiedoillaan tarujentuntija osaa kesyttää metsänolentoja ja tuntee luonnon salat. Heittää myös palavia käpyjä vihollisen kuonolle.
Laulaja (Minstrel) – Kaikille kansoille. Maita ja mantuja kiertelevän laulajan suuret sävelmät nostavat keskellä taistelua olevien joukkojen moraalia mutta osaa hän sellaisiakin jotka hirvittävät vihollista.
Mines of Moria -lisäosassa tulleet:
Vahti (Warden) – Ihmisille, hobiteille ja haltioille. Hobittien konnavahdit, ihmisten portinvartijat ja haltioiden rajamiehet ovat tehokkaita keihäineen ja sarjoittaessaan iskujaan. (Mahdollinen ilmaisessa Lotro:ssa jos ostaa Turbine Pointseilla kuten myös Rune-keeper)
Riimumestari (Rune-keeper) – Haltioille ja kääpiöille. Muinaisista riimuista tietoa etsivät voivat erikoistua joko moraalin nostamiseen tai vastustajaan iskemiseen, ja erikoistumisen voi vaihtaa joka taisteluun tilanteesta riippuen.
Vastaanotto
The Lord of the Rings Online sai hyvän vastaanoton pelikriitikoilta.
GameDaily antoi pelille pisteet 9/10, kehuen fantasiateemaista universumia ja Tolkienille uskollista tarinankerrontaa. Yahoo! Video Games kirjoitti arvostelun, jossa oli vähän kriittisyyttä peliä kohtaan, kun taas Computer and Video Games kutsui peliä pakko-ostokseksi Sormusten herran faneille ja antoi pisteet 9.2/10. Eurogamer antoi pelille pisteet 9.0/10, kutsuen sitä vaikeaksi vastustaa. Gamespy antoi pelille pisteet 4.5/5 ja kertoi pelin avaavan ovet massapelaajille, mutta kritisoi PvP-tilaa. GameTrailers antoi pelille 8.5/10, ja kehui pelin hienosäätöä. IGN antoi pisteet 8.6/10, ylistäen pelikokemusta, mutta kritisoi parannuksia. GamerNode.com kehui peliä parhaaksi MMO-peliksi sitten Ultima Onlinen ja antoi pisteet 8.8/10. The New York Times kutsui peliä suureksi saavutukseksi" GameSpot antoi pisteet 8.3/10 kehuen Monster Play -ominaisuutta. Gamepro.com arvosteli pelin pistein 4.25/5 huomauttaen eeppisestä tarinankerronnasta. GameSpy julisti The Lord of the Rings Onlinen kuukauden peliksi toukokuussa 2007. Peli myi oli 172 000 kappaletta Pohjois-Amerikassa vuoden toisella neljänneksellä.
Tarina
The Lord of the Rings Online sijoittuu ajanjaksoltaan Sormuksen Sotaan eli vuosille 3018–3019 Keski-Maan Kolmatta Aikaa. Eri alueet saattavat sijaita eri kuukausina aikajanalla, mutta tämä ei vaikuta pelaamiseen. Alkuperäisen pelin mukana tullut ensimmäinen osa Shadows of Angmar sijoittuu Eriadoriin, Keski-Maan luoteisimpaan kulmaan Sumuvuorista länteen. Sen pääjuoni koskee Angmarin Noitakuninkaan synkkää maata pohjoisessa, minne Noitakuningas on taas kerännyt joukkoja valmiina valloittamaan Eriadoria. Lisäksi monilla seuduilla on useita muitakin eri sivujuonia, joihin monet tehtävät liittyvät. Pelille on ilmestynyt jo seitsemän lisäosaa: Mines of Moria, Siege of Mirkwood, Rise of Isengard, Riders of Rohan, Helm's Deep, Mordor ja Minas Morgul.
19. marraskuuta 2008 ilmestynyt Mines of Moria sijoittuu nimensä mukaisesti Morian kaivoksiin, joista Saattue on vasta kulkenut läpi. Koska Morian suurin kauhu, Durinin turma -balrog on saanut surmansa, useita eri uudisasukasryhmiä on päättänyt ottaa Morian valtaansa, kuten eräs kääpiöretkikunta ja Sarumanin ja Sauronin lähettämiä örkkejä.
1. joulukuuta 2009 ilmestynyneessä lisäosassa Siege of Mirkwood on lisätty uusiksi pelattaviksi alueiksi Synkmetsän eteläosa sekä Dol Guldur. Siinä julkaistiin myös ensimmäiset luvut tarinaosiosta Volume III: Allies of the King.
27. syyskuuta 2011 ilmestynyt Rise of Isengard sijoittuu Kaksi tornia -kirjan tapahtumiin. Siinä pelattaviksi alueiksi tulivat Rohanin aukko, Mustainmaa sekä nimensä mukaisesti myös itse Rautapiha.
15. lokakuuta 2012 ilmestynyt neljäs lisäosa Riders of Rohan kertoo Sormuksen saattueen hajoamisesta, Boromirin lankeamisesta ja kuolemasta sekä Rohanista.
20. marraskuuta 2013 ilmestynyt viides lisäosa Helm's Deep vie pelaajat osalliseksi Ämyrilinnan taistelua. Sen mukana julkaistiin Volumen III viimeiset luvut.
31. heinäkuuta 2017 ilmestynyt kuudes lisäosa Mordor toi peliin tarinaosion Volume IV: The Strength of Sauron sekä ensimmäiset luvut tarinaosiosta The Black Book of Mordor: Where the Shadows Lie. Sen tapahtumat sijoittuvat Sauronin kukistumisen jälkeiseen aikaan ja pelattavaksi alueeksi tuli Gorgoroth, joka sijaitsee Mordorissa.
5. marraskuuta 2019 ilmestynyt seitsemän lisäosa Minas Morgul toi peliin The Black Book of Mordorin viimeiset luvut. Siinä pelattavaksi alueeksi tulee nimensä mukaisesti Minas Morgul ja pelaaja pääsee taistelemaan Lukitaria vastaan.
Siskonmakkara
Siskonmakkara on makkara, jota myydään raakana (joskus pakastettuna) makkaramassana ja kypsennetään ennen ruokailua. Nykyään siskonmakkaraa on saatavana myös kypsänä einestuotteena. Alkujaan siskonmakkarat on tehty lampaan suoleen, nykyisin jopa muoviin.
Siskonmakkaran nimen lähtökohta on ranskan sana saucisse = 'makkara', josta saksalainen Sausischen, josta edelleen ruotsin siskonkorv ja venäläinen nakkimakkaroita tarkoittava сосиски, muinoin susiskon. Ranskan kielen sana saucisse puolestaan tulee italian sanasta salsiccia, jonka pohjana on latinan suolaa tarkoittava sana sal.
Ruokalajit
Yleisin siskonmakkarasta tehtävä ruokalaji on siskonmakkarakeitto, jossa makkarat kypsyvät keittoliemessä ja maustavat samalla liemen. Jos makkara on tehty luonnonsuoleen tai muuhun syötävään, makkarat voi pilkkoa kuorineen, jolloin ne pursuvat ulos kuoresta. Muuten makkarat pursotellaan keittoon möykkyinä. Keitossa on kirkas liemi, ja makkaran lisäksi siinä on peruna- ja juureskuutioita. Mausteina käytetään esimerkiksi liemikuutioita, persiljaa ja mauste- tai mustapippuria.
Niina Seppälä
Niina Seppälä os. Luomanen (s. 1. elokuuta 1983) on suomalainen pesäpalloilija. Seppälä edusti urallaan Superpesiksessä Pattijoen Urheilijoita, Ylihärmän Pesis-Junkkareita, Rauman Feraa ja Porin Pesäkarhuja. Hänen kasvattajaseuransa on Reisjärven Pilke. Seppälä saavutti yhden SM-hopean kaudella 2008 ja yhden SM-pronssin kaudella 2009. Seppälä pelasi yhden Itä-Länsi-ottelun vuonna 2006. Hän pelasi ulkokentällä lukkarina. Seppälä pelasi 172 Superpesiksen runkosarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhdeksän kunnaria ja 148 tavallista juoksua, toi 50 juoksua ja keräsi 504 kärkilyöntipistettä. Seppälä pelasi 67 Superpesiksen ylemmän loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi 42 tavallista juoksua, toi 11 juoksua ja keräsi 170 kärkilyöntipistettä. Seppälä pelasi kuusi Superpesiksen alemman loppusarjan ottelua. Näissä otteluissa hän löi yhden kunnarin ja 11 tavallista juoksua, toi seitsemän juoksua ja keräsi 38 kärkilyöntipistettä.
GP2 Euroopan Grand Prix 2009
GP2 Euroopan Grand Prix 2009 oli GP2-kauden 2009 seitsemäs osakilpailu, joka ajettiin 22.–23. elokuuta Valencian katuradalla Espanjassa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Euroopan GP:n ohessa.
Lauantain kilpailun voittoon ajoi Barwa Addax Team -tallin kuljettaja Vitali Petrov. Sunnuntain kilpailun voitti ART Grand Prix -tallin Nico Hülkenberg.
Rafael Alberti
pienoiskuva|upright|Rafael Alberti 1978. pienoiskuva|upright|Rafael Albertin muistomerkki [[El Puerto de Santa Maríassa.]] Rafael Alberti Merello (16. joulukuuta 1902 El Puerto de Santa María – 28. lokakuuta 1999 El Puerto de Santa María) oli espanjalainen runoilija.
Elämä ja ura
Alberti opiskeli taidetta Madridissa ja saavutti jonkin verran menestystä taidemaalarina ennen vuotta 1923. Hän alkoi kuitenkin kirjoittaa runoutta ja julkaisi ensimmäisen kokoelmansa Marinero en tierra (Merimies kuivalla maalla) vuonna 1925. Hän kuului Ryhmä 27 -runoilijaryhmään, joka muun muassa organisoi Luis de Góngoran 300-vuotisjuhlallisuuksia 1927. Alberti sai vaikutteita de Góngoralta muun muassa kokoelmassaan El alba del alhelí (Orvokin aamu) (1927) ja Cal y canto (1929).
Albertin teoksista tuli 1930-luvulla poliittisesti kantaaottavia. Hän kuului Espanjan toisen tasavallan aikana kommunistiseen puolueeseen, mutta pakeni Argentiinaan Francisco Francon noustua valtaan vuonna 1939. Asuttuaan useissa Euroopan kaupungeissa, kuten Pariisissa ja Roomassa, hän palasi Espanjaan 27. huhtikuuta 1977.
Runojen lisäksi Alberti julkaisi muun muassa näytelmiä ja omaelämäkerran. Hänelle myönnettiin Miguel de Cervantes -palkinto 1983 ja Leninin kansainvälinen rauhanpalkinto 1965.
Annukka Peuran mukaan Alberti edustaa klassisia espanjalaisia ritarihyveitä: kestävyyttä ja lujamielisyyttä.
Alex Reid
Alex Reid voi tarkoittaa ainakin seuraavia henkilöitä:
Catherine Plewinski
Catherine Plewinski (s. 12. heinäkuuta 1968, Courrières) on entinen ranskalainen uimari, joka voitti uransa aikana kaksi olympiapronssia; Soulissa 1988 100 metrin vapaauinnista ja Barcelonassa 1992 100 metrin perhosuinnista. Hän voitti urallaan myös lukuisia MM- ja EM-mitaleja.
Naoya Shiga
Naoya Shiga (1883 Ishinomaki, Japani – 1971 Tokio, Japani) oli japanilainen kirjailija.
Shiga keskeytti kirjallisuudenopinnot Tokion yliopistossa ja ryhtyi kirjailijaksi. Hän perusti 1910 kirjailijoiden Mushanokōji Saneatsun ja Arishima Takeon sekä muutamien muiden kanssa kirjailijaryhmän Shirakaba ('valkoinen koivu'), josta hän kuitenkin pian irtautui. Ryhmä julkaisi saman nimistä lehteä. Shigan ottaa teksteihinsä aiheet omasta lapsuudestaan ja käyttää tarkkaa mutta korutonta kieltä. Tyylissä on huumoria, joka torjuu ylitunteellisuuden.
Suomennetut teokset
Kaksi novellia julkaisussa Synteesi 11(1992): 1
Hjalmar Krokfors
Maanviljelijäperheeseen syntynyt Krokfors valmistui kansakoulunopettajaksi Uudenkaarlepyyn seminaarista. Hän toimi kansakoulunopettajana Pohjanmaalla 1926-1950 ja sen jälkeen hän opetti uskontoa ja psykologiaa Paraisten ruotsalaisessa yhteiskoulussa 1950-1968. Krokfors oli naimisissa vuodesta 1936 kirjailija Viola Renvallin kanssa.
M2 Light Tank
Muunnokset
vasen|pienoiskuva|M2A2
Stewartinsaari
Stewartinsaari (engl. Stewart Island, maoriksi Rakiura) on Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari Etelä- ja Pohjoissaaren jälkeen. Se sijaitsee noin 30 kilometriä Eteläsaaren eteläpuolella. Saarella on noin 390 asukasta, joista suurin osa asuu Obanin kylässä.
Jaana Wilenius
Jaana Wilenius (nyk. Liko, s. 17. kesäkuuta 1961 Kotka) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän oli levy-yhtiö Finnlevyn tuottajan Timo Lindströmin löytö. Wileniuksen ensilevytys oli single Elämä on elämistä varten/Minkä eilinen antaa. Wileniuksen tunnetuimmaksi kappaleeksi nousi disko-iskelmä Tiina Titityy. Kappaleen myötä Suomeen saapui uusi muotitanssi, tiputanssi. Tiina Titityy piti hallussaan listojen kärkisijoja vielä kevättalvella 1982, mutta varsin nopeasti Jaana Wileniuksen suosio kuitenkin hiipui. Kotkassa ikänsä asunut Wilenius jatkoi keikkailua vuoteen 1989 saakka, kunnes vetäytyi muihin töihin ja perhe-elämään.
Stewartinsaari
Maantiede
220px|thumb|vasen|[[Kaka (lintu)|Kaka Stewartinsaarella.]] Stewartinsaari on Pohjois- ja Eteläsaaren jälkeen Uuden-Seelannin kolmanneksi suurin saari. Saaren väestö asuu pääasiassa Obanin kalastajakylässä. Maantieteellisen sijaintinsa takia alueella näkyy usein revontulia. Stewartinsaaren erottaa Eteläsaaresta Foveaux’nsalmi. Saaren pinta-ala on 1 746 neliökilometriä. Saaren linnustoon kuuluvat esimerkiksi tui, kaka, ruskokiivi ja keltasilmäpingviini. 1900-luvulla saarelle istutettiin saksanhirviä ja valkohäntäpeuroja, jotka ovat tuhonneet saaren kasvistoa. Vuonna 2002 perustettiin Rakiuran kansallispuisto, joka kattaa noin 85 prosenttia saaren pinta-alasta.
Historia
Maorien perimätiedon mukaan Stewartinsaari syntyi Mauin kanootin eli Eteläsaaren ankkurista. Tähän tarinaan viittasi myös saaren alkuperäinen maorinkielinen nimi Te Punga o Te Waka a Maui. Tunnetumpi maorinkielinen nimitys saarelle on kuitenkin Rakiura. Moanmetsästäjät ovat asuttaneet saarta ilmeisesti jo 1200-luvulta lähtien. Ensimmäisistä asukkaista ei kuitenkaan tiedetä paljoa. Rannikolle pystytetyt asutukset eivät olleet suuria ja saarta lienee käytetty ajoittain pakopaikkana Eteläsaaren sodilta.
Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli tutkimusmatkailija James Cook, joka purjehti Eteläsaaren ja samalla Stewartinsaaren ympäri vuonna 1770. Hän ei kuitenkaan saanut selville, oliko Stewartinsaari erillinen saari vai Eteläsaareen kuuluva niemimaa. Hän päätyi lopulta siihen, että kyseessä oli niemimaa ja hän antoi sille nimen South Cape. Vuonna 1809 hylkeenpyyntialus Pegasus tuli alueelle ja saari nimettiin laivan komentavan upseerin William Stewartin mukaan Stewartinsaareksi. Stewartinsaari ja sen läheiset pienet saaret ostettiin maoreilta vuonna 1864 noin 6 000 punnan hintaan. Saarelle kehittyi sittemmin hylkeenpyynti-, puu- ja laivanrakennusteollisuutta. Nykyisin saaren talous on pitkälti riippuvainen turismista ja kalastuksesta.
Andorra
Andorra on saanut nykyisen muotonsa jo 1200-luvun lopulla. Sillä on poikkeuksellisesti kaksi valtionpäämiestä, ruhtinaskumppanit Ranskan presidentti ja La Seu d’Urgellin piispa. Andorra oli pitkään syrjäinen ja eristynyt ruhtinaskunta, mutta se on 1900-luvulla kansainvälistynyt. Talouden painopiste on siirtynyt maataloudesta matkailuun ja finanssialalle. Espanja ja Ranska ovat Andorran tärkeimmät kauppakumppanit, mutta ulkomaankaupan kauppatase on pahasti alijäämäistä, sillä maa joutuu tuomaan käytännössä kaikki kulutustavaransa ulkomailta. Andorran ensimmäinen perustuslaki hyväksyttiin 1993, ja sen jälkeen maa on liittynyt muun muassa Yhdistyneisiin kansakuntiin ja ottanut käyttöön euron.
Andorralaisista valtaosa on katolilaisia, ja maan virallinen kieli on katalaani. Andorra on saanut kulttuurivaikutteita sekä Ranskasta että Espanjasta, varsinkin Kataloniasta. Kulttuurihistoriallisesti merkittäviä rakennuksia ovat monet keskiaikaiset romaanisen tyylin kirkot.
Pinnanmuodot ja geologia
thumb|Andorran kartta|left thumb|left|Pääkaupunki [[Andorra La Vella ja sitä ympäröivät vuoret.]] Andorra sijaitsee Pyreneiden vuoristossa Espanjan ja Ranskan välissä. Maan pinta-ala on 468 neliökilometriä, ja sillä on maarajaa 120,3 kilometriä. Andorran keskikorkeus merenpinnasta on 1 996 metriä, minkä ansiosta se on korkeimmalla sijaitseva Euroopan maa. Andorra la Vella on 1 079 metrin korkeudessa Euroopan korkeimmalla sijaitseva pääkaupunki. Korkein vuori on 2 942 metriä korkea Coma Pedrosa. Matalin kohta puolestaan on 840 metrin korkeudessa sijaitsevassa jokilaaksossa.
Andorraa halkoo Y-kirjaimen muotoinen keskuslaakso, jossa sijaitsee suurin osa asutuksesta. Asutus on keskittynyt viimeisimmän jääkauden aikana muodostuneisiin laaksoihin, koska ne ovat käytännössä Andorran ainoat tasaiset alueet. Keskuslaakso on muodostunut Andorran tärkeimmästä joesta Valirasta ja sen sivujoista Valira del Nordista ja Valira d’Orientista, jotka yhdistyvät Valiraksi Les Escaldesissa. Toinen Andorran merkittävä joki on Ariège, ja se muodostaa osan Ranskan ja Andorran välisestä rajasta. Andorrassa on lisäksi yli 60 pientä vuoristojärveä.
Andorra sijaitsee Pyreneiden vuoriston geologisesti vanhimmassa osassa. Sedimenttikivet ovat jopa prekambrikaudelta 590 miljoonan vuoden takaa. Gneissi voi olla noin 500 miljoonaa vuotta vanhaa ja granodioriitti 305 miljoonaa vuotta vanhaa. Kallioperän geologinen historia on monimutkainen, sillä se on käynyt läpi kaksi vuorojonopoimutusta. Andorran kivissä näkyykin tämän takia merkkejä metamorfoosista. Kivihiilikaudella noin 300 miljoonaa vuotta sitten muodostui variskilaisen vuorojonopoimutuksen seurauksena vuoristo, joka kuitenkin kului paleotsooisen kauden aikana. Nykyisenkaltainen Pyreneiden vuoristo syntyi tertiäärikaudella alpiinisen vuorojonopoimutuksen seurauksena. Andorran kallioperässä magmakivilajeja on erityisesti maan pohjoisosassa sekä kaakkois- että lounaisosassa.
Ilmasto
Andorrassa vallitsee pääosin välimerellinen vuoristo-ilmasto. Joillain alueilla ilmastossa on subarktisia piirteitä. Vuoden keskimääräinen lämpötila on noin 5–10 °C. Talvet ovat viileitä, mutta erityisen kylmiä vain korkeimmilla alueilla. Kesät ovat lauhkeita ja aurinkoisia. Sadanta on kohtuullista vuoden ympäri ja vaihtelee vuosittain noin 800:sta 1 200 millimetriin. Talvisin sateet tulevat lumena.
Elävä luonto
Andorran pinta-alasta 38 prosenttia on metsän, 26 prosenttia niittyjen ja laidunmaiden, 20 prosenttia kivikkojen ja vuoristojen sekä 5 prosenttia kaupunkialueiden peitossa. Maastonkorkeus vaikuttaa runsaasti kasvillisuuteen. Välimerellinen vaikutus näkyy erityisesti matalilla alueilla maan eteläosissa, jossa kasvaa muun muassa kastanjoita, jalopähkinöitä ja mäntyjä. Ylöspäin mentäessä puusto muuttuu männyiksi ja pihdoiksi, kunnes saavutetaan puuraja. Jokilaaksoissa kasvaa runsaasti erilaisia kukkivia kasveja, muun muassa Andorran kansalliskukka valkonarsissi. Puurajan yläpuolisilla alppiniityillä on puolestaan monia erilaisia ruohoja, orvokkeja, asterikasveja ja sammalia. Andorrassa sijaitsee kolme luonnonpuistoa, joiden alueet ovat suojeltuja. Niiden alueilla kasvaa ainakin satoja kasvilajeja.
Maastonkorkeus vaikuttaa runsaasti myös eläinten levinneisyyteen. Alavammilla alueella elää yleisenä muun muassa oravia, villisikoja, kettuja, jäniksiä ja metsoja. Vuoristoissa elää muun muassa pyreneittengemssi, kiiruna ja partakorppikotka.
Varhaishistoria
Vanhimmat todisteet ihmisasutuksesta Andorrassa ovat 12 500 vuotta vanhat luunsirpaleet. Andorran asuttamista ovat hidastaneet pitkät ja lumiset talvet. Ensimmäiset ihmiset olivatkin todennäköisesti nomadeja. Ensimmäisiä vakituisia asukkaita olivat ilmeisesti ibereihin kuuluneet andosinot, jotka kreikkalainen historioitsija Polybios mainitsee.
Andorra kuului Rooman valtakuntaan, mutta Rooma ei ollut kovinkaan kiinnostunut syrjäisestä alueesta. Vallattuaan Pyreneiden niemimaan islaminuskoiset maurit ottivat myös Andorran haltuunsa.
Itsenäinen ruhtinaskunta
Perimätiedon mukaan Kaarle Suuri antoi Andorralle erioikeuden palkkiona andorralaisten taistelusta maureja vastaan vuonna 788. Andorran laaksot mainitaan ensimmäisen kerran dokumentissa vuodelta 839. Siinä vahvistettiin Andorran kuuluvan espanjalaiselle Urgellin hiippakunnalle. Neljä vuotta myöhemmin Kaarle Kaljupää myönsi Andorran laaksot Urgellin kreiville Sunifredille. Andorran poliittinen valta säilyi Urgellin kreiveillä vuoteen 1007, jolloin Ermengol I siirsi puolet Andorrasta Urgellin piispoille. Ermengol VI luovutti vuonna 1133 loputkin Andorrasta piispojen hallintaan.
Andorran asema häilyi 1200-luvulla. Urgellin piispat säilyttivät asemansa, mutta Andorra oli siirtynyt naimakauppojen seurauksena läänityksenä Foix’n kreiveille. Nykyinen Andorran ruhtinaskunta syntyi lopulta vuosina 1278 ja 1288 tehdyissä sopimuksissa, joissa maan hallinto jaettiin Urgellin piisojen ja Foix’n kreivien välille.
Andorran parlamentin edeltäjä maaneuvosto perustettiin 1419, kun ruhtinaskumppanit hyväksyivät joidenkin johtavien sukujen vaatimukset demokraattisesti valitusta poliittisesta elimestä. Andorralaiset alkoivat 1400- ja 1500-luvuilla saada monia etuja, joista maa on myöhemminkin tunnettu. Esimerkiksi vuonna 1468 heidät vapautettiin kaikista Andorran ulkopuolelta markkinoille tulleiden tavaroiden veroista.
Ranskan ruhtinaskumppanuus siirtyi 1589 Ranskan kuninkaalle, kun Foix’n kreivistä Henrik IV:stä tuli kuningas. Ranskan vallankumouksen jälkeen 1793 Ranska luopui ruhtinashallitsijan tittelistä, kunnes Napoleon palautti tittelin vuonna 1806. Pyreneiden niemimaan sodan loppuvaiheissa, vuosina 1812–1814, Andorra oli osa Ranskaa. Ranskan presidentti sai ruhtinaskumppanin aseman vuonna 1870.
Andorra 1900- ja 2000-luvuilla
thumb|Ranskan presidentin [[Charles de Gaullen vierailu Andorrassa.]] Andorra oli vuosisatoja Pyreneiden keskellä eristyksissä muusta maailmasta, mutta ensimmäinen tie Espanjasta avattiin 1913 ja Ranskasta 1935. Toisen maailmansodan aikana maa pysyi neutraalina. Andorran kautta kulki kuitenkin merkittävä salakuljetusreitti Vichyn Ranskasta Espanjaan. Sodan jälkeen alkoi Andorran todellinen avautuminen, ja esimerkiksi vuonna 1952 se allekirjoitti ensimmäisen itsenäisesti hyväksymänsä kansainvälisen sopimuksen, Yleismaailmallisen tekijänoikeussopimuksen.
Matkailuelinkeinoon ja erityisesti hiihtomatkailuun alettiin panostaa 1950-luvulla. Matkailu toi Andorraan vaurautta ja uusia työpaikkoja, mikä puolestaan nopeutti väestönkasvua. Kun Andorrassa oli vuonna 1949 noin 5 900 asukasta ja vuoden 1960 väestönlaskennassa 8 392 asukasta, vuonna 1974 asukkaita oli jo noin 25 000 ja vuonna 1994 noin 55 000.
Andorran politiikkaa uudistettiin 1900-luvulla ja erityisesti 1900-luvun lopulla. Kaikki yli 25-vuotiaat miehet olivat saaneet äänioikeuden jo 1933, ja naiset saivat sen vuonna 1970. Lainsäädäntävalta ja toimeenpanovalta päätettiin puolestaan erottaa vuonna 1981. Andorran uudistettu parlamentti kokoontui ensimmäisen kerran tammikuussa 1982. Òscar Ribas Reigin johtama ensimmäinen hallitus kaatui huhtikuussa 1984, kun se yritti talousongelmien takia ottaa käyttöön tuloveron.
Andorra on 2000-luvulla pyrkinyt pääsemään eroon veroparatiisin maineestaan. Maassa löysennettiin maaliskuussa 2009 pankkisalaisuutta, jotta muut valtiot pystyisivät etsimään veropakolaisia ja rahanpesijöitä. Veropakolaisuutta pyrittiin hillitsemään lisää kesäkuussa 2013, jolloin Andorrassa otettiin käyttöön tuloverotus. Vuonna 2018 pankkisalaisuutta höllennettiin entisestään. Uudistusten ansiosta esimerkiksi Euroopan unioni otti Andorran pois veroasioissa yhteistyöhaluttomien valtioiden harmaalta listalta.
Poliittinen järjestelmä
thumb|250px|Andorran uusi parlamenttitalo Andorra on parlamentaarinen ruhtinaskunta, jonka valtionpäämiehiä ovat ruhtinaskumppanit eli Urgellin piispa ja Ranskan presidentti, joilla molemmilla on yhtäläiset valtaoikeudet. Andorran perustuslaki vuodelta 1993 määrittelee maan itsenäiseksi oikeusvaltioksi, joka noudattaa demokratian ja sosiaalisuuden periaatteita.
Andorran parlamentti vastaa lainsäädäntövallasta. Parlamentti perustettiin 1419, ja se sai nykyisen muotonsa 1866. Sen tärkeimpiin tehtäviin kuuluu valmistaa ja hyväksyä lait, nimittää hallituksen päämies, hyväksyä valtionbudjetti ja valvoa hallituksen päätöksiä. Parlamentissa on 28–42 jäsentä, jotka valitaan vaaleilla neljän vuoden välein. Kaikki yli 18-vuotiaat Andorran kansalaiset voivat äänestää vaaleissa. Puolet edustajista valitaan kunnista ja toinen puoli koko valtion sisäisestä vaalipiiristä. Sekä Espanjalla että Ranskalla on lisäksi edustajansa parlamentissa.
Toimeenpanovalta on puolestaan hallituksella, joka koostuu parlamentin ja ruhtinaskumppanien valitsemasta hallituksen päämiehestä ja tämän valitsemista ministereistä. Se valitaan neljän vuoden kausiksi. Hallitus vastaa Andorran ulkomaansuhteista, maan hallinnosta ja poliisivoimien johtamisesta. Pääministeriksi valitaan yleensä parlamentin suurimman puolueen johtaja. Vuoden 2019 parlamenttivaaleissa äänestysprosentti oli 65 prosenttia. Eniten paikkoja sai Andorran demokraatit, joille meni 11 paikkaa 28:sta. Sosiaalidemokraattinen puolue sai seitsemän paikkaa, Andorran liberaalipuolue neljä, Unió Laurediana kaksi ja Sosiaalidemokratia ja edistys samoin kaksi. Kaksi paikkaa meni sitoutumattomille. Pääministeriksi nousi toukokuussa 2019 Andorran demokraattien Xavier Espot Zamora.
Maailmanpankin vuoden 2016 raportin mukaan Andorra oli yksi OECD:n poliittisesti vakaimmista maista. Freedom Housen mukaan Andorra on myös poliittisesti vapaa maa. Vaalit ovat vapaita ja reiluja, ja puolueet voivat toimia vapaasti.
Andorran kansalaisuuden voi saada kolmella tavalla. Kansalaisuuden saa, jos äiti on Andorran kansalainen tai molemmat vanhemmat asuvat pysyvästi maassa ja isä on syntynyt Andorrassa. Lisäksi kansalaiseksi voi päästä, jos on asunut maassa 25 vuoden ajan. Tiukan kansalaisuuslain takia yli puolet maan asukkaista eivät ole kansalaisia eivätkä siksi voi äänestää.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka
Andorran puolustaminen on Ranskan ja Espanjan vastuulla, mutta maalla on kuitenkin omat poliisivoimansa, joiden vahvuus oli 237 henkilöä vuonna 2012.
Andorralla on suurlähetystö Itävallassa, Belgiassa, Ranskassa, Espanjassa ja Portugalissa. Lisäksi sillä on konsulaatti Yhdysvalloissa. Andorrassa puolestaan on Ranskan ja Espanjan suurlähetystöt sekä 16 valtion konsulaatit.
Oikeusjärjestelmä
Andorran oikeusjärjestelmä koostuu maistraatista, raastuvanoikeudesta, rikosoikeudesta ja ylemmästä oikeudesta, jotka yhdessä vastaavat siviili-, rikos- ja hallinto-oikeudesta. Ylin oikeus valvoo muiden oikeuslaitosten toimintaa riippumattomasti. Perustuslaillinen oikeus puolestaan on korkein toimielin perustuslain tulkinnassa.
Oikeuslaitos on itsenäinen, ja oikeudenkäynnit ovat Freedom Housen mukaan reiluja. Poliisi voi pitää epäiltyjä vangittuina 48 tunnin ajan ilman virallisten syytteiden nostamista.
Hallinnollinen jako
thumb|Andorran kunnat. Andorrassa on seitsemän kuntaa, joista jokaisella on oma paikallishallintonsa. Comú on kunnan edustuksellinen ja hallinnollinen elin.
Perinteisesti maassa oli kuusi kuntaa, kunnes vuonna 1978 Escaldes erotettiin Andorra la Vellasta. Asukasluvultaan suurin mutta pinta-alaltaan pienin kunta on Andorra la Vella, joka muodostaa Escaldes-Engordanyn kanssa maan tärkeimmän kaupunkimaisen alueen.
Talous
Andorra on vapaan ja kehittyneen markkinatalouden maa, jossa tulot ovat Euroopan keskitason yläpuolella. Maa käyttää yhteisvaluutta euroa valuuttanaan. Euro syrjäytti aikaisemmin käytössä olleet Ranskan frangin ja Espanjan pesetan vuonna 2002. Andorra solmi valuuttasopimuksen EU:n kanssa 30. kesäkuuta 2011, ja euron asema virallisena valuuttana vahvistettiin heinäkuussa 2011. Maa voi myös laskea liikkeelle omia eurokolikoitaan. Bruttokansantuote asukasta kohden oli vuonna 2018 noin 35 996 euroa. Standard & Poor’sin arvion mukaan Andorran talouskasvu olisi vuosille 2018–2019 noin 1,5 prosenttia. Positiivinen talouskasvu olisi erityisesti Espanjan ja Ranskan taloudellisen nousukauden ansiota. Andorran talous onkin voimakkaasti sidottu sen rajanaapureiden talousnäkymiin.
Työttömyysaste on Andorrassa pieni, sillä vuonna 2016 vain noin kaksi prosenttia työvoimasta etsi töitä. Samaan aikaan monet andorralaisyritykset joutuvat etsimään osaavia työntekijöitä Espanjasta ja Ranskasta.
Andorran talous perustuu palveluille. Tähän on vaikuttanut toisaalta maan matkailulle suotuisa ilmasto ja toisaalta luonnonvarojen ja energiaresurssien puute. Matkailu muodostaa suurimman osan Andorran taloudesta. Matkailuala on erikoistunut talvimatkailuun, mutta vierailijoita tulee myös muina vuodenaikoina. Vuonna 2016 Andorrassa kävi hieman yli kahdeksan miljoonaa vierailijaa. Pankit ovat myös tärkeitä Andorran taloudelle. Maassa toimii kuusi pankkiyhtiötä.
Teollisuustuotanto Andorrassa on pientä: vain 3,8 prosenttia yrityksistä on teollisuusyrityksiä ja vain 4,4 prosenttia työvoimasta on töissä teollisuudessa. Tärkeimpiä teollisuustuotteita ovat tupakat ja sikarit, tekstiilit, nahka- ja puutuotteet sekä ruoka. Vain kaksi prosenttia maan pinta-alasta on viljelykelpoista, perinteisesti tärkein maatalouden ala onkin lampaankasvatus. Myös tupakanviljely on tuottoisaa. Lisäksi ruista, vehnää, oliiveja sekä perunoita viljellään jonkin verran.
Ulkomaankaupan tärkeimmät kumppanit ovat Espanja ja Ranska, jotka olivat melko tasaväkisiä vielä 1990-luvun alussa. Espanja on sittemmin ottanut paikan Andorran tärkeimpänä kauppakumppanina. Andorran ulkomaankauppa on selvästi alijäämäistä, sillä maa joutuu tuomaan suurimman osan kulutustavarasta ulkomailta.
Energia
Andorran vuosittainen sähkönkulutus on noin 220 miljoonaa kilowattituntia. Maan oma tuotanto on suunnilleen 100 miljoonaa kilowattituntia, joten se tuo suhteellisesti paljon sähköä ulkomailta. 61 prosenttia käytetystä sähköstä tuotetaan fossiilisilla polttoaineilla, 23 % vesivoimalla ja 15 % muilla uusituvilla energianlähteillä. Maan omasta energiantuotannosta yli 85 % tulee vesivoimasta, 14 % jätteistä ja 0,4 % aurinkopaneeleista.
Liikenne ja tietoliikenne
250px|thumb|Andorran päätie CG-1 Andorrassa ei ole rautateitä eikä lentokenttää. Lähin lentokenttä sijaitsee Espanjan puolella, La Seu d’Urgellissa, 10 kilometrin päässä rajalta. Andorrasta on hyvät maantieyhteydet Ranskaan sekä Espanjaan, ja maassa on yhteensä noin 320 kilometriä maanteitä. Andorrassa on neljä päätietä, joista tie CG-1 kulkee Andorra la Vellasta lounaaseen Espanjan rajalle, CG-2 itään Ranskan rajalle ja CG-3 pohjoiseen. Tie CG-4 puolestaan kulkee La Massanan kylästä itään Espanjan rajalle. Maan asukkaita palvelee noin kymmenen linja-autolinjaa. Maassa toimii myös kaupallisia helikopteriyrityksiä.
Andorrassa on nykyaikainen puhelin- ja LTE-datansiirtotekniikka. Noin 83 prosentilla andorralaisista on kotona internet-yhteys, ja noin 98 prosenttia väestöstä käyttää internetiä. Lankapuhelinliittymiä oli yli 38 400 ja matkapuhelinliittymiä yli 80 300 vuonna 2017. Laajakaistayhteyksiä on lähes 34 300.
Väestöjakauma
thumb|Andorran [[väestöpyramidi.]] thumb|Andorra La Vellan ja Escaldes-Engordanyn laaksoa. Andorran tilastokeskuksen arvion mukaan vuonna 2018 maassa oli 80 275 asukasta, joista lähes yhdeksän kymmenestä asuu kaupunkimaisilla alueilla. Maaseudulla asuvien määrä on kasvanut 2000-luvulla. Andorran väkiluku on kasvanut paljon 1900-luvun aikana, sillä vielä vuoden 1920 väestönlaskennassa oli asukkaita 4 309 ja vuonna 1960 noin 8 400. Vuonna 1981 asukkaita oli jo yli 37 800 ja 1991 yli 59 000. Väestönkasvu selittyy maahanmuuttajilla, joita Andorraan ovat houkutelleet hyvät palkat ja talous. Maahanmuuttajien takia ulkomaalaisten osuus Andorran väestöstä on kasvanut 1900-luvun alun jälkeen radikaalisti. Vuonna 1920 vain viisi prosenttia asukkaista oli ulkomaalaisia. Vuoden 2017 tilastojen mukaan andorralaisia asukkaista oli 49,1 prosenttia. Espanjalaisia oli 25,1 prosenttia, portugalilaisia 12,3 prosenttia ja ranskalaisia 4,3 prosenttia. Maan virallinen kieli on katalaani, muita yleisiä kieliä ovat myös espanja, ranska ja portugali.
Andorran väestöpyramidissa nuorten ja vanhojen osuus on eurooppalaista keskitasoa pienempi. Syntyvyysaste, kokonaishedelmällisyysluku ja kuolleisuusaste ovat myös eurooppalaista tasoa pienemmät. Maan ikärakenteeseen ja matalaan kuolleisuuteen vaikuttavat erityisesti maahanmuuttajien liikkeet. Monet maassa asuvat ulkomaalaiset muuttavat myöhemmin elämässään takaisin kotimaahansa.
Vuonna 2010 lähes 90 prosenttia Andorran väestöstä oli kristittyjä, joista suurin osa on katolisia. Maassa on myös jonkin verran protestantteja, ortodokseja sekä Jehovan todistajia. Muslimeja on noin 0,6 prosenttia, joista suurin osa pohjoisafrikkalaisia maahanmuuttajia. Maassa on myös pienet hindu- ja juutalaisvähemmistöt. Hinduja on yhteensä 0,5 prosenttia ja juutalaisia alle 0,5 prosenttia. Andorrassa ei ole virallista uskontoa, mutta katolisen kirkon jäsenillä on joitakin erityisoikeuksia.
Koulutus
Andorrassa kaikki lapset käyvät koulua 4–16-vuotiaina, jolloin se on ilmaista julkisissa kouluissa. Andorran lain mukaan koulunkäynti on pakollista 6–16-vuotiaana. Maassa on rinnakkain kolme koulutusjärjestelmää. Andorralainen järjestelmä on Andorran hallituksen organisoima, mutta sen lisäksi maassa on espanjalainen ja ranskalainen järjestelmä. Lukukaudella 2016–2017 maan koululaisista ja opiskelijoista 39 prosenttia noudatti andorralaista, 33 prosenttia ranskalaista ja 28 espanjalaista järjestelmää. Andorralaisen järjestelmän suosio on kasvanut merkittävästi 2000-luvulla, kun taas espanjalaisen järjestelmän suosio on hiipunut. Käytännössä kaikki andorralaiset osaavat lukea.
Kansanterveys
Maailman terveysjärjestö WHO listasi 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä Andorran terveydenhuoltojärjestelmän maailman kolmanneksi parhaaksi, ja samaan aikaan WHO:n mukaan maan elinajanodote oli 83,5 vuodella maailman korkein. Vuonna 2013 Institute for Health Metrics and Evaluation -tutkimusinstituutin tilastojen mukaan Andorran elinajanodote oli miehillä 80,9 ja naisilla 86,6 vuotta. Vuonna 2016 Andorran asukkaista 28 % oli ylipainoisia, ja ylipainoisuus on lisääntynyt maassa viisi prosenttiyksikköä vuosina 2000–2016.
Kulttuuriperintö ja arkikulttuuri
thumb|St Michaelin kirkko, Engolasters, Andorra thumb|Maisemaa Madriu-Claror-Perafitan laaksossa Andorran kulttuuri on saanut paljon vaikutteita naapurimaista Ranskasta ja erityisesti Espanjan Kataloniasta. Ensimmäiset andorralaiset olivat katalaaninkielisiä heimoja. Andorra on katolinen maa siihen kuuluvine perinteineen. Maa eli pitkälle 1900-luvun puolelle saakka eristyksissä muusta maailmasta
Andorralainen keittiö on samantapainen kuin katalonialainen, vaikka siinä on vaikutteita myös ranskalaisesta keittiöstä. 1900-luvun lopulla ja 2000-luvulla matkailu sekä siirtolaisuus ovat muokanneet myös kulttuurielämää. Andorrassa aloitettiin vuonna 1997 oma yliopistotasoinen opetus. Merenelävät ja tuoreet maataloustuotteet ovat tärkeitä. Erityisesti turska ja taimen ovat perinteisesti Andorrassa paljon syötyjä kaloja. Sienet ja grillattu liha ovat myös yleisiä. L'escudella on esimerkki perinteisestä andorralaisesta ruokalajista. Se on muhennos, joka valmistetaan sianlihasta ja kausivihanneksista. Andorrassa järjestetään vuoden ympäri useita ruokatapahtumia, jotka osaltaan auttavat säilyttämään maan omaa ruokakulttuuria.
Unescon maailmanperintöluettelossa on Andorrasta yksi kohde, Madriu-Claror-Perafitan laakso, joka kattaa noin yhdeksän prosenttia Andorran pinta-alasta. Se lisättiin maailmanperintöluetteloon vuonna 2004 ja sen sisältämää aluetta muokattiin 2006.
Arkkitehtuuri
Andorrassa on paljon nähtävyyksiä, esimerkiksi kirkkoja ja museoita, ja siellä on säilynyt useita romaanisen tyylin aikaisia kirkkoja sekä monumentteja. Lisäksi siellä on säilynyt joitakin goottilaisen ja barokin arkkitehtuurin aikaisia rakennuksia. Yksi suosituimmista nähtävyyksistä on Andorra la Vellassa sijaitseva Casa de la Vall, joka toimi maan parlamenttitalona vuosina 1702–2011. Pääkaupungissa sijaitsevat myös keskiaikainen kirkko Església de Santa Coloma sekä automuseo Museu Nacional de l'Automòbil. Maan pääkaupungissa Seth Panisin linnassa on Seitsemän lukon arkku, jossa säilytettiin aiemmin maan tärkeimpiä asiakirjoja. Jokaisella pitäjällä oli yksi avain arkkuun, eli sen pystyi avaamaan vain kaikkien pitäjien edustajien läsnä ollessa.
Taiteet
Andorralainen musiikki koostui pitkään uskonnollisista virsistä ja veisuista sekä perinteisistä kansanlauluista. Kansantansseista tunnettuja ovat sardana ja marratxa.
Kansainvälisesti tunnetuimmat andorralaiset muusikot ovat veljekset Lluís Claret ja Gerard Claret. Lluís on sellisti, ja hän on soittanut klassisten orkestereiden kanssa ympäri Eurooppaa. Gerard puolestaan on viulisti, joka on myös johtanut Andorran kansallisorkesteria. Eurovision laulukilpailuihin Andorra osallistui ensimmäisen kerran vuonna 2004, jolloin kilpailussa kuultiin ensimmäisen kerran katalaaninkielistä laulua. Andorran kansallislaulu on El Gran Carlemany, jonka on säveltänyt isä Enric Marfany Bons ja sanoittanut Urgellin piispa ja maan ruhtinaskumppani Joan Benlloch i Vivó.
Andorralaista kirjallisuutta ei ilmestynyt ennen 1800-lukua. 1900-luvulla andorralainen taide alkoi kukoistamaan, kun maan hallitus aloitti sen rahallisen tukemisen. Tunnettuja andorralaisia kirjailijoita ovat muun muassa Antoni Morell, Ricard Fiter ja Michèle Gazier. Myydyin kirjailija on lastenkirjoja, esseitä ja romaaneja kirjoittanut Albert Salvadó.
Media
Andorran mediakenttään vaikuttavat suurelta osin espanjalaiset ja ranskalaiset kanavat, joista monia pystyy Andorrassa katsomaan ja kuuntelemaan. Eteläranskalainen Sud Radio piti Andorrassa kotipaikkaansa. Andorrassa toimii yli kymmenen radiokanavaa. Maan ainoata televisiokanavaa hallinnoi kansallinen Ràdio i Televisió d’Andorra. Maassa julkaistaan kolmea päivittäistä sanomalehteä.
Andorran mediasisältöön vaikuttavat selvästi erilaiset liiketaloudelliset, poliittiset ja uskonnolliset intressit. Andorran pankkien toiminnasta on erityisen vaikea uutisoida.
Urheilu ja liikunta
thumb|Laskettelukeskus [[Soldeun kylässä.]] Andorran suosituin palloilulaji on rugby. Andorralainen rugby union -joukkue VPC Andorra XV on pelannut Ranskan pääsarjassa. Espanjan pääsarjassa on puolestaan pelannut koripallojoukkue BC Andorra. Jalkapallossa maa ei ole saanut menestystä. Andorran jalkapalloliitto perustettiin vuonna 1994 ja se liittyi Kansainväliseen jalkapalloliittoon 1996. Vuoden ssa Andorran jalkapallomaajoukkue oli FIFA:n maajoukkuerankingissa sijalla. Korkein sijoitus on ollut 125. vuonna 2005.
Andorra on osallistunut jokaisiin kesä- ja talviolympialaisiin vuodesta 1976 lähtien. Maan pääkaupunki Andorra la Vella haki vuoden 2010 talviolympialaisia. Andorra on lähettänyt olympialaisiin kahdesta kahdeksaan urheilijaa, mutta mitaleja maa ei ole saanut vielä yksistäkään kisoista. Sen parhaan sijoituksen on hankkinut maantiepyöräilijä Emili Pérez, joka sijoittui Soulissa 1988 yhdeksänneksi. Maratonjuoksija Antoni Bernadó ja ampuja Joan Tomàs Roca ovat osallistuneet viisiin olympialaisiin. Roca oli 61-vuotias vuoden 2012 olympialaisissa.
Kansainvälisesti Andorra on saanut jonkinlaista menestystä lähinnä talvilajeissa. Sophie Dusautoir Bertrand sijoittui pronssille vuoden 2009 hiihtoalpinismin Euroopan-mestaruuskilpailuissa ja Joan Verdu Sanchez samoin pronssille alppihiihdossa nuorten talviolympialaisissa 2012. Vuonna 2019 Andorrassa järjestetään alppihiihdon maailmancupin päätösosakilpailuja ensimmäistä kertaa.
Maantiepyöräilyn Ranskan ja Espanjan ympäriajot ovat tehneet säännöllisesti visiittejä Andorraan.
Ruskelanruusu
Ruskelanruusu (Rosa ’Ruskela’) on Rosa Spinosissima-ryhmään eli tarhapimpinellaruusuihin kuuluva ruusulajike, jolle on tunnusomaista kerrannaiset, kauniin vaaleanpunaiset kukat. Ruusu kuuluu Suomen historiallisiin ruusuihin. Sen menestymisalue yltää Suomessa Lapin porteille saakka (vyöhyke VI).
Alkuperä
Ruskelanruusu on löydetty 1990-luvun alussa Vihdin Ruskelasta. Nimensä ruusu on saanut löytöpaikkansa perusteella. Sitä on löytynyt myöhemmin myös Vaalimaalta ja Viipurin läheltä Karjalasta. Ruusun alkuperästä ei ole varmaa tietoa, mutta sen on arveltu tulleen Kaakkois-Suomeen Pietarista.
Kuvaus
Ruskelanruusu kasvaa Suomessa 1,5 – 2 metriä korkeaksi pystyksi, tiheäkasvuiseksi pensaaksi. Lehdet ovat ruohonvihreät, sahalaitaiset, pyöreänsoikeat, suuremmat kuin juhannusruusulla. Kesäkuun loppupuolella alkava kukinta kestää pari viikkoa. Kukat ovat halkaisijaltaan 6 – 7 cm, kerrannaiset, puhtaan vaaleanpunaiset ja tuoksuvat. Isoja terälehtiä on noin 25 ja lisäksi pienempiä. Kukat eivät juurikaan haalistu vanhetessaan. Heteet ovat ruskeankeltaiset ja näkyvissä osittain. Niiden väri haalistuu kukan vanhetessa. Kukan tuoksu on voimakas, miellyttävä, raikas ja pimpinellaruusumainen, vivahteena sitruuna. Muodostaa tummanpunaisia, pyöreän pitkulaisia kiulukoita. Juurivesoja muodostuu melkoisesti.
Chrome Engine
Chrome Engine on Techlandin kehittämä pelimoottori videopeleihin.
Ensimmäinen versio on julkaistu vuonna 2003. Uusin versio Chrome Engine 6 tukee useita alustoja: