cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Käyn kohti sinua, oi Herrani
Suomennokset
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjaan virsi tuli vuonna 1986 Niilo Rauhalan uudelleen suomentamana. Se on virsi 396. Nykyisessä muodossaan sanat kuitenkin poikkeavat alkuperäisistä siinä määrin, että sitä on pidettävä pikemminkin mukaelmana kuin suoranaisena käännöksenä. Virsi esiintyy monissa suomalaisissa hengellisten laulujen kokoelmissa, esimerkiksi seuraavissa: Hengellinen laulukirja (numero 483, "Käyn kohti sinua"), Seurakunta laulaa (numero 301," Käyn kohti sinua"), Siionin kannel (numero 459 "Sua kohti, Herrani") sekä Hengellisiä lauluja ja virsiä (numero 243, "Sua kohti, Herrani, sua kohti ain").
Virsi on myös Ruotsin kirkon virsikirjassa numerolla 271 ("Käyn kohti sinua"). Virren viisisäkeistöisen tekstin on uudelleen suomentanut ruotsinkielisen tekstin mukaan Niilo Rauhala vuonna 1999.
"Käyn kohti sinua, oi Herrani" on yksi Suomen evankelis-luterilaisen kirkon hautaan siunaamisessa käytettävistä virsistä. Virsikirjassa se on sijoitettuna osastoon "Jumalan varjelus ja johdatus".
Jamal Musiala
Jamal Musiala (s. 26. helmikuuta 2003 Stuttgart) on saksalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan useimmiten hyökkäävä keskikenttäpelaaja. Hän edustaa seuratasolla Bayern Müncheniä.
Musiala siirtyi vuonna 2010 Englantiin Southamptonin joukkueen junioreihin hänen äitinsä opiskellessa kaupungin yliopistossa. Hän jatkoi vuotta myöhemmin Chelseaan, jossa hän viipyikin kahdeksan vuotta. Kesällä 2019 hän palasi Saksaan ja Bayern Müncheniin. Hän pääsi edustusjoukkueessa ensi kertaa kentälle Bundesliigassa kesäkuussa 2020 Freiburgia vastaan. Kaudella 2020–2021 hän pelasi Bundesliigassa 26 ottelua, joista seitsemän ottelua avauskokoonpanossa, ja teki niissä kuusi maalia: syyskuussa kauden ensimmäisessä ottelussa Schalkea, lokakuussa Eintracht Frankfurtia, joulukuussa RB Leipzigia ja huhtikuussa Union Berliniä vastaan sekä viikko edellisen jälkeen kaksi maalia Wolfsburgia vastaan. Bayern voitti Saksan-mestaruuden. Mestarien liigassa hän pelasi kuusi ottelua, joissa kaksi kertaa avauskokoonpanossa, ja teki maalin helmikuussa neljännesvälierien ensimmäisesä osaottelussa Laziota vastaan. Helmikuussa hän oli myös voittamassa seurajoukkueiden maailmanmestaruutta.
Musialalla on nigerialainen isä ja saksalainen äiti.
Waldemar Pawlak
Waldemar Pawlak (s. 5. syyskuuta 1959) on puolalainen poliitikko. Hän on toiminut Puolan pääministerinä kahdesti, 1992 ja 1993–1995. Hän edustaa maanviljelijöiden PSL-puoluetta.
Pawlak oli vuoden 1989 kommunistivallan kaatumisen jälkeen ensimmäinen pääministeri, jonka poliittiset juuret eivät olleet Solidaarisuus-liikkeessä.
Donald Tuskin hallituksessa Pawlak oli varapääministeri ja talousministeri. Vuonna 2010 Pawlak oli puolueensa presidenttiehdokkaana.
Jääpallon SM-sarjakausi 1987–1988
Jääpallon SM-sarja kaudella 1987-1988 pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertaisena sarjana. Neljä parasta joukkuetta etenivät pudotuspeleihin. Välierissä HIFK voitti paikallisvastustajansa, ensimmäistä kertaa pudotuspeleihin selviytyneen Botnian. Toisessa Välierässä Veiterä voitti OLS:n. Loppuottelu pelattiin Helsingissä uudella Kallion tekojääradalla. HIFK oli Veiterää parempi maalein 4-3 ja uusi mestaruutensa.
Sarjataulukko
Kampparit putosi sarjasta suoraan. WP-35 säilyi karsinnan jälkeen, Sarjaan nousi Rovaniemen Palloseura.
Välierät
Välierät pelattiin kaksiosaisina ja ne aloitettiin runkosarjassa huonommin sijoittuneen kotikentällä.
Suomen mestarit
HIFK: Risto Ruokolainen, Ben Söderling, Johan Stierncreutz, Olli Pylsy, Kari Kiviharju, Mika Sirkkiö, Kari Peuhkuri, Heikki Raitavuo, Veikko Niemikorpi, Sami Lehto, Tuomo Säävälä, Mika Mutikainen, Yrjö Skaffari, Jarmo Haavisto, Petri Partanen, Rami Koivisto. Valmentaja Raine Salminen.
Järvikylä (Sievi)
Järvikylä on Sievissä sijaitseva kylä ja taajama. Taajamassa asui vuoden 2021 lopussa 296 asukasta ja sen maapinta-ala oli noin 2,2 neliökilometriä. Järvikylällä toimii kyläyhdistys. Järvikylällä toimii myös koulu, joka aiotaan kuitenkin ehkä lakkauttaa lähitulevaisuudessa.
Champdeniers-Saint-Denis
Champdeniers-Saint-Denis (Poitoun murteella Chandna) on Ranskan kunta Deux-Sèvresin departementissa Uuden-Akvitanian hallintoalueella. Kunnan pinta-ala on 21,8 neliökilometriä ja siellä on arviolta 1 632 asukasta (vuonna 2016).
Kunta sijaitsee teiden 745 ja 748 risteyksessä, ja teiden päätepisteet ovat pohjoisessa Bressuire, etelässä Niort, lännessä Fontenay-le-Comte ja kaakossa Saint-Maixent-l’École.
Suomen II armeijakunta (talvisota)
II armeijakunta (II AK) oli Suomen armeijan sotatoimiyhtymä talvisodassa. II armeijakunta sekä III armeijakunta ja myöhemmin II armeijakunnasta irrotettu I armeijakunta muodostivat Kannaksen armeijan. Armeijakuntaa komensi kenraaliluutnantti Harald Öhquist, jonka johtamana se osallistui kiivaisiin taisteluihin Mannerheim-linjalla Summassa ja Viipurin puolustuksessa.
Tehtävä ja organisaatio
Armeijakunnan tehtävänä oli sodan alkaessa viivyttää neuvostojoukkojen etenemistä kohti pääasemaa (jota ryhdyttiin myöhemmin kutsumaan Mannerheim-linjaksi) ja pysäyttää puna-armeijan hyökkäys pääasemassa Suomenlahden ja Vuoksen välisellä alueella. Armeijakunnan 75 kilometriä leveän vastuualueen arvioitiin olevan neuvostojoukkojen tärkein hyökkäyssuunta.
Organisaatio sodan alkaessa
Ryhmittymistä suojanneet ja vain pääpuolustuslinjalle vetäytymisen ajan toiminnassa olleet Suojajoukot:
Suojajoukkotaistelut
Talvisodan alkaessa Suomen alueelle Karjalankannaksella hyökkäsi 2. luokan armeijakomentaja V. Jakovlev komentama Neuvostoliiton 7. armeija, johon kuului yhteensä yhdeksän divisioonaa ja panssariarmeijakunta eli määrävahvuuksien mukaan laskettuna lähes 200 000 miestä, noin 1 500 panssaroitua ajoneuvoa sekä noin 900 tykkiä ja kranaatinheitintä. Puna-armeijan Karjalankannaksella toimineiden joukkojen tavoitteena oli talvisodan aikana lyödä Suomen puolustusvoimat taistelualueellaan. Hyökkäyksen painopisteeksi oli määrätty Viipurin ja Leningradin välisen rautatien suunta.
II AK:n vastahyökkäys
Armeijakunta aloitti 23. joulukuuta kello 6.30 laajan vastahyökkäyksen peitenimeltään Verhous. Hyökkäystä varten armeijakunnalle alistettiin jo siihen kuuluneiden divisioonien lisäksi Kannaksen armeijan reservidivisioona ja Päämajan reservidivisioona: Armeijakunnan komentajan Harald Öhquist suunnittelema ja johtama hyökkäys ei kuitenkaan saavuttanut tavoitteitaan, vaan Öhquist keskeytti hyökkäyksen iltapäivällä kello 14.30 raskaiden tappioiden jälkeen. Hyökkäyksessä kaatui 361, haavoittui 777 ja katosi 190 miestä eli tappiot olivat yhteensä 1 328 miestä.
Uudelleenorganisointi
Helmikuussa 1940 Kannaksen armeija uudelleen organisoitiin ja armeijakuntaan liitettiin täydennysjoukoista muodostettu divisioona, mutta 25. helmikuuta armeijakunnasta siirrettiin kaksi divisioonaa muodostettavaan I armeijakuntaan. II AK:n kokoonpanoksi jäi:
Rauha 13. maaliskuuta 1940
Suomen ja Neuvostoliiton välisen talvisodan taistelut taukosivat 12. maaliskuuta tehdyn Moskovan rauhan perusteella seuraavana päivänä 13. maaliskuuta klo 11.
II armeijakunta vetäytyi uudelle valtakunnanrajalle tehdyn rauhansopimuksen mukaisesti 15. maaliskuuta klo 10 ja 19. maaliskuuta klo 20 välisenä aikana. Rauhansopimuksessa vetäytymismatkaksi oli määritelty vähintään seitsemän kilometriä vuorokaudessa.
Joukkojen kotiuttamista ei aloitettu vielä tämänkään jälkeen vaan asteittain siten, että ensin lomautettiin muun muassa maatalousväestöä lähestyvien kevättöiden vuoksi. Aluksi ei myöskään puhuttu kotiuttamisesta vaan lomauttamisesta, jotta miesten nopea uudelleen kutsuminen palvelukseen olisi ollut mahdollista. Lomauttamiset alkoivat vanhimmista ikäluokista 15. huhtikuuta ja päättyivät pääosin kesäkuun puoleenväliin mennessä.
Maria Åkerblom
thumb|Maria Åkerblom [[Kammion sairaalassa 1924.]] Ida Maria Åkerblom (14. syyskuuta 1898 Snappertuna – 25. helmikuuta 1981 Helsinki) oli suomalainen herätysliikkeen johtaja ja unisaarnaaja.
Maria Åkerblom syntyi ruotsinkieliseen mäkitupalaisperheeseen Tammisaaren lähellä, alkoi jo 14-vuotiaana nähdä enneunia ja saarnasi maailmanlopusta. Hän vaikutti 1920-luvulla erityisesti Kokkolan lähistöllä muun muassa Teerijärvellä ja Alavetelissä, mutta hän saarnasi myös Helsingissä. Hän sai epävakaissa oloissa huomattavan seuraajakunnan, joka luotti häneen lähes sokeasti. Hänen saarnaamislahjojaan pidettiin poikkeuksellisina, joskin unissasaarnaamista harjoittivat tuohon aikaan monet muutkin. Häntä seurannutta aatesuuntaa ja liikehdintää sanotaan åkerblomilaisuudeksi. Åkerblomilaisuutta sekä korpelalaisuutta pidetään suomalaisina kristillisperäisinä lahkoina, jotka lienevät lähinnä tuhoisaa kristillistä kulttia. Åkerblomin rinnalla liikkeen toisena johtajana toimi metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara.
The Lady of Shalott
The Lady of Shalott on Alfred Tennysonin (1809–1892) tunnetuimpia runoja, lyyrinen balladi. Balladi kertoo ylhäisen nuoren ja kauniin neidon arthuriaanisen tarinan. Neito on teljetty torniin, joka sijaitsee Shalottin saarella lähellä Camelotin linnaa. Neitoa piinaa kirous, jonka taustaa ei ole tarkemmin määritelty: ladylla on lupa tarkastella ulkopuolista maailmaa ainoastaan peilin kautta; peilistä näkemänsä ladyn on kudottava kankaaseen. Jos lady katsoisi suoraan ikkunasta ulos, hän langettaisi kirouksen ylleen. Kun neito näkee peilistä Sir Lancelotin ratsastavan ohi, hänen tunteensa kuohahtavat – hän ei saata olla katsomatta ritaria ikkunasta ja jättää tornin. Runo on innoittanut muun muassa useita taidemaalareita.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Maria Åkerblomin lapsuudenkoti oli vähävarainen. Hänen isänsä oli vapaa-ajattelija ja äitinsä oli uskonnollinen. Äidin epäillään kärsineen mielenterveysongelmista. Perheellä ei aina ollut mahdollisuutta huolehtia lapsistaan, ja Åkerblom oli välillä sijoitettuna varakkaaseen Öhmanin perheeseen. Perheen varakkuus ja elämäntyyli tekivät Åkerblomiin suuren vaikutuksen. Kasvatusperheen ja Åkerblomin välille puhkesi kuitenkin ristiriitoja, ja kasvatusperhe totesi Åkerblomin olevan valheellisin ihminen, mitä he ovat koskaan tavanneet.
The Lady of Shalott
Kaksi eri versiota
Runoelmansa ensimmäisen version Tennyson julkaisi vain 23-vuotiaana vuonna 1832 toisessa runokokoelmassaan. Kokoelma sai kielteiset arvostelut, eikä Tennyson julkaissut kymmeneen vuoteen, vaikka jatkoikin koko ajan kirjoittamista. Toinen versio runosta ilmestyi vuonna 1842, kaksiosaisen runokokoelman ensimmäisessä osassa. Jälkimmäinen näistä on runon vakiintunut versio. Tennysonin ensimmäisten ruonojen – ”Sir Lancelot and Queen Guinevere” ja ”Galahad” – tavoin runo käsittelee uudelleen jonkin arthuriaanisen aiheen, joka löyhästi perustuu keskiaikaisiin lähteisiin. Vuonna 1833 ilmestyneessä runossa on 20 säkeistöä, kun taas 1842 ilmestynessä versiossa säkeistöjä on 19. Tässä ”korjatussa” jälkimmäisessä versiossa runon päätös poikkeaa huomattavasti alkuperäisestä. Muutoksella runoilija pyrki vastaamaan paremmin viktoriaanisen ajan sukupuoleen liittyviin moraalikäsityksiin sekä käsitteli itsemurhaa enemmän ajan ajatusmaailman mukaisesti.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Åkerblom sairasteli paljon lapsuudessaan. Hän halusi jo nuorena käyttää vaikutusvaltaansa toisiin ihmisiin. Ollessaan palvelijana Snappertunan kestikievarissa hän ei juurikaan tehnyt taloustöitä vaan herätti huomiota ratsastamalla hevosilla ja lehmillä. Lääketieteen tohtori Frans Geitel tapasi Åkerblomin ja kuvaili häntä sairaaksi tyttörukaksi, joka ei saisi kuvitella olevansa korkeampien voimien välikappale.
The Lady of Shalott
Runon alkuperä
Runo perustuu löyhästi Kuningas Arthurin taruun Astolatin Elainesta. "Elaine of Astolat" on toisinto 1200-lukulaisesta italialaisesta kertomuksesta Donna di Scalotta. Donna di Scalotta pohjautuu uskollisemmin keskiaikaisiin lähteisiin. Donna di Scalotta -tarinassa ei edes mainita niitä aiheita, joihin Tennyson keskittyy: torniin lukitseminen ja neidon päätös ottaa osaa ulkopuolisen maailman tapahtumiin. Di Scalotta korostaa neidon kuolemaa ja vastaanottoa Camelotissa.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Arviolta vuonna 1917 Åkerblom aloitti unissasaarnaamisen. Hänen veljensä piti tätä sairaana piirteenä ja toimitti hänet tutkittavaksi Kammion mielisairaalaan. Sairaala ei kuitenkaan tehnyt veljen toivomaa tutkimusta. Åkerblom alkoi saarnata kirkoissa. Papit avasivat tilaisuudet ja sen jälkeen veisattiin virsi. Åkerblom esiintyi hiukset auki, valkoisissa vaatteissa ja antoi mielikuvan nuoremmasta henkilöstä. Kirkossa esiintyminen antoi Åkerblomille paitsi ilmaisen esiintymispaikan, myös kirkollista arvovaltaa. Parhaimmillaan hän sai tuhansia kuulijoita.
The Lady of Shalott
Runo
Vuonna 1942 julkaistu jälkimmäinen versio alkaa maalaisidyllin kuvauksella. Ensimmäisissä neljässä säkeistössä kerrotaan, että Lady of Shalott asuu linnan tornissa Camelotin ohitse virtaavan joen saaressa. Ladystä ei kuitenkaan tiedetä juuri mitään. Mutta neidon kiehtova laulu kantautuu tornista ulos.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Metsänhoitaja Eino R. Wartiovaara tutustui Åkerblomiin ja Åkerblom sai Wartiovaaran adoptoimaan itsensä. Tuolloin oli laillista adoptoida alle 21-vuotiaita ja Åkerblom oli 20-vuotias. Wartiovaaralla oli jo ennestään kolme tytärtä, joista yksi oli vielä vauva. Åkerblom sai Wartiovaaralta kalliita lahjoja kuten angloarabialaisen hevosen. Hän myös vaati päästä nukkumaan samaan huoneeseen Wartiovaaran ja tämän vaimon kanssa. Lopputuloksena oli Wartiovaarojen avioero. Åkerblomilla oli jo kannattajia ja he estivät Wartiovaaran entistä vaimoa tapaamasta lapsiaan.
The Lady of Shalott
Runo
Säkeistöt 5–8 kuvaavat neidon elämää. Neitoa riivaa salaperäinen kirous: Hän joutuu jatkuvasti kutomaan kangaspuilla kuvakudoksia, joissa kuvataan ulkopuolisen maailman tapahtumia. Hän ei kuitenkaan saa tarkkailla maailmaa katsomalla suoraan ikkunasta ulos. Sen sijaan neito katsoo ulkomaailman tapahtumia peilin kautta. Peilistä kuvastuu vilkas tie sekä Camelotin asukkaita, jotka kulkevat hänen saarensa ohi. Peilistä heijastuvista kuvista käytetään nimitystä "maailman varjot". Ilmaisu tekee selväksi että pelkät heijastukset ovat laiha lohtu sille, että saisi katsoa tapahtumia suoraan tai osallistua niihin. Lady kuulee yöaikaan musiikkia Camelotista, kuu loistaa ja kuutamossa hän näkee vasta vihityt rakastavaiset; ja lady huokaisee: "I am half-sick of shadows". (Vapaa käännös tai ote jostain käännöspätkästä: Oon väsynyt mä varjoihin, lausui tuo lady Shalottin).
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Helsingistä Åkerblom siirtyi kannattajineen Kokkolan seudulle. Saarnojaan hän piti enää valituille kannattajilleen. Välillä saarnaa ei tullutkaan, sillä Åkerblom kertoi kuulijoiden joukossa olevan epäilijöitä. Åkerblom alkoi väittää, että saa saarnansa suoraan Jumalalta ja kysyi usein: ”Uskaltaako joku taistella Herran välikappaletta vastaan?” Jos vastaväitteitä ilmeni, hän manipuloi yleisöään rajuilla kouristuskohtauksilla.
The Lady of Shalott
Runo
Säkeistöt 9–12 kuvaavat urheaa Sir Lancelotia, jonka Lady of Shalott näkee kulkevan ratsain linnansa ohitse ja laulelevan "Tirra lirra, tirra lirra".
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Åkerblom osasi myös muita manipulointikeinoja kuin sairauskohtausten teeskentelyn. Eräässä joukkokokouksessaan hän osoitti sanansa "nuorelle lasten parissa toimivalle teologian ylioppilaalle". Tuleva lääninrovasti Eugéne Nyman oli hämmästynyt, miten Åkerblom tiesi hänen olevan paikalla. Tilanne oli täydellisesti Åkerblomin hallussa; hän ei olisi menettänyt mitään vaikka paikalla ei olisi ollut kuvaukseen sopivaa henkilöä ja Nymankin tyytyi hämmästelemään asiaa itsekseen. Åkerblomin onnistui manipuloinnillaan saamaan seuraajansa sitoutumaan itseensä poikkeuksellisen tiiviisti: he olivat valmiita valehtelemaan ja tekemään rikoksia johtajansa puolesta. Moni myös luopui kaikesta omaisuudestaan ja kieltäytyi tapaamasta perhettään ja sukulaisiaan, koska Åkerblom oli käskenyt tekemään näin. Åkerblomin kerrottiin eläneen moraalitonta elämää täysin avoimesti. Kun hänen tuli todistaa sukupuolinen siveellisyytensä, hän määräsi erään nuoren naispuolisen kannattajansa menemään lääkärintarkastukseen puolestaan. Petos meni läpi ja Åkerblomin neitsyys tuli todistettua.
The Lady of Shalott
Runo
Loput seitsemän säkeistöä kuvaavat sitä vaikutusta, joka Lancelotin näkemisestä ladylle aiheutuu: kutominen loppuu siihen paikkaan ja neito kääntyy katsomaan ikkunasta suoraan Camelotiin – ja näin kirous lankeaa hänen ylleen. (Vapaa käännös: Hän hylkäs kangaspuut, hän jätti kudoksen; kolme askelt otti poikki huonehen. Ikkunast näki hän kukan jokiasterin, näki ritarin kypärän, sen töyhdönkin – Näk' allaan linnan Camelotin. * Alas lensi kaikki langat ja loimet, purkautuivat vaik' tuulen vietäviksi. Särkyi peili, puoliks halkes ja meni tuhansiks pieniks pirstaleiksi. Kirous tuo, nyt kutsuin sen mun luo – Näin huus tuo lady Shalottin.)
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Liikkeen sisällä uskottiin että maailmanloppu oli lähellä. Åkerblomia pidettiin Jumalan välikappaleena ja profeettana, joka tulkitsi Raamattua tavallista syvällisemmin ja myös sai ilmoituksia asioista joista Raamattu ei kerro. Oman todistuksensa mukaan Åkerblom oli Jeesuksen jälkeen suurin profeetta, jolla oli kyky ihmeellisiin voimatekoihin. Hän lupasi eräälle häntä kannattaneelle miehelle parantavansa tämän vaimon, mutta vaimo menehtyi.
The Lady of Shalott
Runo
Lady of Shalott hylkää torninsa. Sen ulkopuolelta hän löytää veneen, johon hän kirjoittaa nimensä. Sitten hän työntää venosen vesille, ja vene lähtee virran kuljettamana kohti Camelotia. Vene lipuu jokea pitkin ja samalla neito laulaa. Naisen kaunis laulu herättää kiinnostusta, ja sitä kuulevat Camelotin asukkaat seuraavat hänen ääntään. Lady of Shalott kuitenkin menettää henkensä ennen kuin vene saapuu palatsin rantaan. Näin laulua seuranneet ihmiset löytävät rannalta veneessä nyt kuolleena makaavan neidon. Suloista neitoa saapuvat katsomaan ladyt ja ritarit – näiden joukossa Lancelot, jonka mielestä neito on ihastuttava:
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Ensiksi Åkerblomia syytettiin kirkkolain rikkomisesta. Hän sai allekirjoituksen 574 kannattajaltaan, että noudattaa luterilaisen kirkon oppia. Tämän jälkeen oikeuteen tuli juttu, että Åkerblom olisi ampunut kohti erästä maanviljelijää. Taas Åkerblomin seuraajat tulivat todistamaan profeettansa puolesta ja heidän mielestään ampuja olikin maanviljelijä. Nyt Åkerblomin toimet alkoivat kiinnostaa myös Kokkolan poliisiviranomaisia. Hänen toimiaan tutkivat erityisesti nimismies Venelius ja tuomari Pulkkis.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
The Avengers on vuonna 2012 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen supersankarielokuva, joka perustuu Marvel Comicsin luomaan Kostajat-supersankariryhmään. Se on Marvel Cinematic Universen kuudes elokuva ja ensimmäisen vaiheen viimeinen elokuva. Sen on ohjannut ja käsikirjoittanut Joss Whedon. Pääosissa esiintyvät Robert Downey Jr., Chris Evans, Mark Ruffalo, Chris Hemsworth, Scarlett Johansson, Jeremy Renner, Tom Hiddleston, Clark Gregg, Cobie Smulders, Stellan Skarsgård ja Samuel L. Jackson. Elokuvassa rauhanturvajärjestö S.H.I.E.L.D.:n johtaja Nick Fury värvää Rautamiehen, Kapteeni Amerikan, Hulkin ja Thorin pysäyttämään Thorin veljen Lokin, joka yrittää alistaa Maan ihmiset.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Saarnoissaan Åkerblom julisti, että Venelius pitää tappaa. Hänen seuraajansa keräsivät rahaa, jotta lahkon ulkopuolinen henkilö myrkyttäisi Veneliuksen. Tehtävään palkattu kuitenkin katosi rahojen kanssa. Tämän jälkeen Venelius yritettiin räjäyttää, mutta tämäkin epäonnistui. Kolmannella kerralla Åkerblomin seuraajat ampuivat Veneliusta, joka jäi eloon. Ampujat vangittiin. Epäillään, että åkerblomilaiset onnistuivat myrkyttämään tuomari Pulkkiksen, mutta koska ruumiinavausta ei tehty, asialle ei ole saatu selvitystä. Näiden tapahtumien jälkeen Åkerblom ilmoitti Jumalan hävittävän Kokkolan ja että hän siirtyy seuraajineen Palestiinaan. He muuttivat kuitenkin takaisin Helsinkiin.
The Lady of Shalott
Runo
Tätä Tennysonin kuuluisaa runoa ei kuitenkaan ole ilmeisesti milloinkaan käännetty suomeksi kokonaisuudessaan, ainoastaan osia joistakin säkeistä.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Helsinkiin päädyttiin vuonna 1923. Tuolloin Kokkolan seudulla myytiin kymmeniä maatiloja ja niistä saadut rahat päätyivät Åkerblomille. Rahoja tarvittiin asunnon ostamiseen. Helsingissä Åkerblom jäi kiinni myymälävarkauksista. Hänet toimitettiin ensiksi lääninvankilaan, missä hänen mielentilansa tutkittiin. Tutkimusten perusteella hänet siirrettiin Kammion mielisairaalaan.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Elokuvan kehittäminen käynnistyi huhtikuussa 2005, sen jälkeen kun Marvel Studios oli saanut lainan Merrill Lynchiltä. Iron Manin (2008) suosion myötä, Marvel ilmoitti The Avengersin ilmestyvän heinäkuussa 2011. Scarlett Johanssonin roolituksen myötä maaliskuussa 2009, elokuvaa lykättiin toukokuuhun 2012. Whedon, joka palkattiin huhtikuussa 2010, uudelleenkirjoitti Zak Pennin alkuperäisen käsikirjoituksen. Tuotanto alkoi huhtikuussa 2011 Albuquerquessa, New Mexicossa, jonka jälkeen tuotantoryhmä siirtyi Clevelandiin, Ohioon elokuussa ja New Yorkiin syyskuussa. Elokuva muunnettiin 3D-muotoon jälkituotannossa.
The Avengers sai ensi-iltansa 11. huhtikuuta 2012 El Capitan Theatressa, Hollywoodissa, jonka jälkeen se ilmestyi elokuvateattereissa Suomessa 27. huhtikuuta 2012 ja Yhdysvalloissa 4. toukokuuta 2012. Elokuva sai lukuisia palkintoja ja ehdokkuuksia, mukaan lukien Oscar- ja Bafta-palkinnot parhaista erikoistehosteista, ja asetti useita tuottoennätyksiä Pohjois-Amerikassa. The Avengers tuotti 1,5 miljardia dollaria lipputuloina ja siitä tuli maailman kolmanneksi eniten tuottanut elokuva kautta aikojen. Jatko-osat, Avengers: Age of Ultron, Avengers: Infinity War ja Avengers: Endgame, saivat ensi-iltansa 1. toukokuuta 2015, 27. huhtikuuta 2018 ja 26. huhtikuuta 2019.
Juoni
Asgardilainen Loki tapaa olennon nimeltä The Other, joka johtaa avaruusoliorotua nimeltä chitaurit. The Other lupaa antavansa Maan valloittamista suunnittelevalle Lokille armeijan, jos tämä tuo hänelle suurella potentiaalilla varustetun energialähteen, Tesseraktin. S.H.I.E.L.D.:n johtaja Nick Fury sekä apulaisjohtaja Maria Hill saapuvat syrjäiseen tutkimuslaitokseen, jota evakuoidaan parhaillaan. Siellä tiedemiehet fyysikko Erik Selvigin johdolla tutkivat Tesseraktia. Agentti Phil Coulson kertoo, että kappale on alkanut säteillä erikoista energiaa. Yhtäkkiä Tesserakti aktivoituu ja avaa madonreiän, jonka kautta Loki pääsee Maahan. Loki varastaa Tesseraktin ja orjuuttaa valtikallaan Selvigin sekä osan agenteista, mukaan lukien Clint Bartonin, jotka auttavat häntä pakenemaan.
The Lady of Shalott
Teema
Runossa kuvattu kuolema on tulkittu myös uneksi. Christine Poulsonin mukaan unen sivumerkitys on fyysinen hylkääminen ja haavoittuvuus. Uni voi kuvastaa joko seksuaalista täyttymystä tai olla neitsyyden metafoora. Saduissa, kuten Lumikki ja Prinsessa Ruusunen, on perinteisesti tämä sama assosiaatio. Poulson sanoo että Lady of Shalottista tulee kuollessaan kuin Ruusunen, jota ei voi koskaan herättää, ja se näin symboloi täydellistä feminiiniä passiivisuutta.
Maria Åkerblom
Uskonnollisen liikkeen johdossa
Maria Åkerblomin kissa ja hiiri -leikki viranomaisten kanssa herätti suurta huomiota julkisuudessa, ja poliisin näyttävä rynnäkkö Meilahden Villa Toivolaan kesäkuussa 1927 oli etusivun uutinen valtakunnan sanomalehdissä. Åkerblomia koskeneista uutisista sepitettiin pilkkalauluja ja arkkiveisuja. Eräässä tällaisessa arkkiveisussa sanottiin: "Ei varastaminenkaan syntiä ole, jos tekee sen taitavasti." Hämeenkoskella on edelleen silta, jota kutsutaan Maria Åkerblomin sillaksi sen muistoksi, että Åkerblomin pakomatka Hämeenlinnan naisvankilasta katkesi häntä kuljettaneen auton törmättyä sen kaiteeseen.
Vankilasta hän vapautui vuonna 1933. Lahkoaan hän johti vankilasta käsin kirjeitse, ja kuvaten vankeustuomioita, ongelmia ja kärsimyksiä todisteena siitä, että Jeesuksen seuraajia vainotaan. Vankeustuomion jälkeen Åkerblomin uskonnollinen toiminta ei ollut entisen laajuista.
Myöhemmät vaiheet
Åkerblom piti vanhemmiten suuria juhlia ja eli loisteliaasti. Hän piti huoneessaan lukkojen takana jääkaappia, johon vain hänellä oli pääsy. Emännän eläessä loisteliaasti ja juhliessa suurellisesti hänen palvelijoillaan ei ollut rahaa eikä ruokaa. Eräs nainen oli myynyt perimänsä maatilan ja antanut rahat Åkerblomille ja muuttanut tämän luokse asumaan. Åkerblom kuitenkin ilmoitti, että asuminen hänen luonaan ei ole ilmaista.
Åkerblom asui Meilahdessa suuressa Villa Toivolan huvilassa, joka hänen kuolemansa jälkeen muutettiin asuinhuoneistoja sisältäväksi pienkerrostaloksi.
Myöhempi Porvoon hiippakunnan piispa Gustav Björkstrand valmisteli 1960- ja 1970-luvun vaihteessa väitöskirjaa Maria Åkerblomista ja tämän perustamasta uskonlahkosta ja olisi halunnut haastatella myös Åkerblomia itseään, mutta tämä torjui kaikki haastattelupyynnöt. Väitöstilaisuuden lähestyessä Björkstrand sai Åkerblomin asianajajalta kirjeen, jossa häntä uhattiin oikeusjutulla ja suurilla vahingonkorvausvaatimuksilla. Björkstrand ei lopulta tavannut Åkerblomia kertaakaan.
Maria Åkerblom kuoli Töölössä, ja hänet on haudattu Honkanummen hautausmaalle. Uskollisille seuraajilleen hän ei säätänyt testamentissaan mitään vaan jätti heidät taloudellisiin vaikeuksiin.
Lahkon jäsenillä havaittiin Åkerblomin kuoleman jälkeen dissosiatiivisia oireita. He eivät ole halunneet kertoa ajastaan lahkon jäseninä mitään. Nimettömästi he ovat kertoneet, että ”se aukaisisi liian monta haavaa” ja ”kukaan joka itse ei ole ollut mukana ei voi ymmärtää millaisia voimia hänellä oli hallinnassaan”.
Psykiatrisen vankisairaalan ylilääkäri, dosentti Hannu Lauerma on kuvannut Åkerblomin toimintaa suggestiiviseksi. Lauerman mukaan Åkerblom kykeni vaipumaan ekstaattisiin, itsesuggestiopohjaisiin hurmostiloihin ja manipuloimaan ihmisiä niiden avulla.
Maria Åkerblom fiktiossa
Wasa Teaterissa sai vuonna 2005 ensi-iltansa Åkerblom-aiheinen näytelmä. Maria Åkerblomin elämästä on kirjoitettu useita muitakin näytelmiä.
Zaida Bergroth on ohjannut Åkerblomin elämästä kertovan elokuvan Marian paratiisi (2019). Åkerblomia näyttelee elokuvassa Pihla Viitala.
The Lady of Shalott
Maalaustaide
Tutkija Anne Zanzucchin mukaan voidaan yleisesti sanoa, että prerafaeliittien viehtymys arthuriaaniseen tarustoon on jäljitettävissä Tennysonin kirjoituksiin.
Tennysonin varhaisten runojen keskiaikaisuus ja niiden voimakkaan visuaalinen ilmaisu olivat prerafaeliiteille suuri innoituksen aihe. Taidemaalarit Dante Gabriel Rossetti ja William Holman Hunt kirjoittivat vuonna 1848 listan kuolemattomista sankareista ja sankarittarista, joita he ihailivat etenkin kirjallisuudessa. John Keats ja Alfred Tennyson olivat etunenässä niiden kirjailijoiden joukossa, joiden aiheet päätyivät prerafaeliittien teoksiin. Eritoten Tennysonin The Lady of Shalott oli suosittu aihe.
Useat prerafaeliitit maalasivat runon säkeistöihin liittyviä taideteoksia, ja he keskittyivät joko torniin vangittuun ladyyn tai kuolevaan neitoon, joka ajelehtii jokea alas kohti Camelotia. Holman Hunt kuvasi neidon sotkeutuneena kuvakudoksensa loimiin. Tennyson ei pitänyt tästä työstä, koska runossa ei mainita tällaista kohtausta laisinkaan. Vaikka neito vaikuttaa hetkellisesti lankojen vangitsemalta, hänen asentonsa osoittaa voimaa ja kontrollia eikä heikkoutta. Holman Huntia kiehtoi sama aihe yhä uudestaan, ja hän teki siitä piirroksen, kaiverruksen ja kaksi maalausta.
John William Waterhouse maalasi kolmasti runoon pohjautuvan taulun. Ensimmäisen näistä hän maalasi 1888. Tässä teoksessa The Lady of Shalott neito on juuri asettunut veneeseen päästäkseen Camelotiin. Toinen teos vuodelta 1894 The Lady of Shalott Looking at Lancelot kuvaa sitä ratkaisevaa hetkeä, kun neito kääntyy katsomaan Sir Lancelotia ikkunasta. Christine Poulsonin mukaan impressionisesti maalattu taulu tuo esiin tuon hetken elinvoimaisuuden ja sen tärkeyden neidolle. Kolmas teos on vuodelta 1915. Tässä viimeisessä teoksessa "I Am Half-Sick of Shadows," Said the Lady of Shalott neito istuu haikeana kudelmiensa äärellä.
Zaida Eriksson-Lihr
thumb|Zaida Eriksson-Lihr Zaida Eriksson-Lihr, o.s. Eriksson (10. maaliskuuta 1895 Helsinki – 4. maaliskuuta 1974 Alicante, Espanja) oli suomalainen lääketieteen ja kirurgian tohtori ja lastentautien erikoislääkäri, joka tunnetaan Allergiasairaalan perustajana.
Henkilöhistoria
Eriksson-Lihr oli Sigrid Liljeroosin ja ahvenanmaalaisen merikapteeni Konstantin Erikssonin tytär, joka ryhtyi opiskelemaan lääkäriksi vastoin isänsä tahtoa. Hänen aviopuolisonsa oli lentokapteeni Gunnar Bernhard Lihr (1897–1937), joka oli Finnairin edeltäjän Aero Oy:n ensimmäinen suomalainen liikennelentäjä. Heille syntyi poika Olof Gunnarsson vuonna 1935. Vain kolme vuotta kestänyt avioliitto päättyi puolison kuolemaan lento-onnettomuudessa Ruotsissa. Eriksson-Lihrin rakkaimmat harrastukset olivat matkailu ja musiikki. Jäätyään eläkkeelle 73-vuotiaana 1968 hän muutti Alicanteen ja rupesi puuhaamaan sinne allergiasairaalaa, jonne suomalaiset olisivat voineet paeta kotimaan siitepölyjä. Hanke kuitenkin raukesi espanjalaiseen byrokratiaan.
Ammattiura
Erioksson-Lihr valmistui lääketieteen lisensiaatiksi 1922 ja väitteli 1925 lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi viidentenä naisena Suomessa. Väitöskirja käsitteli lasten laitoshoitoa. Suomessa allergiasairauksiin oli kiinnitetty huomiota jo 1900-luvun alussa, mutta vasta Eriksson-Lihr rupesi keskittymään tarkemmin niiden tutkimiseen ja hoitoon. Hän kävi opintomatkalla Yhdysvalloissa ja toi sieltä paljon tietoa ja hoitotekniikkaa, muun muassa ihokokeet, jotka oli maailmalla tunnettu jo 1870-luvulta alkaen. Hän olisi halunnut avata allergisten sairauksien osaston Arvo Ylpön johtamassa lastensairaalassa, mutta aika ei ollut vielä kypsä. Sitä vastoin hänet kutsuttiin sisätautiosaston konsultoivaksi lääkäriksi, mikä kehitti hänessä unelman kokonaan allergisten sairauksien hoitoon erikoistuneesta sairaalasta.
Vuonna 1946 perustettiin Allergiatutkimussäätiö, joka ylläpiti yksityistä sairaalaa aluksi Suomen Punaisen Ristin tiloissa Helsingin Lauttasaaren kartanossa. Sen päärakennuksesta oli luovutettu väliaikaiskäyttöön 30 paikkaa käsittävät sairaalatilat. Nämä kävivät pian ahtaiksi, ja 1950-luvulla sairaala siirtyi osin Sibeliuksenkatu 9:ään ja osin Kaupunginpuutarhaan. Potilaskäyntien määrä oli kasvanut monikymmenkertaiseksi, ja oma sairaalarakennus näytti ainoalta ratkaisulta. Tämän toteuttamiseksi hän mm. osallistui Helsingin kunnallispolitiikkaan Ruotsalaisen kansanpuolueen edustajana. Sairaalan suunnittelu oli vaikea tehtävä, koska missään ei ollut mallia otettavaksi. Allergiasairaalan uusi rakennus Meilahdessa otettiin käyttöön 1962.
Eriksson-Lihr toimi sairaalansa ylilääkärinä itsevaltaisesti ja kehitti siitä arvostetun sairaalan. Luonteeltaan häntä kuvattiin kiivaaksi, hän sietänyt eriäviä mielipiteitä. Allergiset sairaudet olivat vaikeasti hallittavia ja suuri yleisö oudoksui niitä. Joskus jopa oltiin sitä mieltä, ettei allergisia sairauksia olisi Suomessa lainkaan, ellei Eriksson-Lihr olisi niitä tänne tuonut. Näitä käsityksiä kumoamaan tarvittiin hänenlaisensa tulisieluinen taistelija. Allergiasairaala toimi säätiön omistuksessa vuoteen 1969. Seuraavana vuonna se liitettiin osaksi Helsingin yliopistollista keskussairaalaa. Nykyinen Iho- ja allergiasairaala siitä muotoutui 1992 iho- ja sukupuolitautien klinikan ja Allergiasairaalan yhdistyessä. Vaikean ja vaativan yhdistymistyön johti kunnialla läpi professori Kimmo Mustakallio joka toimi alkuperäisen Ihotautiklinikan ylilääkärinä vuodesta 1968 kun edeltäjä, professori Tauno Putkonen jäi eläkkeelle.
Zaida Eriksson-Lihrille myönnettiin professorin arvonimi 1955. Hänen mukaansa nimettiin vuonna 2008 Iho- ja allergiasairaalan ja Paciuksenkadun välissä kulkeva Zaidankatu.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Juoni
Stuttgartissa Barton varastaa iridiumia vakauttaakseen Tesseraktin voiman Lokin taistellessa Rogersia, Starkia ja Romanoffia vastaan. Taistelu päättyy Lokin antautumiseen, mutta kun häntä ollaan saattamassa S.H.I.E.L.D.:n huostaan, Lokin velipuoli Thor saapuu vapauttamaan hänet ja yrittää vakuuttaa Lokin hylkäämään suunnitelmansa ja palaamaan Asgardiin. Starkin ja Rogersin kanssa käydyn taistelun jälkeen Thor myöntyy päätökseen vangita Loki helialukseen. Banner ja Stark jatkavat Tesseraktin jäljittämistä.
Lontoon City
Lontoon City on Lontoon historiallisen keskustan käsittävä hallintoalue Suur-Lontoon kreivikunnassa. Lontoon kaupunkiasutus kasvoi alun perin Lontoon Cityn ja viereisen Westminsterin ympärille, jotka molemmat ovat nykyisin Lontoon kaupunginosia Thamesin pohjoispuolella. Pinta-alaltaan City on 2,6 neliökilometrin suuruinen – siksi se tunnetaankin myös nimellä The Square Mile (neliömaili). Näitä termejä käytetään usein metonymioina Yhdistyneen kuningaskunnan finanssipalvelutoimialalle, joka sai historiallisesti näiltä alueilta alkunsa.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Juoni
Kostajien välille alkaa kuitenkin nousta erimielisyyksiä Lokin vangitsemisesta sekä siitä, että S.H.I.E.L.D. aikoo käyttää Tesseraktia asekehitykseen avaruusolioita vastaan. Ryhmän riidellessä, Barton ja muut Lokin hallitsemat agentit hyökkäävät helialukseen ja vaurioittavat sen moottoreita, mikä saa Bannerin muuttumaan Hulkiksi. Stark ja Rogers yrittävät korjata moottorit ja Thor yrittää pysäyttää Hulkin. Romanoff puolestaan taistelee Bartonia vastaan ja onnistuu vapauttamaan tämän Lokin vallasta. Loki tappaa Coulsonin ja heittää Thorin ulos aluksesta ennen kuin pakenee. Hulk puolestaan putoaa maahan hyökättyään S.H.I.E.L.D.:n hävittäjän kimppuun. Coulsonin kuoleman kautta Fury motivoi Kostajia ryhtymään yhteistyöhön. Loki käyttää Tesseraktia avatakseen madonreiän Selvigin rakentaman laitteen avulla Stark-tornin yläpuolelle, jotta chitaurit voivat aloittaa hyökkäyksensä.
Lontoon City
Vuonna 2017 Cityn asukasluku oli noin ja asukastiheys  as/km². Cityssä työskentelee päivittäin noin 300 000 henkilöä.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Juoni
Kostajat yrittävät puolustaa New Yorkia, mutta huomaavat jäävänsä alakynteen chitaurien saapuessa Maahan. Banner saapuu ja muuttuu Hulkiksi käyden taisteluun yhdessä Rogersin, Starkin, Thorin, Bartonin ja Romanoffin kanssa evakuoiden samalla siviilejä pois alueelta. Hulk löytää Lokin ja lyö hänet hetkessä. Romanoff ja Selvig puolestaan yrittävät sulkea madonreiän Lokin valtikalla. Sillä välin Furyn ylempiarvoiset yrittävät lopettaa avaruusrodun hyökkäyksen laukaisemalla ydinohjuksen Manhattania kohti. Stark tarttuu ohjukseen ja ohjaa sen läpi madonreiästä kohti chitaurien laivastoa. Ohjus räjähtää, mikä tuhoaa chitaurien emoaluksen ja lamauttaa avaruusolentojen joukot Maassa. Starkin puvusta loppuu teho ja hän putoaa madonreiästä takaisin juuri kun Romanoff sulkee sen. Stark joutuu vapaapudotukseen, mutta Hulk estää häntä osumasta maahan. Taistelun jälkeen Thor palaa Asgardiin Loki ja Tesserakti mukanaan, samalla kun Fury ilmaisee olevansa varma, että Kostajat palaavat jos ja kun heitä tarvitaan.
Lontoon City
Hallinto
pienoiskuva|Lontoon Cityn vaakuna. Cityn hallintoa kutsutaan virallisesti nimellä Mayor and Commonalty and Citizens of the City of London mutta myös nimellä The Corporation of London. City jakautuu 25 äänestysalueeseen (Ward), joista jokainen valitsee edustajikseen yhden oltermannin (Alderman) sekä 2–10 valtuutettua (Commoner). Vaalit järjestetään neljän vuoden välein ja valitut edustajat ovat puoluepoliittisesti sitoutumattomia. Vaalissa äänioikeutettuja ovat paitsi Cityn asukkaat, myös siellä toimivat yritykset. Yrityksillä on noin 32 000 ääntä, kun asukkailla on alle 10 000 ääntä.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Juoni
Lopputekstien välissä näytetyssä kohtauksessa The Other kertoo Lokin hyökkäyksen epäonnistumisesta mestarilleen. Lopputekstien jälkeisessä kohtauksessa Kostajat syövät kaikessa hiljaisuudessa shawarma-ravintolassa.
Lontoon City
Hallinto
Valtuutetut muodostavat valtuuston (The Court of Common Council), joka on Cityn korkein päätöksentekoelin. Oltermannit puolestaan muodostavat The Court of Aldermen -nimisen elimen, jonka tehtävät ovat jääneet varsin vähäisiksi. Oltermannit toimivat kuitenkin rauhantuomareina sekä erilaisten yleishyödyllisten yhteisöjen hallintoelimissä.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Tuotanto
thumb|left|185px|Käsikirjoittaja-ohjaaja Joss Whedon. Idea tehdä Kostajat-sarjakuvista elokuva syntyi jo vuonna 2005, kun Marvel teki Paramount Picturesin kanssa sopimuksen tuottaa joukko elokuvia. Heinäkuussa 2007 ilmoitettiin, että The Incredible Hulkin käsikirjoittanut Zak Penn käsikirjoittaisi myös The Avengersin. Vuoden 2010 huhtikuussa Penn kuitenkin siirtyi sivuun ja Joss Whedon palkattiin sekä käsikirjoittajaksi että ohjaajaksi.
Lontoon City
Hallinto
Lontoon Cityn johdossa on pormestari (Lord Mayor of London); tämä 1189 perustettu virka on eri virka kuin Lontoon pormestari (Mayor of London). Yhdistyneen kuningaskunnan 66 citystä vain 30:llä on Lord Mayor. Pormestari valitaan vaaleilla vuodeksi syys-lokakuun vaihteessa, ja ehdolle voivat asettua kaikki oltermannit, jotka ovat toimineet myös Cityn sheriffeinä mutta eivät vielä ole olleet pormestarina. Marraskuussa pormestari menee värikkäässä kulkueessa (Lord Mayor's Show) Westminsteriin vannomaan uskollisuutta kuningattarelle korkeimman oikeuden tuomarien läsnä ollessa.
Veszprém
Veszprém [] on kaupunki Unkarissa, Veszprémin läänissä. Veszprém on läänin pääkaupunki ja sijaitsee noin 15 kilometriä pohjoiseen Balatonjärvestä. Budapestiin on matkaa 110 kilometriä. Veszprémin pinta-ala on 126,90 neliökilometriä ja väkiluku 63 405 (vuonna 2009).
Veszprém on Euroopan kulttuuripääkaupunki vuonna 2023.
Ystävyyskaupungit
Lähde:
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Kuvaukset
Elokuvan kuvaukset alkoivat 25. huhtikuuta 2011 Albuquerquessa, josta siirryttiin Clevelandiin ja New Yorkiin. Kuvaukset päättyivät New Yorkissa 4. syyskuuta 2011. Elokuvan budjetti oli noin 220 miljoonaa dollaria, mikä tekee siitä yhden kaikkien aikojen kalleimmista elokuvista.
Haptinen teknologia
Haptinen teknologia on teknologiaa, joka käyttää hyväksi tuntoaistia.
Yleisimmin tuntoaistia hyödynnetään erilaisten tietokonejärjestelmien syöttölaitteissa; tässä yhteydessä puhutaan myös haptisesta käyttöliittymästä. Jos järjestelmässä tapahtuu jotain, syöttölaite voi esimerkiksi täristä tai helpottaa tai vastustaa liikettä. Esimerkiksi lentokoneen ohjainsauva on "yksisuuntainen" ohjain; uusissa lentokoneissa sitä ei ole kytketty mekaanisesti suoraan ohjauspintoihin. Mikäli ohjainta tärisytetään keinotekoisesti tai se vastustaa liikettä aivan kuin se olisi kytketty suoraan, se muuttuu "kaksisuuntaiseksi" ja antaa täten lentokoneen ohjaajalle tuntuman ohjauspintojen tilasta.
Monissa peliohjaimissa käytetään tärinää hyväksi pelitapahtumien tuntemuksien tehostamiseen; esimerkiksi peliohjain voi täristä asetta laukaistaessa tai räjähdysten mukana, tai rattiohjain voi täristä, kun pelissä ajetaan autolla erilaisella pinnalla. Erilaisissa simulaattoreissa ja virtuaalitodellisuusjärjestelmissä voidaan käyttää myös monipuolisempia muotoja, esimerkiksi voidaan aiheuttaa todenmukainen kosketustuntemus virtuaalista pintaa koskettaessa. Muun muassa vuonna 2020 julkaistun PlayStation 5 -pelikonsolin DualSense-ohjain hyödyntää haptista teknologiaa.
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Julkaisu
The Avengersin maailmanensi-ilta oli 11. huhtikuuta 2012 Hollywoodissa, Kaliforniassa. Yhdysvalloissa se julkaistiin 4. toukokuuta 2012 ja tuotti 80,8 miljoonaa dollaria avauspäivänään, joka oli toiseksi paras avaus Harry Potterin ja kuoleman varjelusten toisen osan jälkeen. Avausviikonloppunaan se tuotti kaiken kaikkiaan 207,4 miljoonaa dollaria rikkoen Harry Potterin edellisen ennätyksen. Se oli myös elokuva, joka tuotti nopeimmin 100, 150, 200 ja 250 miljoonaa dollaria.
Haptinen teknologia
Lähteet
Haptische Wahrnehmung Háptico Осязание
The Avengers (vuoden 2012 elokuva)
Julkaisu
Pelkästään Robert Downey Jr. tienasi roolisuorituksestaan 50 miljoonaa.
Avengers: Infinity War
Anthony ja Joe Russo ohjasivat Avengers: Infinity Warin Christopher Markusin ja Stephen McFeelyn käsikirjoituksen pohjalta. Infinity War sai ensi-iltansa Suomessa 25. huhtikuuta 2018 ja Yhdysvalloissa 27. toukokuuta 2018. Elokuvassa on mukana lukuisia näyttelijöitä aiemmista MCU-elokuvista, Josh Brolinin näytellessä Thanosta.
Lontoon City
Hallinto
Cityllä on myös oma poliisi, City of London Police, kun muu Lontoo on Metropolitan Policen valvonnassa.
Yhdistyneen kuningaskunnan parlamentissa on ollut vuodesta 1579 näkyvällä paikalla Cityn oma Remembrancer (muistuttaja), jonka tehtävänä oli alun perin muistuttaa kuninkaalle – joskin silloin oli vallassa kuningatar Elisabet I – että hän on velassa Citylle eli hän on virallistettu elinkeinoelämän lobbari.
Historia
thumb|250px|Lontoon City. Cityä on hallittu erillisenä vuodesta 886 lähtien, jolloin Alfred Suuri nimitti poikansa Lontoon kuvernööriksi. Cityn rajat määritti kaupungin muuri, joka nyttemmin on purettu. Vuonna 1132 Lontoolle annettiin kaupungin oikeudet ja 1141 sen väki katsottiin yhdeksi yhteisöksi, jota hallitsemaan tuli Corporation of London. City on palanut maan tasalle vuosina 1212 ja 1666. Ennen vuotta 1832 City valitsi neljä edustajaa ylähuoneeseen, mutta nykyisin vain yhden edustajan Etelä-Westminsterin kanssa jaetusta vaalipiiristä.
Lontoon Cityn asukasluku on laskenut tasaisesti, vielä vuonna 1700 siellä asui 208 000 asukasta, joista 139 000 kaupunginmuurien sisäpuolella. Asuintalot purettiin kuitenkin konttorirakennusten tieltä. Nykyisin Cityyn noin neliömailin alueelle sijoittuneet finanssisektorin yritykset tuovat kuudenneksen maan bruttokansantuotteesta. City nousikin vuonna 2007 ohi New Yorkin Wall Streetin maailman johtavaksi kansainväliseksi finanssikeskukseksi.
Maamerkkejä
Merkittävimmät Cityssä olevat rakennukset ovat St Paulin katedraali, jossa sijaitsee Lontoon piispanistuin, sekä yksi Lontoon korkeimmista pilvenpiirtäjistä, 183-metrinen Tower 42 ja 180 metriä korkea Swiss Ren rakennus osoitteessa 30 St Mary Axe, Lontoon pörssi ja Bank of England.
97 Klotho
97 Klotho on keskikokoinen päävyöhykkeen asteroidi, joka kuuluu M-luokkaan. Sen löysi Wilhelm Tempel 17. helmikuuta 1868, samana päivänä kuin 96 Aegle löydettiin. 97 Klothon rakenteen on arvioitu olevan samankaltainen kuin kahden muun M-luokan asteroidin, 21 Lutetian ja 22 Kalliopen. Asteroidi nimettiin Clothon, kreikkalaisen mytologian hahmon, mukaan.
Tuorilan koulu
Tuorilan koulu on Porvoossa vuonna 1882 perustettu maaseutukoulu, jossa on luokat 1–6. Koulun oppilasmäärä ei koskaan ole ollut suuri, nykyään se on viidenkymmenen tienoilla. Koulun rehtorina toimii Eija Hopea.
Vuonna 1882 G. V. Eklund, Johan Pietiläinen, talolliset Johan Hommas ja Johan Lampila päättivät kutsua ensimmäiseksi opettajaksi Matilda Wilhelmina Enqvistin.
Oppilaat esittävät usein näytelmiä, ja tälle toiminnalle tarjoaa lisämahdollisuuksia yleiskäytössä oleva Vanhamoision seuratalo.
Tuorilan koulu lopetti toimintansa vuonna 2019.
İsmet İnönü
Mustafa İsmet İnönü (24. syyskuuta 1884 – 25. joulukuuta 1973) oli turkkilainen kenraali, valtiomies ja maan toinen presidentti 1938–1950. İnönü oli myös Turkin pääministerinä 1923–1924, 1925–1937 ja 1961–1965.
Elämä
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen İnönü liittyi turkkilaisnationalistiseen liitteeseen Anatoliassa ja tuli nimitetyksi Länsi-Turkin armeijan komentajaksi, minkä aseman hän piti koko Turkin itsenäisyyssodan ajan. İnönü ylennettiin prikaatikenraaliksi heti "İnönün taisteluiden" jälkeen, kun hän oli voittanut Kreikan armeijan Länsi-Anatoliassa. Itsenäisyyssodan aikana hän oli myös Suuren kansalliskokouksen jäsen.
Hänet nimitettiin pääneuvottelijaksi Turkin delegaation Lausanneen, jossa hän puolusti voimakkaasti Turkin vaatimuksia, mikä sai neuvottelut kestämään odotettua kauemmin.
İnönü oli Turkin pääministerinä useita kertoja ja joutui hoitamaan kriisejä, kuten šeikki Siadin kapinan ja Kemal Atatürkin murhayrityksen Izmirissä. Vuoden 1929 talouskriisin myötä hän otti käyttöön taloussuunnitelman, joka sai vaikutteita Neuvostoliiton viisivuotissuunnitelmasta.
Atatürkin seuraaja
Atatürkin kuoleman jälkeen Inönü oli varteenotettavin ehdokas hänen seuraajakseen, ja kansalliskokous valitsi hänet presidentiksi. Toinen maailmansota alkoi hänen ensimmäisenä presidenttivuotenaan ja sekä akselivallat että liittoutuneet painostivat Turkkia liittymään puolelleen. Saksa lähetti Ankaraan Franz von Papenin ja Winston Churchill tapasi İnönün salaa rautatievaunussa lähellä Adanaa 30. tammikuuta 1943. İnönü tapasi myöhemmin Churchillin ja Franklin D. Rooseveltin toisessa Kairon konferenssissa joulukuun alussa 1943.
Vuoteen 1941 mennessä liittoutuneet uskoivat Turkin puolueettomuuden olevan niille eduksi sen estäessä akselivaltojen pääsyn käsiksi Lähi-idän öljyvaroihin. Akselivaltojen voitot vuoden 1942 lopulla saivat Rooseveltin ja Churchillin harkitsemaan asiaa uudelleen ja Churchill vaati Turkkia avaamaan uuden rintaman Balkanille, vaikka Roosevelt näki tämän riskit. İnönü puolestaan pyrki pitämään Turkin sodan ulkopuolella mahdollisimman pitkään ja vaati Yhdysvalloilta ja Britannialta takuita Neuvostoliittoa vastaan sodan jälkeen, jos se päättäisi ottaa haltuunsa Mustallemerelle johtavat salmet. Neuvostoliiton pelko sai Turkin lopulta luopumaan liittoumattomuudesta ja liittymään Natoon 1952. İnönü onnistui pysymään sodan ulkopuolella ja julisti sodan Saksalle ja Japanille vasta helmikuussa 1945.
Vuonna 1950 İnönün Tasavaltalainen kansanpuolue hävisi Turkissa järjestetyt ensimmäiset vapaat vaalit, minkä jälkeen İnönü oli kymmenen vuotta oppositiojohtajana, kunnes palasi pääministeriksi vuoden 1960 vallankaappauksen jälkeen.
İnönü kuoli vuonna 1973. Hänet on haudattu Atatürkin mausoleumin viereen Ankaraan.
Kauppakollegio
Kauppakollegio on Ruotsin valtion virasto, joka vastaa ulkomaankauppaa, Euroopan unionin sisämarkkinoita ja kauppapolitiikkaa koskevista asioista. Se toimittaa Ruotsin hallitukselle tietoa, lausuntoja ja selvityksiä päätöksenteon tueksi ja osallistuu kansainvälisiin kokouksiin. Kauppakollegio toimii Tukholmassa ja sillä on noin 90 työntekijää.
Historia
Kauppakollegio on Ruotsin vanhimpia keskusvirastoja. Se perustettiin jo vuonna 1637 mutta aloitti toimintansa vasta vuonna 1651, jolloin se yhdistettiin Kamarikollegion kaupasta, manufaktuureista ja merenkulusta vastanneen osan kanssa. Perustamista edisti valtakunnankansleri Axel Oxenstierna, joka myös laati kollegion alkuperäisen johtosäännön. Kauppakollegio toimi alkujaan Tukholman Tre Kronor -linnassa. Se yhdistettiin vuonna 1680 Kamarikollegioon mutta muutettiin uudelleen itsenäiseksi virastoksi vuonna 1711.
Kauppakollegio vastasi 1600- ja 1700-luvuilla Ruotsin tullitoimesta (vuoteen 1723), ulkomaankaupasta, yleisestä sisämaankaupasta, kauppapolitiikasta, merenkulusta, manufaktuuriteollisuudesta ja käsityöstä. Vuodesta 1711 se oli lisäksi aksiisi- ja tullioikeuksien ylioikeus, ja vuoteen 1825 sille kuului raspi- ja kehruuhuoneiden, lastenkotien sekä hospitaalien valvonta. Patenttien valvonta annettiin Kauppakollegiolle vuonna 1834 ja valtion merenkulkuopistojen vuonna 1841. Kun Vuorikollegio lakkautettiin vuonna 1857, sen tehtävät siirtyivät Kauppakollegiolle.