cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ust-Vym
Ust-Vymissa sijaitsi muinaisten komien pakanallinen palvontapaikka, jonne Tapani Permiläinen saapui vuonna 1380 levittämään kristinuskoa. Tapani hävitti palvontapaikan, kaatoi pyhän koivun ja rakensi lähelle rukoushuoneen. Vuonna 1383 Tapanista tuli vasta perustetun Permin hiippakunnan piispa ja Ust-Vymistä muodostui komien uskonnollinen, poliittinen ja taloudellinen keskus. Vuonna 1384 paikalle rakennettiin kaksi kirkkoa ja luostari, jonka yhteydessä toimi paikallisesta väestöstä pappeja valmistanut koulu. Pakanoiden ja vierasheimolaisten hyökkäyksiltä suojaamaan rakennettiin linnoitus.
1900-luvun alussa Ust-Vymin asukkaat harjoittivat maanviljelyn, karjanhoidon ja metsästyksen lisäksi hevoskuljetuksia ja tukinuittoa. Vuosina 1918-1919 kylässä toimi opettajaseminaari ja vuosina 1921-1923 ja 1931-1954 pedagoginen teknikumi. Ensimmäinen kolhoosi perustettiin vuonna 1929, ja samana vuonna muodostettiin Ust-Vymin metsäteollisuuskeskus. 1920-luvulta vuoteen 1943 saakka Ust-Vym oli samannimisen hallintopiirin keskus. Vuonna 1995 kylässä oli vajaat tuhat asukasta, näistä kaksi kolmasosaa komeja ja kolmannes venäläisiä. Kylässä on kaksi toimivaa kirkkoa, kulttuuritalo ja kotiseutumuseo.
Dakarin yliopisto
thumb|Yliopiston kirjasto. Dakarin yliopisto on Senegalin suurin ja vanhin tiedekorkeakoulu.
Historian ja tulevaisuuden museo
Historian ja tulevaisuuden museo on Turkuun suunnitteilla oleva museo, jonka on tarkoitus avautua yleisölle kokonaisuudessaan vuonna 2029 Turun 800-vuotisjuhlavuonna. Vuorovaikutteisen ja elämyksellisen museon on tarkoitus esitellä sekä Suomen että Turun historiaa sekä yhdistää museoiden, tiedekeskusten ja elämyspuistojen eri ominaisuuksia.
Dakarin yliopisto
Monialainen yliopisto käsittää kuusi tiedekuntaa sekä joukon tutkimuslaitoksia ja korkeakouluja. Sen alaisuuteen kuuluu myös vuonna 1936 perustettu Institut fondamental d’Afrique noire. Yliopistossa on yli 60 000 opiskelijaa. Sen opetuskieli on ranska.
Historian ja tulevaisuuden museo
Idea uudesta historian museosta syntyi vuonna 2011, kun Turku toimi Euroopan kulttuuripääkaupunkina. Turun kaupunginvaltuusto teki päätöksen museon toteuttamisesta vuoden 2017 huhtikuussa osana Suomen satavuotisjuhlavuotta. Kolmesta jatkovalmisteltavasta vaihtoehtoisesta sijaintipaikasta päätettiin Turun kaupunginhallituksessa kesäkuussa 2018. Toukokuussa 2019 Turun kaupunginhallitus valitsi museon sijaintipaikaksi uudistettavan Linnaniemen alueen.
Museo rakennetaan vaiheittain Turun linnan ja Forum Marinumin viereen, Aurajoen ja Turun sataman läheisyyteen. Rakennustyöt voidaan käynnistää Linnanniemen alueella vuonna 2026, sillä alue on siihen asti vuokralla. Museorakennuksen hinta-arvio vuoden 2022 hintatason mukaan on noin 39 miljoonaa euroa. Arvio ei sisällä näyttelytoteutuksia ja kalustamista. Hanke aiotaan rahoittaa Turku 2029 -säätiön varoista. Lisäksi opetus- ja kulttuuriministeriöltä oli ainakin vuoden 2019 tietojen mukaan haettavissa investointiavustusta. Alustavasti uuden museorakennuksen pinta-alaksi on suunniteltu noin 7 000 neliötä.
Suunnitelmien mukaan museossa esiteltäisiin ainakin Turun ja sen rakennetun ympäristön historiaa, vuoden 1827 suurpaloa ja Aurajokilaakson historiaa. Lisäksi Turun historian kautta kerrottaisiin koko Suomen historiaa, koska monet asiat ovat tapahtuneet ensimmäisenä Turussa. Kävijätavoitteeksi on suunniteltu noin 200 000 kävijää vuodessa, mikä nostaisi kohteen Turun museoiden kärkeen.
Royal
Royal, ranskan ja englannin "kuninkaallista" merkitsevä sana, viittaa seuraaviin:
Katso myös
Royal esiintyy useissa nimissä erityisesti Britanniassa ja muissa kuningaskunnissa – esimerkiksi seuraavissa:
Träskböle
Träskböle on kylä Kemiönsaaren kunnassa. Kylä sijaitsee Kemiön sisäosissa kunnan pohjoisosassa.
Träskböle sijaitsee Mustajärven ja Pitkäjärven välissä. Kylän läpi kulkee maantie Gesterbyn kylästä Viksgårdiin. Träskbölen vähäinen asutus sijaitsee hajallaan kylän alueella, minkä lisäksi kylässä on hieman kesäasutusta.
The Lucky One
Kappale kilpaili toisessa semifinaalissa, jossa se sijoittui kolmeksitoista ja täten karsiutui finaalista.
Kalle Laanet
Kalle Laanet (s. 25. syyskuuta 1965 Orissaare) on virolainen reformipuolueen poliitikko, entinen poliisi ja nykyinen Viron oikeusministeri huhtikuusta 2023. Vuosina 2021–2022 hän toimi Viron puolustusministerinä. Kesäkuusta heinäkuuhun 2022 Laanet toimi myös Viron sisäministerinä, kun pääministeri Kaja Kallas erotti keskustapuolueen ministerit. Aiemmin Laanet on toiminut Viron sisäministerinä vuosina 2005–07. Hän kuului vuoteen 2012 saakka keskustapuolueeseen, josta hänet erotettiin hänen puoluetta kritisoineiden ulostulojensa takia. Vuosina 2007–21 hän oli edustajana riigikogussa.
Britannian Grand Prix 1971
Britannian Grand Prix 1971 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 17. heinäkuuta 1971 Silverstonen radalla. Kilpailun voitti Jackie Stewart, jolle voitto oli kauden neljäs.
Seeprapreussinahven
Seeprapreussinahven (Dascyllus aruanus) on koralliahveniin kuuluva kala.
Koko ja ulkonäkö
Seeprapreussinahven kasvaa noin 7 cm pitkäksi. Siinä on kolme mustaa pystyraitaa.
Käyttäytyminen
Nuoret seeprapreussinahvenet piileksivät korallisen suojissa ja viihtyvät ryhmässä, mutta aikuiset yksilöt ovat aggressiivisia etenkin lajitovereita kohtaan.
Ravinto
Seeprapreussinahvenet syövät luonnossa pieniä katkarapuja, mutta oppivat syömään liha- ja leväpitoista akvaariokalanruokaa.
Seesta
pienoiskuva|Seestan kartano kuvattuna ennen vuotta 1920. Seesta on Nastolan kylä, jolla on yhteistoimintaa Luhtaanmaan kylän kanssa. Kylässä sijaitsee muun muassa Seestan kartano. Kylältä lakkautettiin koulu vuonna 2000 ja koulurakennuksen vuokrasi Nastolan kunnalta Manna ry palvelukäyttöön, mikä käsittää muun muassa vanhusten vanhusten kylvetystä, päivätoimintaa sekä kokoontumispalveluita.
Kuntouttavaa asumispalvelua varten Seestan koulun pihapiiristä vapautui 1950-luvulla rakennettu asuinrakennus, josta tuli kuudelle asukkaalle Mannakoti. Vuonna 2004 perustettiin Seestan kyläverstas, johon perustettiin ATK-työskentelypaja ja puu- sekä metallipajat.
Kylän kohdalla sijaitsee valtatie 4:n moottoritieosuudella Seestan liittymä, josta erkanee tieyhteys Nastolan Pajulahteen ja kirkonkylälle.
Lahden ja Heinolan välisiä linja-autojen vakiovuoroja liikennöidään Seestan kautta.
Seestan kylän lähimmät rautatieasemat sijaitsevat noin 16 kilometrin päässä Lahdessa ja Nastolassa. Myös Seestassa oli rautatiellä laiturivaihde vuoteen 1968 saakka, jolloin henkilöliikenne Lahti–Heinola-radalla lopetettiin.
Věra Čáslavská
Věra Čáslavská oli tšekkoslovakialainen telinevoimistelija ja moninkertainen olympiavoittaja sekä tšekkiläinen urheilujohtaja.
Mies
pienois|pysty=0.5|[[Mars-symboli, joka on perinteinen mies- ja urossukupuolta tarkoittava merkki.]] Mies on täysikasvuinen miessukupuolta oleva ihminen. Kasvuiässä oleva miespuolinen henkilö on poika. Mies on toinen ihmisen biologisista sukupuolista, tyypillisesti koiraspuolinen ihminen. Mies on myös yksi juridisista sukupuolista.
Věra Čáslavská
Ura
Čáslavská voitti vuosien 1960, 1964 ja 1968 olympialaisista kaikkiaan seitsemän kultaa ja neljä hopeaa. Hän on yhdessä Larisa Latyninan kanssa ainoa naisvoimistelija, joka on voittanut olympialaisten moniottelun kahdesti.
Mies
Miehen sukupuolikromosomipari on XY. Suvunjatkamisessa miehen osana on tuottaa siittiöitä, jotka hedelmöittävät naisen munasolun.
Věra Čáslavská
Ura
Vuosina 1958–1966 Čáslavská voitti MM-kisoissa yhteensä neljä kultaa, viisi hopeaa ja yhden pronssin.
Mies
Genetiikka
Miehellä on tyypillisesti yksi X-kromosomi ja yksi Y-kromosomi (XY). Y-kromosomi määrää sukupuolen mieheksi myös epätavallisemmissa yhdistelmissä, kuten XXY ja XYY. Jos Y-kromosomin omaavan alkion SRY-geeni on kuitenkin puuttuva tai toimimaton, yksilö kehittyy naispuoliseksi.
Věra Čáslavská
Ura
Koska Čáslavská kannatti Tšekkoslovakian demokratisoitumisliikettä niin sanotussa Prahan keväässä, häneltä evättiin elokuussa 1968 tapahtuneen neuvostomiehityksen jälkeen oikeus matkustaa ulkomaille ja osallistua koti- tai ulkomaisiin kilpailuihin.
Mies
Hormonit
Testosteroni on miehen kiveksissä syntyvä sukupuolihormoni. Sitä kutsutaan mieshormoniksi, sillä se aiheuttaa murrosiässä useiden miehisten ominaisuuksien kehittymisen. Testosteroni vaikuttaa myös aikuisen miehen lihasmassaan, sukuviettiin, siittiöiden tuotantoon ja erektioon.
Věra Čáslavská
Ura
Kommunismin kaaduttua vuonna 1989 Čáslavskán asema parani huomattavasti. Hänestä tuli presidentti Václav Havelin neuvonantaja ja tšekkiläis-japanilaisen yhdistyksen kunniapuheenjohtaja. Lopetettuaan työskentelyn presidentinvirastossa Čáslavská valittiin Tšekin olympiakomitean puheenjohtajaksi. Vuonna 1995 hänestä tuli KOK:n jäsen.
Mies
Lisääntymiselimistö
pienois|pysty=1.2|Miehen lisääntymiselimistö sivuleikkauskuvassa. Miehen primaarit sukupuolielimet ovat kivekset, jotka tuottavat siittiöitä. Miehen toissijaisia sukupuolielimiä ovat joukko tiehyitä ja rauhasia sekä siitin, joiden tehtävä on varastoida ja kuljettaa siemennestettä.
Věra Čáslavská
Yksityiselämä
Čáslavská oli naimisissa 1968–1987 juoksija Josef Odložilin kanssa.
Mies
Lisääntymiselimistö
Miehen ulkoiset sukupuolielimet kehittyvät äidin kohdussa, jolloin yksilönkehityksen alkuvaiheen naarastyyppiset ulkoiset sukupuolielinaiheet maskulinisoituvat samalla kun alkiolle kehittyy virtsaputki.
Věra Čáslavská
Yksityiselämä
Čáslavská kuoli haimasyöpään 30. elokuuta 2016 sairaalassa Prahassa.
Mies
Muut fyysiset piirteet
pienois|pysty|[[Michelangelon Daavid-patsas on kuuluisa miehisen kauneuden esitys länsimaisessa taiteessa.]] Yhdysvaltalaisten miesten keskipituus on 175,8 senttimetriä ja keskipaino 88,8 kilogrammaa.
Miehet ovat keskimäärin naisia suurikokoisempia, ja heillä on kehossaan suhteellisesti enemmän lihasta ja vähemmän rasvaa. Miehellä on naisia enemmän ihokarvoitusta, kuten parrankasvua.
Maskuliinisuus
Miehiin yhdistettyjen ajatusten, tunteiden ja käyttäytymisten joukkoa kutsutaan maskuliinisuudeksi. Yksilön maskuliinisuuden tasoon vaikuttaa biologisella tasolla sukupuolihormoni testosteroni, joka jo sikiöiässä aiheuttaa aivojen maskulinisoitumisen ja sukupuolierot. Maskuliinisuus ei ole kuitenkaan perimän ja hormonien ohjelmoimaa ja väistämätöntä, vaan se on myös sosiaalinen konstruktio, joka heijastaa yhteiskunnan käsityksiä miehelle kuuluvasta ajattelusta ja toiminnasta.
Maskuliinisuuteen yhdistetyiksi piirteiksi on erilaisissa asteikoissa annettu esimerkiksi feminiinisyyden ja heikkouden osoittamisen välttäminen, menestyksen ja aseman tavoittelu, seikkailunhaluisuus, riskinotto, itseluottamus, kovuus, väkivallan hyväksyminen, hallitsevuus, seksin tärkeys ja tunteiden rajoittaminen. Jungilaisessa psykologiassa kypsä maskuliinisuus on nähty aikaansaavana ja luovana sekä voimaannuttavana niin itseä kuin toisiakin kohtaan.
Lukumäärä
Maailman väestöstä vuonna 2019 oli miehiä 3,889 miljardia eli 50,4 prosenttia. Suhteellisesti eniten miehiä asuu Qatarissa, 75 prosenttia väestöstä. Epätasapaino johtuu siitä, että Qatarissa asuu paljon ulkomaalaisia vierastyöläisiä, jotka ovat enimmäkseen miehiä. Samansuuntainen jakauma pätee muutamaan muuhunkin Arabian valtioon ja muihinkin maihin, joissa asuu paljon vierastyöläisiä. Maailman suurimmassa maassa Kiinassa miehiä on 51 prosenttia ja toiseksi suurimmassa maassa Intiassa 52 prosenttia väestöstä. Euroopan maista Luxemburgissa ja Norjassa väestöstä 51 prosenttia on miehiä.
Maailmanlaajuisesti syntyy noin 1,07 miestä jokaista naista kohti. Nuorissa ikäluokissa miehiä onkin enemmän kuin naisia, mutta naisten pidemmän elinajanodotteen takia vanhemmissa ikäluokissa (65-vuotiaat ja vanhemmat) miehiä on vähemmän kuin naisia, vain 0,81 yhtä naista kohden.
Laissa
Poika määritellään syntymässä juridiselta sukupuoleltaan yleensä mieheksi, jos hänellä on miehen ulkoiset sukupuolielimet.
Uppsalan tuomiokirkko
Uppsalan tuomiokirkko on Uppsalan kaupungissa sijaitseva Uppsalan arkkihiippakunnan pyhän Eerikin roomalaiskatolinen tuomiokirkko ja Ruotsin kirkon kansallispyhäkkö. Ranskalaista gotiikkaa edustava kirkko on Pohjoismaiden suurin kirkko. Kirkon pituus on 118,7 m (400 jalkaa), ja sen kaksoistornit yltävät samoin 118,7 metrin korkeuteen. Useimmat Ruotsin kuninkaat ja kuningattaret kruunattiin kirkossa vuoteen 1719 asti. Nykyään kirkossa vihitään kaikki Ruotsin piispat sekä Uppsalan hiippakunnan papit ja diakonit virkaansa.
Historia
Tuomiokirkon rakennustyöt aloitettiin, kun arkkihiippakunta muutti 1287 pois Vanhasta Uppsalasta. Kirkon vihki käyttöön 1435 arkkipiispa Olaus Laurentii, mutta kirkko ei kuitenkaan vielä tuolloinkaan ollut täysin valmis. Kirkko pyhitettiin Pyhälle Laurentiukselle, Eerik Pyhälle sekä Pyhälle Olaville. Tulipalo on runnellut tuomiokirkkoa sen historian aikana muutamia kertoja, ja sitä on huomattavasti muuteltu korjaustöiden yhteydessä. Kirkon muoto ja suuruus ovat kuitenkin säilyneet jokseenkin samanlaisina.
Saarnastuoli on Ruotsin suurin ja leskikuningatar Hedvig Eleonooran lahjoittama, kun Uppsalan tulipalo oli tuhonnut kirkkoa vuonna 1702. Kirkossa on kolme suurta ruusuikkunaa: länsipäädyssä Isän ikkuna, ristilaivan eteläpäädyssä Pojan ikkuna ja ristilaivan pohjoispäädyssä Hengen ikkuna. Kustaa Vaasan hautamuistomerkissä on Ruotsin silloisten maakuntien vaakunoita, mukaan lukien Suomen, Hämeen, Karjalan ja eräiden muiden Suomen alueiden. . Kirkon kello Storan on Ruotsin suurin kirkonkello.
Sisätila
thumb|Tuomiokirkon laiva sisältä. Finstan kappelissa on Eerik Pyhän hauta, joka siirrettiin Vanhasta Uppsalasta heti katedraalin rakentamisen alettua. Juhana III teetti uuden kultapäällysteisen arkun jossa on Eerikin jäänteet ja kruunu. Nimi tulee Finstan kartanosta, jonka omisti Birger Persson. Hänen tyttärensä Pyhän Birgitan pyhäinjäännös on kultapäällysteisessä lippaassa, joka on saatu lahjaksi birgittalaissääntökunnalta.
Tuomiokirkon museo sijaitsee pohjoistornissa, jossa säilytetään keskiaikaisia tekstiilejä ja Kustaa Vaasan ja hänen vaimojensa hautajaisissa käytettyjä esineitä.
Aiheesta muualla
Uppsalan tuomiokirkon sivut SV undefined Viitattu 20.8.2010
Will Sampson
Will Sampson (27. syyskuuta 1933 Okmulgee, Oklahoma, Yhdysvallat – 3. kesäkuuta 1987 Houston, Texas ) oli yhdysvaltalainen näyttelijä ja taidemaalari.
Elämä ja ura
Täysiverinen creek Will Sampson esiintyi monissa elokuvissa ja TV-sarjoissa. rooleista merkittävin oli viisi Oscar-palkintoa saaneessa, Miloš Formanin ohjaamassa elokuvassa Yksi lensi yli käenpesän (1975), jossa hänellä oli merkittävä sivuosa päällikkö Bromdenin roolissa. Sampson löydettiin rooliin sattumalta, kun elokuvan tuottaja Michael Douglas etsi rooliin isokokoista intiaania. Sampson olikin erittäin pitkä (201 cm). Hän näytteli sittemmin muitakin merkittäviä sivuosia monissa tunnetuissa elokuvissa, näitä ovat muun muassa Clint Eastwoodin lännenelokuva Lainsuojaton (1976), Charles Bronsonin tähdittämä Verenpunainen preeria (1977), Michael Andersonin ohjaama, Richard Harrisin tähdittämä Orca – tappajavalas (1977) sekä Chuck Norrisin tähdittämä Tulijalka (1987). Sampson sai parhaan miespääosan Genie-ehdokkuuden elokuvassa Armoton erämaa (1979), ja se on ainoa elokuva, jossa hän on näytellyt pääosan.
Kuolema
Sampsonille tehtiin sydämen ja keuhkojen elinsiirtoleikkaus vuonna 1987. Hän kuoli 43 päivää leikkauksen jälkeen siitä aiheutuneisiin komplikaatioihin 53-vuotiaana.
Grant Fuhr
Grant Scott Fuhr (s. 28. syyskuuta 1962 Spruce Grove, Alberta, Kanada ) on entinen National Hockey League -liigassa pelannut jääkiekkomaalivahti.
Ura
Afrikkalais-kanadalaista alkuperää oleva Fuhr adoptoitiin vauvana ja kasvatettiin Spruce Grovessa Albertassa. Hän on sukutaustaltaan myös osittain cree. Ollessaan 17-vuotias Fuhr liittyi vuonna 1979 WHL-liigan Victoria Cougarsin joukkueeseen. Kahden kauden jälkeen hänet varattiin NHL:n varaustilaisuudessa 8. sijalta Edmonton Oilersiin vuonna 1981. Edmontonissa Fuhr hävisi avausottelunsa, mutta oli voittamaton peräti 23 seuraavassa pelissä tehden samalla uuden tulokkaiden ennätyksen ja vakiinnuttaen paikkansa yhtenä sarjan parhaista maalivahdeista. Oilersissa Fuhr pelasi lopulta kymmenen kautta ja voitti viisi kertaa Stanley Cupin. Kanadan maajoukkueessa Fuhr voitti kahdesti Kanada-cupin.
Joukkuetoveri Wayne Gretzky arvioi jälkikäteen Fuhrin parhaaksi tietämäkseen jääkiekkomaalivahdiksi. Gretzkyn mukaan Fuhrin mailapeli oli tosin aluksi onnetonta mutta kehittyi nopeasti huippuunsa. Kaudella 1983–1984 Fuhr teki maalivahtien yhden kauden piste-ennätyksen 14 syöttöpisteellään. Fuhr teki urallaan runkosarjapelit ja pudotuspelit yhteen laskettuna enemmän pisteitä kuin kukaan muu maalivahti NHL:n historiassa eli 61.
Vuonna 1990 Fuhrin entinen vaimo kertoi avioeron jälkeen toimittajille Fuhrin käyttävän huumeita. Fuhr myönsi viihdekäyttäneensä aiemmin kokaiinia, minkä seurauksena NHL:n johto määräsi hänet syyskuussa 1990 koko kauden kestävään pelikieltoon. Pelikielto purettiin ennenaikaisesti helmikuussa 1991 ja Fuhr palasi takaisin pelaamaan. Kausi jäi kuitenkin hänen viimeisekseen Edmontonissa, aivan kuten monen muunkin joukkueen menestysvuosien tähtipelaajan.
1990-luvun alkuvuosina Fuhr kärsi toistuvista loukkaantumisista ja vaihtoi seuraa useasti. Hän pelasi Toronto Maple Leafsissa, Buffalo Sabresissa ja Los Angeles Kingsissa ennen päätymistään St. Louis Bluesiin. Siellä hän pääsi jälleen kaudella 1995–1996 parhaiden vuosiensa vireeseen. Tuolloin hän oli 33-vuotias. Fuhrin saman kauden aikana pelaamat 79 ottelua sekä 76 perättäistä ottelua ovat NHL:n maalivahtien ennätyksiä. Huippukausi päättyi kuitenkin jälleen vaikeaan polvivammaan kesken pudotuspelien, eikä täysi kuntoutuminen enää onnistunut.
Bluesista Fuhr siirtyi kuitenkin vielä takaisin kotiprovinssiinsa Albertaan Calgary Flamesiin. Siellä hän toimi varamaalivahtina ja nuoren Fred Brathwaiten mentorina ennen pelaajauransa lopettamista vuonna 2000. Fuhr jäi silti Calgaryyn toimien Flamesin maalivahtivalmentajana. Vuonna 2004 Fuhr siirtyi Phoenix Coyotesin organisaatioon toimien ensin maalivahtivalmentajana ja sitten pelaajakehityksestä vastaavana johtajana. Jätettyään Phoenixin vuonna 2010 Fuhr on toiminut juniorivalmentajana sekä osallistunut golf-turnauksiin. Fuhr tuli tunnetuksi intohimoisena golfin pelaajana jo jääkiekkourallaan.
Lokakuussa 2003 Edmonton Oilers poisti käytöstä eli jäädytti pelinumeron #31 Fuhrin kunniaksi. Saman vuoden marraskuussa Fuhr valittiin myös arvostetun Hockey Hall of Fame -kunniagallerian jäseneksi.
Fyr & Flamme
Fyr & Flamme on tanskalaisten Jesper Grothin ja Laurits Emanuelin muodostama duo, joka on perustettu vuonna 2017. He edustivat Tanskaa kappaleella "Øve os på hinanden" vuoden 2021 Eurovision laulukilpailussa Rotterdamissa. He kilpailivat toisessa semifinaalissa, jossa he sijoittuivat yhdeksitoista ja täten karsiutuivat finaalista.
Tuuliturbiini
thumb|250px|Tuuliturbiini
Tuuliturbiini on kone, jolla tuulen eli virtaavan ilman liike-energiaa muutetaan turbiinin akselin pyörimisenergiaksi eli mekaaniseksi energiaksi. Akseli pyörittää edelleen sähköä tuottavaa generaattoria ja tuottaa tuulivoimaksi kutsuttavaa sähköä. Mikäli energia käytetään suoraan esimerkiksi jauhinkivien pyöritykseen, käytetään laitteesta nimitystä tuulimylly.
Usein tuuliturbiinista puhuttaessa tarkoitetaan koko tuulivoimalaitosta, johon turbiinin lisäksi kuuluu muun muassa generaattori, vaihteisto, masto ja perustukset.
Tuuliturbiinin suurin teoriassa mahdollinen hyötysuhde on 16/27 (eli noin 59,3 %), kuten Albert Betzin vuonna 1919 muotoilema Betzin laki osoittaa.
Tuulivoimalaitoksia asennetaan yleensä lähekkäin niin sanotuiksi tuulipuistoiksi, joissa voi olla jopa satoja yksittäisiä tuuliturbiineja. Tuuliturbiinit eivät vaikuta toistensa toimintaan, kun ne sijoitetaan 5 kertaa potkurin pyörimiskehän halkaisijan päähän toisistaan. Tuulipuistoja on maalla, rannikolla ja merellä.
Koko
Useiden pienten tuuliturbiinien sijaan pyritään rakentamaan vähän, mutta suurempia tuuliturbiineja. Näin ei tarvita yhtä paljon kalliita torneja, perustuksia, pystytysoperaatioita ja kaapeleita. Erityisesti avomerelle sijoitettavissa voimaloissa on tärkeää vähentää turbiinien määrää suhteessa tuotettavan sähkön määrään.
Suomessa vuonna 2020 asennettujen tuulivoimalaitosten keskimääräinen napakorkeus lähestyy 150:ä metriä ja niiden keskimääräinen nimellisteho on noin 4,5 MW.
Maailman suurimpia tuotantokäyttöön otettuja tuulivoimalaitoksia ovat MHI Vestasin 9,5 MW:n turbiinit. Prototyyppiasteella on edetty 15 MW:n laitoksiin. Suunnitelmia 16 megawatin laitoksista on esitelty. Ylärajaa koon kasvulle ei tiedetä.
Useat tekijät kuitenkin hillitsevät tuuliturbiinien koon kasvua. Suurempien roottoreiden suurempi paino lisää vedosta ja puristuksesta koituvaa rasitusta, jonka lapa kokee kiertonsa aikana. Tätä ongelmaa helpottavat kevyemmät, hiilikuidusta valmistetut osat, mutta silloin esteeksi voivat muodostua materiaalin saatavuus ja hinta. Uudet komposiittimateriaalit voivat auttaa tasapainottamaan materiaalin ominaisuudet ja kustannukset.
Kokoa rajoittaa myös muiden osien kestävyys: erityisesti vaihteistot vioittuvat herkästi ja suurempien vaihteistojen korjaaminen on vielä tavallistakin kalliimpaa. Tämän vuoksi on kehitetty tuuliturbiinimalleja, joissa ei ole vaihteistoa ollenkaan.
Suurempien turbiinien pystyttäminen edellyttää suotuisampia sääoloja, joiden odottelu kasvattaa asennuskustannuksia. pienoiskuva|Tuuliturbiinin lapaa kuljetetaan. Suurempien osien kuljettaminen edellyttää suurempien kuljetusalusten ja nostureiden rakentamista. Potkurinlavat voisivat olla suurempiakin kuin junilla ja rekoilla on mahdollista kuljettaa, mutta lapojen pilkkominen osiin tekisi niistä monimutkaisempia ja raskaampia. Siten maalle rakennettavien turbiinien koon yläraja on se, mikä voidaan kuljettaa kokonaisena perille.
Tuulivoimalaitoksen tekniikka
pienoiskuva|Multikopterivideo tuuliturbiinista. Tuulivoimalaitoksen rakentamisessa suuri tekninen haaste on se, että tuulen sisältämä energia on verrannollinen tuulen nopeuden kolmanteen potenssiin. Käytännössä tämä johtaa sellaisiin ratkaisuihin, että tuulivoimalaitos rakennetaan toimimaan vain tietyllä tuulennopeusalueella. Toisin sanoen se ei tuota sähköä pienellä ja pysäytetään hyvin suurella tuulennopeudella.
Toinen ongelma on tuulen nopeuden tasaisuus. Tuotettavan vaihtosähkön täytyy olla verkon vaatimassa taajuudessa, joten huolimatta tuulennopeuden vaihteluista tuuliturbiinin pyörintänopeuden täytyy olla vakaa. Tämän vuoksi pyörintänopeutta säädetään tuuliturbiinin lapojen kulmaa muuttamalla. Myös generaattorin kuorman lisääminen eli tehon nosto jarruttaa turbiinia. Kun tuuliturbiinin lavat ovat kymmeniä metrejä pitkiä, ei sitä voi pyörittää kovin nopeasti ilman, että kiihtyvyys rikkoisi lavat. Vaikka tuulivoimalaitoksissa käytettävät generaattorit ovat tyypillisesti moninapaisia ja sen vuoksi hitaasti pyöriviä, joudutaan käyttämään vaihteistoja, joilla turbiinin akselin pyörintänopeus nostetaan riittävän suureksi generaattorille. Vaihtoehto vakionopeudella pyörivälle tuulivoimalalle on ratkaisu, jossa vaihtovirtageneraattorin tuottama sähkö muutetaan taajuusmuuttajalla verkkotaajuiseksi. Tällöin roottorin pyörimisnopeus ja generaattorin tuottaman sähkön taajuus voivat vaihdella.
Potkurityyppistä tuuliturbiinia käännetään tuulen suuntaan tuotannon maksimoimiseksi. Tätä varten mitataan niin tuulensuuntaa kuin tuulennopeutta. Nopeuden mittamiseen käytetään anemometria. Turbiinikoneistoa käännetään suuntauslaitteistolla.
Perustukset
Tuulivoimalan massasta 70 prosenttia on maan alla. Yksittäisen voimalan perustus voi olla halkaisijaltaan 30-metrinen ja ulottua 3–4 metrin syvyyteen. Se saattaa koostua tuhannesta kuutiosta raudoitettua betonia. Suomessa vuonna 2022 pyöriviin tuulivoimaloihin on käytetty yli miljoona kuutiota betonia ja yli 145 000 tonnia terästä. Jos toteutuisi se skenaario, jonka mukaan vuonna 2050 maatuulivoiman osuus Suomen sähköntuotannosta olisi 70 % eli noin 120 terawattituntia, silloin niiden perustusten rakentamiseen kuluisi kahdeksan miljoonaa kuutiota betonia ja miljardi kiloa terästä.
Roottori
Nykyiset turbiinit ovat teholtaan alle 10 MW:n kokoluokkaa, mutta suunnitteilla olevien jopa 20 MW:n turbiinien roottorin kärjen nopeus voi olla jopa 90 m/s eli 324 km/h.
Suurikokoinen roottori tasoittaa tuulen nopeuden vaihtelua.
Lapojen määrä
Mitä enemmän roottorissa on lapoja, sitä enemmän lavat keräävät tuulta ja sitä suuremmalla voimalla roottori kääntää generaattoria. Turbiinin teho ei kuitenkaan riipu pelkästään voimasta, vaan teho on roottoria kääntävän voiman ja roottorin pyörimisnopeuden yhteisvaikutus. Kun roottori pyörii nopeasti, kukin lapa kohtaa ilmassa edellisen lavan aiheuttamat ilmanpyörteet, jotka heikentävät nostovoimaa. Ilmanpyörteiden välttämiseksi monilapaisen roottorin täytyy pyöriä harvalapaista hitaammin. Siten lapojen määrän kasvu ei aina kasvata turbiinin tehoa. Monilapaiset roottorit ovat kuitenkin hyödyllisiä silloin, kun tuuli on heikkoa. Niitä on käytetty esimerkiksi maatilojen tuulimyllyissä, joilla on pumpattu vettä loppukesän heikoissa tuulissa.
Suomen oloissa lapojen lukumäärän kasvattaminen neljään tai viiteen saattaisi kasvattaa turbiinin tuottaman energian määrää. Se ei kuitenkaan olisi kustannustehokasta. Voimala on sitä halvempi, mitä vähemmän sen roottorissa on lapoja.
Yksilapainen roottori vääntyy erityisen voimakkaasti. Toinen lapa tasapainottaa liikettä, mutta silloinkin tornivarjossa oleva lapa vastaanottaa heikkoa tuulta, kun samalla hetkellä ylin lapa vastaanottaa vahvaa tuulta, ja jälleen roottori vääntyy. Kolmilapaisen roottorin tapauksessa yhden lavan ollessa tornivarjossa kaksi muuta eivät ole kaikkein kovimman tuulen kohdalla, ja kun yksi lapa on huipulla kovimmassa tuulessa, eivät kaksi muuta ole tornivarjossa. Näin roottorin vääntyminen pysyy kurissa. Viisilapainen roottori olisi vielä kolmilapaistakin tasapainoisempi, mutta vain vähän, ja samalla se olisi niin paljon kalliimpi, ettei tästä pienestä hyödystä enää kannata maksaa niin suuria summia. Neli- tai viisilapaisen voimalan olisi myös oltava rakenteeltaan vahvempaa ja kalliimpaa tekoa. Siten tuuliturbiinien roottorit ovat yleensä kolmilapaisia.
Jotta yksilapainen roottori voisi tuottaa yhtä paljon energiaa kuin kolmilapainen, pitäisi sen pyöriä kolminkertaisella nopeudella. Korkeampi nopeus tuottaa enemmän kitkahäviötä, eli kyse on ilmiöstä, jossa ilmavirtauksen liike-energia muuttuu lämmöksi. Kitkahäviön vuoksi hitaammin pyörivä monilapainen roottori tuottaa samoissa oloissa hiukan enemmän energiaa kuin nopeammin pyörivä yksilapainen. Pyörimisnopeuden kasvaessa kasvaisi myös roottorin synnyttämä melu.
1990-luvun alkuun mennessä kaksi yritystä oli yrittänyt markkinoida yksilapaisia tuuliturbiineja, mutta molemmat luopuivat hankkeistaan.
Lavan rakenne
Lapa on kohdistettava ilmavirtaan sopivalla tavalla. Liian loivassa kulmassa lavan keräämä nostovoima jää pienemmäksi kuin ihannetapauksessa olisi mahdollista saada ja tuulen voimaa haaskataan turhaan. Jyrkemmässä kulmassa nostovoima kasvaa, kunnes liian jyrkässä kulmassa ilmavirtaus irtoaa lavan pinnasta ja nostovoima menetetään kokonaan (sakkaus).
Tarkkaan ottaen lapaa ei kohdisteta tuuleen, vaan virtaukseen, joka syntyy tuulen ja roottorin pyörimisliikkeen yhteisvaikutuksena. Roottorin pyöriminen kääntää ilmavirtausta sivuun tuulen suunnasta.
Kun roottori pyörii, sen lavan juuri liikkuu hitaammin kuin lavan kärki. Niinpä lavan kärki synnyttää voimakkaamman ilmavirtauksen kuin lavan juuri. Jotta lapa kuitenkin kohdistuisi virtaukseen oikein lavan joka kohdassa, lapaan on muotoiltu kierre. Lapa on juuresta jyrkkä ja kärjestä loiva.
Tehonsäätö
Vaikka kova tuuli on eduksi tuulivoiman tuotannolle, kaikkein kovimmat tuulet vaatisivat paljon tavallista vahvempia ja kalliimpia rakenteita. Kuitenkin sellaisia tuulia esiintyy vain harvoin. Niinpä tuulivoimalan suunnittelijat jättävät suosiolla kaikkein voimakkaimmat tuulet käyttämättä. On useita menetelmiä, joiden avulla voimala voi päästää kovimmat tuulet koskemattomina ohitseen:
Passiivinen sakkaussäätö tarkoittaa, että pysyvään kulmaan asennetun lavan muoto suunnitellaan niin, että tuulen nopeuden kasvaessa tietyn rajan yli lapa menettää nostovoimansa eli sakkaa, ja voimala lopettaa sähkön tuotannon.
Lapakulman säätö tarkoittaa, että lapoja käännellään parempaan asentoon suhteessa kiihtyvään tuuleen. Tietyllä tuulen nopeudella saavutetaan suunniteltu yläraja, jonka jälkeen lavan asentoa aletaan säätää loivemmaksi niin, että voimalan tuotto pysyy samalla tasolla, vaikka tuulen nopeus edelleen kiihtyy. Lopulta tuulen noustessa myrskyksi voimala sammutetaan kokonaan. Tässä menetelmässä on se ongelma, että tuuli saattaa muuttua nopeammin kuin lapa ehtii säätyä.
Aktiivinen sakkaussäätö on edellisten yhdistelmä. Tuulen noustessa lavan asentoa säädetään sopivammaksi samaan tapaan kuin lapakulman säädössä, mutta liian kovassa tuulessa lapaa käännetäänkin huonompaan asentoon, jyrkemmäksi, kohti sakkauspistettä, jotta sakkaus tapahtuisi halutulla hetkellä. Näin tuotto laitoksen ylärajan tuntumassa pysyy tasaisempana kuin lapakulman säädössä. Aktiivinen sakkaussäätö edellyttää sitä, että lavan kierre ei ole joka kohdassa optimaalinen, vaan lapa rakennetaan tyvestään jyrkemmäksi, jotta lavan asentoa kääntämällä voidaan hallita sitä, miten suuri osa lavasta kulloinkin on sakkaustilassa.
Toimintavarmuus
2000-luvulla Suomen tuulivoimalat ovat olleet käyttökunnossa 90–96 % käyttöajastaan.
Yksittäistä tuulivoimalaa huolletaan yleensä puolen vuoden välein, ja huoltoihin kuluu yhteensä noin 20 tuntia vuodessa turbiinia kohden.
Suunnittelemattomiin käyttökatkoihin eli häiriöihin kuluu vuosittain 100–200 tuntia vuodessa laitosta kohden. Häiriöitä voi aiheutua esimerkiksi jäätymisestä: voimansiirtoöljyt saattavat kangistua, jäätä voi kertyä lämmittämättömiin lapoihin tai tuulimittarit saattavat jumiutua tavalla, joka pysäyttää koko voimalan.
Varsinaisia vikoja, jotka eivät korjaannu pelkällä uudelleenkäynnistyksellä, aiheutuu erityisesti lapakulman säätömekanismien ja vaihdelaatikkojen, mutta myös hydrauliikan ja tehoelektroniikan ongelmista.
Käyttöiän loppu
Voimala puretaan yleensä 25–30 vuoden iässä. Tällöin potkurin lavat tuottavat päänvaivaa. Lavoissa ei käytetä vaarallista ainetta, eivätkä ne ole ongelmajätettä, mutta niiden koko ja materiaali tekevät kierrätyksestä hankalaa. Lavan materiaalista pystytään hyödyntämään lähes 90 prosenttia sementin valmistuksessa. Lapojen sisältämä balsapuu voidaan leikata irti ja käyttää esimerkiksi eristemattojen valmistukseen.
Tuulivoimahankkeiden alussa tuulivoimayhtiöt perustavat rahaston tai vakuuden, jolla purkamisesta syntyvät kustannukset on tarkoitus kattaa. Nämä vakuudet eivät kuitenkaan ole missään maassa niin korkeat, että ne riittäisivät kattamaan purkamisen kustannukset.
Lisäksi purkamisesta syntyvä jätemäärä saattaa ylittää kierrätysjärjestelmän kapasiteetin.
Dachaun piirikunta
Dachaun piirikunta on Ylä-Baijerin hallintopiirissä sijaitseva piirikunta Baijerin osavaltiossa Saksassa. Piirikunnan pinta-ala on neliökilometriä, ja siihen kuuluu 17 kuntaa. Vuoden 2020 lopussa piirikunnan väkiluku oli 155 117. Piirikunnan keskus on Dachau, joka on myös piirikunnan suurin kaupunki. pienoiskuva|Dachaun piirikunta ja sen kunnat.
Helsingin Uusi yhteiskoulu
Helsingin Uusi yhteiskoulu on yksityinen peruskoulu ja lukio Helsingissä. Vuonna 1899 perustettu koulu sijaitsi aluksi Kruununhaassa, mutta muutti vuonna 1967 Pihlajamäkeen.
Koulussa on painotetun opetuksen luokat kuvataiteessa ja osittain englanninkielisessä opetuksessa. Peruskoulussa on myös erityisluokkia. Lukiossa toimii yleislukion lisäksi kuvataidelinja. Aiemmin yhteishaussa oli mahdollista pyrkiä myös kirjallisuuslinjalle, mutta opetussuunnitelman muutoksen myötä kirjallisuusopinnot muuttuivat kaikille avoimiksi vuonna 2016.
Vuonna 2021 peruskoulussa oli noin 350 oppilasta ja lukiossa noin 270 opiskelijaa.
Historia
pienoiskuva|Kirkkokatu 12 vuonna 1953. Lucina Hagman oli yhteiskouluaatteen uranuurtajia Suomessa ja hän oli ollut jo aiemmin perustamassa Helsingin Suomalaista Yhteiskoulua ja oli toiminut sen ensimmäisenä rehtorina. Vuonna 1899 hän perusti oman koulun, jonka omisti vuoteen 1938 ja oli samalla sen ensimmäisenä rehtorina vuoteen 1935. Koulu toimi lähes alusta alkaen osoitteessa Kirkkokatu 12, johon valmistui oma koulutalo 1902. Vuonna 1938 koulun ylläpitäjäksi perustettiin osakeyhtiö, jolle Hagman luovutti irtaimiston, mutta ei rakennusta. Koulu jäi kuitenkin hänen omistamaansa taloon edelleen vuokralaiseksi. Vuosina 1950–1951 Hagmanin perilliset kävivät oikeutta koulun johtokuntaa vastaan voidakseen irtisanoa vuokrasopimuksen ja myydä talon. Korkein hallinto-oikeus kuitenkin ratkaisi asian koulun hyväksi ja sopimus uusittiin myös sen jälkeen, kun Helsingin yliopisto tuli talon omistajaksi 1956. Vuonna 1965 koulu siirtyi Pihlajamäkeen, jonne valmistui uusi koulutalo 1967. Rakennuksen on suunnitellut koulujen suunnittelijana tunnettu Osmo Sipari. Kirkkokadun talo purettiin 1972, ja sen tilalla on nykyään Suomen sisäasiainministeriön rakennus.
Piikkilankoja preerialla
Piikkilankoja preerialla on järjestyksessä 14. Suomessa ilmestynyt Lucky Luke -sarjakuva-albumi. Albumin on käsikirjoittanut René Goscinny ja piirtänyt Morris. Se julkaistiin suomeksi 1974 Juhani Härmän ja Timo Reenpään suomentamana.
Juoni
Maanviljelijä Vernon Felps muuttaa keskelle preeriaa ja rakentaa maatilan. Lähellä sijaitsee Cow Gulch, karjankasvattajien kaupunki, jonka päällikkö on karjakuningas Cass Casey. Vernonin maatila sijaitsee juuri karjan reitin varrella, joten cowboyt johdattelevat karjansa suoraan Vernonin tilan läpi. Karjankasvattajat ja maatilalliset ovat vihamiehiä keskenään, ja Vernonin tullessa valittamaan asiasta hänet ollaan jo melkein hirttämässä, kunnes Lucky Luke sekaantuu asiaan ja suostuu auttamaan Vernonia. Vernon aikoo välittömästi aidata alueensa piikkilangalla. Lucky Luke tietää että karjankasvattajat pitävät piikkilankaa vapaalla preerialla henkilökohtaisena loukkauksena ja Vernon saa varautua aikamoiseen mellakkaan, mutta Vernon ei välitä muusta kuin että saa olla rauhassa. Cass Casey tietenkin raivostuu ja lähettää heti miehiä katkomaan piikkilangat. Lucky Luke keksii kuitenkin lopulta monen yrityksen jälkeen keinon jolla välit saadaan selvitettyä ja lopulta Vernon ja Cass Casey tekevät sovinnon.
Kula World
Pelaaminen
Pelin edetessä tasoihin tulee jatkuvasti uudenlaisia elementtejä, kuten erilaisia ympäristöjä ja esteitä. Labyrintit tulevat myös koko ajan monimutkaisemmiksi, joten pelin vaikeusaste kasvaa koko ajan. Pelissä täytyy keksiä luovia tapoja labyrintissa liikkumiseen, käyttäen apuna esimerkiksi liikkuvia alustoja tai monenlaisia vaihtelevia esineitä, kuten hyppypilleriä, joka pidentää hyppyä yhdellä askeleella mutta tekee liikkumisen ilman hyppimistä mahdottomaksi.
Tavallisessa pelimuodossa on mahdollisuus tallentamiseen viiden tason välein. Jokaisen tason ratkaisemisessa on edellytyksenä vain kerätä tasolle sijoitetut avaimet, minkä jälkeen uloskäynti muuttuu vihreäksi ja sen saavuttamalla pääsee toiselle tasolle. Tasoissa on aikaraja, jonka sisällä taso pitää läpäistä, mutta valtaosassa tasoista haaste ei ole aikarajassa vaan reitin keksimisessä. Joillakin tasoilla on myös tiimalaseja, jotka kääntävät jäljellä olevaa aikaa mittaavan tiimalasin - ne voivat siis joko vähentää tai lisätä aikaa. Tasoilla voi myös kerätä pisteitä, joita kartuttamalla on vara epäonnistua useammin pelin loppumatta; ja hedelmiä, joita keräämällä pääsee erityisiin bonustasoihin. Pisteitä saa keräämällä lähes kaikkia esineitä, myös tiimalasien kääntäminen kartuttaa pisteitä, samoin särkyvien laattojen rikkominen. Pisteitä menettää vain epäonnistumalla tason läpäisemisessä, mikä voi tapahtua esimerkiksi piikkeihin vierimällä, hyppäämällä ulos labyrintista avaruuteen tai ajan loppuessa kesken. Epäonnistuessa pisteistä vähennetään pelin edetessä kasvava määrä, lisäksi tason aikana kerättyjä pisteitä ei vain menetä vaan ne vähennetään aiemmin kerätyistä pisteistä.
George Enescu
thumb|George Enescu. George Enescu (19. elokuuta 1881 Liveni – 4. toukokuuta 1955) oli romanialainen säveltäjä, pianisti, viulisti, kapellimestari ja opettaja.
Enescu aloitti opiskelunsa 6-vuotiaana säveltäjä Eduard Caudellan johdolla. 7-vuotiaana hän jatkoi opintojaan Wienin konservatoriossa vuosina 1888-94 Sigismund Bachrichin, J.M. Grünnin ja Joseph Hellmesberger nuoremman (viulu), Ernst Ludwigin (piano), Robert Fuchsin (teoria ja sävellys), Adolph Prosnitzin (musiikinhistoria) ja Joseph Hellmesbergerin (kamarimusiikki) johdolla. Vuonna 1895 hän siirtyi Pariisiin, jossa häntä opettivat muun muassa Jules Massenet ja Gabriel Fauré.
Vuonna 1898 Bukarestin filharmonian johtaja Edouard Wachmann kutsui Enescun orkesterinsa kapellimestariksi. Hän perusti Pariisissa Trio instrumentalin vuonna 1902 ja Georges Enesco -kvartetin 1904 sekä George Enescu -sinfoniaorkesterin Iașissa 1918.
Enescu toimi elämänsä aikana myös viulunsoiton opettajana. Hänen oppilaitaan oli muun muassa Yehudi Menuhin.
Karhunsara
Karhunsara (Carex ursina) on monivuotinen, hyvin matalakasvuinen arktinen saralaji. Pohjoismaissa laji esiintyy vain Huippuvuorilla, missä se on melko yleinen.
Ulkonäkö
Karhunsara kasvaa vain kahdesta kuuteen senttimetriä korkeaksi. Kasvutapa on tiiviisti mätästävä. Juurakko on lyhyt. Varsi on pysty tai koheneva, sileä. Lehdet ovat 0,5–1 millimetriä leveät, kirkkaanvihreät, kouruiset, karheareunaiset, usein vartta pidemmät. Kukinto on 4–6 millimetriä pitkä pallomainen tähkä, joka on tyvestä hedekukkainen. Tähkäsuomut ovat punaruskeat, tylpät, pullakkoa lyhyemmät. Pullakot ovat kahden millimetrin mittaiset, kellanvihreät, munanmuotoiset, epäselvästi suoniset ja suuodattomat.
HSS Media
HSS Media Ab on mediakonserni, joka julkaisee Vasabladetia, Österbottens Tidningiä ja Syd-Österbottenia. HSS Median omistaa Harry Schaumanin Säätiö. HSS Median toimitusjohtaja on Håkan Anttila.
Snellman-korkeakoulu
Snellman-korkeakoulu on Helsingin Jollaksessa toimiva vapaan sivistystyön oppilaitos, jonka pääasiallinen tehtävä on kouluttaa luokanopettajia, erityisopettajia ja taideaineiden opettajia steinerkouluihin sekä varhaiskasvattajia ja erityiskasvattajia steinerpäiväkoteihin. Valtakunnallisena oppilaitoksena toimiva Snellman-korkeakoulu perustettiin vuonna 1980. Snellman-korkeakoulu -nimisen kansanopiston asema vakiinnutettiin "muuna vapaan sivistystyön oppilaitoksena" lakimuutoksella 2002.
Snellman-korkeakoulun aatteellinen lähtökohta pohjautuu kansallisfilosofi Johan Vilhelm Snellmanin kasvatusfilosofisiin käsityksiin ja itävaltalaisen Rudolf Steinerin antroposofiseen hengentieteeseen pohjautuvaan steinerpedagogiikkaan.
Opetusfilosofia
J. V. Snellman arvosteli aikanaan yliopistoa jäykästä koulumaisuudesta. Teoreettisena viitekehyksenä ovat Snellmanin teokset Persoonallisuuden aika ja Akateemisesta opiskelusta. Tämä snellmanilainen ajatus ihmisen yksilöllisestä henkisestä kasvusta ja kehityksestä yhdistyy Snellman-korkeakoulussa Rudolf Steinerin filosofiaan. Snellman-korkeakoulu korostaa steinerilaisen ajattelun ihmiskäsityksen olevan aivan erityinen verrattuna muihin ajattelumalleihin. Ihminen nähdään fyysisenä, sielullisena ja henkisenä olentona, ja koko hänen tiedollisen sivistyksen tarpeensa nähdään laajana kokonaisuutena. Tiedollisen puolen lisäksi sivistyksen osaksi nähdään myös esteettisyys ja eettisyys. Käsitys tiedon muodostuksesta on laadullinen. Idea ei ole niinkään selittää jonkin olemassaoloa, vaan kuvailla sitä. Steiner itse romantikkona näki koko elämän yhtenä orgaanisena ykseytenä. Filosofia on keskeisesti siis fenomenologista ja pedagogisella tasolla pyrkii korostamaan värien, kokemusten, sävelten, musiikin, kielen, muotojen ja kaikkien maailman ilmiöiden merkitystä. Ideana on ihmisen kykyjen kokonaisvaltainen herättäminen henkisesti, fyysisesti ja psyykkisesti. Esteettisyyden osalta korostetaan elämyksellisyyttä eli taidetta (mm. goetheanistista kuvataidetta), laulua, musiikkia, Steinerin kehittelemää eurytmiaa eli liikuntataidetta ja luonnon tärkeyttä. Luonnon osuus korostuu biodynaamisen viljelyn ja luonnonhoidon kautta. Eettisyys taas yhdistyy sosiaalisiin taitoihin ja toimintaan. Yhtenä tällaisena sosiaalisena tavoitteena on egoismista siirtyminen empatiaan.
Steinerilainen pedagogia on kansainvälisesti tunnustettu ns. vaihtoehtopedagogia, kuten esimerkiksi montessori-, ja freinetpedagogiikat. Snellman-korkeakoulun voi nähdä myös taideyliopistona, ja sen ylioppilaskunta toimiikin taideyliopistojen ylioppilaskuntien yhteistyöjärjestössä ArsYOssa.
Opiskelu
Snellman-korkeakoulun opintotarjonta jakautuu seuraavanlaisesti:
Dimitri from Paris
Dimitri from Paris (oik. Dimitris Yerasimos, s. 1. lokakuuta 1963) on turkkilaissyntyinen Ranskan-kreikkalainen DJ ja musiikkituottaja.
Biografia
Vastoin taiteilijanimeään, Dimitri syntyi Istanbulissa, Turkissa 1. lokakuuta 1963. Hänen molemmat vanhempansa olivat kreikkalaisia. Perhe muutti myöhemmin Pariisiin, jossa Dimitri alkoi käyttää DJ-laitteita.
Ura
Dimitri aloitti DJ:nä ranskalaisella Radio 7:lla, mutta päätyi lopulta Radio NRJ:lle, vuonna 1986. Dimitri julkaisi myös kaksi EP:tä. Toisen vuonna 1993 ja toisen 1994. Dimitri oli myös mukana Yellow Productionsin kokoelma-albumilla. Hän on myös julkaissut kaksi studioalbumia.
Vectorama
Vectoraman ajankohta on useimmiten alkukesällä. Tapahtuman kävijöiden keski-ikä on noin 17–19 vuotta, mutta ikähaarukka on laaja, vanhimpien kävijöiden ollessa yli 40-vuotiaita. Vectorama kestää kolme päivää. Vuonna 2014 tapahtumaan osallistui yli 1 000 henkeä, joista konepaikan ostaneita oli 555. Vuonna 2019 Oulun Energia Areenalla järjestetty tapahtuma keräsi jo yli 2000 henkeä, joista konepaikkoja oli 991.
Vectoraman järjestää vapaaehtoisvoimin toimiva yhdistys VECTOR – Suomen verkkopeliyhdistys ry. Tapahtuma järjestetään talkoovoimin ja järjestäjät ovat pääasiassa alan ammattilaisia tai aktiivisia harrastajia. Käytännön työtehtäviä tapahtumaa järjestettäessä ovat muiden muassa tapahtuma-alueen rakentaminen, verkon järjestäminen, infotiskin pyöritys, tapahtuman sisäinen tiedotus, ohjelmatuotanto sekä tietysti purkaminen ja siivous. Lisäksi tapahtuman järjestäminen vaatii etenkin nykymuodossaan runsaasti ennakkovalmisteluja, jotka täytyy aloittaa jo yli puoli vuotta ennen varsinaista tapahtumaa.
Vectorama on vanhin edelleen järjestettävä, alusta saakka saman tahon järjestämä verkkopelitapahtuma Suomessa.
Historia
Vectorama järjestettiin ensimmäistä kertaa vuonna 2000. Silloin noin 40 hengen tapahtumaa lähdettiin rakentamaan pilottimielessä noin 10 järjestäjän voimin. Pilottihankke onnistui hyvin ja tapahtuma päätettiin järjestää seuraavana vuonna uudestaan. Tällöin tapahtuman osallistujamäärä kasvoi noin 80 henkeen. Verkkona vuonna 2001 toimi Marconin ES2810 -kytkimistä rakennettu 10/100 Mbit/s -verkko.
2000–2003
Ensimmäisinä vuosina tapahtuma keskittyi pääasiassa omilla koneilla tapahtuvaan vapaamuotoiseen pelaamiseen ja pieniin epävirallisiin pelicompoihin. Sittemmin myös pelicompot ovat kuuluneet mukaan tapahtuman viralliseen ohjelmistoon. Tapahtuma myös laajeni lähes kaksinkertaiseksi joka vuosi. Vuonna 2003 runkoverkko päivittyikin nopeammaksi ja pohjautui Extreme Networksin BlackDiamond 6800 -sarjan kytkimeen. thumb|Vectorama 2005 Pohjankartanon yläasteella.
2004–2005
Tapahtuman saatua hyvän pohjan tapahtuman sisältöä pyrittiin parantamaan entisestään. Vuoden 2004 tapahtumassa muun muassa lanseerattiin Radio LAN, joka tuotti koko tapahtuman ajan omaa juonnettua radio-ohjelmaa. Seuraava vuonna oli vuorossa R-Compo, jossa osa pelicompoon kuuluneista peleistä pelattiin erillisillä koneilla, jotka järjestäjät olivat hankkineet paikalle. Näin pyrittiin keskittymään taitoon, sillä kaikilla pelaajilla oli yhtä tehokas laitteisto käytössään.
Radio LAN onnistui hyvin tehtävässään. Sen tehtävänä oli luoda uudenlaista sisältöä pelaamiseen keskittyvään lanitapahtumaan. Vaikka esimerkiksi Schni Schna Schnappi saikin ensin kielteisen vastaanoton, niin riittävän monta kertaa toistettuna sen onnistui murtaa monen jo vanhemmankin parran sydämen. Tapahtuman loppupuolella kyseiseille kappaleelle jopa taputettiin! Radio LAN testasi myös lastenlaululeikkien vaikutusta nuorisoon. Jos sull' lysti on niin kätes yhteen lyö sai valtavan suosion ja on sittemmin noussut jopa meemiksi luokiteltavaksi ilmiöksi lanitapahtumissa.
2006–2007
Vuoden 2006 Vectoramassa otettiin tavoitteeksi luoda myös vierailijoille suunnattua oheistoimintaa. Tällä tavoin tapahtumaan tulivat mukaan tanssipelit. Myös R-Compoon lisättiin enemmän pelejä. Vanhoja konkareitakaan ei täysin unohdettu, sillä ensimmäistä kertaa mahdollistettiin VIP-tilojen varaaminen omalle peliporukalle.
Samana vuonna syntyi myös Vectoraman ”raid”-idea. Ensimmäiseksi kohteeksi joutui tai pikemminkin pääsi tapahtumapaikan vieressä sijainnut Drive-In Hesburger. Sen luukun taakse ilmestyikin yli sadan henkilön jono juuri ennen paikan sulkeutumista. Jonottavat ihmiset lauloivat ja leikkivät edellisen vuoden malliin Jos sull' lysti on niin kätes yhteen lyö -leikkiä.
2008
Vectorama siirtyi kahdeksan onnistuneen vuoden jälkeen Pohjankartanon koululta Club Teatrian tiloihin. Samalla tapahtuman vierailija-alueita laajennettiin merkittävästi. Kompoihin liittyvinä uudistuksina tapahtumassa järjestettiin ensimmäistä kertaa vuoden 2007 Assemblyllä lanseerattu Peliliigan karsintaottelu. Lisäksi sisältö laajeni peliohjelmointikompoon ja vierailijoille suunnattuun Robosota-turnaukseen. Tapahtuman verkkoon kirjautui tapahtuman aikana yhteensä 451 konetta ja tapahtumassa kävi yhteensä 483 henkilöä.
2009
Vectorama järjestettiin jälleen Teatrialla, ensimmäistä kertaa yhteistyössä Oulun kaupungin nuorisopalveluiden kanssa.
2010
Tapahtuma siirtyi Club Teatrialta takaisin Pohjankartanon tiloihin. Samalla yhteistyötä Oulun nuorisotoimen kanssa lisättiin merkittävästi.
2011
Tapahtuma siirtyi Pohjankartanon tiloista Rajakylän koululle. VectorLive aloitti toiminnan tapahtuman viihdetuottajana. Samalla tapahtumaverkko päivitettiin tarjoamaan kaikille kävijöille 1 Gbps-portti.
2014
Tapahtuma siirtyi Oulun jäähallille ja konepaikkojen määrä lähes kaksinkertaistettiin. Tapahtuma loppuunmyytiin ennen ovien aukeamista. Tapahtuman nettiyhteys päivittyi 10 Gbps-nopeuteen ja koneisiin otettiin käyttöön julkiset ip-osoitteet.
2015
Vectorama järjestettiin toistamiseen Oulun Energia Areenalla, eli Oulun jäähallilla. Tapahtumaa pyrittiin kasvattamaan maltillisesti, samalla keskittyen puitteiden parantamiseen. Vectoramassa 2015 järjestettiin ensimmäistä kertaa Vectoraman omin voimin isompi eSports-turnaus. Peliksi valittiin CS:GO, ja palkintopotti oli 3 000 euroa. Tapahtuman myynti onnistui hyvin, ainoastaan 14 konepaikan jäädessä myymättä. Tapahtuman osallistujamäärä yhteenlaskettuna (mukaan luettuna sekä lipun ostaneet, vierailijat, näytteilleasettajat että järjestäjät) oli 1 501.