cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Säästöpankki
Lisää pankkeja perustetaan
Monet säästöpankit perustettiin kuntien viinaverosta saaduilla tuloilla. Maaseutuväen ja pikkuporvareiden talletusten ja lainojen hoidosta ei kuitenkaan tullut kovin mittavaa liiketoimintaa. Pankkeja pidettiin auki ehkä kerran kuussa tai kerran viikossa. Vuodelta 1917 olevan tiedon mukaan useimmat kaupunkisäästöpankit olivat jo auki joka päivä. Maaseudulla pidettiin välttämättömänä, että pankki oli auki ainakin kerran viikossa, mutta vähitellen oli niidenkin pyrittävä jokapäiväiseen aukioloon. Pankin auki pitämiseen tarvittiin ainakin kaksi virkailijaa.
Säästöpankkien kehitys 1900-luvulla
Säästöpankkien keskuspankkina toimi vuodesta 1908 alkaen Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki. Säästöpankit saivat 1900-alkuun asti ottaa talletuksia vain yksityishenkilöiltä. Niistä tuli tärkeitä luotottajia varsinkin maaseudulla. Vuonna 1931 säästöpankkilaista pudotettiin maininta vähävaraisista kansankerroksista. Säästöpankin erityistehtäväksi määrättiin säästämisen edistäminen.
Säästöpankit pysyivät pitkään alkuperäisen tarkoituksensa mukaan erityisesti varattomimman väestönosan rahalaitoksina. Katsottiin, että säästöpankkien tuli palvella kansan alimpia kerroksia eikä niinkään tarjota tuottavaa ja turvallista talletusmahdollisuutta keski- ja yläluokille. Talletuksilla oli yläraja, jota suurempaa talletusta ei voinut tehdä tai jonka ylimenevälle osuudelle ei maksettu korkoa. Tallettajien joukossa oli paljon työläisiä ja palvelusväkeä. Toisen maailmansodan jälkeen tapahtui muutos ja tämän väestönosan osuus väheni.
Säästöpankeille vakiintui 1900-luvun alussa noin 10 % vakavaraisuus. Pankeilla oli omaa rahaa 10 penniä markan talletusta kohden. Ensimmäinen maailmansota ja sen jälkeinen inflaatio kuitenkin veivät säästöpankkien omat pääomat. 1930-luvun lamasta säästöpankit selvisivät vain Suomen Pankin avustuksella. Laman jälkeen säästäväisyys oli kunniassaan, ja 1930-luvun lopusta tulikin säästöpankkien kulta-aika, jolloin niiden markkinaosuus oli korkeimmillaan. Toinen maailmansota ja sen jälkeinen inflaatio veivät kuitenkin jälleen säästöpankkien pääomat.
Toisen maailmansodan jälkeen olot vakiintuivat ja säästöpankit onnistuivat kasvattamaan omia pääomiaan. Ne kuitenkin kilpailivat markkinaosuuksista kannattavuuden kustannuksella. Säästöpankkien vakavaraisuus pysyi heikkona. Vuonna 1970 lakiin tuli 2 prosentin vakavaraisuusvaatimus. Matalan vakavaraisuuden vastapainoksi laki pakotti säästöpankit kaihtamaan riskejä: luottoja sai antaa vain turvaavia vakuuksia vastaan eikä yhtä tahoa saanut luotottaa liikaa. Kilpailevat liikepankit saivat ottaa säästöpankkeja enemmän riskejä. Näitäkään vaatimattomia vakavaraisuusvaatimuksia ei otettu säästöpankeissa erityisen vakavasti. Kukaan ei voinut vakavissaan kuvitella, että pankki voisi joutua vaikeuksiin tai mennä kumoon.
Säästöpankit palvelivat pääasiassa yksityisiä ihmisiä 1970-luvun alkuun asti. 1970-luvulla säästöpankit laajensivat toimintaansa. Ne pyrkivät alueidensa pankeiksi: yksityisten ihmisten, pk-yritysten, laitosten ja kuntien rahoittajiksi, mutta vain paikallisesti tai alueellisesti. Taloudellisesti säästöpankkien tulokset eivät kuitenkaan olleet kehuttavia. Vakavaraisuuden parantaminen ei onnistunut. Kahden prosentin vakavaraisuusvaatimusta pidettiin ylivoimaisena. Kurjaa menestystä selitti Suomen inflaatiotalous: yksikään suomalainen pankki ei ollut vaurastunut pankkitoiminnalla. Liikepankit olivat kyllä tienanneet kiinteistöillä ja teollisuusosakkeilla, joiden arvot olivat inflaation myötä nousseet.
Sevsk
thumb|125px|Sevskin vaakuna vuodelta 1781. Sevsk on kaupunki Brjanskin alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä Ukrainan rajaa 149 kilometriä Brjanskista etelään. Kaupunki on samannimisen kunnallispiirin keskus ja sen kautta kulkee Moskovan ja Kiovan välinen M3-valtatie. Asukkaita oli 7 282 vuonna 2010, koko maaseutuvaltaisessa Sevskin piirissä väkeä oli 16 923 henkeä.
Säästöpankki
Säästöpankkien kehitys 1900-luvulla
Säästöpankit toimivat pitkään hajanaisena kokonaisuutena, jota kutsuttiin säästöpankkiliikkeeksi tai säästöpankkilaitokseksi. Yhteistoimintaa oli vain vähän; käytännössä sitä harjoitettiin vain Säästöpankkiliitossa. Lisäksi ryhmällä oli yhteinen keskuspankki, SKOP. Säästöpankkien ryhmästä alettiin puhua ensi kerran vuonna 1976. Säästöpankkiliike järjestäytyi Säästöpankkiryhmäksi vuonna 1981, jolloin säästöpankit saivat yhteisen johtoryhmän. Ryhmän muodostivat SKOP, Säästöpankkiliitto ja yksittäiset säästöpankit. Käytännössä ryhmä ei kuitenkaan ollut yhtenäinen.
Sevsk
Nykyään Sevskissä on lähinnä elintarviketeollisuutta. Maritsa- ja Sev-jokien yhtymäpaikassa on säilynyt linnoituksen jäänteitä. Muita nähtävyyksiä ovat vuonna 1701 rakennettu Pietari-Paavalin kirkko, barokin ja klassismin sekatyyliä edustava Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko (1765) ja klassistinen Ristin ylentämisen kirkko. Kaupungin ulkopuolella on vuonna 1618 perustettu Kristuksen kirkastumisen luostari.
Säästöpankki
Säästöpankkien määrän kehitys
Vuoden 1915 loppuun mennessä oli perustettu yhteensä 436 säästöpankkia. Niistä 15 oli jo ehtinyt lopettaa. Perustetuista pankeista 90 oli yksityisten perustamia ja 8 pankkia yhdistyksen tai seuran perustamia. 323 pankkia oli kuntien perustamia. Kuntien perustamat pankit sijaitsivat lähinnä maalla. Puolet yksityisten, yhdistysten ja seurojen perustamista pankeista oli maalla ja puolet kaupungissa. Vuonna 1915 lähes puolet talletuksista saatiin maaseudulta. Tuolloin 12 % suomalaisista oli säästöpankkien tallettajia.
Säästöpankkeja oli erityisesti Länsi- ja Etelä-Suomessa, kun taas Itä- ja Pohjois-Suomessa oli paljon osuuskassoja. Enimmillään säästöpankkeja oli vuonna 1939, jolloin itsenäisiä pankkeja oli 485. Tämän jälkeen jälkeen niiden määrä alkoi vähetä: Toisen maailmansodan seurauksena Karjalasta luovutetulla alueella toimineita säästöpankkeja lakkautettiin. Myöhemmin monet itsenäiset säästöpankit fuusioituivat toisiinsa siten, että syntyi aluesäästöpankkeja. Työväen säästöpankit sulautuivat, yhtä lukuun ottamatta, Suomen Työväen Säästöpankiksi 1971. Vuonna 1990 se erosi säästöpankeista ja muuttui liikepankiksi nimeltään STS-Pankki Oy. Vielä vuonna 1989 säästöpankkeja oli 179, mutta 1991 fuusioiden jälkeen enää 86.
1990-luvun lama
1990-luvun lama aiheutti Säästöpankkiryhmässä suuren mullistuksen. Keskuspankki SKOP joutui valtion haltuun 1991. Se oli ottanut liian suuria riskejä eikä kestänyt riskien realisoitumista. Myös moni suurimmista säästöpankeista joutui talousvaikeuksiin.
Aiemmin tiivis Säästöpankkiryhmä hajosi. Alue- ja paikallissäästöpankkien rinnalle syntyivät fuusioiden kautta 1991 Aktia Säästöpankki ja 1992 Suomen Säästöpankki (SSP). Hieman yli puolet säästöpankeista (43 pankkia) yhdistyi Suomen Säästöpankiksi. Taseen koolla mitaten SSP kattoi peräti 5/6 Säästöpankkiryhmästä. Suomen Säästöpankkiin liittyi sekä ongelmiin ajautuneita että terveitä pankkeja. Ratkaisun tarkoitus oli pelastaa maan säästöpankkitoiminta. Suomen Säästöpankki aloitti toimintansa 21.9.1992. Pankki joutui kuitenkin heti vakaviin vaikeuksiin. Vielä samana vuonna SSP muutettiin säästöpankkiosakeyhtiöksi ja se ajautui valtion omistukseen. Pankki pilkottiin kilpailijoiden kesken syksyllä 1993. OP-ryhmä, Postipankki, SYP ja KOP saivat kukin neljänneksen SSP:n talletuskannasta ja terveestä luottokannasta. Jäljelle jääneet "roskalainat" keskitettiin omaisuudenhoitoyhtiö Arsenaliin.
Valtaosa säästöpankeista hävisi. 40 säästöpankkia jäi Suomen Säästöpankin ulkopuolelle. 36 paikallissäästöpankkia, 3 aluesäästöpankkia (Etelä-Karjalan Säästöpankki, Länsi-Uudenmaan Säästöpankki ja Ylä-Savon Säästöpankki, nyk. Säästöpankki Optia) ja Aktia Säästöpankki säilyivät itsenäisinä lamasta. Myöhemmin vielä Aktia irtautui ryhmästä ja muuttui liikepankiksi.
Toimintansa lopettaneita säästöpankkeja
Säästöpankkien Keskus-Osake-Pankki toimi säästöpankkien keskuspankkina 1990-luvulle asti.
Säästöpankkien jakautuminen 2014
thumb|right|250px|[[Huittisten Säästöpankki|Huittisten Säästöpankin Säkylän konttori kesäkuussa 2013.]]
Kaikki Suomen säästöpankit kuuluivat vielä vuoden 2014 alussa samaan pankkiryhmään. Tammikuussa 2014 ilmoitettiin, että 25 säästöpankkia muodostavat uuden Säästöpankkien yhteenliittymän (Säästöpankkiryhmä). Osa säästöpankeista jäi kuitenkin yhteenliittymästä pois. Useat säästöpankit olivat jo yhdistyneet tai juuri yhdistymässä Oma Säästöpankin kanssa, joka jäi yhteenliittymän ulkopuolelle. Tämän lisäksi kaksi säästöpankkia, Saaristosäästöpankki ja Vöyrin Säästöpankki, yhdistyivät Aktia Pankkiin.
Rakennemuutoksen taustalla oli pankkien uudistunut EU-sääntely. Tämän pelättiin aiheuttavan aiemmin löyhemmin verkottuneina toimineille säästöpankeille lisäkustannuksia.
Samoihin aikoihin Aktia, joka oli laman jälkeen tarjonnut keskusluottolaitospalvelut säästöpankeille, oli lopettamassa näiden palveluiden tarjoamisen. Tämän seurauksena Säästöpankkiryhmä hankki omaksi keskuspankikseen Säästöpankkien Keskuspankin, joka oli entinen Itella Pankki.
Kritiikki
Kritiikin mukaan Suomen säästöpankkiliikkeen olennaisiin piirteisiin on kuulunut valedemokratia. Säädösten mukaan korkein valta säästöpankissa kuuluu tallettajille, jotka valitsevat ylimmän hallintoelimen eli isännistön. Käytännössä kuitenkin hyvin harvat tallettajat ovat missään säästöpankissa osallistuneet isäntien vaaleihin. Suomalaisissa säästöpankeissa päätösvalta on luisunut isäntien valitsemalle hallitukselle ja sen valvonnassa toimivalle johtajistolle, jotka ovat käytännössä täydentäneet itse itsensä.
Valedemokratian vuoksi valta jäi yleensä, ainakin aiemmin, säästöpankkien johdon käsiin. Käytännössä päätökset tehtiin etukäteen. Säästöpankin johtaja kutsui tallettajia valitsemaan esittämiään henkilöitä isännistöön. Isännistö valitsi hallitukseen pankinjohtajan luottomiehet. Äänestys oli tuntematon käsite. Valituiksi tuli paikkakunnan silmäätekeviä henkilöitä, mikä oli tapa ankkuroida pankki paikkakunnan päätöksentekoon. Vain harvoissa tapauksissa säästöpankin toiminnasta huolehti pankinjohtajista riippumaton säästöpankkiväki. Säästöpankin johtaja valitsi usein itse myös seuraajansa siirtyessään eläkkeelle. Isännistö jäi vain kumileimasimeksi. Jos pankissa oli hallintoneuvosto, isännistö nimitti sen eikä päässyt itse nimittämään edes hallitusta.
Pedri
Las Palmas
Pedri syntyi Teguestessa Teneriffalla Kanariansaarilla. Pedri liittyi Las Palmasin nuorisoakatemiaan vuonna 2018 CF Juventud Lagunasta. Hän allekirjoitti 15. heinäkuuta 2019 nelivuotisen ammattilaissopimuksen seuran kanssa vain 16-vuotiaana, ja päävalmentaja Pepe Mel nosti hänet edustusjoukkueeseen.
Pedri teki debyyttinsä Las Palmasissa 18. elokuuta 2019 vain 16-vuotiaana. Hän teki ammattilaisuransa ensimmäisen maalin 19. syyskuuta Sporting Gijónia vastaan, ​​ja hänestä tuli Las Palmasin historian nuorin maalintekijä 16 vuoden, 9 kuukauden ja 23 päivän ikäisenä. Hän pelasi kauden aikana Segunda Divisiónin ottelua ja teki neljä maalia.
Barcelona
FC Barcelona ilmoitti 2. syyskuuta 2019 hankkineensa Pedrin Las Palmasista 5 miljoonalla eurolla. Pedri liittyi Barcelonaan 1. heinäkuuta 2020 viisivuotisella sopimuksella.
Pedri teki Barcelona- ja La Liga -debyyttinsä 27. syyskuuta 2020 tullessaan vaihdosta kentälle Philippe Coutinhon tilalle 4–0-kotivoitossa Villarealia vastaan. Hän teki ensimmäisen maalinsa Barcelonassa 20. lokakuuta 2020 Mestarien liigan lohkovaiheen ottelussa Ferencvárosia vastaan tultuaan kentälle vaihdosta 61. minuutilla Ansu Fatin tilalle. La Ligassa hän teki ensimmäisen maalinsa 7. marraskuuta 5–2-kotivoitossa Real Betisiä vastaan. Hän pelasi kauden aikana 37 liigaottelua, joissa hän oli 28 kertaa avauskokoonpanossa, ja teki niissä kolme maalia. Barcelonan voittamassa Espanjan cupissa hän pelasi joukkueensa kaikki kuusi ottelua ja niistä neljä viimeistä avauskokoonpanossa. Mestarien liigassa hän pelasi seitsemän ottelua, joissa kuusi kertaa avauskokoonpanossa, ja teki niissä yhden maalin.
Pedri kärsi takareisivammoista suurimman osan kaudesta 2021–2022. Hän pelasi vain 12 Espanjan pääsarjaottelua, joissa teki kolme maalia. Mestarien liigassa hän pelasi kaksi ja Eurooppa-liigassa kuusi ottelua.
Maajoukkueura
Pedri pelasi useissa Espanjan nuorisomaajoukkueissa. Hän pelasi Espanjan kaikki viisi ottelua alle 17-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2019. Maaliskuussa 2021 hän sai ensimmäisen kutsunsa Espanjan A-maajoukkueeseen vuoden 2022 MM-karsintoihin. Hän teki debyyttinsä Kreikkaa vastaan ​​25. maaliskuuta 2021.
Kesän 2021 Euroopan-mestaruuskilpailuissa Pedri pelasi minuuttia vaille täyden ajan joukkueensa kuudessa ottelussa. Neljännesvälieräottelussa, jossa Pedristä tuli EM-kisahistorian nuorin pudotuspelien avauskokoonpanon pelaaja, Kroatian 1–0-johtomaali merkittiin Pedrin omaksi maaliksi; hän antoi 45 metrin päästä omasta maalistaan syötön maalivahti Unai Simónille, ja pallo lipsahti Simónin jalan vierestä maaliin.
Pedri oli avauskokoonpanossa hopeaa saavuttaneen Espanjan kaikissa kuudessa ottelussa Tokion olympialaisissa 2021. MM-kilpailuissa 2022 hän oli niin ikään avauksessa Espanjan kaikissa neljässä ottelussa.
Pedri on jouluun 2022 mennessä pelannut kahdeksantoista A-maaottelua.
Pelityyli
Pedri pelaa vapaassa roolissa keskikentällä, hän tykkää liittyä hyökkäyksiin, mutta tarvittaessa putoaa puolustukseen poimimaan palloja. Pedrin vahvuudet ovat peliäly, teknisyys ja syöttötaito. Monet ovat verranneet Pedriä FC Barcelona -legenda Andres Iniestaan.
Hämeenkylän kartano (Elimäki)
Hämeenkylän kartano on kartano Elimäellä Kouvolassa. Kartano on syntynyt Wreden suvulle 1608 myönnetystä Elimäen läänityksestä. Se toimi läänityksen eräänä pääkartanona.
Ruotsin kuningas Kaarle IX antoi vuonna 1608 hänen henkensä Kirkholman taistelussa pelastaneen ratsumestari Henrik Wreden jälkeläisille ikuisena rälssinä läänitykseksi 131 taloa, jotka käsittivät pääosan Elimäen neljänneskunnasta. Läänitystä poikiensa puolesta hoitanut Henrik Wreden leski Gertrud von Ungern perusti alueelle kolme kartanoa, Peippolan, Anjalan ja Hämeenkylän kartanot, joista viimeksi mainitun hän antoi nuoremmalle pojalleen Carl Henrik Wredelle. Äitinsä kuoltua Carl Henrik Wrede sai vielä Elimäen neljänneskunnan itäosatkin. Carl Henrik Wreden poika everstiluutnantti Fabian Wrede joutui myymään isältään perimänsä Hämeenkylän säterin maksaakseen eräät suuret velkansa, ja hänelle jäi Elimäellä ainoastaan Villikkalan kartano.
Hämeenkylän kartanon omistajasuku vaihtui useasti. 1800-luvun puolivälissä sen osti amiraali Arvid Adolf Etholén, jonka poika Alexander Etholén vanhempi osti vuonna 1883 myös Peippolan kartanon. Jälkimmäisen omistajaksi tuli isänsä jälkeen Alexander Etholén nuorempi.
Omistajaluettelo (epätäydellinen):
Robert Raines
Robert Ferdinand Rysell vuoteen 1935 saakka ja myöhemmin Raines hän käytti Saksassa peitenimeä Malm, (16. lokakuuta 1893 Kajaani – 16. syyskuuta 1983) oli suomalainen jääkärivänrikki. Hän sai tulikasteensa Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Hän sai tulikasteensa sotilaana Saksan itärintamalla Misse-joella vuonna 1916. Myöhemmin hän osallistui Suomen sisällissotaan joukkueenjohtajana Valkoisen armeijan jääkärijoukoissa.
Perhe ja koulutus
Raines vanhemmat olivat seppä Antti Rysell ja Vappu Kustaava Tolonen. Hänet vihittiin avioliittoon vuonna 1922 Alma Lydia Raatikaisen kanssa. Hän kävi kansakoulun ja Valtion Poliisikoulun vuonna 1926.
Jääkärikausi
thumb|300px|Jääkäripataljoona 27:n 1. komppania. Raines työskenteli sähköasentajana Kajaanissa ennen liittymistään vapaaehtoisena Saksassa sotilaskoulutusta antavan Jääkäripataljoona 27:n 1. komppaniaan 14. marraskuuta 1916. Hän otti osaa taisteluihin ensimmäisessä maailmansodassa Saksan itärintamalla Misse-joella, Riianlahdella ja Aa-joella. Pataljoonan rintamakomennuksen jälkeen hänet siirrettiin tiedonanto-osastoon Libaussa vuonna 1917.
Suomen sisällissota
Raines astui Suomen armeijan palvelukseen varavääpeliksi ylennettynä Saksassa 11. helmikuuta 1918 ja saapui Suomeen (Vaasaan) 25. helmikuuta 1918 jääkärien pääjoukon mukana. Hänet sijoitettiin Suomen valkoiseen armeijaan joukkueenjohtajaksi 5. Jääkärirykmentin 15. jääkäripataljoonan 2. komppaniaan. Hän osallistui sisällissodan taisteluihin Karjalankannaksella.
Sisällissodan jälkeinen aika
Raines palveli sisällissodan jälkeen edelleen 5. Jääkärirykmentissä, josta muodostettiin myöhemmin ensin Kuopion jalkaväkirykmentti 4 ja sitten Tampereen rykmentti. Hän toimi rykmentissä joukkueenjohtajana III pataljoonan eri komppanioissa. Hän oli komennettuna 15. helmikuuta – 12. huhtikuuta 1919 välisen ajan opettajaksi Viipurin suojeluskuntapiirin harjoituskouluun. Tampereen rykmentistä Raines siirrettiin 11. helmikuuta 1921 alkaen Kainuun rajavartiostoon, jossa hän toimi joukkueenjohtajana ja kentävartioitten tarkastajana Kuhmoniemen komppaniassa. Raines erosi armeijan palveluksesta 5. kesäkuuta 1924 ja työskenteli sen jälkeen Metsähallituksen töissä Kuhmoniemen hoitoalueella. Hänet määrättiin 10. joulukuuta 1925 poliisikonstaapeliksi Kuhmoniemen nimismiespiiriin, osta hän siirtyi 15. elokuuta 1926 alkaen vääpeliksi valtion poliisikouluun, jossa hän palveli vuoteen 1946 saakka.
Maltan kieli
Maltan kieli (omakielinen nimitys il-malti tai lingwa maltija) kuuluu afroaasialaisen kielikunnan seemiläiseen haaraan. Kielitieteellisesti katsottuna se on arabian kielen murre, mutta se on saanut runsaasti vaikutteita romaanisista kielistä ja englannista. Maltaa kirjoitetaan latinalaisella kirjaimistolla. Malta on Maltan ja samalla myös Euroopan unionin virallinen kieli.
A B Ċ D E F Ġ G GĦ H Ħ I IE J K L M N O P Q R S T U V W X Ż Z.
Äännerakenne
Maltan äännerakenne on seuraavanlainen:
Konsonanttirykelmissä viimeisen konsonantin soinnillisuus laajenee koko rykelmään, eli yksittäinen rykelmä on kokonaan joko soinniton tai soinnillinen, esimerkiksi ääntyy. Sananloppuinen soinnillinen äänne muuttuu soinnittomaksi.
Nasaalit ja  assimiloituvat konsonanttirykelmissä artikulaatiopaikaltaan.
Maltan lyhyitä vokaaleja ovat ja pitkiä. Kirjoituksessa pitkiä vokaaleja ei erotella lyhyistä, poikkeuksena, joka kirjoitetaan ie. Diftongeja ovat, joista kirjoitetaan għi,  għu ja  ew iw oj.
Yleistä
Maltan kieli on seemiläinen kieli, sillä se on alkuaan kehittynyt arabiasta. Romaaniset vaikutteet ovat kuitenkin tunkeutuneet syvälle, jopa kielioppiin asti. Seemiläisiin piirteisiin kuuluu muun muassa pääsanaansa seuraava adjektiivi. Varsinaisia adverbeja ei ole kuin lainasanastossa. (Romaaniset laina-adverbit ovat sitäkin tavallisempia: politikament, lingwistikament, ekonomikament jne.) Sanajärjestys on melko vapaa. Kuten arabian ja heprean kielissä, sekä substantiivi että sitä määrittävä adjektiivi saavat oman määräisen artikkelinsa. Tosin maltassa tämä koskee vain alkuperäisiä seemiläisiä adjektiiveja, ei edes vakiintuneita lainasanoja.
Maltan verbit
Arabian ja heprean tapaan, kuten myös muun muassa saamessa, sorbissa ja sloveenissa, maltan kielessä esiintyy yksikön ja monikon lisäksi kaksikko eli duaali. Verbitaivutus noudattaa seemiläistä mallia, jossa kolme juurikonsonanttia toimivat sanan runkona ja näiden väliin asetettavat vokaalit määrittävät verbimuodon. Maltassa tämä järjestelmä on arabiaan nähden poikkeuksellisesti ulotettu koskemaan myös vakiintuneita romaanisia lainaverbejä.
Esimerkkinä verbin kiteb, 'kirjoittaa', taivutus:
Huoma verbin konsonanttivartalo k-t-b, joka esiintyy muissakin seemiläisissä kielissä, kuten arabian sanassa كتب kataba 'kirjoittaa' ja heprean sanassa כתב katáv 'kirjoittaa'.
Sekakieli
Maltaa voi pitää eräänlaisena sekakielenä: sen kieliopissa romaaninen ja arabialainen taivutus elävät rinnakkain, ja romaanisilla lainasanoilla on muun muassa omat monikkopäätteensä. Nyttemmin myös esimerkiksi englannin monikkopääte -s on omaksuttu osaksi maltan kielioppia, etenkin uusimmissa lainasanoissa. Arabian niin sanottu murrettu monikko (pluralis fractus, broken plural) on kuitenkin yhä elävä järjestelmä maltan keskeisessä sanavarastossa. Joitakin monikkopäätteitä käytetään sekä alkuperäisissä että lainasanoissa. Suomalainen ymmärtää helposti esimerkiksi sanaparit alla/allat (jumala) ja idea/ideat (idea).
Maltan sanavarasto
Uusin lainasanakerrostuma on tullut englannista, eikä se aina edes noudata maltan oikeinkirjoitusta: strajk "lakko", union "ammattiliitto".
Foinikialaisista arabeiksi
Malta oli antiikin aikoina foinikialainen siirtokunta. Foinikialaiset puhuivat seemiläistä kieltä, joka oli läheistä sukua heprealle: tästä syystä monet maltalaiset väittävät kielensä olleen alun perin foinikiaa eivätkä mielellään myönnä sen kehittyneen arabiasta. Ensimmäinen arabivalloitus tapahtui vuonna 870, jolloin myös foinikian kielen myöhäismuoto, puuni, vaihtui arabiaan. Se, että asukkaiden alkuperäinen kieli oli sukua arabialle, luultavasti helpotti siirtymistä valloittajien kieleen. Mahdollisesti näin kehittyneeseen arabian murteeseen jäi myös joitakin jälkiä puunista, ainakin paikannimiin. Kirjakielenä arabiaa puhuvat maltalaiset kuitenkin käyttivät klassista arabiaa kaikkien muiden arabien murteiden tavoin.
Normannivalloittajia ja maltalaisritareita
Vuonna 1090 ranskaa puhuvat normandialaiset ritarit miehittivät Maltan. Koska arabia oli kukoistava sivistyskieli, se pystyi vieraiden valloittajien allakin elämään kirjallisessa muodossa vielä puolitoista vuosisataa. Romaanisten lainasanojen lukumäärä nousi hiljakseen, kun hallintokielenä toimi latina ja hallitsijat puhuivat ranskaa. Sekakieleksi malta muuttui vasta johanniittaritarien alaisuudessa 1530–1798. Tällöin Sisilian murretta ruvettiin käyttämään eräänlaisena latinan puhuttuna muotona, ja se nousi käytännössä latinan rinnalle virkakieleksi.
Maltalaisritarien aikana maltaa alettiin jo kirjoittaa latinalaisin kirjaimin, mutta ensimmäinen maltankielinen kirja, F. Wizzinon katekismus, ilmestyi vasta vuonna 1752.
Siirtomaa-aika ja itsenäisyys
Malta muuttui brittiläiseksi siirtomaaksi 1700–1800-lukujen vaihteessa. Ensin saaret joutuivat vallankumouksellisten ranskalaisten joukkojen haltuun. Tällöin maltalainen eliitti liittoutui Englannin kanssa ranskalaisia vastaan, ja nämä karkotettiin maasta brittivoimin. Englantilaiset eivät aluksi yrittäneet muuttaa Maltan kielioloja, joten koko 1800-luvun ajan maltalaiset käyttivät italiaa virallisena kielenään. 1900-luvun alussa britit pyrkivät tekemään englannista Maltan virallisen kielen, mistä syntyi kieliriita. Vuoden 1921 perustuslaki määritteli virallisiksi kieliksi italian ja englannin. Uuden kielitaistelun tuloksena italia vaihdettiin maltaan vuonna 1934. Malta itsenäistyi vuonna 1964, jolloin malta ja englanti säilyttivät kumpikin virallisen aseman.
Maltan kieli maltalaisessa yhteiskunnassa
Vaikka malta on nykyään sekä virallinen kieli että kadun kieli, englannin asema Maltalla on varsin vahva. Esimerkiksi koulu- ja yliopisto-opetus ovat valtaosaltaan englanninkielistä. On jopa väitetty, että maltan kielen tulevaisuus on uhattuna englannin ylivallan vuoksi. Kyseessä saattaa olla liioittelu, mutta on totta, että maltan standardikieli perustuu enemmänkin kaupunkilaisten kuin maalaisten maltaan. Toisin sanoen kielen englantilaistunein ja sekakielisin malta on yhteiskunnallisesti arvostetuinta.
Standardikieli on suurelle osalle maltalaisista melko vierasta, ja sekä sosiaaliset että maantieteelliset murre-erot ovat huomattavia. Gozolla puhuttu malta eroaa selvästi Maltan pääsaaren murteista, mutta myös saarten sisällä on runsaasti variaatiota. Arabialaisperäiset kurkkuäänteet, jotka ovat kadonneet standardimaltasta, mutta joille käytetään vielä eri kirjaimia, saatetaan jopa saman kylän eri osissa ääntää (tai jättää ääntämättä) hyvinkin eri tavalla.
Gozon saaren asukkaat, gozitaanit, käyttävät selvästi enemmän vanhanaikaisia italialaisia ja arabialaisia sanoja kuin pääsaarelaiset. Pääsaarelaisilla on jopa vaikeuksia ymmärtää gozitaanien puhetta. Juuri siksi gozitaanit käyttävät murrettaan mielellään myös "pääkaupungin snobien" ärsyttämiseen. Englantilaiset lainat ovat harvinaisempia, eikä Gozossa myöskään vaihdeta arkipuheessa englannista maltaan ja takaisin samoin kuin urbaaneissa keskuksissa.
Englannin kielen lainavaikutus on varsinkin sanastossa nykyisin huomattava, ja nykymaltalainen äiti voi pyytää lapseltaan suukkoa sanomalla tiha kiss il-mummy ("anna mummylle kiss"). Myös englanninkielisten täyte- ja pikkusanojen (hello, right, sorry ym.) voidaan sanoa juurtuneen maltaan melko pysyvästi. Doggy "hauva" ja pussycat "kisu" ovat lastenkielessä korvanneet alkuperäiset maltalaiset sanat wuwwu ja peixti. Monet maltalaiset pitävät tätä englantilaisvaikutusta rappiona ja uskovat, että "aito ja puhdas malta" korvautuu "barbaarisella maltan ja englannin sekoituksella", mutta huoli ei kuulosta vakavasti otettavalta, kun muistetaan, että malta on niin sanotusti puhtaanakin aikamoista sekakieltä.
Huomattavasti vakavampi huolenaihe on se, että maltan asema on koululaitoksessa yhä verraten heikko. Monet englanninkielisiin maihin siirtolaisiksi lähteneet maltalaiset ovat palanneet kotisaarelleen mukanaan maltaa taitamaton perhe, joten Maltalla on mahdollista tavata pelkästään englantia puhuvia nuoria maltalaisia, jotka eivät osaa saarten omaa kieltä. Niinpä maltan kielen aseman parantaminen koululaitoksessa ei välttämättä saa edes kaikkien maltalaisten varauksetonta hyväksyntää. On myös mahdollista, että tarpeettomaksi pikkukieleksi ajatellun kielen yhteiskunnallinen arvostus vähenee entisestään, jos sillä ei voida kommunikoida edes kaikkien samanmaalaisten kanssa.
Italia ei enää ole kenenkään maltalaisen yksinomainen kieli, mutta italiaa osaavia maltalaisia on paljon, eikä italian vaikutus kieleen ole lakannut. Italialaisten vaikutteiden merkittävin lähde on läheisen sijainnin takia saarilla helposti näkyvä Italian televisio.
Neighbours from Hell
Neighbours from Hell on pelitalo JoWooD Productionsin vuonna 2003 Windows-käyttöjärjestelmälle julkaisema pulmapeli. Peli on sittemmin julkaistu mm. GameCubelle ja Xboxille vuonna 2005. Peli sai myös iOS ja Android-versiot vuonna 2017.
Vuonna 2020 julkaistiin pelin päivitetty versio Neighbours Back from Hell, joka sisältää lisäksi kaksi alkuperäistä peliä. Päivitetty versio sisältää mm. uusia kepposia, pelimekaniikkoja, musiikkia, sekä uudistetun menun ja HUDin.
Pelille on julkaistu jatko-osa, Neighbours from Hell 2: On Vacation.
Pelaaminen
Pelissä pelaajalle annetaan tietty määrä kepposia, jotka tämän täytyy tehdä naapurilleen tavoitteenaan suuttuttaa tämä perinpohjaisesti. Mitä enemmän jekkuja pelaaja tekee samanaikaisesti, sitä paremmat pisteet tämä saa suoritettuaan tason. Tasot vaikeutuvat joka kerta, jolloin taloon ilmestyy lisää kerroksia, vihollisia ja apuvälineitä.
C++11
C++11, (ent. C++0x), on ISO:n 12.8.2011 hyväksymä C++-ohjelmointikielen standardi ISO/IEC 14882:2011. Standardi korvasi aiemmat ISO/IEC 14882:1998 (C++98) ja ISO/IEC 14882:2003 (C++03) standardiversiot.
Neighbours from Hell
Pelaaminen
Pelissä on vakiona tiettyjä kepposia, jotka löytyvät lähes jokaisesta kentästä. Näitä ovat mm. kananmuna mikroaaltouunissa, saippua kylpyhuoneen lattialla, marmorikuulat sekä tussikynä, jolla voi sotkea muotokuvan.
Pelaajan tulee toisinaan tehdä kepponen samanaikaisesti, kun naapuri on hetkellisesti toisaalla, mutta palaamassa paikkaan jossa jekun on määrä tapahtua.
C++11
Standardin on korvannut C++14 standardi ISO/IEC 14882:2014, joka hyväksyttiin 18. elokuuta 2014.
C++11 lisäsi itse kieleen useita ominaisuuksia sekä laajentaa C++:n standardikirjastoa STL:a. Standardikirjaston laajennos käsittää suurimman osan aikaisemmasta C++ Technical Report 1:stä (TR1).
Neighbours from Hell
Pelaaminen
Peli on kuvattu sivustapäin, ja pelaaja voi siirtää kuvakulmaansa minne tahansa talossa. Pelaaja voi kävellä tai hiipiä eteenpäin talossa. Hiipiminen estää nukkuvan eläimen tai naapurin heräämisen. Muutamassa huoneessa on piiloutumispaikka vihollisilta, kuten vaatekaappi ja sänky. Pelaaja näkee näytöllään mm. käytettävissä olevat tavaransa, naapurinsa seuraavat aikeet sekä ajan, jonka päättyessä pelaaja häviää tason.
C++11
Muutokset edellisestä standardista
Uusi standardi laajentaa varsinaista kieltä sekä sen standardikirjastoa. Pääsuuntaviivat uutta versiota suunniteltaessa olivat:
Aloittelijoiden huomioon ottaminen koettiin tärkeäksi, koska ohjelmoijista suurin osa tulee aina olemaan aloittelijoita, ja koska suurin osa heistä tuskin koskaan tulee perehtymään C++:aan syvällisemmin.
Neighbours from Hell
Juoni
Mies nimeltä Woody saa tarpeekseen naapurirauhaa rikkovasta herra Rottweileristä, ja osallistuu sitcomin kaltaiseen TV-ohjelmaan jossa tämän täytyy keppostella naapurinsa kustannuksella jäämättä kiinni.
C++11
Tyyppiturvallinen nolla-osoitin
Vanha  -makro usein käsitellään  -tyyppinä eikä osoittimena. Vanhempi tapa voi hämmentää ajonaikaista tyyppimekanismia kutsumaan väärää metodia.
Käyttöesimerkki:
Vakiolauseke
Vakiolauseke määrittää, että lauseke on mahdollista arvioida käännösaikana.
Juha Leimu
Juha Olavi Leimu (s. 30. tammikuuta 1983 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkopuolustaja. Hän pelasi urallaan SM-liigaa Tapparassa, Pelicansissa ja Tampereen Ilveksessä yhteensä 418 runkosarjaottelua tehopistein 75+112=187 ja 51 playoff-ottelua tehopistein 10+10=20. Leimu tunnettiin varsin poikkeuksellisesta reitistään SM-liigaan; hän vaihtoi pelipaikkaansa vakituisesti hyökkääjästä puolustajaksi ensimmäisellä Mestis-kaudellaan 2007–2008 ja Leimu debytoi SM-liigassa vasta 26-vuotiaana Tapparassa kaudella 2009–2010. Hän voitti joukkueessa SM-hopeaa keväällä 2012. Kaudella 2014–2015 Leimu toimi Pelicansin kapteenina. Kahdella seuraavalla kaudella 2015–2016 ja 2016–2017 hän voitti SM-liigan puolustajien maalipörssin, jonka myötä Leimu palkittiin Juha Rantasila -palkinnolla. Kaudella 2015–2016, 15. joulukuuta 2015 vieraissa JYPiä vastaan Leimu onnistui pelipaikastaan huolimatta tekemään Suomen pääsarjatason kaikkien aikojen nopeimman kypärätempun vain 44 sekunnissa.
C++11
Vakiolauseke
Esimerkki:
Käyttö olettaa että parametrina annettavat arvot ovat käännösaikana tunnettuja literaaleja. C++14 laajentaa vakiolausekkeen määrittelyä.
Juha Leimu
Elite Prospects -sivuston Ulf Anderssonin mukaan Leimu oli hyökkäävä puolustaja, joka on taitava syöttämään ja kova laukomaan, mikä teki hänestä ylivoimalla hyvän viivapelaajan. Leimu ei ollut kuitenkin kovin fyysinen pelaaja.
Vuodet alemmissa sarjoissa
Leimu on Tampereen Ilveksen kasvatti. Hän pelasi koko junioriuransa ajan hyökkääjänä. Viimeisellä A-juniorikaudellaan 2003–2004 Leimu toimi Ilveksen kapteenina ja oli tehoilla 15+12=27 joukkueen paras pistemies ja maalintekijä. Kaudeksi 2004–2005 hän siirtyi pelaamaan Suomi-sarjaa KOOVEE:n riveihin.
C++11
Yhdenmukaistettu alustaminen
Olioiden alustamista on yhdenmukaistettu muutoksilla määrittelyyn.
Esimerkiksi kolmen alkion vektorin alustaminen arvoilla:
Juha Leimu
Vuodet alemmissa sarjoissa
Ensimmäinen Mestis-kausi 2007–2008 toi Leimulle 43 runkosarjaottelussa tehot 9+9=18, mutta toisella kaudellaan 2008–2009 hän voitti tehoilla 13+16=29 koko sarjan puolustajien pistepörssin ja jakoi LeKin sisäisen pistepörssin toisen sijan Juuso Antosen kanssa. Leimu onnistui tekemään kypärätempun ja pelipaikastaan huolimatta neljä maalia 12. marraskuuta 2008 Savonlinnan Pallokerhoa vastaan. Hänet palkittiin kauden päätteeksi Mestiksen parhaana puolustajana ja valittiin sarjan toiseen tähdistökentälliseen.
C++11
Yhdenmukaistettu alustaminen
Anonyyminen vektorin alustaminen ja välittäminen funktiolle:
Lambda-lausekkeet
Lambda-lausekkeet ovat paikallisia nimettömiä funktioita, joita voidaan määrittää funktion tai lausekkeen sisällä.
Juha Leimu
Lainasopimuksen kautta Tapparan SM-liigajoukkueeseen
Leimu pelasi kauden 2009–2010 aikana LeKissä vain 13 ottelua, kunnes Tappara lainasi hänet aluksi joulutaukoon asti kestäneellä lainasopimuksella marraskuussa 2009. Leimu pelasi näin ollen ensimmäisen SM-liigaottelunsa 21. marraskuuta 2009 Espoo Bluesia vastaan. Hän sai ottelussa jääaikaa 15.41 minuuttia, keräsi kaksi syöttöpistettä ja palkittiin Ilta-Sanomien kolmen tähden tähtipelaajana. Leimu teki joulukuussa 2009, seitsemän liigaottelun jälkeen loppukauden kattaneen sopimuksen Tapparan kanssa. Hän teki liigauransa avausmaalin 2. tammikuuta 2010 JYPiä vastaan, jolloin Leimu teki myös yhden syöttöpisteen. Yhteensä Leimu teki loppukaudella Tapparassa 36 runkosarjaottelussa tehot 7+17=24 ja seitsemässä playoff-ottelussa tehot 3+2=5. Hän oli ottelumäärästään huolimatta Tapparan tehokkain puolustaja runkosarjassa. Toukokuussa 2010 Leimu teki kolmivuotisen jatkosopimuksen joukkueen kanssa.
C++11
Rajatun alueen toistorakenne
Perinteisten C-kielen toistorakenteiden vaihtoehdoksi on lisätty automatisoitu vaihtoehto. Uudempi menetelmä vähentää tyypillisen koodin toistuvaa kirjoittamista.
Tietorakenteissa olevien arvojen käsittelyä voidaan yksinkertaistaa seuraavasti:
Juha Leimu
Lainasopimuksen kautta Tapparan SM-liigajoukkueeseen
Kaudella 2010–2011 Leimu oli tehoilla 12+19=31 Tapparan tehokkain puolustaja ja kolmanneksi paras maalintekijä Timo Koskelan kanssa. Hän oli myös SM-liigan toiseksi eniten maaleja tehnyt puolustaja TPS:n Markus Nordlundin jälkeen ja jakoi puolustajien pistepörssin neljännen sijan JYPin Sami Vatasen ja Bluesin Ville Varakkaan kanssa. Kausi 2011–2012 osoittautui Leimulle kuitenkin todelliseksi pettymykseksi, kun 24 runkosarjaottelussa syntyi vain tehot 2+2=4 sekä teholukema -19. Hän kärsi useista loukkaantumisista ja kävi kauden aikana myös yhden ottelun mittaisella lainalla LeKissä.
C++11
Delegoiva konstruktori
Delegoiva konstruktori vähentää ohjelmakoodin toistoa useiden konstruktorien yhteydessä.
Atomiset operaatiot
Standardi lisää standardikirjastoon atomisuuden toiminnot.
Juha Leimu
Lainasopimuksen kautta Tapparan SM-liigajoukkueeseen
Kausi 2012–2013 Leimulla alkoi taas varsin lupaavasti. Harjoituskaudella, European Trophy -ottelussa 6. syyskuuta 2012 vieraissa Djurgårdens IF:ää vastaan hän oli Tapparan 3–5-voittoon päättyneessä ottelussa mukana joukkueensa jokaisessa maalissa ja teki puolustajalle kovat tehot 2+3=5. Leimu paransi peliään vaikeasta edelliseskaudesta ja nousi takaisin Tapparan avainpuolustajiin. Hän oli seitsemällä osumallaan joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Leimu voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa.
C++11
Atomiset operaatiot
Esimerkki käyttötapauksesta:
Ohjelmointikielen käyttämä tekninen toteutustapa voi riippua käytetystä suorittimesta.
Juha Leimu
Siirtyminen Pelicansiin ja SM-liigan nopein kypärätemppu
Leimu siirtyi kaudeksi 2013–2014 kaksivuotisella sopimuksella Pelicansiin. Hän nousi joukkueen varakapteeniksi ja oli kymmenellä osumallaan Pelicansin eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kaudella 2014–2015 Leimu toimi joukkueen kapteenina. Marraskuussa 2014 hän teki Pelicansin kanssa kaksivuotisen jatkosopimuksen. Kaudella 2015–2016 Leimu ei kuulunut enää joukkueen kapteenistoon. Hän voitti tehoilla 16+18=34 koko SM-liigan puolustajien piste- ja maalipörssin ja Leimu palkittiin jälkimmäisen myötä Juha Rantasila -palkinnolla. Hän oli myös Pelicansin paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Ryan Potulnyn jälkeen. Leimun osumista 13 syntyi ylivoimalla ja hän voitti myös liigan ylivoimamaalipörssin. Kevään 2016 pudotuspeleissä Leimu oli kolmella osumallaan Pelicansin paras maalintekijä Juhani Tyrväisen kanssa.
C++11
Säikeistyksen tuki
Monisäikeistykselle on lisätty alustariippumatonta tukea määrittelyyn. Näin ollen ohjelmakoodin siirtäminen helpottuu vähemmillä muutoksilla.
Standardikirjastossa on  säikeiden luomiseen ja käsittelyyn. Parametrina tälle annetaan funktio-objekti (osoite säikeen suorituksen alkupaikkaan).
Juha Leimu
Siirtyminen Pelicansiin ja SM-liigan nopein kypärätemppu
15. joulukuuta 2015 vieraissa JYPiä vastaan Leimu teki Suomen pääsarjatason historian nopeimman kypärätempun, joka oli myös hänen SM-liigauransa ensimmäinen kypärätemppu. Leimu teki kolme maalia vain 44 sekunnissa ja alitti Erkki Suokon vuonna 1961 tekemän ennätyksen kuudella sekunnilla. Hänen kaksi ensimmäistä osumaansa syntyivät kahden miehen ylivoimalla. Myös kolmas maali syntyi ylivoimalla ja se hyväksyttiin videotarkastuksen jälkeen. Leimun maaleja edelsi sekä JYPin Anssi Löfmanin että Nolan Yonkmanin minuutin sisään saamat 5+20-minuutin pelirangaistukset ja yhtäjaksoisesti Pelicansin 5.35 minuutin ylivoiman aikana myös Juhani Tyrväinen onnistui maalinteossa. Kalle Koskinen valitsi Leimun ottelun Alumnien tähtien kakkostähdeksi. Pudotuspeleissä hän kärsi selkävaivoista ja Leimua peluutettiin pääasiassa vain ylivoimalla. Hänet valittiin kauden päätteeksi SM-liigan tähdistökentälliseen. Leimu oli myös ehdolla SM-liigan parhaalle puolustajalle myönnettävän Pekka Rautakallio -palkinnon voittajaksi, mutta palkinnon vei kuitenkin vain yhden äänestyksessä annetun pisteen erolla HIFK:n Yohann Auvitu. Huhtikuussa 2016 Leimu teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Pelicansin kanssa.
Leimun syyskausi 2016–2017 meni pilalle edellisestä keväästä asti vaivanneiden selkävaivojen vuoksi ja hän pelasi runkosarjassa vain 31 ottelua. Leimu palasi kaukaloihin syyskauden lopulla ja sai vähäisesti jääaikaa, mutta hänen keskimääräinen peliaikansa nousi kevättä kohden kuitenkin takaisin yli 20 minuuttiin. Leimu onnistui tekemään runkosarjassa 11 maalia, mikä oli hänen ottelumäärästään huolimatta eniten koko SM-liigassa, vaikka Leimun keskimääräinen peliaika oli kaikki hänen ottelunsa laskettuna alle kymmenen minuuttia. Samaan maalimäärään ylsi myös Lukon Janne Niskala, mutta vähemmän otteluita pelanneena Leimu kuitenkin palkittiin kauden päätteeksi toisen kerran peräkkäin Juha Rantasila -palkinnolla.
C++11
Säikeistyksen tuki
Lisäksi  avainsanalla voi määritellä säiekohtaisia muuttujia.
Synkronointitukea on atomisien operaatioiden lisäksi käytettävissä luokilla  ja.
Juha Leimu
Siirtyminen Pelicansiin ja SM-liigan nopein kypärätemppu
Kaudeksi 2018–2019 Leimu palasi vuoden mittaisella sopimuksella kasvattajaseuraansa Tampereen Ilvekseen. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Leimu kärsi kauden mittaan loukkaantumisista ja pelasi vain 38 runkosarja- ja neljä playoff-ottelua. Kauden päätyttyä, maaliskuussa 2019 hän ilmoitti lopettaneensa pelaajauransa.
C++11
Säikeistyksen tuki
Synkronointiin on myös aikarajoitettu  sekä rekursion salliva   ja näiden yhdistelmä.
Tuple-tyyppi
Vastaava tietotyyppi on aiemmin esiintynyt esimerkiksi rinnakkaisohjelmointiin kehitetyssä Alef -kielessä.
Siirto-operaattorit
Tyypillisen copy-delete menettelyn sijaan on mahdollista käyttää tehokkaampaa siirto-operaattoria :
Menetelmä välttää nk. deep-copy toiminnon, joka voi olla raskas käytössä.
Aiheesta muualla
C++
Kylmänveden koralli
Kylmillä merialueilla elävät korallit ovat aiemmin uskottua laajemmalle levinneitä, ja niitä on löytynyt viime vuosikymmeninä uusilta alueilta.
Esiintyminen
Kylmänveden koralleja löydetään normaalisti 200–1 000 metrin syvyydestä 4–13-asteisesta vedestä. Matalimmillaan koralleja on löydetty 40 metristä ja syvimmillään 6 300 metristä. Vuoteen 2004 mennessä kylmänveden koralleja oli löydetty yli 40 valtion aluevesiltä, Atlantista, Tyynestämerestä, Intian valtamerestä ja Välimerestä. Kylmänveden koralleja ei tunnetta yhtä hyvin kuin lämpimien merialueiden koralleja.
Vuonna 2002 Pohjois-Norjasta Lofoottien saariryhmän lounaispuolelta löydetty Røstrevet on suurin kylmänveden koralli. Røstrevet on myös suurin silmäkoralliriutta.
Ekosysteemi
Kylmänveden korallien kasvu on hidasta, ja useat riutat ovat tuhansia vuosia vanhoja. Lämpimien merialueiden koralleihin verrattuna kasvuvauhti on kymmenesosa pienempi. Korallit kasvattavat kolmiulotteisia pitsirakennelmia.
Myös useat korallien lähellä esiintyvät kalalajit kasvavat hitaasti ja lisääntyvät harvemmin kuin matalampien vesien kalat. Koralleilta on löytynyt myös simpukka- ja etanalajeja, joiden luultiin hävinneen jo miljoonia vuosia sitten.
Uhat
Kylmänveden korallien suurimpana uhkana pidetään pohjatroolausta. Koralleja vahingoittavat myös öljyn- ja kaasunporaus, jätteiden läjittäminen mereen ja meren pohjan kaapelit.
Pohjatroolauksen takia Itä-Atlantin koralliriutoista osa on tuhoutunut ja suurin osa jäljelle jääneistä vahingoittunut. Kansainväliset ympäristöjärjestöt ovat vaatineet pohjatroolauksen kieltämistä valtamerillä. 2000-luvun alussa osa valtioista, kuten Norja, Irlanti, Britannia ja Yhdysvallat on alkanut suojella kylmänveden koralleja kieltämällä esimerkiksi pohjatroolauksen niiden esiintymisalueella.
Ehrhardt E-V/4
Ehrhardt E-V/4 oli saksalaisen Ehrhardtin valmistama panssariauto, jota käytettiin ensimmäisessä maailmansodassa sekä Sleesian kansannousuissa. Niiden suunnittelu aloitettiin, koska saksalaiset olivat havainneet belgialaisten panssariauton tehokkuuden. Länsirintamalla Ehrhardt E-V/4:ta ei kuitenkaan käytetty juoksuhautojen takia, mutta se osoittautui tehokkaaksi itärintamalla. Versailles’n rauha ei kieltänyt saksalaisilta panssariautoja, joten asevoimat tilasi sodan jälkeen lisää panssariautoja. Sleesian kansannousuissa sitä käyttivät sekä saksalaiset että puolalaiset joukot.
Tausta ja suunnittelu
Panssaroidun auton idea kehittyi ensimmäisen maailmansodan varhaisessa vaiheessa, kun havaittiin, että ratsu- ja jalkaväen käyttö tuli mahdottomaksi konetuliaseiden takia. Belgialainen Minerva suunnitteli maan asevoimille tavalliseen tourer-autoon perustuneen ensimmäisen panssariauton. Myös briteillä oli käytössään panssariautoja. Panssariautojen avulla voitiin hyökätä vihollisen konekivääripesäkkeiden kimppuun joko ajamalla suoraan esteiden läpi tai nopealla yllätysiskulla. Panssariautoilla kyettiin kulkemaan maastossa kohtalaisella vauhdilla. Ajoneuvojen edut kävivät selviksi sodan edetessä.
Saksalaiset päättivät aloittaa lokakuussa 1914 oman panssariauton kehittämisen, kun olivat havainneet Minervan tehokkuuden. Valmistajiksi olivat tarjolla Büssing, Daimler ja Erhardt. Prototyypit Daimler/15, Büssing A5P ja Panzerkraftwagen Erhardt E-V/4 valmistuivat heinäkuussa 1915. Ehrhardtin auto muistutti läheisesti Daimlerin valmistamaa prototyyppiä, kun taas Büssingin suunnittelema malli oli kooltaan suurempi. Kaikki autot olivat hyvin painavia, sillä ne olivat läpikotaisesti panssaroituja. Autojen etenemistä haittasivat huono näkyvyys ja huonokuntoiset, mutaiset tiet.
Käyttö rintamalla
Sodan aikana länsirintamalle oli kaivettu runsaasti juoksuhautoja, jotka vaikeuttivat panssariauton käyttöä, minkä takia Saksan sodanjohdon mielenkiinto panssariautoihin väheni. Syksyllä 1916 kolmesta prototyypistä muodostettiin yksikkö nimeltään Panzerkraftwagen MG-Zug 1, joka lähetettiin itään Romanian vastaiselle rintamalle. Panssariauto osoitti siellä etunsa, ja saman vuoden lopulla asevoimat tilasi 12 Ehrhardtin ajoneuvoa.
Prototyyppiin verrattuna tuotantomallia oli kevennetty 1,75 tonnia, pohjaan oli asennettu panssari ja jäähdyttimen edessä oli säädettävä suojasäleikkö, jonka voi kääntää jäähdyttimen suojaksi ohjaamosta käsin. Etuvalojen ympärille ja takapyörien sivuille lisättiin panssarointi. Autoon tuli kääntyvä tykkitorni, ja ampumaluukkujen suojausta oli parannettu. Varusteeksi lisättiin radiolähetin, joka kuitenkin vei paljon tilaa ja jota pystyi käyttämään vain auton ollessa paikallaan. Malli hyväksyttiin Saksan asevoimien käyttöön nimellä Panzerkraftwagen Ehrhardt 1917. Uudet autot lähetettiin suoraan itärintamalle. Ne palvelivat menestyksekkäästi Ukrainan rintamalla vuonna 1918 ja niitä käytettiin myös Italian vastaisella rintamalla.
Ainakin yhden yksilön tiedetään päätyneen venäläisten käsiin.
Sodan jälkeen
Sekä saksalaiset että puolalaiset käyttivät Ehrhardteja Sleesian vuosien 1919–1921 kansannousuissa. Puolalaisten käyttämistä ajoneuvoista kaksi oli vallattu saksalaisilta, mutta pidetään mahdollisena, että kapinalliset olisivat saaneet Ranskasta toimitettuja ympärysvaltojen sotasaaliina saamia ajoneuvoja.
Erhardtit säilyivät asevoimien käytössä lähes toisen maailmansodan alkuun asti.
Teknisiä tietoja
Auton rakenne oli peruspiirteiltään tavanomainen. Pyörät olivat nelipuolaiset, takana oli paripyörät. Voimanlähteenä ollut bensiinikäyttöinen 80-hevosvoimainen moottori sijaitsi edessä, ja kuljettajan paikka oli sen takana. Auton takaosassa oli miehistötila, jonka seinissä oli ampumaluukut ja katossa konekivääritorni. Autoon pystyi asentamaan enimmillään kuusi 7,7-millistä konekivääriä. Autoon mahtui 1 250 konekiväärin ammusta. Miehistön määrä oli enintään yhdeksän. Taistelukentällä auton tunnisti perinpohjaisessta panssaroinnistaan.
Jonathan Hedström
Jonathan Hedström (s. 27. joulukuuta 1977 Skellefteå, Ruotsi) on uransa lopettanut ruotsalainen jääkiekkoilija. Hän pelasi urallaan muun muassa 83 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua NHL-joukkue Mighty Ducks of Anaheimissa tehoin 13+15=28. Jäähyminuutteja kertyi 50. Hedströmin vahvuudet ovat monipuolisuus ja kahden suunnan pelaaminen. Hänen heikkoudet ovat käsissä ja fyysisyydessä. Hedström on herättänyt myös jonkin verran kohua kotimaassaan lähinnä suorapuheisuutensa takia. 19. marraskuuta 2013 Hedstörm ilmoitti lopettavansa uransa.
Tie NHL:ään
Hedström on Bolidens FFI:n kasvatti. Hän pelasi kuitenkin ensimmäiset miesten pelinsä Skellefteå AIK:ssa kaudella 1995–1996, Ruotsin I-divisioonassa. Toronto Maple Leafs varasi Hedströmin 221. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa 1997. Hän teki Skellefteåssa läpimurtonsa kaudella 1998–1999, jolloin Hedström oli tehoilla 15+28=43 joukkueen paras syöttäjä Pär Mikaelssonin kanssa ja toiseksi paras pistemies hänen jälkeensä.
Kaudeksi 1999–2000 Hedström siirtyi Elitserieniin ja Luleå HF:n riveihin. Hänen tulokaskautensa toi 48 runkosarjaottelussa tehot 9+17=26 sekä yhdeksässä playoff-ottelussa tehot 2+1=3. Kesäkuussa 2000 Toronto Maple Leafs kauppasi Hedströmin pelaajaoikeudet Mighty Ducks of Anaheimiin vaihdossa kuudennen ja seitsemännen kierroksen varausvuoroihin samalle kesälle. Hän siirtyi Mighty Ducksin organisaatioon kolmen Luulajassa vietetyn vuoden jälkeen kaudeksi 2002–2003. Hedströmin kausi kului suurimmaksi osaksi farmissa AHL:n Cincinnati Mighty Ducksissa, mutta hän pääsi pelaamaan myös neljä NHL-ottelua.
Hedström palasi kaudella 2003–2004 kotimaahansa ja siirtyi Djurgårdens IF:n riveihin. Hedström oli joukkueen paras pistemies Stefan Petterssonin kanssa. Kaudeksi 2004–2005 Hedström vaihtoi Djurgårdenista Timrå IK:n joukkueeseen. Hänen muistetaan huutaneen pukukoppikäytävällä Djurgårdenin työsulkuvahvistus Marcus Nilsonille haukkamasanoja, jotka sattuivat myös taltioitumaan kameralle.