cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Venäjältä Sammelvuo palasi nopealla aikataululla Suomen maajoukkueen vahvuuteen. Lyhyestä valmistautumisjaksosta huolimatta Sammelvuo onnistui saamaan Suomen maajoukkueen hyvään vireeseen toukokuun MM-karsintaturnauksessa Tšekissä. Suomi eteni MM-kisoihin toista kertaa peräkkäin voittamalla karsintalohkonsa puhtaalla pelillä. Sammelvuon valmennuskaudella Suomi on voittanut kaikki kahdeksan pelaamaansa MM-karsintaottelua. Yhdestätoista EM-karsintaottelusta tuloksena on yksi tappio.
Malesian Grand Prix 2003
Lauantain harjoitusjakso
Harjoitusten nopeinta vauhtia piti McLarenin Kimi Räikkönen, joka onnistui nousemaan tallikaverinsa David Coulthardin ohi toisella harjoitusjaksolla. Coulthard ajoi myös ulos radalta hiekka-alueelle, mutta hänen autonsa säilyi ehjänä.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Syksyn 2017 EM-lopputurnauksessa Suomen peli takkuili. Suomi ylsi EM-turnauksessa toisen kerran peräkkäin 12 parhaan joukkoon, mutta onnistui voittamaan neljästä pelaamastaan ottelustaan vain yhden. Kisoista suoraan Venäjälle valmentamaan palannut Sammelvuo vei muutamaa kuukautta myöhemmin yllättäen Kemerovon Venäjän Cupin loppuotteluun, jossa joukkue koki niukan 3-2-tappion Zenit Kazanille.
Malesian Grand Prix 2003
Lauantain harjoitusjakso
Renault'n Fernando Alonso oli harjoitusten kolmanneksi nopein kuljettaja jääden Räikkösestä 0,3 sekuntia.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Seuraavana vuonna Sammelvuo luotsasi Kuzbass Kemerovon toista kertaa peräkkäin Venäjän lentopallocupin lopputurnaukseen, jossa Kemerovo ei kuitenkaan yltänyt finaaliin. Eurocupeissa Kemerovo ylsi erävoiton päähän CEV Cupin loppuottelusta. Venäjän lentopalloliigassa Sammelvuon valmentama ryhmä nousi vuorostaan toiseksi runkosarjassa ja ylsi loppuotteluihin. . Niissä Kemerovo kaatoi Zenit Kazanin, joka oli voittanut mestaruuden viitenä vuotena peräkkäin ja vienyt neljänä vuonna peräkkäin mestaruudet Venäjän Cupissa, Super Cupissa ja CEV:n Mestarien liigassa.
Malesian Grand Prix 2003
Lauantain harjoitusjakso
Harjoitussessio päättyi Toyotan Olivier Panisilta, kun hänen autostaan hajosi moottori.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Vuoden 2019 alussa venäläismedia alkoi pitää Sammelvuota vahvana kandidaattina maan miesten lentopallomaajoukkueen seuraavaksi päävalmentajaksi. Venäläinen uutistoimisto RIA Novosti kertoi nimettömänä pysyvään lähteen tietoihin perustuen, että Sammelvuosta tulisi Venäjän lentopallomaajoukkueen uusi päävalmentaja. Myöhemmin Suomen ja Venäjän lajiliitot vahvistivat, että Tuomas Sammelvuo on Venäjän lentopallomaajoukkueen uusi päävalmentaja. Venäjän liitto teki tänään valinnan Sammelvuon ja Pietarin Zenitin venäläisvalmentajan Aleksandr Klimkinin välillä.
Harald Backman
Harald Otto Backman (2. marraskuuta 1884 Impilahti – 19. tammikuuta 1968 Helsinki ) oli insinööri, joka toimi tie- ja vesirakennushallituksen yli-insinöörinä ja pääjohtajan sijaisena.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Suomessa Sammelvuon valintaa Venäjän maajoukkueen päävalmentajaksi kuvattiin "kaikkien aikojen valmentajapestiinä" sekä "sensaatiomaiseksi". Yle Urheilun toimittaja Jaakko Parkkinen esimerkiksi arvioi, että lentopallossa merkittävämpi pesti olisi ehkä vain Brasilian maajoukkueen päävalmentajana toimiminen. Sammelvuolle vuodesta 2019 muodostui suurenmoisen menestyksen vuosi. Hän valmensi tammikuussa Suomen lentopallon EM-lopputurnaukseen ennen kuin siirtyi Venäjän maajoukkueen peräsimeen. Keväällä Sammelvuo luotsasi Kuzbass Kemerovon sensaatiomaisesti Venäjän liigan mestariksi ja kesällä alkanut taival Venäjän lentopallomaajoukkueessa toi hänelle heti kansainvälisen huippuliigan Volleyball Nations Leaguen mestaruuden. Syksyllä Sammelvuo valmensi vielä EM-lopputurnauksen kynnyksellä Venäjän lentopallomaajoukkueen Tokion olympiakisoihin. EM-kisoissa Venäjä koki pettymyksen, kun hallitseva mestari putosi puolivälierissä isäntämaa Slovenialle.
Malesian Grand Prix 2003
Aika-ajot
Aika-ajot ajettiin kilpailua edeltäneenä päivänä, lauantaina 22. maaliskuuta 2003.
Harald Backman
Henkilöhistoria
Harald Backmanin vanhemmat olivat lääketieteen ja kirurgian tohtori, piirilääkäri Herman Backman ja Adéle Barth ja puoliso vuodesta 1908 Elsa Helena Perander (k. 1952). Backman tuli ylioppilaaksi 1906 ja valmistui insinööriksi Polyteknillisestä opistosta 1907. Hän oli tie- ja vesirakennushallituksen palveluksessa vuodesta 1907, ensin geodeetti ja sitten nuorempi insinööri vuodesta 1919, toimistoinsinööri vuodesta 1920 ja siltaosaston johtaja vuodesta 1925. Yli-insinööri hänestä tuli 1930. Backman toimi viraston pääjohtajan sijaisena 1932–1953. Backman osallistui lukuisiin vesistösuunnitelmiin ja valvoi osastonsa johtajana tuhansien maantiesiltojen rakentamista. Hän oli monien komiteoiden ja järjestöjen jäsen julkaisi tie- ja vesirakennushallituksen historiikin vuonna 1930.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Sammelvuon sopimus Venäjän lentopalloliiton kanssa päättyi vuoteen 2021. Venäjän lentopalloliitto olisi halunnut tehdä jatkosopimuksen Sammelvuon kanssa, mutta sopimusta ei lopulta koskaan syntynyt, sillä Venäjä suljettiin ulos kansainvälisestä lentopallokisoista maan hyökättyä Ukrainaan keväällä 2022. Venäjän maajoukkueen lisäksi Sammelvuo kävi neuvotteluita Ranskan lentopallomaajoukkueen päävalmentajan pestistä, mutta hänen sijastaan italialainen Andrea Giani valittiin tehtävään. Sammelvuo sai osakseen voimakasta kritiikkiä, kun hän ei välittömästi lähtenyt Venäjältä Venäjän hyökättyä Ukrainaan vaan vältteli julkisuutta. Sammelvuon perusteli tätä sillä, että hän halusi keskittyä varmistamaan itsensä ja ukrainalaisen puolisonsa turvallinen poistuminen Venäjältä. Hän avasi tapauksen taustoja tarkemmin Radio Suomen Urheiluhullut-ohjelmassa.
Malesian Grand Prix 2003
Aika-ajot
Eturivin paikat valtasivat Renault´n kuljettajat. Fernando Alonso otti paalupaikan, joka oli hänen uransa ensimmäinen ja Jarno Trulli oli toinen häviten Alonsolle 0,173 sekuntia. Renault ylsi paalupaikalle ensimmäistä kertaa 19 vuoteen. Edellisen kerran Renault-tallin auto oli paalupaikalla Ranskan GP:ssa 1984, kun Patrick Tambay oli ollut aika-ajojen nopein. Kolmanneksi nopeimman ajan ajoi Ferrarin Michael Schumacher, joka hävisi Alonsolle 0,349 sekuntia.
Tuomas Sammelvuo
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi
Elokuussa 2022 tiedotettiin, että Sammelvuo on tehnyt sopimuksen Puolan pääsarjan joukkueen Zaksa Kędzierzyn-Koźlen kanssa. Uusi osoite on hänelle tuttu, sillä Sammelvuo pelasi kaudella 2009–2010 samassa joukkueessa. Helmikuun lopussa 2023 Sammelvuo juhli ensimmäistä mestaruuttaan uuden joukkueensa kanssa Zaksan voitettua Puolan Cupin. Puolan liigassa Zaksa tuli toiseksi hävittyään finaalisarjassa otteluvoitoin 3-0 Jastrzebski Wegielille.
Malesian Grand Prix 2003
Aika-ajot
Ralf Schumacherin suoritusta pidettiin aika-ajojen suurena pettymyksenä. Hän jäi Williamsinsa kanssa 17. lähtöruutuun, kun taas tallikaveri Juan Pablo Montoya oli kahdeksas.
Tuomas Sammelvuo
Muuta
Vuosia ulkomailla pelatessaan Sammelvuo on entistä enemmän arvostanut kotimaataan Suomea. Sammelvuo ja hänen Petra-vaimonsa saivat kutsun itsenäisyyspäivän linnan juhliin vuonna 2007. Lisäksi Sammelvuo oli vaimonsa kanssa Linnan juhlissa vuonna 2012, 2014, 2015. Vuonna 2008 Pohjois-Savon Urheilu ry myönsi Sammelvuolle Hannes Kolehmainen-mitalin lentopalloilijan uran ansioistaan.
Sammelvuo valittiin Speakersforumin vuoden tulokkaaksi Vuoden Puhuja 2015 -gaalassa. Näin valintaa perusteltiin: Sammelvuo teki läpimurron puhuja-alalla vuonna 2015. Hänet tunnetaan äärimmäisen motivoivana ja kannustavana puhujana, joka todella tietää mitä vaaditaan menestysjoukkueen kasaamiseen, tiimihengen virittämiseen ja onnistuneeseen johtamiseen. Tuomaksen palo omaan työhönsä ja oppimansa tiedon jakamiseen välittyvät kuulijalle.
Esikuva
Sammelvuo valittiin Suomen Urheilugaalassa vuoden 2012 esikuvaksi. Urheilugaalan esittelyssä häntä kuvattiin muun muassa "suomalaisen lentopalloammattilaisuuden pioneeriksi ja esimerkilliseksi ammattilaisurheilun tienraivaajaksi. Vuonna 2014 Sammelvuo valittiin vuoden valmentajaksi Suomessa Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Yksityiselämä
Sammelvuolla on kaksi lasta hänen entisen vaimonsa kanssa. Avioliitto päättyi vuonna 2020 eroon.
Hilppa Kimpanpää
Hilppa Kimpanpää on suomalainen toimittaja ja Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen poliitikko.
Kimpanpää työskenteli nuorempana lehtitoimittaja, jonka jälkeen hän siirtyi Yleisradioon. Radiotoimittajana Kimpanpää teki Ylellä uutisia ja ajankohtaisohjelmia ja oli erikoistunut eduskunta- ja työmarkkinapolitiikkaan.
Kimpanpää oli vuoden 1999 eurovaaleissa SDP:n ehdokkaana, muttei tullut reilulla 3000 äänellä valituksi. Vuosien 2008 ja 2012 kuntavaaleissa Kimpanpää valittiin Kotkan kaupunginvaltuustoon.
Kimpanpää sai vuonna 2010 Valtion journalistipalkinnon.
Malesian Grand Prix 2003
Kierrokset 1–13
Paalulta lähtenyt Fernando Alonso sai hyvän lähdön tallikaveri Trullin seuratessa häntä ensimmäiseen mutkaan tultaessa. Mutkassa kolmantena ajanut Michael Schumacher osui Trullin autoon, jonka seurauksena Schumacherin auton nokka kärsi vaurioita ja Trulli pyörähti menettäen useita sijoja. Tuomaristo langetti Schumacherille tilanteesta varikon läpiajorangaistuksen.
Ensimmäisen kierroksen päätteeksi Juan Pablo Montoya tuli vaihtamaan autoonsa rikkoutuneen takasiivekkeen tilalle uuden. Schumacher oli pudonnut 12. sijalle.
Kolmannella kierroksella Kimi Räikkönen ohitti pääsuoran jälkeisessä mutkassa Nick Heidfeldin nousten kilpailussa kolmanneksi. Hetkeä myöhemmin toisena ollut McLarenin David Coulthard keskeytti moottoriongelmien vuoksi. Räikkönen hyötyi tallikaverinsa keskeytyksestä nousten toiseksi; eroa johtavaan Alonsoon oli noin kuusi sekuntia. Kierroksen päätteeksi Schumacher tuli varikolle vaihdattamaan autoonsa uuden nokan.
Rubens Barrichello nousi kolmanneksi ohitettuaan ensin Jenson Buttonin viidennellä kierroksella ja Nick Heidfeldin kahdeksannella kierroksella. Toisena ajava Kimi Räikkönen alkoi saavuttaa Alonsoa ja ajoi kilpailun siihen mennessä nopeimman kierrosajan. Tämän jälkeen Räikkönen ajoi jokaisella kierroksella vajaat puoli sekuntia Alonsoa nopeampia kierrosaikoja. Eroa miesten välillä oli 11. kierroksen päätteeksi noin neljä sekuntia. Kolmantena ajanut Barrichello ei pystynyt vastaamaan Räikkösen vauhtiin ja joutui tyytymään sijoitukseensa.
Olivier Panis ajoi varikolle tankkaamaan kierroksella 12. ja keskeytti seuraavalla polttoaineen syöttöongelmien takia. Samalla kierroksella ero Alonson ja Räikkösen välillä oli kaventunut 3,3 sekuntiin.
Kierrokset 14–23
Fernando Alonso ajoi varikolle tankkaukseen ja renkaiden vaihtoon 14. kierroksella. Varikkokäynti sujui ongelmitta ja Alonso palasi radalle neljännelle sijalle. Samalla Kimi Räikkönen oli siirtynyt johtoon ja hän oli toisena ajavaa Rubens Barrichelloa noin 14 sekuntia edellä, kun kilpailusta oli ajettu 15 kierrosta.
Seuraavalla kierroksella oli Jarno Trullin aika tulla varikolle. Varikkopysähdyksen jälkeen hän palasi radalle sijalle 9. Trullin jälkeen varikkopysähdystään tuli suorittamaan Jenson Button. Kärjessä Räikkösen ja Barrichellon välinen ero oli pysynyt suunnilleen samana, nyt sitä oli 14,5 sekuntia.
Räikkösen oli aika tulla varikolle 19. kierroksen päätteeksi. Varikkopysähdys onnistui ja suomalainen palasi radalle toiseksi, Alonson eteen. Barrichello johti Räikköstä nyt 17,5 sekunnilla. Räikkösen ja Alonson välinen ero oli runsaat neljä sekuntia.
Barrichello ajoi varikolle kierroksella 22 ja putosi kolmanneksi. Hetkeä myöhemmin varikkopysähdyksensä tekivät myös Ralf Schumacher ja Ralph Firman. Räikkönen johti Alonsoa nyt yhdeksällä sekunnilla ja kolmantena olevaa Barrichelloa 12 sekunnilla.
Kierrokset 24–37
thumb|left|Rubens Barrichello nousi kilpailussa viidennestä lähtöruudusta toiseksi. Barrichello alkoi päästä Ferrarillaan hyvään vauhtiin ja tekikin siihen mennessä kilpailun nopeimman kierroksen kierroksella 24. Alonso jäi tällä kierroksella yli kaksi sekuntia. Kärjen takana oli myös kovaa taistelua. Jarno Trulli otti edellään viidentenä ajavaa Jenson Buttonia kiinni puolellatoista sekunnilla. Kilpailua johtavan Räikkösen ero toisena ajavaan Alonsoon oli kasvanut 10,5 sekuntiin.
Michael Schumacher tuli varikkokäynnille kahdeksannelta sijalta kierroksella 27. Hänen kierrosaikansa eivät olleet kärjen tasolla, mikä saattoi johtua ensimmäisen kierroksen kolaroinnista. Räikkönen puolestaan kasvatti eron Alonsoon jo yli 12 sekuntiin. Barrichello oli runsaat kaksi sekuntia Alonsoa jäljessä.
Alonso menetti aikaa kierroksella 31, minkä vuoksi Barrichello hyödynsi heti tilanteen ja nousi aivan Alonson perään. Kamppailussa viidennestä sijasta Trullilla oli vaikeuksia päästä riittävän lähelle edellä ajavaa Buttonia, jotta ohitusta voisi yrittää. Räikkösen ero Alonsoon oli nyt kasvanut jo 16,7 sekuntiin.
Kierrokset 38–56
Schumi onnistuikin Buttonin ohituksessa kierroksella 42 ja nousi viidenneksi. Kärjessä ajavan Räikkösen ero toisena olleeseen Barrichelloon oli nyt 24 sekuntia. 44. kierroksella Schumacher ajoi varikolle viimeistä pysähdystään varten. Varikolta palattuaan, heti ensimmäisellä ehjällä kierroksella, Schumacher kellotti kilpailun nopeimman kierrosajan.
Kierroksella 48 Räikkönen alkoi lähestyä kierroksella ohitettavia Buttonia ja Trullia, jotka kamppailivat viidennestä sijasta. Trullin Kimi ohittikin kierroksella 50 ja Buttonin kierrosta myöhemmin. Samalla Trulli spinnasi yrittäessään Buttonin ohitusta ja putosi Schumacherin taakse seitsemänneksi. Räikkösen voitto alkoi näyttää jo melko varmalta kun ero Barrichelloon oli kasvanut jo 35 sekuntiin.
Trulli otti kuudennen sijan takaisin Schumacherilta kierroksella 54 ja alkoi jälleen hiillostaa Buttonia. Räikkönen aloitti kilpailun viimeisen kierroksen ja McLarenin väki kokoontui varikkomuurille odottamaan maalilinjan ylitystä sekä juhlimaan Räikkösen voittoa. Viimeisellä kierroksella tilanne vielä muuttui, kun Button putosi Trullin ja Schumacherin taakse. Kimi Räikkönen kuitenkin ajoi maalilinjan yli ensimmäisenä ja otti uransa ensimmäisen voiton.
Kilpailun tulokset
* Christiano Da Matta starttasi kilpailuun varikolta ** Jacques Villeneuve keskeytti lämmittelykierroksella
Kilpailun jälkeen
Voiton myötä Kimi Räikkösestä tuli kaikkien aikojen kolmas suomalainen, joka on pystynyt voittamaan Formula 1 -osakilpailun. Tällä kertaa epäonni ja luotettavuusongelmat auton kanssa eivät vieneet voittoa Kimiltä. Hän nousi myös kuljettajien MM-sarjassa kärkipaikalle, mutta kaudesta oli vasta kaksi kilpailua ajettu.
Lehdistö nosti kilpailun jälkeen esille kaksi asiaa: Räikkösen voiton ja Michael Schumacherin heikon ajosuorituksen. Saksalainen Bild-lehti kirjoitti seuraavasti: - "Mercedeksellä on uusi Häkkinen", "Nuori, vahva ja nopea". Schumacheria sen sijaan moitittiin useissa eri lehdissä.
Uudet säännöt näyttivät nyt lisänneen mielenkiintoa kuninkuusluokkaan. "Jännitys palasi formuloihin", kirjoitti Helsingin Sanomat kilpailun jälkeen.
Roihuvuoren seurakunta
Roihuvuoren seurakunta on evankelis-luterilainen seurakunta Itä-Helsingissä. Sen toimialueeseen kuuluvat Roihuvuori, Marjaniemi, Tammisalo, Laajasalo, Santahamina ja Villinki. Seurakunta kuuluu Vartiokylän rovastikuntaan Helsingin hiippakunnassa. Se on hallinnollisesti osa Helsingin seurakuntayhtymää.
Roihuvuoren seurakunta on perustettu vuonna 1965, jolloin Herttoniemen seurakunnan kehittyessä ja kasvaessa päätettiin perustaa uusi seurakunta. Vuoden 2021 lopussa seurakuntaan kuului 17 678 jäsentä, mikä on 52,2 % alueen asukkaista. Seurakunnalla on kolme kirkkoa, nykyinen pääkirkko Roihuvuoren kirkko, seurakunnan ensimmäinen pääkirkko Tammisalon kirkko ja uusi, vuonna 2003 käyttöön otettu Laajasalon kirkko. Kirkkoherrana toimii Pekka Kaskinen.
Kirkkoherrat
Roihuvuoren seurakunnassa on vuodesta 1965 lähtien palvellut neljä eri kirkkoherraa.
Scottsdale
Scottsdalella voidaan tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Andreas Kisser
160px|thumb|Andreas Kisser Metalmania 2007 -tapahtumassa.
Baoulé
Baoulé voi tarkoittaa seuraavia:
Andreas Kisser
Andreas Rudolf Kisser (s. 24. elokuuta 1968 São Bernardo do Campo, Brasilia) on brasilialaisen death-/thrash metal -yhtye Sepulturan kitaristi. Hän pääsi yhtyeeseen vuonna 1987, Jairo Guedzin lähdettyä vuotta aikaisemmin yhtyeestä.
Kisser oli vuodesta 1994 naimisissa Patricia Perissinotto Kisserin (k. 2022) kanssa. Pariskunnalla on kolme lasta (s. 1995, 1997 ja 2005).
Kevin Bobson
Kevin Bobson (s. 13. marraskuuta 1980 Amsterdam, Alankomaat) on alankomaalainen entinen jalkapalloilija, pelipaikaltaan vasen laituri.
Bobson pelasi Alankomaiden pääsarjassa Eredivisiessä 194 ottelua edustaen AFC Ajaxia, NAC Bredaa, Willem II Tilburgia ja NEC Nijmegeniä. Lisäksi hän pelasi yhdeksän ottelua Espanjan pääsarjassa Primera Divisiónissa RCD Espanyolin joukkueessa.
Kustaa III:n sota
Kustaa III:n sota oli Ruotsin ja Venäjän välinen sota kesäkuusta 1788 elokuuhun 1790. Sota syttyi Ruotsin kuninkaan Kustaa III:n aloitteesta ja päättyi Värälän rauhaan ilman selvää voittajaa tai ilman rajamuutoksia.
Vuonna 1772 säädyiltä vallan kaapannut Kustaa III halusi vahvistaa omaa asemaansa kuninkaana ja palauttaa Ruotsin mahtia sekä hattujen sodan jälkeisessä Turun rauhassa vuonna 1743 menetetyt alueet. Eino Jutikkalan mukaan Kustaa III:n haluun hyökätä Venäjälle vaikutti myös Suomessa esiintynyt itsenäisyysliike, joka haki tukea juuri Venäjältä.
Kustaa III oli jo pitkään valmistellut sotaa Venäjää vastaan. Hän harkitsi myös sotaa Tanskaa vastaan ja Norjan liittämistä Ruotsiin, mutta Britannian vastustus esti sen.
Tilanne kävi otolliseksi sodan aloittamiselle idässä, kun Venäjä joutui sotaan Turkin kanssa vuonna 1787. Kun Venäjä oli sodassa Mustallamerellä, Kustaa III arveli mahdolliseksi onnistua Pietarin valtaamisessa nopealla iskulla. Poliittisena tavoitteena Kustaa III:lla oli jopa Venäjän keisarinnan Katariina II:n syrjäyttäminen ja hänen poikansa Paavalin nostaminen valtaistuimelle.
Naamioitua hyökkäyssotaa
Kustaa III:lle oli tärkeää, että Venäjä näyttäisi hyökkääjältä. Ensinnäkään kuninkaalla ei vuoden 1772 hallitusmuodon mukaan ollut oikeutta aloittaa hyökkäyssotaa. Toisaalta kyse oli ulkopoliittisesta pelistä: Katariina II:n olisi vaikeaa saada Tanskaa avukseen, jos Venäjä näyttäisi hyökkääjältä.
Keväällä 1788 kuningas järjesti väärennettyjä raportteja Venäjän sotavalmisteluista Suomen rajan tuntumassa. Tällä verukkeella hän sai luvan liikekannallepanoon 21. toukokuuta ja kesäkuussa joukkoja siirrettiin Ruotsista Suomeen.
Kustaa III teetti venäläisiä sotilaspukuja ja lähetti ne Savon prikaatin komentajalle. Tarkoitus oli vielä väärässä asepuvussa järjestää tekosyy sodalle. Kustaan kannalta onnekkaasti venäläissotilaat eksyivät Puumalan Vuolteensalmessa rajan väärälle puolelle. Tästä syntyi 28. kesäkuuta 1788 pieni kahakka, joka riitti syyksi: Savon prikaati ylitti rajan, valtasi Savonlinnan ja aloitti Olavinlinnan piirityksen.
Venäjä julisti sodan Ruotsille 11. heinäkuuta 1788. Ruotsin pääarmeija oli jo tätä ennen ylittänyt Kymijoen määränpäänään Pietari.
Suunnitelmissa nopea isku Pietariin
Alun perin Kustaa III:n suunnitelmana oli lyödä Venäjän laivasto perinpohjaisesti merellä ja sen jälkeen vallata nopeasti Pietari ja Kronstadt. Suunnitelmat kuitenkin muuttuivat, kun Ruotsin ja Venäjän avomerilaivastot kävivät meritaistelun Suursaaren edustalla 17. heinäkuuta 1788. Taistelu päättyi ratkaisemattomana, ja molemmat menettivät yhden linjalaivan. Ruotsin laivasto vetäytyi Suomenlinnaan.
Kun kaivattua suurta merivoittoa ei tullut, nousi Kustaa III elokuussa maihin Haminan edustalla. Hänen tarkoituksenaan oli hyökätä maitse Viipurin kautta Pietariin. Haminassa osoittautui, että armeijan moraali oli kehno ja upseeristo haluton hyökkäämään. Ns. Liikkalan nootista ja Anjalan liittokirjasta tunnettu upseerikapina aiheutti sen, että Kustaa III ja Ruotsin armeija joutui sekasortoisesti vetäytymään vanhoille rajoille.
Ratkaisu Ruotsinsalmessa
Vuonna 1789 Venäjä pyrki Savon valtaamiseen. Venäjän edetessä kohti Mikkeliä käytiin Porrassalmella kesäkuussa suuret taistelut, jotka päättyivät Ruotsin torjuntavoittoon. Silti venäläiset onnistuivat valtaamaan Mikkelin.
Eversti von Stedingk joutui vetämään Ruotsin joukot Joroisiin. Sieltä tehtiin vastahyökkäyksiä, ja Savo saatiin kesän aikana takaisin. Suurimman voittonsa Ruotsin armeija sai 5. heinäkuuta 1789 Rantasalmen Parkumäellä.
24. elokuuta 1789 Ruotsin saaristolaivasto kärsi Ruotsinsalmen ensimmäisessä meritaistelussa Kotkan edustalla suuren tappion.
Kesällä 1790 tautitilanne avomerilaivastossa helpottui ja taistelut keskittyivät merelle. Lukuisten yhteenottojen jälkeen ratkaisevaksi muodostui Ruotsinsalmen toinen meritaistelu 9. heinäkuuta 1790. Ruotsin saaristolaivasto sai Ruotsin ja Itämeren historian suurimmassa meritaistelussa komean voiton. Tämän jälkeen Venäjän keisarinnan Katariina II oli valmis rauhaan, joka solmittiin Värälässä 14. elokuuta 1790.
Sodassa kuoli yli kaksikymmentä tuhatta ruotsalaista ja suomalaista meri- ja maavoimien sotilasta. Vain 1 500 kaatui taisteluissa, loput sortuivat tauteihin.
Sodan vaikutukset
Sodan suurimmat vaikutukset saattoi aiheuttaa sen aikana voimaan saatettu yhdistys- ja vakuuskirja vuodelta 1789. Sota nosti kuninkaan kannatusta ja kansallismielisyyttä. Nämä auttoivat Kustaa III:ta sanelemaan ja saaman hyväksytyksi vuoden 1772 hallitusmuotoon lisäyksen, joka lisäsi kuninkaan valtaa. Yhdistys- ja vakuuskirja oli merkittävä myös Suomen kannalta, sillä se oli voimassa aina vuoden 1919 tasavaltalaiseen hallitusmuotoon asti.
Kustaa III ei ehtinyt nauttia sodan tuomasta nosteesta kovin kauan. Valtataistelussa alakynteen jääneessä aatelistossa jäi kytemään viha, joka huipentui kuninkaan murhaan 1792.
Venäjällä sota kasvatti kiinnostusta Vanhan Suomen alueen puolustuksen vahvistamiseen. Seurauksena oli mittavan Pietaria suojaavan Kaakkois-Suomen linnoitusjärjestelmän perustaminen.
Vuonna 1861 kuollut kapteeni Karl Adolf Brakel oli viimeinen elossaollut Kustaa III:n sotaan osallistunut suomalainen.
Sodan vaiheita
1788
1789
1790
Sesto
Sesto voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Perugia
Historia
Perugian historia ulottuu etruskien valtakaudelle asti, jolloin se oli yksi etruskien kaupunkivaltioista nimeltään Perusia. Vuosina 1378-1534 Perugialla oli itsehallinto ja vuosina 1540-1860 se kuului Kirkkovaltioon.
Talous
Perugia tunnetaan suklaastaan, ja kaupungissa järjestetään vuosittain suklaafestivaalit. Perugialaisia Baci-makeisia tuodaan Suomeenkin. Kaupungissa on myös tekstiili-, elintarvike- ja koneteollisuutta.
Ryttylä (Riihimäki)
Ryttylä sijaitsee noin 11 kilometriä Riihimäeltä pohjoiseen.
Perugia
Koulutus
Kaupungissa on kaksi yliopistoa. Università degli Studi di Perugia on perusttu vuonna 1308. Toinen, Università per stranieri di Perugia, on tarkoitettu ulkomaalaisille opiskelijoille. Kaupungissa on myös taideakatemia ja konservatorio.
Ryttylä (Riihimäki)
Ryttylän asema sijaitsee lähellä Ryttylän Sale-kauppaa. Radan toisella puolella on K-Market (Saarinen) ja skeittiparkki ja toisella puolella Sale, koulu ja leikkipuisto.
Ryttylän asemalla pysähtyi ennen taajamajuna. Nykyään sieltä kulkee R- ja D-juna Hämeenlinnaan, Tampereelle, Riihimäelle ja Helsinkiin (VR-Yhtymä).
Perugia
Nähtävyyksiä
thumb|Keskiaikainen akvedukti Kaupungin keskus on tori Piazza IV Novembre. Torilla on keskiaikainen kaivo Fontana Maggiore, jonka ovat tehneet Nicola Pisano ja Giovanni Pisano vuosina 1274-1278. Torin reunalla olevassa Palazzo dei Priorissa sijaitsee Umbrian kansalliskalleria Galleria nazionale dell'Umbria. Gallerian nähtävyyksiä ovat kaupungissa 1400- ja 1500-luvulla eläneiden taidemaalareiden, Pietro Peruginon ja Pinturicchion hengelliset työt. Palazzo dei Priorin pörssisalissa, Collegio del Cambiossa, on nähtävillä Peruginon ja hänen oppilaansa Rafaelin freskoja. Kaupungissa on runsaasti rakennusmuistomerkkejä kaupungin perustaneiden etruskien ajoilta. Kaupunkia ympäröi etruskilais-roomalaiset kaupunginmuurit. Etruskilaiselta portilta johtaa kulku maanalaiselle kadulle, Via Bagliona Sotterranelle, jossa on kauppoja, asuntoja ja pylväskäytäviä. Nähtävyyksiin kuuluu myös keskiaikainen akvedukti.
Kirkkoja
Perugiassa on runsaasti arvokkaita vanhoja kirkkoja.
Urheilu
Kaupungissa on myös jalkapallojoukkue Perugia Calcio.
Kähärä
Kähärä on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Pikkuenkelikolibri
Pikkuenkelikolibri (Heliangelus micraster) on eteläamerikkalainen kolibri. Lajin nimesi John Gould 1872.
Koko ja ulkonäkö
Pienikokoinen kolibri, jonka höyhenpuku on vihreän ja sinertävän kirjava. Koiraan kurkussa on loistavan punaoranssi laikku, joka välkähtelee valonsäteiden tulokulman muuttuessa.
Laji kuuluu enkelikolibrien (Heliangelus) sukuun, jossa on 8 lajia, joista enkelikolibri Heliangelus zusii on todennäköisesti kuollut sukupuuttoon.
Lajista tunnetaan 2 alalajia, pohjoinen nimialalaji micraster Kaakkois-Ecuadorissa ja cutervensis Koillis-Perussa. Jälkimmäisen erottaa edellisestä koiraan kurkun punaoranssi kimallus ja vaaleamman vihreä yleisväritys.
Esiintyminen
Laji elää Perun ja Ecuadorin kosteissa vuoristometsissä 2 300–3 400 metrin korkeudella. Lajin kanta on elinvoimainen.
Crow
Crow on vuonna 1994 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen toimintaelokuva, jonka on ohjannut Alex Proyas. Crow on samannimisen kulttielokuvasarjan ensimmäinen osa, joka perustuu James O’Barrin samannimiseen sarjakuvaan.
Kuolintapaus
Päänäyttelijä Brandon Lee sai kuvauksissa tapaturmaisesti surmansa, kun hänen vastanäyttelijänsä Michael Massee ampui häntä mahaan aseella, jonka piti sisältää vain paukkupatruunoita.
Aseeseen oli ennen kohtalokasta kohtausta ladattu oikeita patruunoita, joista oli poistettu ruuti. Syystä tai toisesta kiireiseltä työryhmältä jäi huomaamatta patruunan nalli. Jossakin vaiheessa ennen ammuntakohtausta asetta oli käsitelty niin, että patruunassa ollut nalli laukesi, jolloin syntyi riittävästi työntövoimaa luodille työntyä aseen piippuun. Kuvauspäivänä aseista vastannut spesialisti lähetettiin ennen ammuntakohtausta kotiin, jolloin aseesta jäi vastaamaan kuvausten lavastaja. Hän ei ollut täysin tietoinen turvallisuusmääräyksistä, joten aseen tarkastus ennen sen käyttöä jäi väliin. Näistä syistä johtuen ei piipussa ollutta oikeaa luotia havaittu ajoissa. Kohtauksessa käytettyjen paukkupatruunoiden vähäinen, mutta riittävä mustan ruudin määrä sai piipussa olleen oikean luodin vauhtiin ja tämä koitui Brandon Leen kohtaloksi. Elokuva saatettiin kaikesta huolimatta loppuun Brandon Leen kunniaksi.
Jatko-osat
Crow 2 – enkelten kaupunki (1996) on Crow-sarjan toinen osa. Jatko-osan päähenkilö on Ashe (Vincent Perez). Hän herää kuolleista, koska oli poikansa kanssa väärässä paikassa, väärään aikaan. Vuotta ennen heräämistä hän oli vahingossa todistanut huumejengin tekemää murhaa. Ashe ja hänen poikansa murhataan huumepomon käskystä. Ashe alkaa raivoissaan tappaa poikansa murhaan osallisia, mutta huomaamattaan samalla rakastuu häntä auttavaan kuolevaiseen, Sarahiin (Mia Kirshner).
The Crow – Stairway to Heaven (1998) on sarjasta tehty 22-osainen minisarja, jonka pääosassa on Mark Dacascos.
The Crow: Pelastus (2000) on elokuvan kolmas osa, jonka pääosissa ovat Eric Mabius ja Kirsten Dunst.
The Crow: Wicked Prayer (2005) on sarjan neljäs osa. Päähenkilöitä näyttelevät Edward Furlong, Tara Reid ja David Boreanaz. James ”Jimmy” Cuervo (Furlong) ja tämän morsian, Lily, murhataan juuri ennen näiden vihkimistä muinaisessa riitissä, jonka tarkoituksena on tehdä Lucrez Crash (Boreanaz) nimisestä kirkolle ja maailmalle katkeroituneesta entisestä papista Saatana ja nostaa Helvetti maan päälle. Jimmy herää kuolleista kostamaan Lucille ja tämän jengille.
Visbyn kehämuuri
thumb|300px|Visbyn kehämuuria Pohjoisilla vallihaudoilla (Nordergravar). Visbyn kehämuuri on keskiaikainen puolustusmuuri ruotsalaisessa Visbyn kaupungissa, Gotlannissa. Se on rakennettu kahdessa vaiheessa, ja valmistui vuonna 1288. Muuri on pituudeltaan 3,44 kilometriä, ja korkeudeltaan 11 metriä. Kehämuuria restauroitiin vuosina 1884–1886. Restaurointitöitä ohjasi arkkitehti Emil Viktor Langlet.
Rakennelma sijoittui toiseksi Aftonbladet-lehden etsiessä 2007 Ruotsin "seitsemää ihmettä".
Waraon kieli
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Uusi testamentti on käännetty waraoksi vuonna 2018. Vuonna 2015 Venezuelassa julkaistiin ensimmäinen lähes kokonaan waraoksi puhuttu elokuva Dauna: Lo que lleva el río.
Ian Hart
Ian Hart (s. 8. lokakuuta 1964 Liverpool, Englanti) on englantilainen näyttelijä.
Hän esitti pahansuopaa professori Oravea Harry Potter ja viisasten kivi -elokuvassa. Samassa elokuvassa hän myös ääninäytteli lordi Voldemortia.
Hart on näytellyt Tohtori Watsonia kahdessa Sherlock Holmes -televisioelokuvassa, jotka BBC esitti joulujen 2002 ja 2004 aikaan. Hän on myös näytellyt Sherlock Holmesin ja Watsonin luonutta Arthur Conan Doylea elokuvassa Finding Neverland – tarinan lähteillä.
Deen (laulaja)
Deen (syntyjään Fuad Backović, 12. toukokuuta 1982 Sarajevo) on bosnialainen laulaja. Hän edusti Bosnia-Hertsegovinaa vuoden 2004 Euroviisuissa kappaleella ”In The Disco” sijoittuen yhdeksänneksi. Hän edusti maata myös vuoden 2016 kilpailussa kappaleella ”Ljubav je”.
Easter Everywhere
Easter Everywhere on psykedeelinen rock-yhtye The 13th Floor Elevatorsin toinen albumi vuodelta 1967.
Rurik Pihkala
Rurik Jonatan Pihkala (sukunimi vuoteen 1906 Gummerus) (13. heinäkuuta 1885 Pihtipudas – 11. marraskuuta 1973 Tampere) oli Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professori ja yksi Pihtiputaan rovastin Aleksander Gummeruksen pojista.
Henkilöhistoria
Rurik Pihkala valmistui ylioppilaaksi Jyväskylän lyseosta 1904, agronomiksi Mustialan maanviljelysopistosta 1906 ja filosofian kandidaatiksi 1907. Rurik Pihkala toimi ensin opettajana Mustialassa ja Karjalan kannaksella Kurkijoen maamiesopistossa. Vuonna 1912 Pihkala valittiin Länsi-Suomen Karjan myyntiosuuskunnan johtokunnan jäseneksi ja vähän myöhemmin sen toimitusjohtajaksi. Pihkala hoiti myös vuodesta 1908 lähtien vaimonsa Ella Laalahden (1885–1973) kotitilaa, Tampereen lähellä Aitolahdessa sijaitsevaa Laalahden rusthollia. Ella Pihkala oli Rurikin opiskelutoveri Mustialassa ja yksi Suomen ja koko maailmankin ensimmäisistä naisagronomeista.
Pihkala jatkoi maatalousalan opintojaan suorittamalla ensin 1920 filosofian lisensiaatin ja sitten 1923 tohtorin tutkinnot. 1920-luvulla Pihkala oli lukuisissa luottamustehtävissä eri maataloudellisissa järjestöissä. Pihkalan yliopistoura alkoi kun hänet valittiin Helsingin yliopiston maanviljelystalouden professoriksi 1932. Tässä virassa oli vuoteen 1948 saakka. Pihkala hoiti samalla myös agraaripolitiikan professuuria vuosina 1933–1936 ja 1938–1948 sekä kodin taloustieteen ylimääräistä professuuria vuosina 1946–1949. Pihkala pyrki kaudellaan aktiivisesti kehittämään Helsingin yliopiston Malminkartanon ja Viikin opetustiloja. Pihkalan sydämenasiana oli maatalouden kannattavuus ja sen seuraamismenetelmät, ja maatalousekonomian tutkimuksen tyyssijana toiminut Malminkartano tunnettiin aikanaan Pihkalan kutsumanimen mukaan Rukkilana. Toinen Pihkalan kiinnostuksen kohde oli suomalaisten maatiaiskarjarotujen pelastaminen sukupuuttoon kuolemiselta. Kun Malminkartanon maita alettiin 1940-luvun lopulla ottaa asutukseen, Pihkala pahoitti tästä mielensä ja erosi virastaan Helsingin yliopistossa kesken virkakautensa, jota hänellä olisi ollut jäljellä vielä neljä vuotta.
Pihkala oli mukana Aitolahden kunnallispolitiikassa ja toimi valitsijamiehenä vuosien 1931, 1937, 1940 ja 1943 presidentinvaaleissa. Hän oli jäsenenä myös monissa valtion asettamissa komiteoissa. Puoluekannaltaan Pihkala oli aluksi kokoomuslainen mutta siirtyi 1950-luvulla Maalaisliiton kannattajaksi. Pihkala toimi Aitolahden kunnanvaltuuston jäsenenä – osan ajasta puheenjohtajana – yhteensä 35 vuoden ajan. Pihkalasta on sanottu, että hän sekä perusti että lopetti Aitolahden kunnan, joka oli itsenäinen vuosina 1924–1966. Pihkala oli Hämeen-Satakunnan maanviljelysseuran puheenjohtajana yli puoli vuosisataa vuosina 1913–1926 ja 1929–1969. Vielä vuosina 1970–1972 hän oli Pirkanmaan maatalouden edistämissäätiön puheenjohtajana. Vuonna 1973 kuollut Pihkala oli yksi viimeisistä elossa olleista ”mustialiiteista” eli Mustialan maanviljelysopistosta valmistuneista agronomeista.
Eläkkeelle jäätyään Pihkala jatkoi maataloudellisten oppikirjojen ja artikkelien julkaisemista ja hoiti edelleen Laalahden tilaansa. 1940-luvun lopulla Pihkala ohjasi Johannes Virolaisen väitöskirjan valmistelua, ja Pihkalasta ja Virolaisesta tuli toistensa hyvät ystävät.
Joulukuussa 1972 Pihkala oli yhtenä allekirjoittajana professori Göran von Bonsdorffin alulle panemassa ja presidentti Urho Kekkoselle osoitetussa kirjelmässä, jossa Kekkosen toivottiin estävän ”kansalaisten syrjään sysäämisen” presidenttiä valittaessa. Kirjelmän allekirjoittajat vastustivat Kekkosen virkakauden pidentämiseksi kaavailtua poikkeuslakia.
Rurik Pihkalan vanhemmat olivat rovasti, valtiopäivämies Aleksanteri Gummerus ja Alma Maria Nordlund. Hänen veljiään olivat Tampereen piispa Jaakko Gummerus, urheilumies Tahko Pihkala ja Vientirauhan johtaja Martti Pihkala. Rurik Pihkalan veljenpoika oli maataloustieteilijä K. U. Pihkala, joka toimi maatalouspolitiikan professorina Helsingin yliopistossa vuosina 1948−1970.
Utsjoki
Utsjoki on Suomen kunta, joka sijaitsee Lapin maakunnassa. Kunnassa asuu 0 ihmistä, ja sen pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on vesistöjä. Utsjoen väestötiheys on vain 0 asukasta/km², ja se on Suomen kolmanneksi harvimpaan asuttu kunta Savukosken ja Enontekiön jälkeen.
Utsjoen ainoa suomalainen naapurikunta on Inari. Pohjoisessa Utsjoki rajoittuu Norjaan, missä rajakuntina ovat Kaarasjoki, Teno (kutsutaan paikallisesti norjankielisellä nimellä Tana) ja Uuniemi.
Utsjoki on sekä Suomen että Euroopan unionin pohjoisin kunta. Euroopan unionin pohjoisin piste on merkitty rajamerkillä Nuorgamiin. Utsjokilaakso on valittu erääksi Suomen kansallismaisemista, ja se on yksi valtakunnallisesti arvokkaista maisema-alueista Suomessa.
Historia
Utsjoen suun tienoilta on löydetty joitakin kivikautisia esineitä, mutta pysyvä asutus kunnan alueella syntyi vasta 1500-luvulla. Laajoilla tunturialueilla, Tenojoen ja Utsjoen varsilla sekä järvien rannoilla asui vuonna 1695 vain 23 Utsjoen ja 4 Tenon saamelaisperhettä. Väestön kasvu oli hidasta vielä pitkään tämän jälkeenkin: vuonna 1750 Utsjoen ja Inarin yhteinen väkiluku oli 541 ja 1800-luvun alussakin vain 857. Vuonna 1850 Utsjoen oma asukasluku oli 423 ja 1900-luvun alussa 488.
Poronhoito ja kalastus tarjosivat elannon pitkään vain osalle Utsjoen asukkaista. Kesäaikana tärkeäksi elinkeinoksi muodostui Jäämeren kalastus. Yhteydet Ruijaan muodostuivat myös kauppayhteyksiksi, ja avioliittojen myötä Ruijan ja Utsjoen saamelaisten veri on sekoittunut satojen vuosien ajan. Myös muuttoliike Utsjoelta Ruijaan vilkastui 1800-luvun alkupuoliskolla. Utsjoen saamelaisten ja sinne etelästä muuttaneiden suomalaisten määrälliset suhteet alkoivat muuttua vasta 1900-luvulla. Kun Utsjoella oli vuonna 1800 vain kolme suomalaista, heitä oli sata vuotta myöhemmin 13 ja vuonna 1950 jo lähes 300. Utsjoen kunnan kokonaisväkiluku vuonna 1950 oli 980 ja vuonna 1960 jo 1 209. Suomalaisasutuksen lisääntymisestä huolimatta saamelaisuus on säilynyt elinvoimaisena; vuonna 1962 Utsjoella asui 965 saamelaista.
Rinnan väestörakenteen muutoksen kanssa Utsjoella tapahtui elinkeinorakenteen muutos. Poronhoidon ja kalastuksen rinnalle tulivat toisen maailmansodan jälkeen maa- ja karjatalous. Tieyhteyksien parantuessa ja matkailun vilkastuessa palvelujen osuus kasvoi voimakkaasti.
Hallinnollisesti Utsjoki kuului 1500-luvulta alkaen Tornion Lappiin, ja kirkollisesti se liitettiin vuonna 1602 kuningas Kaarle IX:n määräyksestä Tornion kappalaisen alaisuuteen. Utsjoesta tuli itsenäinen seurakunta vuonna 1747, ja samalla siihen liitettiin aiemmin Kemin Lapin seurakuntaan kuulunut Inari, joka puolestaan itsenäistyi vuonna 1881.
Utsjoki liitettiin lopullisesti Suomeen vuonna 1751 solmitun Strömstadin rauhan nojalla, ja Suomen nykyinen pohjoisraja Norjaa vastaan vahvistettiin vuosina 1764–1766 suoritetussa rajankäynnissä. Vuonna 1826 jaettiin viimeiset yhteisalueet Varanginvuonon, Inarin ja Utsjoen välillä Ruotsi-Norjan ja Venäjän kesken. Valtakunnanrajan sulkeutuminen vuonna 1852 lopetti vuosisatoja kestäneen porojen laiduntamisen rajan molemmin puolin.
Kunnallinen ja seurakunnallinen hallinto Utsjoella erotettiin kirkonkokouksen päätöksellä vuoden 1877 alussa. Päätös Utsjoen ensimmäisen kansakoulun perustamisesta tehtiin vuonna 1878, mutta toimintansa koulu aloitti vasta 1885.
Lapin sodan aikana viimeiset saksalaiset sotilaat poistuivat pohjoisimmasta Suomesta Karigasniemeltä 18. marraskuuta 1944.
Luonto
Utsjoen kasvillisuus on arktisen tundran ja pohjoisten havumetsien vaihettumisaluetta, hemiarktista kasvillisuusvyöhykettä. Tuntureilla kasvillisuus on paljakkaa. Tällä alueella on laajoja tunturikoivikoita. Utsjoella talvi on pitkä, pimeä ja kylmä. Lyhyen kesän aikana Utsjoella on noin kaksi kuukautta kestävä yötön yö. Kesät ovat muuhun Suomeen nähden viileitä: helteitä ei ole joka vuosi. Utsjoella sijaitsevassa Kevon luonnonpuistossa sijaitsee Ilmatieteen laitoksen sääasema. Luonnonpuistossa on kuuluisa Kevon syvä kanjoni. Kanjonin vartta pitkin kulkee runsaan 50 kilometrin mittainen retkeilypolku. Luonnonpuistossa liikkuminen on sallittu vain merkittyjä reittejä pitkin. Myös Nuorgam–Sevettijärvi-retkeilyreitti on suosittu, mutta verrattain vaativa taival. Kunnassa sijaitsee Suomen laajin erämaa-alue Kaldoaivi. Utsjoen alueen luonnonmarjoja ovat muiden muassa puolukka, hilla eli suomuurain, variksenmarja ja mustikka.
Utsjoella sijaitsee noin 1 800 vähintään hehtaarin laajuista järveä. Pinta-alaltaan suurimmat ovat Pulmankijärvi, Vetsijärvi ja Vuogojavri. Utsjoen järviä ei ole syvyysluodattu.
Ilmasto
Utsjoki on Suomen pohjoisin kunta. Lapin tutkimuslaitos Kevo on Suomen kuivin ja pilvisin paikka: auringonpaistetunteja on keskimäärin 1 279 tuntia ja sadetta 433 millimetriä vuodessa. Nyt jo lopetetulla Utsjoen Outakosken sadeasemalla vuosisademäärän keskiarvo jäi vieläkin alemmas, 369,8 millimetriin vuodessa.
Kylät ja muut asutuskeskittymät
Kunnan asutus on keskittynyt pääasiassa Suomen ja Norjan välisen rajajoen Tenon varrelle. Utsjoen kunnassa on seuraavat kylät (pohjoissaamenkieliset nimet suluissa) :
Virallisten kylien lisäksi muita asutuskeskittymiä Utsjoella ovat Dalvadas, Kaamasmukka (Gámasmohkki), Niemelä, Nuvvus (Nuvvos) ja Rovisuvanto (Roavesavu).
Taajamat
Vuoden 2017 lopussa Utsjoella oli 1 242 asukasta, joista 317 asui taajamassa, 898 haja-asutusalueilla ja 27:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Utsjoen taajama-aste on 26,1 %. Utsjoella on Suomen matalin taajama-aste niistä kunnista, joissa on taajamaväestöä. Kunnassa on vain yksi taajama, Utsjoen kirkonkylä.
Talous
Utsjoen tärkeimmät elinkeinot ovat rajakauppa (vähittäiskauppa), poro- ja luontaistalous ja matkailu (Tenojoen lohenkalastus).
Norjalaiset ovat merkittävä asiakaskunta alueen yrityksille. Suomalaisen lihan ja lihatuotteiden kauppa Norjaan käy vilkkaasti; lisäksi norjalaiset asioivat paljon vuonna 2001 Nuorgamiin ja vuonna 2014 Karigasniemelle avatuissa Alkon myymälöissä.
Utsjoella on monta lomakylää, kuten Tenon lohituvat ja Lomakylä Valle. Suurin osa niistä on perheyrityksiä.
Entisaikaan monelle utsjokiselle talviaikainen riekon ansapyynti oli lähestulkoon ammatti, mutta nykyään riekkoa pyytävät lähinnä ulkopaikkakuntalaiset.
Utsjoella naisten mediaanipalkka oli vuoden 2017 verotuksessa 2,18-kertainen miesten mediaanipalkkaan verrattuna. Ero naisten hyväksi oli suurempi kuin missään muussa suomalaiskunnassa. Naiset ansaitsevat miehiä enemmän 38 muussakin kunnassa, joista useimmat ovat Pohjois-Suomessa, syinä etenkin miesvaltainen porotalous ja naisten suuri osuus korkeaa koulutusta vaativissa ammateissa.
Matkailu
Utsjoen alueen matkailu on historiallisesti pohjautunut Tenojoen lohenkalastukseen perustuvaan vetovoimaan. Matkailukausi on ollut lyhyt rajoittuen lohestuskauteen kesäkuusta elokuuhun. Vuonna 2017 Suomen ja Norjan välillä solmittiin tiukentunut sopimus kalastuksesta Tenojoella, mikä johti kalastusturismin määrän romahtamiseen: kalastussäännön muutoksen oli tarkoitus pienentää Tenojoen kalastusmatkailupainetta kolmanneksella, mutta matkailu vähentyi noin 50 prosenttia. Kalastussäännöksen muutoksen myötä Utsjoella on pyritty kehittämään enenevissä määrin muita matkailun muotoja sekä matkailun ympärivuotisuutta, minkä myötä esimerkiksi revontulimatkailusta on tullut merkittävä tulontuoja joillekin utsjokisille matkailuyrityksille.
Utsjoella on aloitettu Vastuullinen matkailu Utsjoella -hanke keväällä 2020.
Niin Kaldoaivin kuin Paistunturin erämaassa on useita merkittyjä retkeilyreittejä.
Kulttuurihistoriallisia päiväretkikohteita ovat esimerkiksi Utsjoen kirkkotuvat ja Välimaan saamelaistila.
Aleksis Koistinen
Aleksis Koistinen on suomalainen lapsinäyttelijä. Hän on esiintynyt muun muassa elokuvissa Onneli ja Anneli (2014), Onnelin ja Annelin talvi (2015), My Dear Friend (lyhytelokuva, 2015), 95 (2017), dokumentissa Valkoinen raivo ja sarjassa Sorjonen (2019).
Utsjoki
Väestö
Vuonna 2018 Utsjoella asui 1 232 henkeä. Suomenkielisiä oli 655 (53,2 %), saamenkielisiä 530 (43,0 %), ruotsinkielisiä ei ollut lainkaan ja vieraskielisiä oli yhteensä 45 (3,7 %). Vastaavasti vuonna 2011 Utsjoella asukkaita oli 1 294 henkeä, joista suomea puhui äidinkielenään 648 henkilöä ja saamea 614 henkilöä. Tällöin ruotsinkielisiä oli neljä ja muiden kuin aiemmin mainittujen kielten puhujia oli 28.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Uskonto
Utsjoella on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon Utsjoen seurakunta, jolla on toimintaa kaikissa kunnan kylissä. Seurakunta on kaksikielinen eli seurakunnassa käytetään sekä suomen että pohjoissaamen kieltä. Utsjoen seurakunta on ainoa saamelaisenemmistöinen seurakunta Suomessa. Seurakunta kuuluu Oulun hiippakuntaan ja muodostaa yhdessä Inarin seurakunnan kanssa Pohjois-Lapin seurakuntayhtymän.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Utsjoen alueella toimii Lapin ortodoksinen seurakunta.
Vuonna 2017 aloitti Suomen evankelisluterilainen lähetyshiippakunta toimintansa Utsjoella. Sen jumalanpalveluksiin osallistunut joukko järjestäytyi joulukuussa 2018 Lähetyshiippakunnan jäsenseurakunnaksi nimellä Joosefin luterilainen seurakunta.
Koulutus
Varhaiskasvatusta tarjotaan Utsjoella kolmessa päiväkodissa: Utsjokisuun päiväkodissa kirkonkylällä sekä Karigasniemen ja Nuorgamin päiväkodeissa. Kunnassa on niin ikään kolme saamen kielen kielipesää.
Nuorgamin koulussa annetaan perusopetusta luokilla 1.–6. sekä esiopetusta. Karigasniemen ja Utsjokisuun kouluissa annetaan opetusta luokilla 1.–9. sekä esiopetusta. Kaikissa kouluissa opetusta annetaan sekä suomen että pohjoissaamen kielillä. . Vuonna 2019 kunta päätti uusia kaikki kolme koulurakennusta sisäilmaongelmien takia.
Utsjoella on kansalaisopisto. Toiminta on pienimuotoista: lukuvuonna 2019–2020 tarjolla on kahdeksan kurssia. Saamelaisalueen koulutuskeskus järjestää Utsjoella lyhytkursseja. Utsjoen kunta on myös ollut mukana Saamelainen musiikkiakatemia (Sámi musihkkaakademiija) -koulutushankkeessa vuosina 2018–2020.
Kulttuuri
Utsjoella voi lainata kirjoja ja muuta aineistoa Pedar Jalvi -kirjastosta tai kirjastoautosta. Kirjastopalvelut ovat osa Lapin kirjastoa. Aiemmin utsjokisia palvellut kirjastoauto oli yhteinen Norjan Kaarasjoen ja Porsangin kuntien kanssa, mutta näiden luovuttua rahoituksesta Utsjoen kunta alkoi tehdä yhteistyötä Tanan ja Uuniemen kirjastoauton kanssa.
Utsjoella toimii myös EU:n pohjoisin elokuvateatteri, 30-paikkainen Davvenásti. Elokuvateatterissa on huomioitu Saamen kulttuuri ja elokuvien trailereiden sijasta näytetään saamelaisia lyhytelokuvia.
Utsjoella on uimahalli, kolme liikuntasalia, kolme jääkiekkokaukaloa sekä valaistuja kuntoreittejä. Nisulammella on myös 18-väyläinen frisbeegolfrata. Nisulammen uimapaikan saunan yhteydessä pääsee talvisin uimaan avannossa.
Terveys
Utsjoen kirkonkylällä, Karigasniemellä ja Nuorgamissa on omat terveystalonsa, jotka tarjoavat muun muassa neuvolapalveluita, hammashoitoa, kotiterveydenhoitoa ja kouluterveydenhoitoa.
Liikenne
Utsjoelle saatiin kunnollinen tieyhteys vasta vuonna 1958. Sitä ennen Karigasniemen ja Utsjoen välinen liikenne hoidettiin lähinnä veneillä Tenojokea pitkin, ja tällä välillä sijaitsi myös kulkua hankaloittava koski, Yläköngäs. Talvisaikaan jokea pitkin ajettiin jopa autolla, mistä kerrotaan Raimo O. Kojon kirjassa Teno, Saamen ja lohen virta (WSOY 1984). Karigasniemeltä Utsjoelle Tenon rantaa kulkeva nykyinen tie valmistui aluksi polkutienä 1970-luvulla. Nykyisessä muodossaan se vihittiin käyttöön vuonna 1983.
Nykyisin Utsjoki on valtatien 4:n pohjoinen päätepiste. Eurooppatie E75 jatkuu vuonna 1993 valmistunutta Saamen siltaa pitkin edelleen Norjaan ja yhtyy siellä Norjaa halkovaan E6-tiehen.
Dalby (Australia)
Dalby on kaupunki Australiassa, Queenslandin osavaltiossa. Kaupungissa oli 12 005 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa, ja se sijaitsee 210 kilometriä Brisbanesta luoteeseen. Dalby perustettiin vuonna 1841, ja siitä tuli kaupunki vuonna 1854. Nykyään kaupungin ympäristössä tuotetaan esimerkiksi vehnää ja puuvillaa. Hiilikaivos on ollut taloudellisesti tärkeä 2000-luvulla. Kaupungin asukkaista noin 24 prosenttia on alle 14-vuotiaita, ja noin 14 prosenttia on yli 65-vuotiaita.
Ilmasto
Dalbyssa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Vuoden keskilämpötila on noin 19 °C ja keskimääräinen sademäärä 669 millimetriä. Tammikuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 25 °C. Kylmin kuukausi on heinäkuu, jolloin keskilämpötila on noin 11 °C. Sateisin kuukausi on joulukuu, jolloin sataa keskimäärin noin 107 millimetriä. Elokuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on noin 20 millimetriä.