cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Allen Ginsberg
Irwin Allen Ginsberg (3. kesäkuuta 1926 Newark – 5. huhtikuuta 1997 New York) oli yhdysvaltalainen runoilija. Hän oli beat-liikkeen johtohahmoja ja oli myös vahvasti mukana 1960-luvun hippiliikkeessä.
Ginsberg identifioi itsensä juutalais- ja homorunoilijaksi.
Elämä ja ura
thumb|250px|Ginsberg ja [[Bob Dylan.]] Ginsbergin isä oli runoilija Louis Ginsberg. Mielenterveysongelmista kärsineelle äidilleen Naomille Ginsberg kirjoitti runon ”Kaddish” (1961).
Ginsbergin tuotantoon vaikutti erityisesti William Carlos Williams. Opiskellessaan 1940-luvulla Columbian yliopistossa Ginsberg tutustui William S. Burroughsiin, Jack Kerouaciin, Lucien Carriin, Gregory Corsoon ja Gary Snyderiin. Ginsbergistä tuli beat-runouden johtohahmo. Työskenneltyään muun muassa markkinatutkijana ja merimiehenä Ginsberg julkaisi esikoiskokoelmansa Howl And Other Poems vuonna 1956. Kokoelma ja sen runo ”Huuto” (Howl) vei kustantaja-runoilija Lawrence Ferlinghettin useisiin sensuurioikeudenkäynteihin. Kohun ansiosta Ginsbergin teos tuli kuitenkin kuuluisaksi.
thumb|250px|Ginsberg, [[Timothy Leary ja John C. Lilly.]] Avoimesti homoseksuaalinen Ginsberg oli mukana monenlaisessa kansalaistoiminnassa. Vuonna 1965 hänet kruunattiin Prahassa Toukokuun kuninkaaksi ja karkotettiin Tšekkoslovakiasta, ja hän joutui FBI:n tarkkailulistalle. Ginsberg oli hippiliikkeen esikuva, joka teki myös yhteistyötä monien muusikoiden ja säveltäjien kanssa, joihin lukeutuivat Bob Dylan, Paul McCartney, The Clash ja Philip Glass. Ginsberg asui New Yorkin Lower East Sidella.
Ginsberg oli Yhdysvaltain taide- ja kirjallisuusakatemian (American Academy of Arts and Letters) jäsen. Vuonna 1993 Ranskan kulttuuriministeri myönsi hänelle Chevalier de l’Ordre des Arts et des Lettres -kunniamerkin. Vuonna 1994 hänet valittiin Harvardin yliopiston Phi Beta Kappa -runoilijaksi. Ginsberg oli mukana perustamassa Jack Kerouac -runokoulua Naropa-instituuttiin Boulderissa Coloradossa.
Ginsberg oli myös aikuisten miesten ja nuorten poikien välisten seksisuhteiden sallimista ajavan NAMBLAn jäsen.
SATA Air Açores
Laivasto
SATA Air Acoresin laivasto vuonna 2010:
Paniikkihäiriö
thumb|Maria Jakunšikova: Pelkopienoiskuva|Paniikkihäiriön oireiden hoitoon voidaan käyttää bentsodiatsepiineja.|alt=
Paniikkihäiriö on ahdistuneisuushäiriöihin kuuluva psykofyysinen häiriö. Sen oireita ovat usein, ilman erityistä syytä ilmenevät toistuvat paniikkikohtaukset. Yleisin fyysinen oire on sydämentykytys. Tavallisia oireita ovat myös hikoilu, vapina, hengenahdistus, hyperventilaatio sekä pakokauhuntunne, pelko ja jännittäminen.
Paniikkikohtaukset häipyvät yleensä vähitellen iän karttuessa, myös ilman hoitoa. Joskus hoitamaton paniikkihäiriö saattaa kuitenkin kehittyä vakavaksi ja vaikeaksi masennukseksi.
Paniikkihäiriötä potee muutama prosentti suomalaisista. Kohtaus voi liittyä myös johonkin pelottavana tai ahdistavana koettuun sosiaaliseen tilanteeseen, mutta voi myös esiintyä ilman ulkopuolista ärsykettä. Kohtaus voi olla ulkopuolisille huomaamaton tai näkyä paniikkihäiriöisen hikoiluna ja tärinänä. Kohtauksen laukaisevaa tekijää ei aina tiedetä. Sairaus on yleisin nuorilla aikuisilla, ja siihen liittyy usein muitakin psykiatrisia ongelmia, kuten masennusta ja ahdistuneisuutta.
Paniikkihäiriö on yleensä mielenterveysongelma, mutta myös alkoholin ja psykoaktiivisten huumeiden sekä keskushermostoon vaikuttavien bentsodiatsepiinia sisältävien lääkkeiden käyttö voi aiheuttaa paniikkihäiriökohtauksia.
Paniikkihäiriöön liittyy usein julkisten paikkojen pelkoa.
Oireet
Fyysisiä oireita voivat olla: Paniikkihäiriön oireet ovat yksilöllisiä. Kaikkia luettelon oireita ei välttämättä ole. Kohtaus kestää yleensä joitakin kymmeniä minuutteja, harvemmin tunteja. Paniikkikohtaus on siis varsin lyhytaikainen, mutta se jättää jälkeensä hermoja raastavan ahdistuksen, joka voi kestää tunteja, jopa päiviäkin. Kohtaukset ovat toistuvia ja ilmenevät yleensä äkisti ja täysin odottamatta. Paniikkikohtaus on usein potilaalle hyvin pelottava ja epämiellyttävä, mutta ei itsessään vaarallinen kokemus.
Esiintyminen
Paniikkihäiriö alkaa usein nuoressa aikuisuudessa: karkeasti noin puolilla paniikkihäiriöstä kärsivillä sairaus on alkanut ennen 24. ikävuotta. Naiset saavat sairauden kaksi kertaa todennäköisemmin kuin miehet. Vanhat miehet sairastuvat pahemmin kun nuoremmat.
Paniikkihäiriö voi kestää kuukausia, jopa vuosia, riippuen siitä, kuinka ja milloin hoito aloitetaan. Jos häiriö jätetään hoitamatta, se saattaa vaikeuttaa siitä kärsivän henkilön elämää paniikkikohtausten peittely- tai välttely-yritysten vuoksi. Itse asiassa monilla sairaudesta kärsivillä on ollut vaikeuksia ihmissuhteiden kanssa heidän yrittäessään selvitä sairauden kanssa.
Joillain oireita saattaa esiintyä kuukausien tai vuosien jaksoissa, jonka jälkeen seuraa vuosia kestävä oireeton jakso. Toisilla taas oireet pysyvät jatkuvasti samalla tasolla. On myös todisteita siitä, että ne, jotka ovat kärsineet paniikkihäiriöstä nuorina, mahdollisesti kärsivät niistä myös vanhemmalla iällä, yli 50-vuotiaana.
Henkilöillä, jotka etsivät hoitoa aktiivisesti jo sairauden alussa, hoito voi auttaa jo muutamassa viikossa, ilman kielteisiä sivuvaikutuksia.
Hoito
On erittäin tärkeää, että paniikkihäiriö todetaan ja sen hoito saadaan aloitettua ajoissa. Oikealla hoidolla saavutetaan parhaimmillaan oireettomuus ja parannetaan huomattavasti potilaan toimintakykyä ja elämänlaatua. Samoin sillä voidaan ylläpitää työkykyä ja ehkäistä masentuneisuutta ja perheongelmia sekä välttää päihteiden, esimerkiksi alkoholin ja bentsodiatsepiinien sekakäyttöä.
Paniikkihäiriö on mahdollisesti heikentävä sairaus, mutta sitä pystytään kontrolloimaan. Paniikkihäiriöön kuuluvien häiritsevien oireiden vuoksi sitä saatetaan luulla hengenvaaralliseksi fyysiseksi sairaudeksi. Tämä virhe usein pahentaa tai laukaisee tulevia kohtauksia. Ihmiset hakeutuvat jatkuvasti päivystyspoliklinikoille paniikkikohtausten vuoksi, ja mittavat lääketieteelliset tutkimukset saattavat karsia pois muita sairauksia poistaen potilaan huolestuneisuutta omasta terveydestään.
Paniikkihäiriöiden hoitoon kuuluu psykoterapian tyyppiä, jota kutsutaan nimellä kognitiivinen käyttäytymisterapia (CBT), lääkkeitä tai niiden yhteiskäyttöä. Psykoterapeuteilla on usein psykologin pohjakoulutus. Potilasta auttavia mielenterveyden ammattilaisia ovat psykologit, psykiatrit ja sairaanhoitajat.
Chess Informant
Chess Informant (Šahovski Informator) on kustannusyhtiö joka säännöllisesti julkaisee samannimistä shakkiaiheista kirjaa, kuten myös shakkiteoksia Encyclopaedia of Chess Openings, Encyclopaedia of Chess Endings, Opening Monographs, muita julkaisuja ja ohjelmistoja (mukaan lukien sähköisiä versioita useimmista julkaisuista). Aleksandar Matanovic ja Milivoje Molerovic perustivat yhtiön vuonna 1966 tavoitteenaan tarjota muulle maailmalle shakkitietoutta, joka oli saatavilla vain neuvostopelaajille. Yhtiö on myynyt kolme miljoonaa kirjaa 150:ssa maassa verkkosivustonsa mukaan.
Paniikkihäiriö
Hoito
Saadakseen lääkehoitoa potilaan tulisi tavata lääkäri, usein psykiatri. Joissain tapauksissa, kun psykiatria ei ole käytettävissä, yleislääkäri saattaa pystyä hoitamaan lääketieteellisen hoidon. Psykiatrilla on koulutuksensa vuoksi paremmat valmiudet kuin yleislääkärillä psykiatriseen lääkehoitoon.
Yli 50 ahdistuksen ja masennuksen lääkehoidon asiantuntijan paneeli totesi, että bentsodiatsepiinit, erityisesti masennuslääkkeeseen yhdistettyinä, ovat pääasiallinen lääkehoito ahdistuneisuushäiriöihin. Huolimatta lisääntyneestä kiinnostuksesta masennuslääkkeiden ja muiden vaikuttavien aineiden käyttämisestä ahdistuksen hoitoon, bentsodiatsepiinit ovat säilyneet pääasiallisena hoitomuotona lääkkeellisessä terapiassa, koska ne ovat tehokkaita, vaikuttavat nopeasti ja sivuvaikutukset ovat vähäisiä. Ahdistuneisuushäiriöiden lääkehoitotavat ovat säilyneet ennallaan viimeisen vuosikymmenen ajan ja bentsodiatsepiinit säilyttäneet asemansa yleisimpänä lääkityksenä paniikkihäiriöön.
Yleensä psykoterapian ja lääkehoidon avulla saavutetaan hyviä tuloksia. Jonkinlaista kehitystä saatetaan havaita jo lyhyessä ajassa – 6–8 viikossa. Usein kuitenkin kestää kauemmin löytää oikea lääke ja mielenterveyden ammattilainen. Tällöin sopiva lääkehoito ja oikea ammattilainen voivat estää kohtauksia tai ainakin vähentää niiden voimakkuutta ja esiintyvyyttä ja tuoda 70–90 prosentille potilaista merkittävää helpotusta. Taantumisia saattaa ilmetä, mutta ne voidaan usein tehokkaasti hoitaa hoidon alkukauden lääkityksen tavoin.
Lisäksi paniikkihäiriöstä kärsivät saattavat tarvita hoitoa muihin psyykkisiin häiriöihin. Paniikkihäiriöön liittyy usein kliininen masennus, joskus myös alkoholismia ja huumeriippuvuutta. Tutkimukset ovat osoittaneet, että itsemurhayritys on yleisempi paniikkihäiriötä sairastavilla, tosin tästä on ristiriitaisia näkemyksiä.
Kaikkein stimuloivimmat aineet (kofeiini, alkoholi, nikotiini, kokaiini) usein pahentavat tilaa, koska ne suoraan pahentavat oireita, kuten sydämen tykytystä.
Kuten monissa sairauksissa, perheen ja ystävien tuki saattaa vaikuttaa huomattavasti toipumiseen. Ei ole harvinaista, että kohtauksen aikana potilaalla saattaa olla järjetöntä, voimakasta pelkoa, jonka joku tilan hyvin tuntema lähiomainen voi saada karkotetuksi. Vakavammille tai aktiivisemmille hoidoille on olemassa tukiryhmiä, jotka voivat auttaa henkilöitä ymmärtämään sairautta ja selviämään siitä paremmin.
Muita hoitomuotoja on päiväkirjojen kirjoittaminen, jossa potilas tallentaa päivittäin toimensa ja tunteensa tavoitteena selvittää henkilökohtaiset stressitekijät ja tulla niiden kanssa toimeen. Erilaiset hengitysharjoitukset voivat myös auttaa. Joissain tapauksissa terapeutti saattaa käyttää toimenpidettä nimeltä introseptinen altistus, jossa oireet synnytetään tarkoituksella tavoitteena kehittää coping-keinoja (selviytymiskeinoja) ja osoittaa potilaalle, ettei paniikkikohtaus aiheuta mitään harmia. Stressiä helpottavat aktiviteetit, kuten tai chi, jooga ja liikunta voivat myös helpottaa oireiden syntymistä. Monet lääkärit suosittelevat stressinhallinta-, ajanhallinta- ja tunteiden tasapainottamiskursseja ja -seminaareja auttaakseen potilaita välttämään ahdistusta tulevaisuudessa.
Syyt
Paniikkihäiriön on huomattu kulkevan suvussa, mikä tarkoittaa, että perimä toimii suurena osana todennäköisyyttä sairastua siihen. Sen on myös huomattu kuuluvan osana muihin perinnöllisiä oireita omaaviin sairauksiin, kuten kaksisuuntainen mielialahäiriö ja alkoholismi. Kuitenkin myös monet, joilla ei ole sairauteen perhetaustaa, sairastuvat paniikkihäiriöön.
Usein biologiset tekijät, kuten stressaavat tapahtumat, ympäristö ja normaalia kehotoimintaa kiihdyttävä ajattelu näyttävät vaikuttavan paniikkihäiriön alkamiseen. Usein ensimmäiset kohtaukset laukaisee fyysinen sairaus, voimakas stressi tai tietty lääkitys. Henkilöt, joilla on taipumus ottaa itselleen suurta vastuuta, saavat myös helpommin paniikkikohtauksia. Traumanjälkeinen stressihäiriö saattaa myös nostaa todennäköisyyttä sairastua paniikkihäiriöön. Tarkat syyt sairastumiseen ovat vielä tässä vaiheessa tuntemattomia.
Joissain tapauksissa paniikkikohtausten aiheuttajana voi olla magnesiumin puute. . Magnesiumin puute voi johtua esimerkiksi stressistä (henkinen stressi, fyysinen stressi (=esimerkiksi urheilu)), puutteellisesta ravinnosta ja alkoholin suurkulutuksesta.
Eläin- ja ihmistutkimukset ovat keskittyneet löytämään aivojen tarkat kohdat, jotka liittyvät ahdistuneisuushäiriöihin, kuten paniikkihäiriö.
Paniikkihäiriöiden psykologiset syyt on myös nostettu esille. Clark sanoo, että paniikkihäiriö johtuu usein "onnettomasta väärintulkinnasta", jolloin normaalit kehontulkinnat ahdistuneisuuteen, kuten hikoilu ja sydämentykytys, tulkitaan johtuvan jostain vakavammasta, kuten sydänkohtauksesta, ja tämä tulkinta saatetaan tehdä joko tietoisesti tai tiedostamattomasti. Melko suuri määrä todisteita vahvistaa tätä teoriaa. Esimerkiksi, onneton väärintulkinta kiihdyttää ahdistusta ja paniikkia; paniikkikohtaukset voivat olla tulosta tietoisesti kyseenalaistetusta väärintulkinnasta.
Diagnosointi
Muita paniikkihäiriön erotusdiagnostisia kriteereitä ovat muun muassa hormonitoiminnan heilahtelusta johtuvat vaihdevuosioireet.
Tähtikuvio
thumb|[[Kettu (tähdistö)|Ketun tähdistössä kiikareilla erottuva Brocchin klusteri on tähtikuvio.]]
Tähtikuvio (laajemmassa muodossaan asterismi) on muutaman tähden muodostama selvästi erottuva, yleensä pienehkö kuvio tähtitaivaalla. Tähtikuvion ja asterismin ero on se, että tähtikuvio sijaitsee yhdessä tähdistössä eli tähtitaivaan rajatulla alueella, mutta asterismi voi ulottua useamman tähdistön alueelle.
Tähtikuvion tähdet yhdistetään usein tähtikartoissa viivoin. Tosin piirtämistapa on usein kartanpiirtäjän oma valinta. Osa kartanpiirtäjistä pyrkii piirtämään tähtikuviot niin, että ne muistuttaisivat jollain tavalla kuvioon liittyvää mytologista hahmoa. Toiset kartanpiirtäjät suosivat taas geometrisiä muotoja.
Ernest Linton
Albert Ernest Linton (17. helmikuuta 1880 – 6. elokuuta 1957) oli kanadalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana vuoden 1904 kesälympialaisissa St. Louisissa kultaa voittaneessa kanadalaisessa Galt FC:ssä.
Robert Satcher
Robert Lee Satcher, Jr. (s. 22. syyskuuta 1965) on yhdysvaltalainen lääkäri, kemiantekniikan insinööri ja NASAn astronautti.
Satcher syntyi Hamptonissa, Virginiassa ja valmistui Denmark-Olar High Schoolista Denmarkissa, Etelä-Carolinassa vuonna 1982. Hän suoritti kemiantekniikan Bachelor of Science -tutkinnon ja tohtorintutkinnon Massachusetts Institute of Technologyssa. Seuraavaksi hän aloitti lääketieteen opinnot Harvard Medical Schoolissa ja suoritti lääketieteen tutkinnon vuonna 1994. Satcher suoritti lääketieteen jatko-opintoja Kalifornian yliopistossa Berkeleyssä 1994–2000 ja Floridan yliopistossa (ortopedinen onkologia 2000–2001). Hän on toiminut ortopedian kirurgina.
NASA valitsi Satcherin toukokuussa 2004 astronauttikoulutukseen, jonka hän suoritti helmikuussa 2006. Hän osallistui tehtäväspesialistina ensimmäiselle avaruuslennolleen, NASAn 16. marraskuuta 2009 laukaistulle avaruussukkulalennolle STS-129. Hän osallistui lennolla kahdelle avaruuskävelylle (19.11.2009, kesto 6 tuntia 37 minuuttia, ja 21.11.2009).
Satcher on naimisissa newyorkilaisen D’Juanna O. Whiten kanssa. Heillä on kaksi lasta. thumb|250px|left|Satcher avaruuskävelyllä 19.11.2009 ISS:n ulkopuolella
Gordon McDonald
James Gordon McDonald (2. helmikuuta 1878 Walton, Ontario – 23. toukokuuta 1938 Haileybury, Ontario) oli kanadalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana vuoden 1904 kesäolympialaisissa St Louisissa kultaa voittaneessa kanadalaisessa Galt FC:ssä.
Katja Saari
Katja Saari (s. 22. joulukuuta 1971) on suomalainen ammattivalmentaja. Omalla aktiiviurallaan Saari muistetaan ennen kaikkea pesäpalloilijana, muun muassa Lapuan Virkiän pitkäaikaisena lukkarina. Virkiän lisäksi Saari pelasi Vähänkyrön Viestin, Kajaanin Hymyn, Oulun Lipon ja Jyväskylän Kirittärien riveissä kaikkiaan 374 naisten Superpesis-ottelua, joka riittää kaikkien aikojen listalla neljänteen tilaan. Sisäpelissä Saari oli ennen muuta vaihtolyöjä, mistä kertoo kaikkien aikojen listan kärkipaikkaan oikeuttavat 2362 kärkilyöntiä ja lyöjätilaston viidenteen sijaan oikeuttavat 700 lyötyä juoksua.
Saari valittiin Vuoden pesäpalloilijaksi neljästi, vuosina 1998, 2001, 2003 ja 2005
Oman peliuransa jälkeen Saari on toiminut mm. Jyväskylän Kirittärien valmentajana ja kausilla 2007 ja 2008 pelinjohtajana. Joukkue saavutti tuolloin molempina vuosina kultaa. Vuosina 2007 ja 2008 Saari palkittiin myös Vuoden pelinjohtajana.
2015 Saari hyppäsi jääkiekon pariin. Hänen päävalmentajakaudellaan 2015-2016 JYP Naiset saavutti SM-kultaa jääkiekossa ja palkittiin Vuoden seurajoukkueena. Joukkue ei hävinnyt kaudella yhtään ottelua.
Viime vuosina Saari on keskittynyt yksilövalmennukseen päivätyönsä ohella.
Thorikoksen teatteri
Thorikoksen teatteri oli antiikin aikainen kreikkalainen teatteri Thorikoksen demoksessa Attikassa Kreikassa. Se on varhaisimpia tunnettuja kreikkalaisia teattereita ja rakennettu noin vuonna 525–480 eaa. Teatteri on malliltaan poikkeuksellinen, sillä se on pitkänomainen tyypillisen puoliympyrän sijaan.
Historia
pienoiskuva|vasen|Thorikoksen teatteri vuorenrinteessä. Teatterin erikoinen muoto selitettiin aiemmin sillä, että se olisi rakennettu kokonaisuudessaan jo tuolloin aikana, jolloin teattereiden muoto ei vielä ollut vakiintunut. Nyttemmin muodon katsotaan kuitenkin selittyvän sillä, että teatterin katsomoon on vaiheittain tehty laajennoksia vanhimman osan rakentamisen jälkeen. Teatterista tuli pitkänomainen, kun sitä laajennettiin klassisella kaudella 400-luvun eaa. puolessa välissä. Siihen tehtiin muutoksia vielä 300-luvulla eaa.
Tim Wellens
Tim Wellens (s. 10. toukokuuta 1991 Sint-Truiden, Limburg) on belgialainen maantiepyöräilijä. Hän aloitti ammattilaisuransa Lotto-Belisol-joukkueessa heinäkuussa 2012 kilpailtuaan sitä ennen saman tallin alle 23-vuotiaiden joukkueessa. Hän edusti tallia, nimeltään viimeksi Lotto Soudal, vuoteen 2022 saakka. Kaudesta 2023 lähtien hän ajanut UAE Team Emiratesissa. Hän on kilpaillut myös maastopyöräilyssä.
Thorikoksen teatteri
Historia
Teatterin arkeologiset kaivaukset suoritti American School of Classical Studies at Athens vuonna 1886.
Tim Wellens
Wellens voitti Eneco Tourin kokonaiskilpailun 2014 seitsemän sekunnin erolla Lars Boomiin. Hän uusi voittonsa seuraavana vuonna 59 sekunnin erolla toiseksi sijoittuneeseen Greg Van Avermaetiin. Hän voitti 2015 myös Grand Prix Cycliste de Montréal -kilpailun ennen Adam Yatesia. Hän voitti Italian ympäriajossa 2016 pitkään loppunousuun päättyneen kuudennen etapin karattuaan irtiottoryhmästä. Hän voitti saman vuoden Puolan ympäriajon yli neljän minuutin erolla Fabio Fellineen. Hän voitti World Touriin 2017 kuuluneen Tour of Guangxin kuuden sekunnin erolla Bauke Mollemaan. Hän voitti neljännen etapin Italian ympäriajossa 2018 sekä viidennen ja 14:nnen etapin Espanjan ympäriajossa 2020.
Saavutuksia
Lähteet: Pro Cycling Stats, Cycling Archives
Thorikoksen teatteri
Rakennus
pienoiskuva|Thorikoksen teatterin rauniot. pienoiskuva|Teatterin pohjoispuolinen tukimuuri ja sen lännenpuoleinen sisäänkäyntikäytävä.
Teatterin rauniot sijaitsevat nykyisin nimellä Velatoúri tunnetun kukkulan etelärinteessä. Teatterin katsomo on pitkänomainen keskeltä ja kaareutuu kummastakin päästä. Se avautuu etelälounaaseen päin ja sen leveys on noin 55 metriä. Teatterin orkhestra on ovaalinmuotoinen, ja sen koko on noin 16 × 30 metriä tai noin 443 neliömetriä. Kumpikin piirre eroaa tyypillisestä kreikkalaisesta teatterista, jonka katsomo oli puoliympyrän muotoinen ja orkhestra ympyränmuotoinen.
Teatteri oli rakennettu alueen omasta kalkkikivestä. Ensimmäisessä rakennusvaiheessa teatterissa oli noin 19–21 suoraa kivistä penkkiriviä, joiden pohjoispuolella oli tukimuuri. Kaksi pystysuuntaista porraskäytävää jakoi katsomon kolmeen erikokoiseen lohkoon. Näistä keskimmäisen penkit ovat lähes viivasuorat. 400-luvun eaa. puolessa välissä alkuperäisen katsomon itä- ja länsipäihin lisättiin kaarevat osiot. 300-luvulla eaa. katsomoon lisättiin vielä lisää kaarevia penkkirivejä takaosaan aiemman tukimuurin yläpuolelle. Tässä osassa oli mahdollisesti puiset penkit ja noin 11–12 penkkiriviä, tai vaihtoehtoisesti siellä istuttiin maassa. Laajennokselle rakennettiin uusi pohjoisenpuoleinen tukimuuri. Siinä oli kaksi sisäänkäyntiä, joiden kautta oli kulku teatterin pohjoispuolelta katsomon yläosaan. Lännenpuoleiselle johti rinteestä yhtenäinen korotettu käytävä, kun taas idänpuoleinen kulkutie muodosti sillan. Viimeisessä vaiheessa teatteriin mahtui noin – katsojaa.
Orkhestraa tuki avoimelta eteläsivulta 24 metriä pitkä tukimuuri, joka yhdistyi sivuilla luonnonkallioon. Teatterin länsipuolella sijaitsi pieni Dionysokselle omistettu temppeli sekä viiden hengen pitohuone, ja itäpuolella alttari.
Frederick Steep
Frederick William "Fred" Steep (20. joulukuuta 1874 – 14. syyskuuta 1956) oli kanadalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana vuoden 1904 kesäolympialaisissa St Louisissa kultaa voittaneessa kanadalaisessa Galt FC:ssä.
Greger (laulaja)
Greger (oik. Greger Nervander, s. 22. lokakuuta 1951 Tammisaari) on suomalainen iskelmälaulaja. Hän voitti vuonna 1977 SM-laulukilpailun. Sitä ennen hän oli tehnyt kaksi albumia Buffalo Bill -yhtyeen jäsenenä.
Hänen ensimmäinen singlensä oli Adam Skorupkan sävellys "Huulin hymyilevin" (alun perin "Cdzie ten swiat mlodych lat", "Where are the years of young world", myös "Have A Smile On Your Face") vuonna 1977.
Bharatinder Singh
Singh on syntyisin Haryanan osavaltiosta ja työskentlee Mumbaissa Western Railwayn palveluksessa.
Onnellisuus
thumb|Onnen hetki. [[James Goodwyn Clonney, 1847.]]
Onnellisuus on tunne, johon liittyy tyytyväisyys omaan elämään, subjektiivinen hyvinvointi, elämänlaatu ja erilaiset positiiviset tunteet kuten ilo, mielihyvä ja kiitollisuus sekä negatiivisten tunteiden kuten masentuneisuuden ja stressin vähyys.
Abstraktina käsitteenä onnellisuudelle ja sen lähikäsitteille on esitetty monia erilaisia kuvauksia aina antiikin filosofiasta lähtien. Onnellisuuden on kuvattu olevan esimerkiksi "läpitunkeva tunne siitä, että elämä on hyvää" tai "ilon, tyytyväisyyden ja hyvinvoinnin kokemus yhdistettynä käsitykseen siitä, että elämä on hyvää, merkityksellistä ja arvokasta".
Arviolta noin 50 % onnellisuuden yksilöllisistä eroista voidaan selittää geeneillä, noin 40 % ihmisen omalla toiminnalla ja vain noin 10 % ulkoisilla olosuhteilla. Hyvinvointivaltioiden asukkaat ovat kuitenkin köyhien maiden asukkaita onnellisempia. Terveyttä, hyviä ihmissuhteita, turvallisuutta ja perustoimeentuloa pidetään kaikkialla maailmassa tärkeinä onnellisuuden kannalta.
Esiintyvyys
Keskimääräinen tyytyväisyys elämään ei ole muuttunut merkittävästi viimeisen sadan vuoden aikana. Vuonna 2021 julkaistussa kansainvälisessä World Happiness Report -tutkimuksessa keskimäärin korkeimman arvosanan antoivat elämälleen suomalaiset (7,9/10), islantilaiset (7,6/10), tanskalaiset (7,5/10), sveitsiläiset (7,5/10) ja hollantilaiset (7,5/10). Huonoimman arvosanan antoivat kambodialaiset (4,4), intialaiset (4,2), jordanialaiset (4,1), tansanialaiset (3,8) ja zimbabwelaiset (3,2). Ihmisten hyvinvointia mitattiin tutkimuksessa tyytyväisyytenä omaan elämään sekä vuosina 2021 ja 2022 myös myönteisten ja kielteisten tunteiden määränä.
Suomi kuului maailman kymmenen onnellisimman kansakunnan joukkoon myös vuonna 2006. Suomalaisten ilmoittama onnellisuuden keskiarvo oli hieman alle 8 asteikolla 0–10. Samana vuonna The Happy Planet Index -tutkimuksessa Suomi oli Euroopan maista jaetulla viidennellä sijalla yhdessä Ruotsin kanssa. Vuoden 2007 tutkimuksessa Suomi sijoittui Euroopan maista toiseksi. Toisen vuonna 2007 julkaistun New Economics Foundationin ja Maan ystävien teettämän tutkimuksen mukaan islantilaiset elivät pitkän ja onnellisen elämän, kun taas virolaiset jäivät hännille eurooppalaisten maiden vertailussa, ja suomalaiset ja muut pohjoismaalaiset olivat tyytyväisimpiä elämäänsä. Suomalaisten onnellisuudessa ei vaikuttaisi olevan kovin suuria maantieteellisiä eroja.
Pitkän aikavälin onnellisuuden eroista ihmisten välillä noin 50 % voidaan selittää geeneillä, noin 10 % ulkoisilla olosuhteilla ja noin 40 % ihmisen omalla toiminnalla. Subjektiivisen ja psykologisen hyvinvoinnin muuttaminen pysyvästi onnistuu helpommin omaa toimintaa kuin olosuhteita muuttamalla.
Onnellisuuteen vaikuttaviin olosuhteisiin (noin 10 % vaihtelusta) kuuluvat valtiokohtaiset, maantieteelliset ja kulttuuriset tekijät; ikä, sukupuoli, etninen ryhmä ja muut demografiset tekijät; yksilöhistoria, kuten lapsuuden traumat, auto-onnettomuudet tai arvovaltaiset palkinnot; sekä elämäntilanne, kuten siviilisääty, ammatti, työpaikan varmuus, tulot, terveys ja uskonnollisuus. Tyypillisesti jopa elämää runsaasti muuttavilla tapahtumilla on paljon pienempi vaikutus onnellisuuteen kuin luullaan. Onnellisuuseroja valtioiden välillä ennustavat erityisesti tulot (bruttokansantuote henkeä kohden), elinajanodote, vapaus, anteliaisuus, sosiaalinen tuki ja vähäinen korruptio.
Kiitollisuus
Kreikkalainen filosofi Demokritos arvioi, että ihminen on onnellinen, kun hän ei sure sitä, mikä häneltä puuttuu, vaan iloitsee siitä, mitä hänellä on. Kiitollisuus onkin yksi vahvimmista hyvinvointia ja onnellisuutta ennustavista tekijöistä. Kiitollisuus lisää itsearvostusta ja hyviä ihmissuhteita ja vähentää kateutta, pettymystä, sosiaalista vertailua, narsistisuutta, kyynisyyttä ja materialismia. Kiitollisemmat ihmiset nukkuvat paremmin, heillä on vähemmän masennusta, riippuvuuksia ja uupumusta, ja he kykenevät käsittelemään paremmin traumaattisia kokemuksia. Kiitollisuus tunteena on kehittynyt evoluutiossa todennäköisesti biologisesta palkitsevasta signaalista, jonka tehtävä oli lisätä vastavuoroisuutta ja yhteistyötä erityisesti kädellisillä. Kyky tuntea kiitollisuutta vaihtelee muun muassa geenien, persoonallisuuden ja kulttuurin mukaan, mutta on myös muutettavissa aktiivisesti harjoittelemalla.
Ystävällisyys
Onnellisemmat ihmiset ovat motivoituneempia olemaan ystävällisiä, huomioivat enemmän ystävällisiä eleitä, omaavat enemmän ystävällisyyteen liittyviä muistoja ja käyttäytyvät ystävällisemmin.
Kasvumielentila
Ihmiset, jotka uskovat ja keskittyvät enemmän kykyynsä oppia ja kehittyä (tulosten ja epäonnistumisten sijaan) ovat tyypillisesti onnellisempia.
Kognitiiviset harhat
Kognitiivisten harhat vääristävät Yalen yliopiston psykologianprofessori Laurie Santoksen mukaan usein ihmisten arviota omasta onnellisuudestaan tai siitä, miten jokin muutos vaikuttaisi omaan onnellisuuteen:
Sosiaaliset tekijät
Parisuhteessa elävien on todettu olevan keskimäärin onnellisempia kuin yksin elävien. Edellä mainittu pätee erityisesti miehiin. Naimisissa olevat ovat onnellisempia lähes joka mittarilla. On kuitenkin myös havaittu, että naimisissa olevat ovat merkittävästi onnellisempia vain noin 2 vuoden säteellä hääpäivästä, minkä jälkeen ero kaventuu.
Sosiaalinen oikeudenmukaisuus lisää vuonna 2020 julkaistun kansainvälisen tutkimuksen mukaan ihmisten onnellisuutta ja on toiseksi suurin elämäntyytyväisyyttä lisäävä tekijä.
Sosiaaliset yhteydet lisäävät onnellisuutta jopa silloin, kun ihmiset ennakoivat niiden vähentävän onnellisuutta (esim. kiusallisiksi koetut jaetut kokemukset ja lyhyet kontaktit tuntemattomien kanssa).
Vallan on havaittu lisäävän simpanssien onnellisuutta.
Psykoanalyysin kehittäjän Sigmund Freudin väitetään sanoneen, että rakkaus ja työ olisivat tärkeimmät onnen lähteet. Asiasta ei löydy kuitenkaan yhtään mainintaa Freudin laajasta kirjallisesta tuotannosta eikä muustakaan kirjallisesta lähteestä.
Työ
Palkkatyö näyttäisi lisäävän ihmisen onnellisuutta parhaiten silloin, kun sitä ei ole elämäntilanteeseen nähden liikaa. Esimerkiksi osa-aikatyön tekeminen lisää tutkimusten mukaan äitien onnellisuutta verrattuna kokoaikaiseen palkkatyöhön tai kotiäitiyteen.
Onnellisuuden kannalta on myös tärkeää, että työntekijä voi käyttää työssään hänelle luonteenomaisia vahvuuksia kuten taitavuus, luovuus, uteliaisuus, oikeudenmukaisuus, rehellisyys, huumori, harkintakyky, ystävällisyys, johtamiskyky, oppiminen, sinnikkyys, sosiaalinen älykkyys ja sosiaalisuus. Työ voi lisätä onnellisuutta esimerkiksi työtehtävään liittyvän flow-tilan kautta. Kyseisen tilan voi saavuttaa esimerkiksi tehdessä jotakin keskittymistä vaativaa ja sopivan haastavaa tehtävää, jossa työntekijä on hyvin taitava ja joka on itsessään palkitsevaa eli tehtävää ei tehdä esimerkiksi palkan vuoksi.
Yalen yliopiston psykologianprofessori Laurie Santoksen mukaan ihmiset ovat tyypillisesti onnellisempia työskennellessään kuin viettäessään vapaa-aikaa "passiivisina", vaikka uskovatkin asian olevan päinvastoin. Lisäksi toiveena olevan työn (usein korkeapalkkaisemman) saaminen näyttää vaikuttavan onnellisuuteen vain vähän.
Tulot ja varallisuus
Yalen yliopiston psykologianprofessori Laurie Santoksen mukaan vain lähinnä perustarpeiden tyydyttämiseen kuluvalla varallisuuden tasolla olisi suurta merkitystä onnellisuuden kannalta, ja tämän jälkeen varallisuuden kasvulla olisi vain pieni ja vähenevä vaikutus. Myöskään omaisuudella ei olisi hänen mukaansa merkittävää vaikutusta, koska materialistinen ajattelu näyttäisi lisäävän tyytymättömyyttä elämään ja jopa mielenterveyden häiriöitä. Vuonna 2012 julkaistussa yhdysvaltalaistutkimuksessa havaittiin kuitenkin, että päivittäistä onnellisuutta mittaava emotionaalinen hyvinvointi lisääntyi kuukausipalkan kasvaessa aina 6250 dollariin eli noin 4750 euroon asti. Otoksena oli 450 000 henkeä. Lisäksi on huomattu, että ihmisten onnellisuutta vähentää etenkin se, jos he joutuvat kokemaan niukkuutta verrattuna muihin ihmisiin.
Tulo- ja varallisuustaso vaikuttavat Suomessakin huomattavasti ihmisten onnellisuuteen. Tilastokeskuksen vuonna 2015 julkaiseman selvityksen lähes 90 prosenttia vähintään 3000 euroa kuussa nettoavista tunsi itsensä "lähes kaiken aikaa" onnelliseksi, kun taas korkeintaan 1500 euroa nettoavista alle puolet ilmoitti kokevansa onnea edes "usein".
Vauraus näyttäisi lisäävän onnellisuutta myös valtioiden tasolla eli mitä suurempi bruttokansantuote, sitä onnellisempia maan asukkaat ovat keskimäärin. Elintason kasvaminen lisää väestön onnellisuutta etenkin maissa, joiden BKT on alle 15000 dollaria/vuosi/hlö. Yhteys säilyy senkin jälkeen, mutta vähemmän voimakkaana. Talouskasvun mukana myös eliniänodote on kohonnut, joten rikkaimmissakin maissa talouskasvu korreloi vahvasti Happy Life Years -mittarin kanssa.
La donna è mobile
pienoiskuva|Kolmannen näytöksen lavasteet (Théâtre national de l'Opéra, Palais Garnier vuodelta 1885) alt=|pienoiskuva|La donna e mobilen teema La donna è mobile ("Nainen on ailahtelevainen") on kuuluisa aaria Giuseppe Verdin oopperasta Rigoletto vuodelta 1851. Aarian esittää Mantuan (Mantova) herttua oopperan kolmannen näytöksen alussa. Mantuan Herttuan rooli ja La donna è mobile ovat (lyyrisen) tenorin äänialalle sävellettyjä.
Verdi sävelsi Mantuan herttuan roolin erityisesti tenori Raffaele Miratelle, joka esittikin roolin ensi-illassa Venetsian La Fenicessä 1851. Aaria pyrittiin pitämään salassa mahdollisimman pitkään ennen ensi-iltaa, sillä Verdi ymmärsi säveltäneensä helposti mieleenpainuvan melodian, joka tulisi olemaan oopperan huippuhetki eikä halunnut melodian paljastuvan ennen ensi-iltaa. Mirate saikin aarian harjoiteltavakseen vasta muutamaa tuntia ennen ensi-iltaa. Aaria osoittautuikin todelliseksi hitiksi ja se on ollut ensi-illastaan asti muun muassa venetsialaisten gondolieerien esityslistalla. Aaria on yksi tunnetuimmista ja esitetyimmistä aarioista oopperan historiassa. Tunnettuja tulkintoja aariasta ovat esittäneet muun muassa Luciano Pavarotti ja Enrico Caruso.
Onnellisuus
Ulkonäkö:
Vuonna 2012 julkaistun Yhdysvaltalaistutkimuksen mukaan keskimääräistä kauniimpina itseään pitävät ihmiset ovat muita onnellisempia. Kauniina itseään pitävät naiset kokevat usein mielihyvää katsellessaan peiliin ja kauniin ulkonäön omaavat ihmiset saavat lisäksi muita parempaa palkkaa ja heidän on myös helpompi pariutua.
Yalen yliopiston psykologianprofessori Laurie Santos on kuitenkin kiistänyt oman kauneuden lisäävän ihmisen onnellisuutta. Santoksen mukaan esimerkiksi onnistuneen laihdutuksen on havaittu olevan yhteydessä pikemminkin mielialan laskuun.
Positiivisen psykologian menetelmät
Monien ns. positiivisen psykologian interventioiden (engl. positive psychology interventions, PPI) vaikutuksia onnellisuuteen on tutkittu. Näiden menetelmien tavoitteena on kehittää myönteisiä ominaisuuksia (kuten onnellisuutta) kaikilla ihmisillä – ei hoitaa mielenterveyden häiriöitä kuten psykologiassa perinteisesti. Oleellisinta on huomata, että pelkkä tietämys onnellisuuteen vaikuttavista tekijöistä ei muuta käytöstä niin, että onnellisuus lisääntyy – tämä vaatii aktiivista työtä tapojen muuttamiseksi (engl. G.I. Joe fallacy). Jatkuva onnellisuuden tavoittelu voi toisaalta lisätä esimerkiksi tyytymättömyyttä elämään.
Menetelmiin kuuluvat muun muassa seuraavat:
Tutkimuksissa on osoitettu useiden edellä listattujen positiivisen psykologian mukaisten harjoitteiden (PPI) parantaneen hyvinvointia ja masennusta pitkäaikaisesti. Kuitenkin esim. mielenterveyden häiriöt voivat vaikuttaa näiden vaikutuksiin; esim. kiitollisuusharjoitusten vaikutus masentuneilla oli eräässä tutkimuksessa haitallinen. Esimerkiksi vuoden 2012 meta-analyysissä (39 tutkimusta, 6 139 osanottajaa) subjektiivisen hyvinvoinnin standardoitu keskimääräinen ero (SMD) oli 0,34, psykologisen hyvinvoinnin 0,20 ja masennuksen 0,23 toimenpideryhmän hyväksi. Hyvinvoinnin nousu oli 3–6 kuukautta intervention jälkeen yhä tilastollisesti merkitsevä, joten vaikutus näyttää melko pysyvältä. Laadukkaimmissa tutkimuksissa myönteinen vaikutus ei ollut kuitenkaan yhtä suuri. Tutkijoiden mukaan aiempi vuoden 2009 meta-analyysi ei ottamaan riittävästi huomioon tutkimusten laatua. Siinä huomioitiin kuitenkin myös julkaisuvinouma, ja päädyttiin siihen, ettei se voinut selittää tuloksia.
Victor Ejdsell
Victor Ejdsell (s. 6. kesäkuuta 1995 Karlstad, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Chicago Blackhawksin organisaatiossa. Hän on pelipaikaltaan keskushyökkääjä, mutta Edjsell osaa pelata myös laidassa.
Seuraura
Ejdsell on Viking HC:n kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 15-vuotiaana Ruotsin II-divisioonassa kaudella 2010–2011. Kaudeksi 2011–2012 Viking putosi III-divisioonaan, jonka paras pistemies ja syöttäjä Ejdsell oli nousukarsintasarjassa tehoilla 2+4=6. Hän pelasi osan kaudestaan myös seuran J18-junioreissa, joiden sisäisen piste-, maali- ja syöttöpörssin Ejdsell voitti tehoilla 19+22=41, joilla hän jakoi J18 Division 1:n pistepörssin seitsemännen sijan kolmen muun pelaajan kanssa. Kesken kauden 2012–2013 Ejdsell siirtyi Vikingistä sarjatasoa ylemmäs II-divisioonan Sunne IK:hon, jonka toiseksi paras pistemies hän oli Anders Skoogin jälkeen tehoilla 23+36=59.
Helmikuussa 2015 Ejdsell teki vuoden mittaisen SHL-sopimuksen Färjestadin kanssa. Hän pelasi joukkueessa kauden aikana yhdeksän runkosarja-, kaksi playoff- ja kolme CHL-ottelua tehden yhden maalin. Suurimman osan kaudestaan Ejdsell pelasi kuitenkin lainalla Allsvenskan-joukkue Timrå IK:ssa, jossa Ejdsell teki 20 runkosarjaottelussa tehot 4+8=12 ja viidessä nousukarsintasarjan ottelussa yhden syöttöpisteen. Kaudeksi 2016–2017 hän siirtyi jatkamaan Allsvenskan-uraansa vuoden mittaisella sopimuksella BIK Karlskogan riveihin. Hän voitti sarjan pistepörssin tehoilla 25+27=52. Ejdsell oli nousukarsintasarjassa joukkueensa paras maalintekijä neljällä osumallaan. Hänet valittiin kauden päätteeksi Allsvenskanin arvokkaimmaksi pelaajaksi ja vuoden hyökkääjäksi.
Toukokuussa 2017 Ejdsell teki kaksivuotisen sopimuksen SHL-joukkue HV71:n kanssa. Vain viisi päivää myöhemmin NHL-varaamaton Ejdsell teki kuitenkin kaksivuotisen tulokassopimuksen Nashville Predatorsin kanssa. Hän siirtyi kaudeksi 2017–2018 kuitenkin vielä lainalle HV71:een. Ejdsellin ensimmäinen kokonainen SHL-kausi toi 50 runkosarja- ja kahdessa playoff-ottelussa tehot 20+14=34. Hän oli runkosarjassa joukkueensa paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Lawrence Pilutin jälkeen. Ejdsell jakoi koko SHL:n maalipörssin kuudennen sijan Färjestad BK:n Michael Lindqvistin kanssa.
NHL:n siirtorajan kynnyksellä, helmikuussa 2018 Predators kauppasi Ejdsellin sekä kesän 2018 ensimmäisen ja neljännen kierroksen varausvuoron Chicago Blackhawksiin vaihdossa Ryan Hartmaniin ja kesän 2018 viidennen kierroksen varausvuoroon. SHL-kauden päätteeksi, maaliskuussa 2018 hän siirtyi AHL-joukkue Rockford IceHogsin vahvuuteen. Ejdsell pelasi siellä kaksi ottelua, kunnes hänet nostettiin Blackhawksin NHL-joukkueen vahvuuteen. Ejdsell teki NHL-debyyttinsä runkosarjan kuudenneksi viimeisellä kierroksella 26. maaliskuuta 2018 San Jose Sharksia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 17.25 minuuttia. Ejdsell keräsi ottelusta teholukeman –3.
Ihmisoikeudet Kiinassa
Ihmisoikeudet Kiinassa ovat kansainvälisten sopimusten ja Kiinan oman lainsäädännön määrittelemät jokaiselle ihmiskunnan jäsenelle yhtäläisesti kuuluvat vapaudet ja oikeudet, jotka  pohjautuvat käsitykseen käsitys ihmisarvon yleismaailmallisesta yhtäläisyydestä ja loukkaamattomuudesta. YK:n mukaan ihmisoikeuksiin sisältyy muun muassa puheoikeus, liikkumisoikeus, uskonnonvapaus ja poliittinen vapaus.
Freedom House luokittelee Kiinan "ei vapaaksi" (huonoin arvosana) ja sen lehdistön juridinen vapaus on olematonta (30/30), lait eivät tarjoa lehdistölle minkäänlaista suojaa (2017). Suomen lehdistönvapauden puutteiden taso oli 4, Kiinan 87, maailman huonoimpia (2014). Poliittinen vapaus oli huonoin mahdollinen ja kansalaisoikeuksien taso toiseksi huonoin, kumpikin maailman huonoimpia (2018).
Human Rights Watchin mukaan presidentti Xi Jinpingin kaudella hallitus on mielivaltaisesti vanginnut satoja aktivisteja ja ihmisoikeusjuristeja. Monet arvostelijat ovat kadonneet hallituksen sieppaamina, ja pidätettyjä kidutetaan laajalti, myös korruptiosta syytettyjä puolueen jäseniä.
Amnesty Internationalin mukaan aktivisteja ja ihmisoikeuksien puolustajia pidätettiin ja tuomittiin epämääräisin syyttein, kuten "valtion vallan horjuttaminen". Poliisi toisinaan pitää heitä pitkiä aikoja pidätystilojen ulkopuolella ilman kommunikaatiomahdollisuuksia. Uskonnonharjoittamisen tukahduttamista kiristettiin 2017–2018. Uudet turvallisuuslait antavat viranomaisten vaientaa, sensuroida ja vainota ihmisoikeuksien puolustajia ja erimielisiä.
Ihmisoikeusongelmista on raportoinut myös YK.
Kiinassa on ihmisoikeusongelmia muun muassa kuolemanrangaistuksissa, lehdistönvapaudessa, Falun Gongin harjoittajien kohtelussa ja vähemmistöjen oikeuksissa, kuten Tiibetin politiikassa ja islaminuskoisten uiguurien oikeuksissa. Satojatuhansia uiguureja on kadonnut parissa vuodessa Kiinan uudelleenkoulutusleireille, joilla heitä kidutetaan ja pidetään nälässä.
Human Rights Watch mukaan ulkomaiden hallitukset tekivät hyvin vähän vuonna 2017 Kiinan heikkenevien ihmisoikeuksien suhteen. Vuonna 2017 ennestäänkin tiukkaa valvontaa tiukennettiin, kuten koulutus ja joukkotiedotus. Monilla Kiinan toimilla on kansainvälisiä seurauksia. Esimerkiksi Dolkun Isa Maailman uiguurikongressin pääsihteeriä estettiin Kiinan aloitteesta osallistumasta etnisten kansojen konferenssiin.
Kuolemantuomiot
Amnesty Internationalin mukaan Kiinassa annettiin vuonna 2008 vähintään 7 000 kuolemantuomiota ja 1 700 toimeenpantiin. Tilastot tuomioista eivät ole julkisia. Joulukuussa 2008 Kiina vastusti YK:n suositusta kuolemantuomion kieltämiseksi maailmanlaajuisesti.
Kiina toimeenpani kuolemantuomion Britannian kansalaiselle Akmal Shaikhin 29.12.2009. Kiina ei huomioinut pääministeri Gordon Brownin vetoomuksia. 53-vuotias Shaikh pidätettiin Urumqissa syyskuussa 2007. Viranomaiset löysivät hänen hallustaan huumeita. Shaikh kiisti tienneensä niistä. Kiinan peruste kuolemantuomion käytölle oli pelote. Gordon Brown oli tyrmistynyt Kiinan pääministerille esittämiensä useiden armonanomusten huomiotta jättämisestä. Kiinan lain mukaan 50 gramman heroiinin hallussapidosta voi saada kuolemantuomion kansallisuudesta tai huumeen matkatavaroihin joutumistavasta riippumatta.
Kidutus
YK:n ihmisoikeuksien julistus 5 artikla: "Ketään ei saa kiduttaa eikä kohdella tai rangaista julmasti, epäinhimillisesti tai alentavasti." Vuosina 2009 ja 2010 kiinalaiset viranomaiset peittelivät todennäköisiä kidutuksista aiheutuneita vankikuolemia ”hätävalheilla”.
Ihmisoikeusaktivistit
Hu Jia on Kiinan tunnetuin ihmisoikeusaktivisti. Hänet tuomittiin huhtikuussa 2008 kolmen ja puolen vuoden vankeuteen. Sitä ennen hän oli pitkään vaimon ja tyttärensä kanssa kotiarestissa. Hu Jia on kritisoinut kesäolympialaisia. Fredrik Reinfeldt tapasi Kiinan presidentin Hu Jintao huhtikuussa 2008 ja vaati ihmisoikeusaktivisti Hu Jian vapauttamista. Reinfeldtin mukaan hänen kohtalonsa on järkyttävä. Lisäksi Reinfeldt jätti listan, jossa oli tusina muita nimiä.
Kesäkuussa 2011 Amnesty International julkaisi raportin, jonka mukaan Kiinan hallitus on arabikevään tapahtumien jälkeen puuttunut entistä voimakkaammin ihmisoikeuksia puolustavien lakimiesten toimintaan. Raportin mukaan lakimiesten toimilupia perutaan, heitä häiritään, heitä "katoaa" tahtonsa vastaisesti ja heitä jopa kidutetaan entistä enemmän. Amnestyn mukaan Kiinan 204 000 lakimiehestä vain muutama sata uskaltaa osallistua ihmisoikeuksia käsitteleviin oikeudenkäynteihin.
Tiibet
Tiibet on Kiinan itsehallintoalue. 14. dalai-lama pakeni Intiaan vuonna 1959. Tiibet on protestoinut itsenäisyyden ja todellisen autonomian puolesta koko miehityksen ajan. Tiibetiläisiä on neljä miljoonaa, joista alle kolme miljoonaa asuu Tiibetissä. Kiina nujersi Amnesty Internationalin mukaan väkivaltaisesti Tiibetin mielenosoitukset maaliskuussa 2008 ja vakuutetusta lehdistövapaudesta huolimatta rajoitti viestimien raportointia asiasta. HRW:n mukaan tapahtuma on yksi merkittävimpiä kansalaiskiistoja vuoden 1989 Taivaallisen rauhan aukion mielenosoituksen jälkeen. 10.3.2008 sadat munkit aloittivat rauhanomaiset protestit vajaa 10 km Lhasasta länteen. He vaativat uskonnollisten rajoitusten purkua ja vangittujen munkkien vapauttamista. Kulkueet käynnistyivät Tiibetin vuoden 1959 Kiinan vallan vastarinnan vuosipäivänä.
Falun Gong
Falun Gong on kiinalainen mielen ja kehon harjoitusmenetelmä. Sitä harjoitti Kiinassa 1990-luvulla yli 70 miljoonaa ihmistä. Vaikka kommunistipuolue oli vuosikymmenen puoliväliin asti voimakkaasti tukenut menetelmän leviämistä, se kiellettiin presidentti Jiang Zeminin päätöksellä vuonna 1999, kun sen harjoittajien määrä ylitti kommunistisen puolueen kokonaisjäsenmäärän. Siitä lähtien kiinalaiset Falun Gongin harjoittajat ovat kärsineet viranomaisten käsissä monista ihmisoikeusloukkauksista, joihin lukeutuvat vakavat pahoinpitelyt, psykologinen kidutus, ruumiilliset rangaistukset, pakottaminen raskaita taakkoja sisältävään pakkotyöhön, sitominen erilaisiin fyysistä rasitusta aiheuttaviin asentoihin, eristys likaisiin ja epähygieenisiin olosuhteisiin, polttaminen ja palelluttaminen, kehon herkille alueille annetut sähköshokit, ruumiillista vahinkoa aiheuttava pakkosyöttö, bambutikkujen tunkeminen kynsien alle, nälkiinnyttäminen, valvottaminen, WC:n käyttökielto, raiskaukset ja joukkoraiskaukset, tukehduttaminen, uhkailu, omaisuuden ja rahojen takavarikointi, irtisanominen työpaikasta sekä opiskelijastatuksen menettäminen. Jopa puolet Kiinan pakkotyöleireille vangituista ihmisistä on Falun Gongin harjoittajia. Tutkimusraporttien mukaan vangituilta Falun Gongin harjoittajilta on laajamittaisesti ryöstetty sisäelimiä siirtoelinmarkkinoiden tarpeisiin. (Ks. Elinryöstöt Falun Gongin harjoittajilta Kiinassa)
Uiguurit
Kiinan julmien toimien syynä on pienen uiguuriryhmän harjoittama separatismi ja terrorismi, jota Kiina pyrkii kitkemään kovilla toimilla.
Uiguurien muslimimaakunta Xinjiang on puolen Intian kokoinen. Sen muslimiterroristit ovat tappaneet satoja ihmisiä viime vuosina. Kiinalla on käynnissä kulttuurinen puhdistus maakunnassa. Keskitysleireille on vangittu muslimikiinalaisten lisäksi ulkomaalaisia. Uudelleenkoulutusohjelmalla pyritään muuttamaan vankien poliittinen ajattelu ja identiteetti sekä poistamaan heistä islam. Kieltäytyjiä pahoinpidellään ja pidetään nälässä ja yksinäisyydessä. Professori Rian Thumin mukaan tämä aiheuttaa sukupolvia kestävän trauman, josta monet eivät koskaan toivu. Tarkoitus on poistaa ääriajattelu ja separatismi lopullisesti.
Maanpaossa oleva uiguuriaktivisti Rebiya Kadeer on syyttänyt Kiinan toimia "kulttuuriseksi kansanmurhaksi". Uiguurit valittavat oman kulttuurinsa, kielensä ja uskontonsa rapistuvan kiinalaisvallan alla. Harvat uiguurit puhuvat kiinaa ja he elävät omilla alueillaan. Vähemmistöjen mukaan kehitysten hyödyt menee lähinnä han-kiinalaisille. 30 vuotta sitten alueella oli 200 000 kiinalaista, nyt heitä on 8 miljoonaa. Nykyään maakunnan 20 miljoonasta asukkaasta 8 miljoonaa on uiguureja. Muita ryhmiä ovat kazakit, huit ja kirgiisit. Alueella on runsaat öljy- ja kaasuvarat.
Hallituksen mukaan he ovat nostaneet elintasoa ja nykyaikaistaneet aluetta.
Sananvapaus ja lehdistönvapaus
Helsingin Sanomien entisen Kiinan kirjeenvaihtajan Pekka Mykkäsen mukaan Kiina oli vuosina 1999-2002 eniten toimittajia vanginnut maa. Tuomiota kärsi ainakin 39 toimittajaa. Esimerkiksi Zhang Shanguang tuomittiin 10 vuodeksi vankilaan ”valtionsalaisuuksien vuotamisesta”. Hän kertoi radiokanavalla 70-80 ihmisen mielenosoituksesta.
Ks. myös Sananvapaus maittain.
Internetsensuuri
Länsimaiset yritykset, pääosin amerikkalaiset, avustavat Kiinaa sen internetin sensuurissa. Yrityksiin sisältyy Cisco Systems, Sun, Microsoft, ja Yahoo. Esimerkiksi Cisco Systems on todennäköisesti toimittanut Internetin estoon ja suodatukseen tarvittavaa tekniikkaa. Yritysten toimintaa Kiinassa on arvostellut Toimittajat ilman rajoja. Joulukuussa 2005 EU-komission varapuheenjohtaja ja kommunikaatiostrategi Margot Wallström valitti painokkaasti kolumnissaan asiaa. YK-kokous Kansainvälisyys tietoyhteiskunnassa Tunisiassa vuonna 2004 koki selkeästi Kiinan uhkaksi Internetin sananvapaudelle. Sananvapautta on vahvasti rajoitettu Kiinassa. Eleanor Rooseveltin perustaman Freedom House –järjestön mukaan Kiina oli sijalla 177/194 sananvapaudessa vuonna 2006.
Siirtotyöläiset
Kiinan maaseudulla elää 58 miljoonaa lasta, joiden vanhemmat ovat lähteneet siirtotyöläisiksi kaupunkeihin. Osa ilman vanhempia jääneistä lapsista työskentelee ostaakseen ruokaa ja koulutarvikkeita.
Asumisvapaus
Vuodesta 1995 kiinalaiset ovat saaneet vapauden asua ja työskennellä haluamassaan paikassa.
Hukou-järjestelmä
Vuonna 2005 YK esitti (Committee on Economic, Social and Cultural rights) vahvan huolensa hukou-järjestelmästä, joka de facto (tosiasiallisesti) syrjii maan sisäisiä siirtotyöläisiä työllisyydessä, sosiaaliturvassa, terveyspalveluissa, asunnoissa ja koulutuksessa. Järjestelmä on yhä käytössä, vaikka virallisesti on tiedotettu uudistuksista. YK kehotti Kiinaa luopumaan hukou-järjestelmästä, kuten se on viitannut tekevänsä.