cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Albedo
Maan albedo
Maassa albedo vaihtelee tummien ja kosteiden maaperien 0,08:sta tuoreen lumen 0,86–0,95:een. Jälkimmäisessä tapauksessa lähes kaikki säteily heijastuu takasiin, joten aurinko lämmittää pintaa vain hyvin vähän. Pilvien albedo on myös suuri, joten ne estävät ison osan auringon säteilyn pääsystä maanpinnalle. Albedo vaihtelee huomattavasti Maan eri osien välillä. Arktiksella ja Antarktiksella albedo on huomattavan suuri, kun taas päiväntasaajan sademetsissä pieni. Subtrooppisissa aavikoissa albedo on myös melko korkea. Valtamerissä albedo on tasaisesti noin 0,10.
Enolaasi
Isoentsyymit
Enolaasi on dimeeri, joka koostuu kahdesta toisiinsa liittyneestä yksiköstä. Erilaisia mahdollisia yksiköitä on kolme: α-, β- ja γ-yksiköt. Eri muodot esiintyvät eri kudoksissa. αα-enolaasia eli ei-neuronaalista enolaasia on ihmisellä ei-neuronaalisissa soluissa, gliasoluissa, astrosyyteissä, sydänlihassoluissa ja maksassa. ββ-enolaasia eli lihasspesifistä enolaasia esiintyy luustolihaksissa, sileässä lihaskudoksessa ja sydänlihaskudoksessa. γγ-enolaasia eli neuronispesifistä enolaasia on neuroneissa ja neuroendokriinisissä soluissa. Näiden hybridimuotoja tavataan luuytimen megakaryosyyteissä.
Toimintamekanismi
2-fosfoglyseriinihappo on β-hydroksyylikarbonyyliyhdiste, josta veden lohkaisu on suhteellisen helppoa. Reaktiossa tarvitaan magnesiumioneja neutraloimaan reaktiossa syntyviä negatiivisia varauksia. Enolaasin aktiivisen kohdan lysiiniaminohappo ottaa vastaan happaman α-vedyn. Reaktio on tyypiltään mahdollisesti ensimmäisen kertaluvun eliminaatioreaktio. Entsyymin aktiivisen kohdan glutamiinihappo toimii katalyyttinä, kun 2-fosfoglyseriinihaposta poistuu hydroksyyliryhmä ja tuotteena muodostuu fosfoenolipalorypälehappoa.
Olosuhteet, koentsyymit ja inhibiittorit
Enolaasi toimii parhaiten, kun lämpötila on eliöstä riippuen 25–90 °C ja pH 5–8,1. Ihmisellä sopivin pH on 6,8. Entsyymin aktivoitumiselle magnesiumionit ovat välttämättömiä. Suurina pitoisuuksina ne ovat kuitenkin entsyymin inhibiittoreita. Myös muutamat muut metalli-ionit, kuten sinkin ja kaliumin ionit voivat aktivoida enolaasin. Enolaasia inhibitoivat muun muassa fluoridi- ja fosfaatti-ionit.
Fluoridi-ioni estää karieksen muodostumista haittaamalla bakteerien aineenvaihduntaa estämällä enolaasientsyymin toiminnan. Fluoridi-ioni muodostaa yhdisteen entsyymin toiminnalle välttämättömien magnesiumionien kanssa ja näin estää entsyymin toiminnan.
Diagnostinen käyttö
Neuronispesifisen enolaasin pitoisuus on usein hyvin korkea eräissä syöpätyypeissä kuten neuroblastoomassa ja pienisolukarsinoomassa, joka on keuhkosyöpätyyppi. Neuronispesifisen enolaasin pitoisuuksien avulla voidaan laatia ennusteita ja seurata hoidon vaikutusta. Neurospesifisen enolaasin pitoisuus on korkea myös vakavien neuronivaurioiden yhteydessä. Jos pitoisuus on korkea, vauriosta selviytymisen ennuste on huonompi kuin matalammilla enolaasipitoisuuksilla.
HMS Shark (1894)
HMS Shark oli Britannian kuninkaallisen laivaston vuonna 1895 palvelukseenotettu Rocket-luokan torpedovenehävittäjä.
Valmistus
Alus tilattiin 3. marraskuuta 1894 J. & G. Thomsonilta Clydebankista osana vuosien 1893-1894 laivasto-ohjelmaa, jolloin sen valmistumisajaksi määrättiin 14 kuukautta. Köli laskettiin 14. helmikuuta 1894 telakkanumerolla 270. Alus laskettiin vesille 22. syyskuuta 1894 ja valmistui heinäkuussa 1895.
Palvelus
Alus oli uransa kotivesillä. Sen savuhormit pidennettiin vuonna 1895. Alus myytiin 11. heinäkuuta 1911 romutettavaksi Wardille Prestoniin.
The Beatles’ Ballads
The Beatles’ Ballads on The Beatlesin kokoelma-albumi vuodelta 1980. Kokoelmassa on 20 kappaletta.
Kappalelista
Kaikki kappaleet Lennon/McCartney, jollei toisin ilmoitettu.
Pieni talo
Pieni talo on Laura Ingalls Wilderin kirjoittama lastenkirjasarja, jonka ensimmäinen kirja Little House in the Big Woods (suom. Pieni talo suuressa metsässä) ilmestyi 1932.
Kirjasarja on Ingalls Wilderin lapsuuden ihannoitu kuva, joka ei vastaa todellisuutta. Sen kirjoittajaksi tai avustajaksi on arveltu Ingalls Wilderin tytärtä Rose Wilder Lanea, joka oli aikanaan menestyksekäs kirjailija ja jonka mukaan äiti tuskin hallitsi oikeinkirjoitusta. Sarjaa on pidetty paitsi lastenkirjoina, myös yhdysvaltalaisen konservatiivisen, republikaanisen ajattelun allegoriana yhdysvaltalaisesta vapauden käsitteestä, kuten Laura Honkasalo kirjoittaa. Ingalls Wilder kirjoitti alun perin omaelämäkerran, jonka kustantajat kuitenkin hylkäsivät. Teos on ilmestynyt 2000-luvulla nimellä Pioneer Girl varustettuna selityksin ja kuvin. Wilder muokkasi tarinan tyttärensä avulla lapsille sopivaksi. Tytär Rose Wilder Lane on libertaarisen liikkeen perustaja yhdessä Ayn Randin ja Isabel Patersonin kanssa. Rose Wilder Lane testamenttasi äidiltään perimänsä kirjasarjan oikeudet libertaanipoliitikko Roger Lea MacBridelle, joka jätti ne edelleen perinnöksi omalle tuntemattomaksi jääneelle tyttärelleen.
Lizard Dusk
Lizard Dusk on suomalaisen metallimusiikkia soittavan Tracedawn-yhtyeen kolmas studioalbumi, joka julkaistaan 15. helmikuuta 2012 Skandinaviassa ja 17. helmikuuta muualla maailmassa. Lizard Dusk on yhtyeen ensimmäinen albumi uuden laulajan Niko Kalliojärven kanssa. Kappaleesta ”Breed Insane” on tehty myös musiikkivideo.
Albumi debytoi Suomen virallisen listan sijalla 43.
Harjun koulu (Pieksämäki)
Harjun koulu on Pieksämäen keskustaajamassa toimiva alakoulu (luokka-asteet 1–6). Vuonna 2016 koulua kävi 255 oppilasta.
Jean-Claude Duvalier
Jean-Claude Duvalier (3. heinäkuuta 1951 Port-au-Prince – 4. lokakuuta 2014 Port-au-Prince) oli Haitin presidentti ja diktaattori 1971–1986. Hän seurasi virassa isäänsä François Duvalieria. Isä ja poika saivat kansan suussa lempinimet Papa Doc ja Baby Doc.
Jean-Claude Duvalier nousi valtaan vain 19-vuotiaana ja oli maailman nuorin presidentti. Hän karkotti maasta isänsä tärkeimmän avustajan, äitinsä veljen Gaston Jumellen ja sulki marraskuussa 1972 tämän ylläpitämän Hemo Caribbean -yhtiön, joka oli järjestänyt joukkoverenluovutuksia 3-5 dollarin korvausta vastaan henkilöä kohden. Luovutusten tuottama veri ja veriplasma myytiin ulkomaille.
François Duvalier loi pelätyt puolisotilaalliset Tonton Macoutes -joukot, jotka osallistuivat poliittisten vastustajien kiduttamiseen ja surmaamiseen. Jean-Claude Duvalier hyväksyi näiden joukkojen toiminnan ja brutaalit toimintatavat jossain määrin. Hänen hallintonsa on arvioitu olleen vähemmän väkivaltainen, mutta pahemmin korruptoitunutta isäänsä verrattuna.
Michel Pensée
Michel Pensée (s. 16. kesäkuuta 1973 Yaoundé) on kamerunilainen entinen jalkapalloilija.
Jean-Claude Duvalier
Duvalier vietti ylellistä elämää. Hänen häänsä maksoivat viisi miljoonaa dollaria, vaikka samaan aikaan maa kärsi köyhyydestä. Ihmisoikeusryhmien mukaan hänen aikanaan maassa kidutettiin ja surmattiin tuhansia poliittisia vankeja.
Michel Pensée
Jalkapallomaajoukkue
Pensée debytoi Kamerunin maajoukkueessa 1997. Hän kuului Kamerunin joukkueeseen myös MM-kilpailuissa 1998. Hän on pelannut seitsemän maaottelua.
Jean-Claude Duvalier
Vuonna 1986 korruptiosyytteiden raskauttama Jean-Claude Duvalier pakotettiin luopumaan vallasta, minkä seurauksena hän muutti Ranskaan.
Kun Jean-Bertrand Aristide ilmoitti luopuvansa vallasta 2004, Jean-Claude Duvalier ilmoitti asettautuvansa ehdolle vuoden 2005 vaaleissa.
Tammikuun 2010 maanjäristyksen jälkeen hän lupasi lahjoittaa kotimaalleen viisi miljoonaa puntaa.
Duvalierilla oli Sveitsissä pankkitili, jolla olevista varoista hän taisteli oikeudessa, sillä Haitin valtio on vaatinut niitä palautettavaksi. Vuonna 2007 silloinen presidentti René Préval sanoi, että jos Duvalier olisi palannut Haitiin, hän olisi joutunut oikeuteen rahan kavalluksista ja kuolonuhreista. Duvalier palasi Haitiin tammikuussa 2011, mutta syytä paluuseen ei toistaiseksi tiedetä. 19. tammikuuta 2011 Duvalier sai syytteet korruptiosta, varkaudesta sekä varojen kavaltamisesta. Syytteet koskivat väärinkäytöksiä Duvalierin 15-vuotisella valtakaudella 1970- ja 1980-luvuilla.
Duvalier menehtyi kotonaan sydänkohtaukseen 63 vuoden iässä.
Vansjärvi
Vansjärvi (, Vanzozero) on taajama ja rautatieasema Pinduisen kaupunkikunnassa Karjalan tasavallan Karhumäen piirissä. Siitä käytetään myös nimeä Krivi.
Toinen maailmansota
Vanzozeron rautatieasema oli Muurmannin radalla pohjoisin paikka, jonka suomalaiset valtasivat jatkosodassa vuosina 1941–1944. Valtaus tapahtui hyökkäysvaiheen aikana marraskuussa 1941. Suomen Valtionrautatiet liikennöi Muurmannin radalla pohjoisimmillaan yhtä väliä etelämpänä olevalle Malygan asemalle (Malu) asti. Aseman lähistöllä on neuvostoliittolainen sankarihauta, johon on haudattu sodanjälkeisissä etsinnöissä löydettyjä kaatuneita. Metsässä on myös sodanaikaisia juoksuhautoja ja ruostuneita piikkilankoja.
Treaty Oak
Treaty Oak on Yhdysvalloissa Texasin osavaltiossa, Austinin kaupungin Treaty Oak Park -puistossa kasvava tammi. Tammi on lajia Quercus virginiana ja sen iäksi on arvioitu yli 500 vuotta. Se on viimeinen jäljelläoleva puu Council Oaks -nimisestä tammiryhmästä.
Puun nimi tulee paikallisesta legendasta, jonka mukaan Texasin tasavallan perustaja Stephen F. Austin allekirjoitti puun alla alueen alkuperäisväestön kanssa rajasopimuksen.
Treaty Oak tuli maailmalla tunnetuksi vuonna 1989, kun Paul Cullen myrkytti sen rikkaruohomyrkyllä. Myrkytyksen seurausten alkaessa näkyä yhä pahemmin ihmiset huolestuivat. Kävijät toivat tammen juurelle runoja, kukkia ja jopa kanakeittoa. Japanista ja Australiasta saakka saapui puun pikaista paranemista toivottavia kortteja. Jotkut rukoilivat puun juurella sen paranemista. Toukokuussa 1990 Cullen tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi vankeuteen ”rikoksestaan luontoa kohtaan”.
Treaty Oak on listattu Tree’s Who’s Who -listalle (”Puiden kuka kukin on”) ja se on päässyt myös American Forestry Associationin Hall of Fameen Washingtoniin.
Sakhir
pienoiskuva|oikea|[[Bahrain International Circuitin VIP-torni.]] Sakhir on aavikko Bahrainissa. Se sijaitsee Bahrainin saaren eteläisellä puoliskolla, lähellä Zallaqin kylää.
Sakhiriin on rakennettu Formula 1 -rata, joka kantaa samaa nimeä. Radalla on ajettu Bahrainin Grand Prix vuodesta 2004 alkaen. Tapahtuma vetää alueelle vuosittain paljon turisteja ja osa Sakhirin alueesta on myös leirintäaluetta. Alueelle on rakennettu myös luonnonsuojelualue ja eläintarha.
İstanbul Başakşehir FK
İstanbul Başakşehir Futbol Kulübü, entiseltä nimeltään Istanbul Büyükşehir Belediyesi Spor Kulübü, on istanbulilainen jalkapalloseura. Joukkue pelaa Turkin Superliigassa ja kotiottelunsa se pelaa Istanbulissa sijaitsevalla Fatih Terimin stadionilla. İstanbul Başakşehir pelaa Turkin Superliigassa, jonka se voitti kaudella 2019–2020. Seura on perustettu vuonna 1990 nimellä İSKİspor edustaen Istabulin vesilaitosta, mutta vaihtoi nimekseen İstanbul Büyükşehir Belediyespor Istanbulin metropolihallinnon mukaan seuraavana vuonna sarjanousun jälkeen. Vuonna 2014 yksityistetty seura otti käyttöön nykyisen nimensä Başakşehirin kaupunginosan mukaan.
Yksityistämisen myötä seura kytkeytyi läheisesti Turkin presidentti Recep Tayyip Erdoğaniin ja tämä tekikin seuralle uuden stadionin avausottelussa hattutempun jonka jälkeen hänen käyttämänsä pelinumero 12 jäädytettiin. Seuran värit oranssi ja sininen ovat myös Erdoğanin Oikeus ja kehitys -puolueen tunnusvärit.
200px|thumb|Istanbul BB:n logo
Edustusjoukkue
Päivitetty 15. syyskuuta 2018.
Oblivia
Oblivia on monitaiteellinen ja kansainvälinen esitystaideryhmä. Oblivian jäsenet ovat Suomesta, Iso-Britanniasta ja Islannista.
Oblivia on perustettu Helsingissä vuonna 2000. Ryhmän teoksissa muoto ja sisältö ovat yhtä; tyyliä leimaavat konseptuaalisuus, minimalismi ja komiikka. Obliviassa monitaiteellisuus näkyy tekijöiden eri taustojen esiin tuomisessa kollektiivisesti toteutetuissa luomuksissa. Oblivia kiertää useissa eri maissa. Entertainment Island -trilogia, joka sai ensi-iltansa Kiasma-teatterissa, on saavuttanut suuren kansainvälisen suosion ja kiertänyt yli kymmenessä maassa.
FIFA 2001
FIFA 2001 on EA Sportsin vuonna 2000 kehittämä ja julkaisema jalkapalloaiheinen videopeli ja FIFA-pelisarjan kahdeksas osa. Se julkaistiin marraskuussa 2000. Peli on saatavilla PlayStationille, PlayStation 2:lle ja Microsoft Windowsille. Pelin uutuuksia ovat muun muassa uudet kuvakulmat ja vaikuttavammat säätehosteet. Se sisältää 15 kansallista liigaa ja yli 50 maajoukkuetta. Pelin pääkansikuvana on Edgar Davids.
Liigat
Pelissä on 15 kansallista liigaa, jotka ovat:
Georgios Pakhymeres
thumb|180px|Georgios Pakhymeres. Georgios Pakhymeres (n. 1242–1310) oli bysanttilainen historioitsija ja filosofi, joka kirjoitti sekä keisarikunnan historiasta että monipuolisesti filosofian eri osa-alueista.
Elämä ja teokset
Pakhymeres oli kotoisin Nikaiasta, johon hänen isänsä oli paennut neljättä ristiretkeä seuranneen Konstantinopolin valtauksen ja Latinalaisen keisarikunnan perustamisen jälkeen vuonna 1204. Kun Konstantinopoli oli vallattu takaisin vuonna 1261, Pakhymeres asettui kaupunkiin. Siellä hän opiskeli lakia ja astui kirkon palvelukseen.
Pakhymereen kirjallinen tuotanto oli laaja. Hänen merkittävin teoksensa on 13 kirjaa käsittänyt Bysantin historia, joka jatkoi Georgios Akropoliteen työtä ja kattoi vuodet 1255/1261–1308. Filosofian puolella Pakhymeres kirjoitti laajan Aristoteleen ajattelua käsittelevän parafraasi-tiivistelmän nimeltä Filosofia (Philosophia). Se käsitti sekä logiikan, luonnonfilosofian, metafysiikan että etiikan alueet. Hän kirjoitti myös kommentaarit Aristoteleen Organoniin, Fysiikkaan, Metafysiikkaan ja Nikomakhoksen etiikkaan; teoksen Quadrivium, joka käsitteli neljää matemaattista oppiainetta eli quadriviumia (aritmetiikka, geometria, tähtitiede ja musiikki); sekä ainoan myöhäisbysanttilaisen Platon-kommentaarin, joka oli jatkoa Prokloksen Parmenides-dialogin kommentaarille.
Pakhymeres kirjoitti myös runoutta, mukaan lukien omaelämäkerta; Pseudo-Dionysios Areopagitan puheiden ja kirjeiden parafraasin; sekä kuvauksen Augusteumista, keisari Justinianuksen Hagia Sofiaan pystyttämästä pylväästä. Hän osallistui filosofisten tekstien käsikirjoitusten kokoamiseen, kopiointityöhön ja toimittamiseen.
Liikamaa
Liikamaa tarkoitti sitä maa-aluetta, joka isojaossa erotettiin valtiolle. Erottaminen tapahtui sen jälkeen, kun kylän tai lohkokunnan taloille oli annettu niille tulevat maat. Vuoden 1775 isojakoasetuksen mukaan taloille annettiin vain tietyn suuruinen maa-ala manttaalia kohden. Etelä-Suomessa taloille jaettiin 300–600 hehtaaria manttaalia kohti, muualla maassa enemmän. Jäljelle jääneet liikamaat valtio antoi joko olemassa oleville taloille tai niille perustettiin uudistaloja asutustoimintaa varten. Vanhat talot saivat lisämaata manttaalin korotusta tai metsäveroa vastaan. Joissakin tapauksissa valtio piti liikamaan itsellään. Tällaisille maille valtio perusti kruununpuistoja tai liitti ne metsämaihinsa. Liikamaan erottamisesta oli vapautettu Viipurin lääni, aiemmin isojaossa jaetut kylät, aatelin rälssitilat, aatelin tai säätyläisten säteriratsutilat ja papiston virkatalot. Liikamaan luovutusvelvollisuus koski siten vain talonpoikien maata.
Arto Karila
Arto Tapio Karila (s. 28. lokakuuta 1957 Helsinki) on suomalainen tietoliikenteen ja tietoturvan tutkija ja asiantuntija. Hän on uransa aikana toiminut muun muassa tietokoneverkkojen ja tietoturvan professorina Teknillisessä korkeakoulussa vuosina 1995–2001. Hän on tullut julkisuudessa tunnetuksi UMTS-teknologian kriitikkona ja WLAN-teknologian puolestapuhujana, sekä tietoturvaan liittyvistä lausunnoistaan.
Karila kirjoitti ylioppilaaksi 1976. Hän valmistui diplomi-insinööriksi 1982, tekniikan lisensiaatiksi 1986 ja väitteli Teknillisessä korkeakoulussa tohtoriksi 1991. Hän on lisäksi suorittanut Atlantassa Georgia Institute of Technologyssa Master of Science -tutkinnon 1985.
Karila toimi Posti- ja telelaitoksen atk-keskuksessa suunnittelijana 1981–1982, teleosaston asiakasjärjestelmäkehityksen apulaisjohtajana 1989–1990 ja palvelukehityksen johtajana 1990–1992. VTT:n palveluksessa hän oli erikoistutkijana 1982–1988. Vuodesta 1987 lähtien hän on ollut konsulttina omassa yrityksessään. Vuodesta 2006 lähtien Karila on ollut sivutoimisesti yksi Tietotekniikan tutkimuslaitoksen (HIIT) johtavista tutkijoista.
Karila oli Jippii Oy:n hallituksen jäsen. 28. toukokuuta 2009 hänet tuomittiin 60 päiväsakkoon arvopaperimarkkinoita koskevasta tiedottamisrikoksesta. 12. marraskuuta 2010 antamallaan päätöksellä korkein oikeus on poistanut hovioikeuden tuomion, joten voimassa on käräjäoikeuden 31. lokakuuta 2007 antama täysin vapauttava tuomio. Asian käsittely palautuu hovioikeuteen ja jatkuu usean Euroopan ihmisoikeustuomioistuimeen jätetyn valituksen merkeissä.
Matthew Etherington
thumb|Etherington kentällä vuonna 2009. Matthew Etherington (s. 14. elokuuta 1981) on englantilainen jalkapalloilija, jonka tämänhetkinen joukkue on Stoke City.
Jo Bonfrere
Jo Bonfrere (s. 15. kesäkuuta 1946) on alankomaalainen jalkapallovalmentaja ja entinen hyökkääjä.
Ura
Bonfrere pelasi urallaan MVV Maastrichtissa ja KFC Germinal Beerschotissa.
Bonfreren valmennusuran suurimpiin saavutuksiin kuuluu Nigerian jalkapallomaajoukkueen johdattaminen olympiakultaan 1996. Kesäkuussa 2004 Bonfrere tuli Etelä-Korean jalkapallomaajoukkueen päävalmentajaksi portugalilaisen Humberto Coelhon saatua potkut Malediivien kanssa pelatun tasapelin jälkeen. Bonfreren johdolla Etelä-Korea selviytyi MM-lopputurnaukseen 2006. Bonfrere kuitenkin erosi ennen kisoja elokuussa 2005 jouduttuaan fanien ja median epäsuosioon muun muassa Itä-Aasian mestaruusturnauksen kehnojen tuloksien vuoksi.
Kaudella 2007 hän valmensi kiinalaista Dalian Shideä. Kesäkuun lopussa 2011 Bonfrere palasi valmennustehtäviin Henan Constructionin päävalmentajana. Bonfrere pelasti seuran putoamiselta sarjasta, mutta sai potkut kauden päätteeksi.
Stephen Webb
Stephen Webb on brittiläinen fyysikko ja tietokirjailija. Hän on tutkinut älyllisen elämän mahdollisuutta ja todennäköisyyttä maailmankaikkeudessa. Hän on pohtinut Fermin paradoksia, ja palkitussa teoksessaan Missä kaikki ovat? (Where Is Everybody?) hän on esittänyt siihen 50 ratkaisua kolmesta eri näkökulmasta.
Koulutus ja ura
Webb väitteli tohtoriksi teoreettisesta fysiikasta 1988 Manchesterin yliopistosta ja on työskennellyt useissa Britannian yliopistoissa. Hän oli mukana palkitussa (European Academic Software Award) fysiikan opetusohjelmistoja kehittäneessä ryhmässä.
Tuotanto
Webbin esikoisteos Measuring the Universe: the Cosmological Distance Ladder ilmestyi vuonna 1999.
Hänen toinen kirjansa, suomeksikin käännetty, Missä kaikki ovat? esittää kolme näkökulmaa elämän todennäköisyyden ja mahdollisuuden arvioimiseksi maailmankaikkeudessa. Yhden käsityksen mukaan Maan ulkopuolista älyllistä elämää on olemassa, mutta emme ole vielä saaneet yhteyttä toisiimme. Toisaalta salaliittoteorian mukaan he ovat jo keskuudessamme, mutta tavalla tai toisella heidän olemassaolonsa on piilossa. Kolmannessa vaihtoehdossa olemme ainoat älylliset koko universumissa. Kirja sai Contact in Contextin parhaan idean palkinnon ja oli ehdolla Aventis-palkinnon saajaksi 2003.
Kirjassa Out of this World käsitellään viimeaikaisia hiukkasfysiikan ajatuksia ja esitetään erikoisia teorioita kirjailijan omintakeiseen tyyliin.
Yksityiselämä
Webb harrastaa jalkapalloa ja krikettiä.
Välimuisti
Muistihierarkia
Tietokoneen muistihierarkiassa välimuisti on lähellä suoritinta, jonka jälkeen tulee keskusmuisti ja muut ratkaisut. Tietokoneen varsinaisen suorittimen lisäksi muilla piireillä kuten grafiikkasuorittimella voi olla omaa muistia sekä omaa välimuistia.
Ihannetapauksessa tietokoneessa olisi käytettävissä suuri määrä hyvin nopeaa muistia, mutta käytännössä tilanne on aina toinen: suurikapasiteettisesta muistista on vaikea tehdä nopeaa, ja nopea muisti on kallista. Tästä syystä on järkevää tehdä muistista hierarkia, jossa mahdollisimman lähellä suoritinta on pienin ja nopein muisti, vähän siitä kauempana vähän suurempi ja vähän hitaampi, ja kaikkein kauimpana suurin ja hitain. Nopeimmassa muistissa pyritään pitämään aina sitä osaa tiedosta, jota suurimmalla todennäköisyydellä tullaan pian tarvitsemaan, ja hitaimmassa muistissa on tallessa kaikki talletetut tiedot. Välimuisti voidaan toteuttaa esimerkiksi SRAM-tekniikalla ja suurempi muisti DRAM-tekniikalla. Pysyvästi tallennetut tiedot puolestaan tallennetaan suurikapasiteettiselle massamuistille.
Suorittimen rekisterit ja massamuistilaitteet kuten kiintolevyt voidaan myös ajatella osaksi muistihierarkiaa, vaikka ne toimivatkin eri tavalla: rekistereiden käyttö on määritelty jo ohjelmakoodissa ja kiintolevylle sivuttamisesta huolehtii käyttöjärjestelmä virtuaalimuistin avulla.
Välimuisti perustuu näihin huomioihin. Aina kun muistista haetaan tietoa, tarkastetaan ensin löytyykö tieto välimuistista. Jos tieto löytyy jo ennestään välimuistista, se haetaan suoraan sieltä. Tätä kutsutaan välimuistin osumaksi. Jos tietoa ei löydy välimuistista, se haetaan hitaammasta muistista ja talletetaan samalla välimuistiin. Tätä kutsutaan välimuistihudiksi. Jos välimuisti on täysi, siellä ollut vanhempi tieto väistyy uuden tieltä. Jos välissä on ollut paljon muita muistioperaatiota ennen kuin samaa tietoa tarvitaan uudelleen, tieto ei enää olekaan välimuistissa, ja se pitää hakea uudestaan hitaammasta muistista.
Välimuistin osumien suhdetta kaikkien muistioperaatioiden määrään kutsutaan välimuistin osumatarkkuudeksi. Tämä luku ei ole mikään kiinteä yleispätevä luku, vaan se vaihtelee järjestelmän kuormitusasteen ja ohjelmien käyttäytymisen mukaan.
Suorittimen välimuistin toteutusteknisiä ominaisuuksia
Jotta välimuistista olisi mahdollisimman paljon hyötyä, pitäisi mahdollisimman suuren osan muistihauista osua dataan, joka on välimuistissa. Muita välimuistin suorituskykyyn vaikuttavia tekijöitä ovat välimuistin hakuaika osuman sattuessa sekä hudista seuraava viive. Välimuistin suorituskykyyn vaikuttavat mm. seuraavat seikat
Koko
Suurempaan välimuistiin mahtuu luonnollisesti enemmän dataa, jolloin välimuistihuteja tapahtuu harvemmin. Suuren välimuistin huonona puolena on se, että sieltä hakeminen vaatii monimutkaisempaa logiikkaa, joka saattaa hidastaa jokaisen lukuoperaation suoritusta ja siten koko välimuistia. Suuri välimuisti vaatii myös paljon pinta-alaa piiriltä, ja hakunopeuden parantaminen rinnakkaisuutta lisäämällä kasvattaa pinta-alaa edelleen.
Assosiatiivisuus
Keskusmuistiin tehdään viittaus muistipaikan osoitteella. Osoite kertoo, missä muistipaikassa haluttu tieto on. Koska välimuisti on pienempi kuin varsinainen muisti, ei jokaisella keskusmuistin alkiolla voi olla omaa kopiota välimuistissa. Tämän takia käytetään assosiatiivista muistia. Assosiatiivisessa muistissa on kaksi eri tietoa: osoite eli mikä keskusmuistin muistipaikka on kyseessä ja kopio varsinaisen muistipaikan sisällöstä. Kun assosiatiivisesta muistista haetaan tietoa, ei tiedetä, missä assosiatiivisen muistin muistipaikassa tieto on, vaan muistissa olevasta osoitetiedosta päätellään oikea muistipaikka.
Erilaiset assosiatiiviset muistit eroavat toisistaan siinä, kuinka vapaasti keskusmuistissa oleva muistipaikka voidaan sijoittaa välimuistiin: kun täysassosiatiivisessa välimuistissa mikä tahansa keskusmuistin muistipaikka voi olla missä välimuistin muistipaikassa tahansa, suorasijoittavan välimuistin tapauksessa jokaista keskusmuistin osoitetta kohden on olemassa vain yksi mahdollinen välimuistipaikka, jossa data voi olla. Yleensä käytetään näiden välimuotoa eli joukkoassosiatiivista välimuistia, jolloin jokaisella keskusmuistiosoitteella on esimerkiksi 4 tai 8 mahdollista paikkaa välimuistissa.
Assosiatiivisuutta kasvattamalla pystytään vähentämään huteja (eli tilanteita, joissa tieto ei löydy välimuistista), mutta toisaalta tällöin vaadittava monimutkaisempi hakulogiikka hidastaa välimuistin toimintaa. Suorasijoittava välimuisti on kaikkein yksinkertaisin toteuttaa, ja siksi sellaisen kanssa voidaan käyttää erittäin suuria kellotaajuuksia. Täysassosiatiivinen välimuisti tarjoaa parhaan osumatarkkuuden, mutta on hitain. Välimuistin koko vaikuttaa myös siihen, saavutetaanko suurella assosiatiivisuudella etua. Pienissä välimuisteissa suuresta assosiatiivisuudesta on suurin etu, suurissa välimuisteissa taas pienen assosiatiivisuuden mahdollistama nopea toiminta tarjoaa paremman kokonaissuorituskyvyn.
Lohkokoko
Välimuistilohko on pala dataa, joka haetaan aina kerrallaan välimuistiin. Suuresta lohkokoosta on hyötyä, kun dataa luetaan esimerkiksi peräkkäisistä osoitteista. Jo ensimmäisestä osoitteesta lukeminen aiheuttaa myös seuraavassa osoitteessa olevan datan lukemisen välimuistiin, jolloin seuraavasta lukuoperaatiosta seuraa osuma eikä huti. Mitä isompi lohko on, sitä useampi data-alkio on alun perin ladattu välimuistiin, ja sitä pidempään menee, ennen kuin dataa tarvitaan seuraavasta lohkosta, jota ei ole vielä ladattu muistista. Suuren lohkokoon haittapuoli on kasvanut muistikaistan tarve; vaikka muistista haluttaisiin lukea vain yksi tavu, sieltä pitää silti ladata aina kokonainen välimuistilohko. Tämän takia välimuistihudit myös aiheuttavat suuremman viiveen. Nykyisillä prosessoreilla välimuistilinjan koko on luokkaa 32–128 tavua.
Korvauspolitiikka
Jos välimuisti ei ole suorasijoittava, eli jokaiselle muistiosoitteelle on useampi paikka mihin kohtaan välimuistia sen sisältämä data voidaan tallettaa, nousee esiin kysymys, miten valitaan se paikka, mihin kohtaan välimuistia data ladataan.
Välimuistissa on tyypillisesti jotain aiemmin käytettyä dataa, joka pitää heittää pois uuden datan tieltä. Uuden datan tallennuspaikka välimuistissa pitäisi valita siten, että pois heitetään sellaista dataa, jota ei kovin suurella todennäköisyydellä tarvita kovin pian.
Yksi vaihtoehto valintaan on valita sellainen kohta välimuistia, jonka käyttämisestä on kulunut pidemmän aikaa. Tämä kuitenkin vaatii kirjanpidon kaikista välimuistihauista, mikä voi olla epäkäytännöllistä. Toinen, yllättävän toimiva tapa valintaan on yksinkertaisesti arpoa, mikä vanha data poistetaan uuden tilalta välimuistista. Välimuistin koon kasvaessa suureksi eri korvausalgoritmien väliset erot myös tasoittuvat.
Korvattavaa välimuistilohkoa ei myöskään kaikissa arkkitehtuureissa suoraan poisteta, vaan se saatetaan sijoittaa ns. uhrivälimuistiin, jossa säilytetään viimeksi häädettyjä lohkoja. Joissain tilanteissa tällainen rakenne saattaa vähentää välimuistihuteja huomattavasti. Suurin hyöty uhrivälimuistista saavutetaan ensisijaisen välimuistin ollessa suorasijoittava tai joukkoassosiatiivinen.
Kirjoituspolitiikka
Kun prosessori kirjoittaa dataa muistiin, välimuisti voi toimia kahdella eri tavalla.
Välimuisti voi kirjoittaa datan heti suoraan keskusmuistiin. Välimuistia kutsutaan tällöin läpikirjoittavaksi välimuistiksi (engl: write-through). Datan kirjoittaminen heti muistiin asti saattaa kuitenkin johtaa turhiin kirjoituksiin, esimerkiksi jos samaan osoitteeseen kirjoitetaan monta kertaa peräkkäin.
Jos välimuisti ei kirjoita tietoa suoraan keskusmuistiin, se merkitsee muutetun muistipaikan likainen-bitillä, jotta data osataan kirjoittaa myöhemmin keskusmuistiin. Tätä kutsutaan takaisinkirjoittavaksi välimuistiksi (engl: write-back). Takaisinkirjoittava välimuisti mahdollistaa paremman suorituskyvyn, mutta tekee välimuistikirjanpidosta monimutkaisempaa ja hankaloittaa moniprosessorijärjestelmien toteutusta, koska moniprosessorijärjestelmien pitää tällöin tietää, mitä muut prosessorit ovat omiin välimuisteihinsa kirjoittaneet.
Synkronointi ja yhtenäisyys
Usean suorittimen jaettua muistia käyttävissä tietokoneissa välimuisti on tyypillisesti yhtenäistä, joka tarjoaa yksinkertaisen ja tehokkaan abstraktion muistista ohjelmoijille. Grafiikkaprosessorien (GPU) ja suorittimien (CPU) välillä yhtenäisyyden toteuttaminen on vaikeaa: nämä voivat olla eri valmistajien tekemiä. Muun muassa valikoivaa välimuistia (selective caching) on ehdotettu ratkaisuna. Heterogeeniseen ympäristöön on myös aluekohtainen yhtenäisyys.
Yhtenäisyyden hallintaan on hakemistopohjainen ratkaisu ja väylän haistelu (bus snooping): hakemistorakenne skaalautuu paremmin kuin haistelu, joka vaatii lähetyksen jokaiselle suorittimille; väylän haistelu on yleinen pienissä järjestelmissä.
Tyypillinen välimuistirakenne nykytietokoneessa
Suorittimen sisäinen välimuisti on tyypillisesti toteutettu SRAM-tyyppisellä muistilla, keskusmuistin ollessa hitaampaa DRAMia.
Välimuistitasot nimetään L1, L2 ja L3, joista L1 ensimmäisen tason välimuisti ja pienin. L1 on usein jaettu käskyjen ja datan välillä (L1i ja L1d). Suorittimen ytimellä on yksinoikeus L1-tason välimuistiin, kun taas seuraava L2-tason välimuisti voi olla jaettu ytimien kesken.
Prosessorin kanssa samalla piirillä on yleensä myös L2-tason välimuisti. Monta prosessoriydintä sisältävällä L2-välimuisti saattaa olla jaettu prosessoriytimien kesken. L2- ja L1-välimuistien välillä on tyypillisesti 128–256-bittinen väylä, jonka avulla koko välimuistilohko siirtyy verrattaen nopeasti L1-välimuistilinjalle. L2-välimuistin kirjoituspolitiikka on useimmiten takaisinkirjoittava ja lohkon koko on yleensä sama kuin L1-välimuistissakin. L2-välimuistin osuus koko prosessoripiirin pinta-alasta on tyypillisesti noin puolet.
Joissain arkkitehtuureissa on lisäksi vielä suurempaa ja hitaampaa L3-välimuistia, joka on yleensä eri piirillä kuin itse prosessori. L3-välimuisti saattaa myös SRAMin sijasta olla jotain eksoottisempaa DRAM-pohjaista normaalia DRAMia nopeampaa muistityyppiä.
Myös L4-tason välimuistia on joissakin prosessoreissa.
Historiaa
Suurtietokoneet käyttivät välimuistia pitkään ja konsepti tuli suosituksi 1970-luvulla, kun ferriittirengasmuistia korvattiin puolijohteisiin perustuvilla mikropiireillä. Mikropiirit vaativat vähemmän tilaa, mutta tietyt piirit olivat nopeampia, tuottivat enemmän lämpöä ja olivat kallimpia kuin toiset, jotka olivat halvempia ja hitaampia.
DRAM-muisti oli pitkään suorittimien kellotaajuuksiin nähden niin nopeaa, että juuri mitään tarvetta välimuistille ei ollut; pystyttiin tekemään suurikokoinen keskusmuisti, joka ei ollut pullonkaulana prosessorille. Joissain prosessoreissa tosin oli jonkinlaisia puskureita, joihin käskyjä luettiin muistista etukäteen ennen niiden suoritusta, ja näiden puskurien toiminta oli lähellä välimuistin toimintaa.
Motorola 68020 sisälsi 256 tavun välimuistin käskyille. Motorola 68030 sisälsi 256 tavun datavälimuistin. Seuraavassa Motorola 68040:ssä välimuistia oli 4 kilotavua.
IBM PC -yhteensopivissa ensimmäinen välimuistin sisältänyt suoritin oli Intel 80486. 80486:n ensimmäisissä malleissa oli 8 kilotavun L1-tason välimuisti, joka myöhemmissä versioissa nousi 16 kilotavuun. Useimmilla 486-emolevyillä oli myös 64–256 kiB L2-välimuisti. Mikropiirien integrointitiheyden kasvun ansiosta on ollut mahdollista kasvattaa piirille integroitujen välimuistien kapasiteettia. Koska suorittimien ja muistin välinen nopeusero kasvaa jatkuvasti suuremmaksi, nykyään huomattava osa useiden uusien suoritinpiirien pinta-alasta onkin käytetty välimuistiin tilanteen kompensoimiseksi.
Vuonna 1996 Digital Equipment Corporationin Richard Sites kertoi tietokannan suorituskyvyn vertailusta eri suorittimilla, jossa kaksi erilaista suoritinta käytti suuren osan ajasta muistin odottamiseen. Sites myös arvioi tilanteen vaikeutumista ja muistijärjestelmien suunnittelusta tulevan merkittävin osa mikroprosessorien suunnittelua.
Vuonna 2022 L3-tason välimuistia voi olla 96 megatavua, joka järjestetään pinoksi, jotta muisti sijaitsee fyysisesti lähellä suoritinta.
Käyttöjärjestelmän levyvälimuisti
Tietokoneen keskusmuistia saatetaan käyttää myös välimuistina tietokoneen levylle. Tällöin käyttöjärjestelmä varaa muistista alueen tätä varten, ja kun tiedosto luetaan levyltä, siitä tehdään samalla kopio keskusmuistiin. Kun tiedostoon viitataan seuraavan kerran, se voidaan lukea nopeammin mikäli se löytyy levyvälimuistista. Levyvälimuistin hallinnasta huolehtii koneen käyttöjärjestelmä ja se on toteutettu täysin ohjelmallisesti. Yleensä käyttöjärjestelmä hyödyntää kaiken ylimääräisen keskusmuistikapasiteetin levyvälimuistina.
Kovalevyn sisäinen välimuisti
Kovalevyillä on myös usein oma pieni kovalevyn ohjauselektroniikan yhteydessä oleva välimuisti. Tätä käytetään lähinnä kirjoituspuskurina josta kovalevyn elektroniikka voi kirjoittaa datan fyysiselle levypinnalle optimaalisemmassa järjestyksessä; lukuoperaatioiden nopeuteen kovalevyn sisäisellä välimuistilla ei ole kovin paljon vaikutusta, sillä sen koko on tyypillisesti melko pieni ja käyttöjärjestelmän välimuisti toimii melko hyvin.
Verkkoselaimen välimuisti
Verkkoselain tallettaa verkosta ladattuja tiedostoja koneen muistiin tai kovalevylle. Kun sama verkkosivu ladataan uudestaan, selain voi lukea sivun ja sen sisältämät kuvat suoraan omasta välimuististaan eikä sen tarvitse hakea niitä verkon yli palvelimelta.
DNS-välimuisti
Internetin nimipalvelun eli DNS:n nimitietoja voidaan myös tallettaa välimuistiin; kun kone haluaa selvittää jonkun koneen IP-osoitteen, se tarkistaa ensin, onko sillä tämä tieto välimuistissaan: jos on, se lukee sen sieltä, jos ei, se suorittaa nimipalvelimelle kyselyn, odottaa vastausta ja vastauksen saatuaan tallettaa nimitiedon välimuistiinsa.
DNS-välimuisti voidaan toteuttaa sekä asiakaskoneella että DNS-palvelimella.
Côtes-d’Armor
Côtes-d’Armor (, galloksi Graéy d’Armor) on Ranskan departementti numero 22. Se sijaitsee Länsi-Ranskassa Bretagnen hallintoalueella. Departementti on pinta-alaltaan 6 878 neliökilometriä ja asukasluvultaan 570 864 (vuonna 2006). Sen pääkaupunki on Saint-Brieuc. Côtes-d’Armor on jaettu edelleen neljään arrondissementtiin, 52 kantoniin ja 373 kuntaan.
Historia
Côtes-du-Nord oli yksi 83 departementista, jotka syntyivät Ranskan vallankumouksen yhteydessä 4. maaliskuuta 1790. Tavoitteena oli päästä eroon vanhan vallan hallintorakenteista, sekä yksinkertaistaa hallintojärjestelmää. Alueen alkuperäinen nimi oli Côtes-du-Nord. Departementin nimen muutosta Côtes-d'Armoriksi alettiin ajaa 1960-luvulla ja uusi nimi sai kannatuksen yleisneuvoston äänestyksessä vuonna 1962. Nimi vaihdettiin kuitenkin vasta vuonna 1990.
Aiheesta muualla
left|thumb|Côtes-d’Armorin kartta.
Valtio
Valtio tarkoittaa sekä aluetta että oikeusjärjestelmää. Poliittisesti ja alueellisesti valtio on itsenäinen ja yhtenäinen  kokonaisuus. Toisaalta se on hallinnollinen, oikeudellinen ja taloudellinen järjestelmä. Julkisoikeuden mukaan valtio on ihmisyhdyskunta, joka määrätyllä alueella käyttää omintakeista ja pysyvää valtaa.
Määrittely
Valtio on osa yhteiskuntaa. Max Weberin klassisen määritelmän mukaan valtio on organisaatio, jolla on legitiimi väkivaltamonopoli tietyllä maantieteellisellä alueella.
Usein valtiosta puhuttaessa tarkoitetaan nimenomaan itsenäisiä eli suvereeneja valtioita. Sellaisia on maailmassa nykyisin noin 200, ja Etelämannerta lukuun ottamatta maapallon kaikki maa-alueet kuuluvat nykyisin johonkin valtioon. Merellä luetaan valtion alueeseen kuuluvaksi rannikon läheisyydessä olevat aluevedet, mutta niiden ulkopuolella olevat vesialueet eivät kuulu mihinkään valtioon vaan niitä sanotaan kansainvälisiksi vesiksi. Nykyisin suvereenisuuden pitämisestä itsenäisen valtion tunnusmerkkinä on luovuttu. Muun muassa Euroopan unionin jäsenvaltiot ovat vapaaehtoisesti luovuttaneet Euroopan unionin toimielimille osan hallitus- ja lainsäädäntövallastaan.
Itsenäisten valtioiden ohella on olemassa myös autonomisia valtioita, jotka kuuluvat jonkin muun valtion alaisuuteen, mutta joilla on enemmän tai vähemmän laaja itsehallinto. Esimerkiksi Suomi oli vuosina 1809–1917 Venäjän keisarikuntaan kuulunut autonominen suuriruhtinaskunta.
Liittovaltio on valtio, jonka alue jakautuu pienempiin osavaltioihin, joilla on rajallinen itsehallinto. Osavaltioilla ei tyypillisesti ole omaa ulkopolitiikkaa, eikä valuuttaa.
Työnarvoteoria
pienoiskuva|Karl Marx: Theorien über den Mehrwert. Työnarvoteoria on taloustieteen teoria, jonka kehittivät 1800-luvun alun liberalistiset taloustieteilijät. Sen mukaan tavaran arvon määrää sen tuotantoon käytetty työmäärä, ei markkinat. Tavaran arvo on työläisen saamaa palkkaa suurempi. Työn hinnan ja tuotteen hinnan erotuksesta syntyy lisäarvo, jonka tuotantovälineet omistava kapitalisti saa Karl Marxin lisäarvoteorian mukaan haltuunsa.
Valtio
Sanan etymologia
Suomen kielen sana valtio on johdos sanasta valta. Sanan kehitti ilmeisesti Paavo Tikkanen vuonna 1846, ja sitä käytti ensimmäisen kerran Rietrikki Polén seuraavana vuonna Suometar-lehdessä ilmestyneessä matkakertomuksessaan. Aiemmin samassa merkityksessä oli käytetty muun muassa sanoja valtakunta, riikki ja kruunu.
Viktor Lebedev (painija)
Viktor Nikolajevitš Lebedev (, s. 10. maaliskuuta 1988 tai 15. maaliskuuta 1989 Jakutsk, Jakuuttien ASNT) on venäläinen vapaapainija ja maailmanmestari.
Valtio
Valtion toiminta
Vallan kolmijako-opin mukaan valtion tehtävien hoitamista voidaan tarkastella puitteista, jotka ovat lainsäädäntö, lainkäyttö ja toimeenpanovalta. Lainsäädännöllä luodaan yksilöiden toimintaa ohjaavia, rajoittavia ja turvaavia oikeussäännöksiä, joita sitten tuomioistuin soveltaa lainkäytöllä käytännössä.
Viktor Lebedev (painija)
Lebedev voitti sarjan 55 kg maailmanmestaruuden Moskovasta 2010 ja Istanbulista 2011, minkä lisäksi hänellä on MM-pronssimitali 55-kiloisista Herningistä 2009 ja 57 kg:n sarjasta Las Vegasista 2015. EM-kilpailuista Lebedevillä on yksi pronssimitali. Hän voitti Bakun Euroopan kisoissa 2015 kultaa sarjassa 57 kg.
Valtio
Valtion toiminta
Toimeenpanovaltaan on aikaisemmin luettu edellisiin puitteisiin kuulumaton toiminta, toisinaan se on rinnastettu käsitteeseen hallinto. Todellisuudessa toimeenpanovalta käsittää enemmän kuin pelkän lakien toimeenpanemisen tai pelkän hallinnon, ja se jakautuu Suomessa sekä tasavallan presidentin ja valtioneuvoston käyttöön että julkisen hallinnon käyttöön.
Työnarvoteoria
Kritiikki
Nykyisen valtavirran taloustieteen mukaan tavaran arvon määrää se, mitä ihmiset suostuvat siitä maksamaan eikä se, paljonko tavaran valmistamiseen on tarvittu työtä. Kansantaloustieteen professori Vesa Kanniainen kirjoittaa:
Työnarvoteorian kannattajat kutsuvat "subjektiivisiksi" tai "naiiveiksi" teorioita, joiden mukaan tavaroiden arvo määräytyy niiden sisältämän työn asemesta kysynnän mukaan.
Valtio
Valtion toiminta
Julkinen hallinto toimii hierarkkisesti järjestäytyneenä maantieteellisten alueiden pohjalta.
Tuomioistuinlaitos ei kuitenkaan ole täysin riippumaton, sillä se saa rahoituksensa valtiolta ja presidentti nimittää korkeimman oikeuden tuomarit, joilla on suurin vaikutusvalta lainsäädännön tulkitsemisessa.
Valtion tehtävät
Valtion tehtävät ja tavoitteet ovat eri aikoina ja eri tilanteissa vaihdelleet huomattavasti. Valtion yleisenä tehtävänä on ulkomaiden ja kotimaan välisten ehtojen ja edellytysten, järjestäminen, suojaaminen ja kehittäminen.
Valtion ensisijaisia tehtäviä, jotka ylipäänsä tekevät valtiosta valtion, ovat turvallisuustehtävät: yhteiskunnan suojeleminen ulkoista vihollista vastaan (Suomessa puolustusvoimat), sisäisen järjestyksen ylläpitäminen (poliisi), ja rikosten rankaiseminen ja riitojen ratkaiseminen (oikeuslaitos).
Erimielisyyksiä ilmenee erityisesti siitä, mitkä ovat valtion kannalta "toissijaiset" tehtävät eli mitkä yksilöiden kannalta tärkeät tehtävät valtion olisi päävastuullisesti hoidettava. Näitä tehtäviä ovat talouspoliittiset, sosiaalipoliittiset ja kulttuuripoliittiset tehtävät.
Yhdysvaltain 28. presidentti Woodrow Wilson jaotteli valtion tehtävät 1900-luvun alussa seuraavasti:
Valtion toiminta rahoitetaan pääasiassa veroilla. Niiden ohella valtiolla voi olla muitakin tuloja, esimerkiksi valtiolle kuuluvan omaisuuden tuottoja. Valtiolla on verotusoikeus.
Aatteena anarkismi vastustaa valtiota. Tällä ajatuksella on kuitenkin eroavaisuus marxilaiseen näkemykseen, jossa valtiovallan valtaamisen jälkeen valtion on kuoleuduttava, eli demokratian keinoin toimivan valtion olemassaoloa ei ole sinänsä syytä vastustaa aatteellisista syistä. Marxilaisten mielestä demokratia on varmempi keino valtion säilymiselle kuin avoin diktatuuri, joka yleisesti ottaen saa työtätekevät kansanjoukot helpommin valtaansa, ja valtion toimintaan on myös rajalliset vaikutukset vaikuttaa demokratian keinoin.
Valtiomuoto
Valtioita voidaan jaotella muun muassa valtiomuodon eli sen mukaan, keillä on oikeus osallistua valtiovallan käyttöön. Demokraattisissa valtioissa valta kuuluu kansalle, joka käyttää sitä vaaleilla valitun parlamentin tai muun edustuslaitoksen välityksellä, toisinaan, esimerkiksi eräissä antiikin Kreikan valtioissa suoraankin. Monarkioissa korkein valta kuuluu yhdelle henkilölle ja on tavallisimmin perinnöllinen, joskin monissa nykyisissä monarkioissa hallitsijalla on enää rajoitetusti valtaoikeuksia tai pelkästään edustuksellisia tehtäviä. Diktatuurivaltioissa valta on keskitetty yhdelle henkilölle tai hänen johtamalleen puolueelle.
Valtio-käsitteen historiaa
Valtio käsitteenä alkoi tulla laajempaan käyttöön keskiajan loppupuolella, jolloin se on liitetty voimakkaasti hallitsijaan ja siihen, mitä hallitsija omisti ja ketkä hänen alamaisiaan olivat. Vasta 1600-luvulla alettiin erottaa toisistaan käsitteinä hallitsija ja valtio instituutiona. Kehitys näkyi muun muassa siinä, että hallitsijasta koituvat hallinnolliset kustannukset alettiin erottaa omaksi kokonaisuudekseen valtion laitosten menoissa ja tuloissa.
Tällöin valtion käsitteeseen liitettiin muun muassa valtion ylläpitämä väkivaltakoneisto, jolla viitattiin poliisiin ja armeijaan.
Valtio-käsitteen filosofiaa
Klassinen Platonin teos Valtio (Politeia) on lähtökohtana käsitteen filosofisille tulkinnoille. Thomas Moren Utopia vuodelta 1516 on tulkinnoista tunnetuimpia.
Maurizio Nannucci
Maurizio Nannucci (s. 1939 Firenze) on italialainen nykytaiteilija. Hän asuu ja työskentelee Firenzessä ja Badenissa.
Biografia
Maurizio Nannucci on osallistunut useisiin kansainvälisiin taidetapahtumiin kuten Venetsian biennaaliin, Kasselin Documentaan sekä Sao Paulon, Sydneyn, Istanbulin ja Valencian biennaaleihin. Hänen teoksiaan on ollut esillä yli 300 museossa ja galleriassa ympäri maailmaa.
Teokset Suomessa
Valtion taidemuseon Kiasman kokoelmiin kuuluu Nannuccin valoteos Enemmän kuin silmä näkee (1991). Teos koostuu sinisestä loisteputkesta, joka muodostaa tekstin "More than meets the eye".
Copa Airlines
Copa Airlines on Panaman kansallinen lentoyhtiö ja maan johtava lentoyhtiö, jolla on reittikohteita Pohjois-, Väli- ja Etelä-Amerikassa sekä Karibialla. Copa on lyhenne Compañía Panameña de Aviaciónista. Continental Airlines osti 49 prosenttia yhtiöstä 19. toukokuuta 1999. Copa osti 90 prosenttia kolumbialaisesta AeroRepúblicasta 1. kesäkuuta 2005.
Laivasto
thumb|Copa Airlinesin Boeing 737-700 laskeutumassa [[Juan Santamarían kansainvälinen lentoasema|Juan Santamarían kansainväliselle lentoasemalle.]] thumb|Copa Airlinesin Boeing 737-800 [[Star Alliance|Star Alliancen värityksessä.]] thumb|Copa Airlinesin Boeing 737 MAX 9 [[John F. Kennedyn kansainvälinen lentoasema|John F. Kennedyn kansainvälisellä lentoasemalla.]] Laivaston keski-ikä heinäkuussa 2022 on 9,1 vuotta.
Reittikohteet
Pohjois-Amerikka
Väli-Amerikka
Etelä-Amerikka
Benni McCarthy
Benedict Saul McCarthy (s. 12. marraskuuta 1977 Kapkaupunki) on eteläafrikkalainen jalkapalloilija. Hänen pelipaikkansa oli hyökkääjä.
Kapkaupungista Amsterdamiin
McCarthy aloitti ammattilaisuransa kapkaupunkilaisessa Seven Starsissa 18-vuotiaana. Debyyttikaudellaan hän teki 27 maalia 29:ssä ottelussa. Kahden Stars kauden aikana hän teki yhteensä 39 maalia 49:ssä pelaamassaan ottelussa. Hurjien maalimääriensä ansiosta McCarthy pääsi Alankomaalaisen huippujoukkueen Ajaxin farmijoukkueeseen Ajax Cape Towniin.
Vuonna 1997 McCarthy esiintyi vakuuttavasti Afrikan nuorten Cupissa ja alle 20-vuotiaiden MM-kisoissa. Hyvät esitykset kisoissa veivät Bennin Amsterdamiin Ajax:iin. Debyyttikaudellaan Ajaxissa Benni teki 9 maalia ja auttoi joukkueen liiga -ja cupmestaruuteen. Menestyksekkään kauden 1998–1999 jälkeen McCarthy myytiin Espanjaan Celta Vigoon kuudella miljoonalla eurolla. Siirtosumma oli kallein eteläafrikkalaisesta jalkapalloilijasta maksettu summa.
Taketti
Taketti on Pirkanmaalla Hämeenkyrössä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistössä Ikaalisten reitin valuma-alueen Mahnalanselän alueen. Taketti on osa Turkimusojan valuma-aluetta, joka sivuaa Hämeenkyrön taajamaa.
Benni McCarthy
Espanja
Vaikka McCarthya pidettiin yhtenä Afrikan parhaimmista pelaajista, ei hän pystynyt vakuuttamaan Celta Vigon valmentaja Víctor Fernándezia ja peliaikaa ei tullut säännöllisesti. Kahden huonosti menneen kauden jälkeen McCarthy lainattiin portugalilaiseen FC Portoon.
Taketti
Maantieto
Järvi on 800 metriä pitkä, 250 metriä leveä ja sen pinta-ala on 16 hehtaaria. Se sijaitsee Ulvaanharjun jatkella pienessä notkossa, jonka etelärinteissä on soistuvaa metsämaata. Vain järven länsipäässä on rannan läheisyydessä peltomaata. Järveen laskee tulo-ojina muutama metsäoja ja järven itäpäässä sijaitsee luusua, josta lähteen kilometrin pituinen laskuoja Särkijärveen. Rantaviivaa on 2,2 kilometriä ja rannan tuntumaan on rakennettu 11 vapaa-ajan asuntoa ja kaksi kiinteää tilaa. Niille johtaa tiet Särkijärven kylästä tai etelän suunnalta Hämeenkankaantieltä eli yhdystieltä 13087. Järven eteläpuolella sijaitsee Hämeenkyrön lentokenttä.
Historiaa
Hämeenkyrön pitäjänkartan mukaan järvi oli 1840-luvulla asumaton, mutta sen rannalta oli raivattu yksi niitty. Sen mini kirjoitettiin kartassa Taketinjärvi.
Benni McCarthy
Espanja
Vuoden 2002 maailmanmestaruuskilpailuissa McCarthy pelasi Etelä-Afrikan joukkueen kaikki kolme ottelua avauskokoonpanossa ja teki maalin Espanjaa vastaan.
Kaudella 2002–2003 Celtassa McCarthy kulutti pääasiassa vaihtopenkkiä ja tuli peliin yleensä vaihtopelaajana. Kauden päätteeksi FC Porto osti viimein McCarthyn 3,5 miljoonalla eurolla.
FC Porto
Palatessaan Portoon, McCarthy löysi peli-ilonsa uudestaan ja pelasi hyvän kauden tehden 20 maalia 23:ssa pelaamassaan ottelussa. Porton valmentajan José Mourinhon johdolla joukkue voitti Portugalin liigan, supercupin ja Mestarien liigan mestaruuden. Mestarien liigassa McCarthy teki kaksi tärkeää maalia Manchester Unitedia vastaan 2. kierroksella.
Seuraavalla kaudella Porton valmentajaksi tuli entinen Celta valmentaja Fernandez, kun Mourinho meni valmentamaan Englannin Valioliiga -joukkue Chelseaa.
25. heinäkuuta 2006 kolmen Porto vuoden ja 34:n maalin jälkeen Blackburn Rovers osti hyökkääjän 2,5 miljoonalla punnalla .
Blackburn Rovers
Debyyttiottelunsa Blackburnissa McCarthy teki 23. elokuuta 2006 ottelussa Evertonia vastaan. Heti ensimmäisellä kaudellaan Valioliigassa (2006–2007) McCarthy teki Blackburnin paidassa 18 maalia ja oli osumillaan koko Valioliigan toiseksi paras maalintekijä Chelsean Didier Drogban (20 maalia) jälkeen.