cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suomalainen nationalismi
Poliittinen nationalismi 1800-luvulla
Yrjö Koskisen Oppikirja Suomen kansan historiasta (1869–1873) esitteli ajatuksen, että valtiollisen kehityksen liikkeellepaneva voima oli kansa. Kansallisvaltion ajatus konkretisoitui ja politisoitui, ja kansansuvereenisuuden periaate ja kansan edustamisen kysymys nousivat uudelleen esiin. 1870-luvulla suomalainen nationalismi sai uuden poliittisen sisällön, ja keskeiseksi kysymykseksi nousi politiikan piirin laajentaminen ja vanhojen valtarakenteiden haastaminen kansan nimissä. Fennomaanit kuten Koskinen tukeutuivat kansanvalistukselliseen joukkojärjestäytymiseen ja pyrkivät muodostamaan kansan tahdosta näkemyksen, joka saisi kansan suomenkielisen valtaenemmistön kannatuksen. Liberaalit olivat huolissaan maan yhtenäisyyden vaarantumisesta ja korostivat isänmaan ja Suomen kansan jakamattomuutta, vaikka kieliä on kaksi.
Suomalaisen kansallisuusaatteen syntyä on pidetty eräänlaisena vastavaikutuksena myöhäiselle teollistumiselle. Teollistuminen lisäsi painetta yhdenmukaisuuteen ja kansalliseen yhteisöllisyyteen. Ne takasivat riittävän yhtenäisen työvoiman koulutuksen sekä helpottivat työvoiman liikkumista paikasta toiseen. Tapahtumasarja oli samanlainen esimerkiksi Virossa. Kansallisuusaate auttoi myös nostamaan Suomen ”historiattoman kansan”, tai ainakin sen parempiosaisten ryhmien, itsetuntoa.
Itsenäisyyden alla
Venäläistämispyrkimykset vahvistuivat Suomessa 1800-luvun loppua kohti, ja suomalaisuusliike jakautui tiukkaa vastarintaa kannattaneisiin perustuslaillisiin ja myöntyväisiin. Perustuslaillisia johti valtiopäivämies Leo Mechelin ja myöntyväisiä historioitsija J. R. Danielson-Kalmari. Lisäksi syntyi laiton aktivistiryhmä Kagaali. Suomenkieliset fennomaanit jakautuivat vanhasuomalaisiin ja heitä vähemmän myöntyväisiin nuorsuomalaisiin. Kansalaisvapauksia alettiin puolustaa Venäjän sortovaltaa vastaan lakkoilemalla. Vuoden 1906 valtiopäiväuudistus oli voitto suomenkieliselle kansallisuusliikkeelle, sillä ruotsinkielisen yläluokan asema asettui vastaamaan paremmin heidän osuuttaan väestöstä. Perustettiin myös Suomalaisuuden liitto kamppailemaan suomen kielen sekä nimien suomalaistamisen puolesta.
Vuonna 1910 alkoi uusi venäläistämisaalto, mikä sai suomalaisten passiivisen vastarinnan ja laittoman aktivismin viriämään uudelleen. Jotkut alkoivat haaveilla irtiotosta Venäjästä, joko palaamalla Ruotsin yhteyteen tai saavuttamalla täysi itsenäisyys. Lopullinen yllyke itsenäisyyteen tuli Venäjän vallankumouksista vuonna 1917.
Maailmansotien välillä
Kun Suomi oli itsenäistynyt joulukuussa 1917, kansallisuusaate sai uuden funktion. Kun kansallisuusaate oli aiemmin tavoitellut kansakunnan luomista, nyt siitä tuli kansakunnan olemassaolon turvaamiseen keskittyvää yleisisänmaallisuutta. Nationalismi voimistui Suomessa 1920-luvulla monestakin syystä. Nationalismin katsottiin pelastaneen maan bolshevismilta, ja itsenäisyys nosti kansallista ylpeyttä. Nationalistit olivat kuitenkin tyytymättömiä Suomen rajoihin, joiden sisälle ei ollut saatu esimerkiksi Itä-Karjalaa. He eivät myöskään pitäneet suomenruotsalaisten puheista suomalaisten rodullisesta ja sivistyksellisestä huonommuudesta, eivätkä kielilainsäädännön takaamasta ruotsin kielen vahvasta asemasta Suomessa. Suhdetta Ruotsiin ja suomenruotsalaisiin heikensi myös se, että Ruotsi ei ollut kiinnostunut puolustusyhteistyöstä Suomen kanssa.
pienoiskuva|[[Aitosuomalaisuus|Aitosuomalaisten mielenosoitus J. V. Snellmanin patsaalla Helsingin yliopiston suomenkielisyyden puolesta maaliskuussa 1935. Mielenosoittajien kylteissä oli muun muassa tekstejä: "irti alusmaa-ajattelusta", "yksi mieli, yksi kieli, yliopistossakin!", "kansallisuuskysymys ei ole kauppatavaraa". |alt=]]
Aiemmasta fennomaniasta 1920-luvun uuteen isänmaallisuuteen siirtyi kielikysymys. Aitosuomalaiset alkoivat 1920-luvun puolivälissä vaatia kieliryhmien väestösuhteen mukaisia korjauksia esimerkiksi virkakoneistossa ja koululaitoksessa. Poliittiset liberaalit ja kulttuuriliberaalit taas katsoivat kosmopoliittisuutta ja kansainvälisyyttä kohti ja hylkäsivät ahdaskatseisena pitämänsä isänmaallisuuden.
Ylioppilasnuoriso oli maailmansotien välisenä aikana merkittävässä osassa kansallisuusaatteen muotoilussa ja levittämistyössä. Porvariston ja maaseutuväestön kulttuuri-ihanteita seuraavien opiskelijoiden toimintaan kuului äänekäs nationalismi, kielitaistelu sekä Suur-Suomi- ja heimoaatteen propagointi. Ylioppilaat halusivat puhdistaa paitsi yliopiston ruotsin kielestä myös Helsingin venäläisyyden muistosta. Helsingin yliopiston opiskelijoista noin neljännes kuului 1920-luvun lopulla aitosuomalaiseen Akateemiseen Karjala-Seuraan.
Itsenäisen Suomen kahden ensimmäisen vuosikymmenen aikana syntyi sadoittain nationalistisiksi luonnehdittavia yhdistyksiä ja järjestöjä. Niiden lisäksi syntyi kansallismielisiksi myös mahdollisesti katsottavia nuorisoseuroja ja suojeluskuntia. Suurimmat ja vaikutusvaltaisimmat kansalliset järjestöt olivat tuolloin Suomalaisuuden liitto, Aitosuomalaisten Liitto, Akateeminen Karjala-Seura sekä Itsenäisyyden Liitto.
Työväenliikkeen asenne kansallisuusaatteeseen sisällissodan jälkeen oli lähinnä torjuva. Vasemmisto ei hyväksynyt suojeluskuntien toimia, ja myöskään kielikysymyksestä ei työväenliike innostunut. Esimerkiksi Helsingin Työväenyhdistyksen alustaja Ernst Lähde kuvaili vuonna 1932 vasemmiston tunnustavan kansallisuusaatteen myönteiset puolet, kuten oikeuden hoitaa asiansa omalla äidinkielellään, mutta hylkäävänsä militarismiin ja imperialismiin johtavan kiihkokansallisuuden.
Vuoden 1929 syksyllä sai alkunsa Lapuan liike, joka tavoitellessaan kommunistien toiminnan rajoittamista sai kaikki nationalistiset järjestöt puolelleen. Kun liike alkoi harjoittaa laittomuuksia, suuret valtakunnalliset kansallismieliset järjestöt julistautuivat tällaisista toimenpiteistä irti mutta silti vakuuttivat tukeaan Lapuan liikkeen alkuperäisille periaatteille. Vasta Mäntsälän kapina vuonna 1932 muodostui vedenjakajaksi.
Kielitaistelut ja nationalistien vaatimukset kielilain uudistamisesta huipentuivat eduskunnassa vuosina 1934–1935. Myös kansalliskiihkoiset ylioppilaat ryhtyivät tahollaan protesteihin, marsseihin, lakkoiluun ja suurten joukkokokousten järjestämiseen eri paikkakunnilla.
Kansallisuustaistelu menetti merkityksensä ensiarvoisena poliittisena ongelmana 1930-luvun lopussa yhtäältä Suomen ulkopolitiikan skandinavisen suuntauksen ja toisaalta yliopistolainsäädännön uudistuksen seurauksena, jossa suomen kielestä tuli Helsingin yliopiston ainoa hallintokieli. Hyökkäävä kommunistiviha, heimoaate ja Suur-Suomesta unelmointi väistyivät suomalaisen kansanvallan ja kansallisvaltion edellytysten pohdinnan sekä yleisemmän maanpuolustusaatteen tieltä. Samalla kansallinen ajattelutapa ja kansallinen asenne oli noussut lävistämään jo koko suomalaisen yhteiskunnan, ja suomalaisuustaistelu oli yleistynyt akateemisista ja maalaisliittolaisista ympyröistä kaikkiin suomenkielisiin porvarillisiin piireihin. Kalevalan juhlavuosi 1935 symbolisoi nationalismin vakiintumista vallitsevaksi ideologiaksi, ja samana vuonna peräti 74 000 suomalaista vaihtoi sukunimensä ruotsinkielisestä suomenkieliseksi.
Sotien jälkeen
Sotia edeltäneet koulutusaiheiset ristiriidat ja ruotsalaisvastaisuus hälvenivät 1940-luvulta alkaen, kun aiemmin suhteellisen harvoja suomenkielisiä oppikouluja syntyi nyt yhä tihenevässä tahdissa ja ruotsinkielisten yliedustus liike-elämässä väheni. Kiihkeä nationalismi ei maailmansodan seurauksena myöskään enää ollut suuressa huudossa.
Nationalismin uusi nousu alkoi 2010-luvulla, kun Suomeen tuli enenevissä määrin pakolaisia. Kansallismielisyyden nousu Suomessa oli osa maailmalla yleistä konservatiivisen oikeistopopulismin ja nationalismin merkityksen kasvua.
Suomen eduskuntapuolueista kansallismieliseksi itsensä 2010-luvulla määrittelee perussuomalaiset. Muita uusia nationalistisia järjestöjä ovat esimerkiksi Suomen Kansa Ensin -puolue ja Suomen Sisu.
Stuart Burrows
pienoiskuva|Stuart Burrows levynkannessa vuonna 2009.Stuart Burrows OBE (s. 1933 Cilfynydd) on walesilainen tenori, joka on tullut tunnetuksi varsinkin Mozartin tulkitsijana. Muita rooleja hänellä on ollut esimerkiksi Donizettin ja ranskalaisten säveltäjien, kuten Berlioz'n ja Massenet'n teoksissa. Ennen oopperauraansa Burrows oli kyvykkäänä rugbypelaajana saanut tarjouksen ammattilaissopimuksesta, jota ei kuitenkaan lopulta päättänyt hyväksyä.
Burrows pääsi sitten tenorina esiintymään muun muassa Walesin kansallisoopperaan. Hänen lopullinen läpimurtonsa koitti, kun Stravinsky näki hänet vuonna 1965 ja kiinnitti laulajaksi Oedipus Rexin esityksessä Ateenassa. Kaksi vuotta myöhemmin alkoi Burrowsin 25-vuotinen yhteys Covent Gardeniin. Burrows esiintyi monissa muissakin merkittävissä oopperataloissa, kuten La Scalassa ja Metropolitan-oopperassa.
Burrows on oopperan lisäksi tulkinnut muun muassa oratoriota. Viktoriaanisen ajan lauluja hän on useasti levyttänyt pianisti John Constablen kanssa ja esittänyt muun muassa Wienissä ja New Yorkissa. 1970–1980-luvuilla Burrowsilla oli BBC Twolla oma sarjansa, Stuart Burrows Sings, jossa hän esitti oopperaa, oratoriota, viktoriaanisen ajan lauluja ja kansanlauluja. Hän on paitsi laulanut, myös opettanut ja istunut laulukilpailujen tuomaristoissa.
Vuonna 2007 Burrowsista tehtiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri.
Lennonjohtaja
Lennonjohtaja johtaa siviililentoliikennettä tai sotilaslentoliikennettä ja vastaa siitä, että lentokoneet kulkevat täsmällisesti ja turvallisesti. Hän jouduttaa ilmaliikennettä ja pitää yllä järjestystä sen kulussa. Lennonjohtaja estää yhteentörmäykset niin ilma-alusten välillä kuin myös liikennealueella olevien esteiden ja ilma-alusten välillä. Hän valvoo laskeutuvia lentokoneita ja antaa tarvittaessa lentäjille radiopuhelimitse käskyjä.
Työnkuva
Lennonjohtaja voi työskennellä teknisillä laitteilla korkeassa lennonjohtotornissa johtamassa kiitoteitä ja lähellä kenttää olevaa liikennettä. Hän voi myös työskennellä normaalissa huonetilassa tekemässä tutkatyötä. Lennonjohtaja työskentelee yksin tai ryhmässä, ja aina yhteistyössä muiden lennonjohtojen ja yhteistyötahojen kanssa. Työ on pääosin vuorotyötä.
Lentäjä ilmoittaa lentosuunnitelmansa etukäteen kaikille lennon varrella oleville lennonjohdoille. Sen ansiosta lennonjohto osaa odottaa koneen tuloa, ja se pääsee turvallisesti perille lennonjohdon ohjaamana siinäkin tapauksessa, että radioyhteydet matkalla katkeaisivat. Lennonjohtaja ja lentäjä ottavat radiopuhelimen välityksellä kontaktin toisiinsa lentokoneen lähestyessä. Lennonjohtaja antaa koneelle luvan laskeutua, kun se on suunnassa kiitotien kanssa. Tarvittaessa lennonjohtaja voi vaikuttaa koneiden tulojärjestykseen antamalla niille käskyjä kääntyä tai muuttaa nopeutta tai korkeutta.
Lennonjohtajan työssä vaaditaan muun muassa hyvää englannin kielen taitoa, kolmiulotteista havainnointikykyä, hyvää stressinsietokykyä ja keskittymiskykyä, kykyä tehdä useaa asiaa yhtä aikaa, yhteistyökykyä, ongelmanratkaisutaitoa, palvelualttiutta sekä hyvää terveydentilaa.
Eri alat
Työssä voi suuntautua lähi-, alue-, tai lähestymislennonjohtajaksi tai opettajaksi.
Koulutus
thumb|Kuopion lentoaseman lennonjohtotorni ANS Finland kouluttaa lennonjohtajia Avia Collegessa Helsinki-Vantaan lentoaseman välittömässä läheisyydessä. Lennonjohtajan koulutus on toisen asteen koulutus, vaikka pääsyvaatimuksena on vähintään toisen asteen koulutus, myös kielitaidon täytyy olla lähes erinomainen haettaessa koulutukseen. Koulutus on 120 opintoviikon laajuinen, joista 90 opintoviikkoa opiskellaan Avia Collegessa. Koulutusohjelma ei kuulu yhteishaun piiriin. Vuosittain koulutetaan 8-10 lennonjohtajaa. Suomessa työskentelee noin 300 lennonjohtajaa.
Elcoteq
Elcoteq SE (OMXH: ELQAV) oli suomalainen kuluttajaelektroniikan tuotteiden ja komponenttien sopimusvalmistaja. Yritys meni konkurssiin vuonna 2011.
Konsernin liikevaihto oli korkeimmillaan yli 4,3 miljardia euroa (2006), ja se työllisti enimmillään yli 19 000 henkilöä (2007). Elcoteqin osake oli listattu Helsingin pörssissä.
Tietoa Elcoteqista
Elcoteq valmisti kuluttajaelektroniikkaa, kuten matkapuhelimia ja niiden lisälaitteita, digisovittimia ja taulutelevisioita, sekä verkkojärjestelmiä ja -moduuleja ja muita teollisia tuotteita. Ylimääräisessä yhtiökokouksessa vuonna 2005 päätettiin, että yritysmuoto muunnettaisiin osakeyhtiöstä eurooppayhtiöksi (SE, Societas Europaea). Yhtiön toiminimi oli lokakuusta 2005 alkaen Elcoteq SE.
Elcoteq siirsi kotipaikkansa tammikuussa 2008 Lohjalta Luxemburgiin.
Heinäkuussa 2011 yhtiö haki Luxemburgin lain mukaista yrityssaneerausta kerrottuaan olevansa kykenemätön lyhentämään syndikaattilainaansa.
Liiketoiminta-alueet
Elcoteq raportoi kaksi strategista liiketoimintayksikköä segmentteinään:
Consumer Electronics Consumer Electronics sisälsi matkapuhelimet ja langattomat puhelimet sekä niiden osat ja lisälaitteet, digisovittimet, taulutelevisiot, LED-valaistusratkaisut sekä muut kuluttajatuotteet.
System Solutions System Solutions tarjosi palveluita tietoliikenneinfrastruktuuri- ja infrastruktuurituotemarkkinoiden asiakkaille.
Elcoteq rakensi pääosan tehtaistaan itse.
==Historia ==
1984
1991
1992
1994
1995 1996
1997 1998 1999
2000 2001 2002
2003
2006
2007
2008
2011
Henrik II (Champagne)
Henrik II (29. heinäkuuta 1166 – 10. syyskuuta 1197) oli Champagnen kreivi vuodesta 1181. Hänestä tuli vuonna 1192 kolmannella ristiretkellä myös Jerusalemin kuningas.
Henrik II meni naimisiin Isabellan kanssa, joka oli ennen Jerusalemin kuningas Conrad'n murhaa (1192) ollut tämän puoliso.
Flavonoidit
Flavonoidit ovat lähes kaikissa kasveissa esiintyviä polyfenoleja. Flavonoideja tunnetaan nykyään yli 4 000 erilaista.
Flavonoidit ovat usein värillisiä fytokemikaaleihin kuuluvia fenoliyhdisteitä, jotka antavat kasveille, niiden kukille, hedelmille, siemenille ja myös puun kaarnalle niiden värin sekä suojelevat kasveja ultraviolettisäteilyn haitoilta. Flavonoideihin kuuluvat antosyanidit aiheuttavat monien kasvien silmujen ja nuorten versojen sekä syyslehtien punaisen värin. Flavonoideille ei ole voitu osoittaa selvää tehtävää kasvien fysiologiassa, mutta on arveltu, että ne liittyvät viestintään eläinten kanssa: kukkien muusta ympäristöstä erottuva väri houkuttelee pölyttäjiä ja marjojen väri auttaa eläimiä käyttämään niitä ravinnokseen, mikä edesauttaa siementen leviämistä.
Flavonoidit ravinnossa
Tunnetuimmissa ravintokasveissa esiintyviä flavonoideja on kymmeniä, joista suurin osa esiintyy sokeriyhdisteinä ja pieni osa aglykoneina. Ravinnoin flavonoideissa on monia yhdisteitä, joiden pitoisuuden selvittäminen on vaikeaa. Flavonoidit sijaitsevat usein vihannesten ja hedelmien kuoriosissa.
Hedelmistä omenassa, kirsikassa, luumussa, aprikooseissa, viinirypäleissä ja sitrus-hedelmissä on runsaasti flavonoideja, marjoista viinimarjoissa, mustikoissa ja karpaloissa. Myös teessä on rusaast flavonoideja.
Flavonoidien päälähteet suomalaisessa ruokavaliossa ovat sipuli, marjat, tee ja omenat. Ihminen saa flavonoideja keskimäärin 0,5–1,0 grammaa vuorokaudessa.
Flavonoidit parantavat elintarvikkeiden säilyvyyttä ja vaikuttavat niiden makuun, väriin ja koostumukseen. Ravinnon flavonoidit toimivat myös antioksidantteina.
Flavonoideja kutsuttiin 1930-luvun puolivälistä 1950-luvun alkuun P-vitamiiniksi, mahdollisesti sen vuoksi, että ne muuttavat verisuonten läpäisevyyttä. Nykyisin ollaan kuitenkin sitä mieltä, etteivät flavonoidit ole vitamiineja eivätkä edes ravintoaineita. Flavonoideilla saattaa olla tästä huolimatta myönteisiä terveysvaikutuksia.
Mahdolliset terveysvaikutukset
Vuonna 2019 julkaistussa kansainvälisessä tutkimuksessa havaittiin, että henkilöt, jotka söivät tavanomaisen määrän paljon flavonoideja sisältäviä ruokia kuolevat syöpään tai sydän- ja verisuonitauteihin epätodennäköisemmin kuin ne, jotka syövät vähän tai paljon flavonoideja. Yhteys oli vahvin tupakoijilla ja henkilöillä, jotka käyttävät runsaasti alkoholia. Tavanomainen flavonoidien saanti oli 500 milligrammaa päivässä.
Luokittelu
Flavonoidit luokitellaan usein kemiallisen rakenteensa mukaan seuraaviin alaryhmiin:
12. toukokuuta
12. toukokuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 132. päivä (133. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 233 päivää.
12. toukokuuta vietetään J. V. Snellmanin päivää ja suomalaisuuden päivää, joka on Suomessa vakiintunut liputuspäivä.
Markus Hallasuo
Markus Hallasuo (s. 11. lokakuuta 1996 Nurmo) on suomalainen pesäpalloilija, joka edustaa Superpesiksessä pelaavaa Seinäjoen JymyJusseja.
Hallasuo on Nurmon Jymyn kasvatti. Lyöjäjokerina pelaava Hallasuo on edustanut Lännen B-poikia Itä-Länsi-ottelussa kahdesti vuosina 2013 ja 2014 sekä A-poikien ottelussa kolmesti vuosina 2015, 2016 ja 2017.
Lähteet
2. https://www.pesistulokset.fi/tilastot#series-filter:31,325,1,781,/players
Hydroline
Hydroline Oy on suureen rasitukseen tarkoitettujen hydraulisylintereiden suunnitteluun ja valmistukseen erikoistunut perheyritys. Yhtiö oli oman ilmoituksensa mukaan vuonna 2008 Suomen suurin hydraulisylintereitä valmistava yritys ja yksi nykyaikaisimmista hydraulisylintereitä valmistavista yrityksistä maailmassa. Hydroline jatkoi kasvuaan ja oli 2022 yksi Euroopan suurimmista hydraulisylintereiden valmistajista sekä yksi Pohjois-Savon suurimmista työllistäjistä. Hydroline valmistaa hydraulisylintereitä suurille kone- ja laite- valmistajille, kuten Sandvik, Rocla, John Deere, Cargotec, Bronto Skylift ja Ponsse.
Kolmannessa sukupolvessa toimiva yritys työllistää Puolassa ja Suomessa yhteensä yli 300 työntekijää. Tuotannossa valmistetaan yli 1 500 erilaista sylinterimallia muun muassa kaivosteollisuuden, metsäkone- ja traktoriteollisuuden, nosto- ja siirtolaiteteollisuuden sekä maanrakennusteollisuuden tarpeisiin. Yrityksen tuotantotilat sijaitsevat Kuopion lähellä Siilinjärven Vuorelassa sekä Puolan Stargardissa.
Historia
Kasvun myötä yritys muutti isompiin tiloihin Siilinjärvelle Vuorelaan vuonna 1984, mutta jo vuonna 1990 yrityksen tuotantotilat tuplaantuivat Vuorelan toimipisteen laajennuksen myötä. Laajennuksen jälkeen yrityksen nimi ja rakenne muuttui Hydroline Oy:ksi. 2000-luvun alussa yritys kasvoi nopeasti ja henkilökunnan määrä kasvoi 60 henkilöstä 200 henkilöön.
Huhtikuussa 2012 Hydroline aukaisi myyntikonttorin Shanghaihin, Kiinaan. Heinäkuussa 2012 Puolaan perustettiin yhtiö Hydroline Poland sp. z o.o. . Puolan Stargard Szczecińskiin rakennettiin tuotantolaitos, jonka toiminta alkoi vuonna 2014.
LEO
Hydroline LEO eli "Life Cycle Efficiency Online" on yrityksen mukaan maailman ensimmäinen ja ainoa älytyökalu lineaarisen toimilaitteen valvontaan. LEO:n keräämä data kertoo käyttäjälleen kaiken tarpeellisen tiedon laitteen sylintereiden toiminnasta, kuten kammion paineen, sylinterin asennon, operointilämpötilan, öljyn puhtauden ja laitteen GPS-sijainnin.
Paradox (piraattiryhmä)
thumb|Kuvakaappaus Paradoxin vuonna 2001 Windowsille tekemästä cracktrosta tai introsta, joka ottaa kantaa "piratismin vastaiseen sotaan". Paradox (PDX) on piraatti- ja demoskeneryhmä. Se on erikoistunut videopelien ja muiden ohjelmistojen kopiosuojausten murtamiseen eli kräkkäämiseen ja on toiminut ainakin Amiga- ja PC-tietokoneiden sekä erilaisten pelikonsolien parissa.
Paradox perustettiin 1980- ja 1990-lukujen vaihteessa, todennäköisesti loppuvuodesta 1989. Tavoitteena oli koota "kovan luokan" Amiga-kräkkäysryhmä. Sen lisäksi Paradox kunnostautui ruotsalaisen Linus Walleijin (Triad-ryhmän "King Fisher") mukaan varhaisessa Amiga-demoskenessä. Yksi ryhmän tuon ajan silmiinpistävistä tuotoksista on vuoden 1990 Super Off Road Racer -cracktro, joka esittää paholaista hyväksikäyttämässä pientä enkeliä (taustalla ilmeisesti halu panna halvalla kilpailevaa, Angels-nimistä Amiga-ryhmää).
1990-luvun alkupuolella Paradox käytännössä hajosi, mutta koottiin uudelleen. Se laajensi pian toimintaansa Amigan puolelta myös muille laitealustoille. 2000-luvulla se on tiettävästi murtanut muun muassa Sonyn PlayStation Portablessa käytetyn UMD-levyformaatin ja keksinyt tavan ohittaa Windows Vistan virallinen tuoteaktivointi, helpottaen siten käyttöjärjestelmän luvattomien kopioiden käyttöä.
Keltarintamedestäjä
Keltarintamedestäjä (Anabathmis newtonii) on medestäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Keltarintamedestäjää tavataan kotoperäisenä Sao Tomella. Lajin on kuvattu olevan yleinen, ja sen kannankehitys on vakaa. Vaikka sen levinneisyysalue onkin pieni, ei sen uskota olevan vaarassa, ja laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Stig Ahlgren
thumb|Stig Ahlgren Stig Johna Axel Ahlgren (23. tammikuuta 1910 Karlskrona – 19. toukokuuta 1996 Nynäshamn) oli ruotsalainen kirjailija, julkaisija, kirjallisuuskriitikko, kulttuurijournalisti ja väittelijä. Hän oli naimisissa näyttelijä Birgit Tengrothin kanssa vuosina 1944–1950.
Ahlgren aloitti marxistisena kirjallisuuskriitikkona ja kritisoi kirjoissaan Orfeus i folkhemmet (1938) ja Veckopressen och folket (1940) sen ajan kaunokirjallisuudetta ja lehdistöä. Hän kirjoitti artikkeleita Malmössä ilmestyvään Arbetet-lehteen vuodesta 1937 ja oli tukholmalaisen Afton-Tidningen -lehden kulttuuritoimittaja vuosina 1942–1946.
Vuonna 1946 hänestä tuli hienostuneen Vecko-Journalen -aikakauslehden päätoimittaja. Siellä hän oli edukseen "nokkeluuden kuninkaana" ja purevien nerokkaiden muotoilujen takia Ruotsin ilkeimpänä kynäilijänä ja kirja-arvostelijana. Hän muun muassa sanoi Ruotsin akatemian silloisen vakinaisen sihteerin Karl Ragnar Gierowin olleen "vakava kuin sypressi".
Ahlgren oli 1960-luvulla kirjoittajana vähemmän aktiivinen osittain siksi, että hän muutti Ösmoohon lähelle Nynäshamnia yhdessä entisen vaimonsa Birgit Tengrothin kanssa. He olivat olleet naimisissa vuoteen 1950 saakka. Birgit oli sairas, ja Ahlgren hoiti häntä aina tämän kuolemaan asti 1983. Ahlgrenin viimeinen suuri teos oli elämäkerta ystävästään Karl Gerhardista. 1970-luvulla hän kirjoitti radioarvosteluja Svenska Dagbladetiin.
Ahlgren kuoli 19. toukokuuta 1996 Nynäshamnissa 86-vuotiaana.
Sakkaroosi
Sakkaroosi (C12H22O11) on disakkarideihin kuuluva sokeri, jota kutsutaan myös ruokosokeriksi, sukroosiksi tai (tavalliseksi) sokeriksi. Sakkaroosi muodostuu α-D-glukoosin 1-hiilen hydroksyyliryhmän liittyessä β-D-fruktoosin 2-hiileen glykosidisidoksella.
Sakkaroosi on kasveissa hyvin yleinen yhdiste, jota esiintyy suurina pitoisuuksina esimerkiksi sokerijuurikkaassa (16–20 prosenttia), sokeriruo’ossa (13–20 prosenttia), ananaksessa ja maississa. Suomessa on käytetty perinteisesti sokerijuurikkaasta jalostettua sakkaroosia.
Sakkaroosilla ei ole sulamispistettä, vaan se hajoaa kuumennettaessa tavalla, joka riippuu lämmitysnopeudesta. Sakkaraasi-entsyymi pilkkoo ohutsuoleen päätyneen sakkaroosin monosakkarideiksi.
Sakkaroosia käytetään ruokien makeuttamiseen ja sitä voidaan käyttää myös esimerkiksi solunulkoisen nestetilan mittaamiseen.
Sokeriruoko
Kreikkalainen Herodotos tunsi sokeriruo’on jo 500 eaa. Vuonna 327 eaa. Aleksanteri Suuri kuljetti sokeria Eurooppaan. Noin vuonna 700 keksittiin keittää sokerilientä vedessä, johon oli lisätty kalkkia. Prosessi valkaisi sokerin tehokkaasti. Yleisemmin tunnetuksi sokeri tuli Euroopassa vasta ristiretkien aikoihin. Sokerista tuli nopeasti suosittu ja erittäin kallis vientiartikkeli Eurooppaan. Pian eurooppalaiset kuitenkin selvittivät sokerin valmistuksen salat, ja sitä alettiin kasvattaa Espanjassa ja Sisiliassa, missä kasvatus ei kuitenkaan tuottanut kovin hyviä tuloksia. Venetsialaiset kauppiaat sen sijaan ottivat haltuunsa miltei koko Euroopan sokerimarkkinat tuomalla ja välittämällä sokeria idästä ja etelästä.
Markkinat eivät olleet mitkään aivan pienet, sillä keskiajalla sokerin sanottiin olevan manteleiden ohella Euroopan suurimpia tuontiartikkeleita. Englannista peräisin oleva tieto vuodelta 1319 väittää paunan (450 g) sokeria maksavan kaksi šillinkiä, joka nykyrahassa vastaisi noin 100 euroa kilo. Tosin vasta vuonna 1099 ristiretkeläiset toivat ensimmäiset sokerimaistiaiset Englantiin. Platina sen sijaan mainitsee, että jo ensimmäisellä vuosisadalla elänyt roomalainen historioitsija Plinius vanhempi olisi kirjoittanut sokerista. Samaan hengenvetoon hän kylläkin hieman ihmettelee, miksi tätä ”mainiota maustetta” ei juuri esiinny vanhoissa resepteissä. Platina toteaa, että mitä valkoisempaa sokeri on, sen parempaa se on.
Myöhemmin sokeriruokoa alettiin suuressa määrässä viljellä Karibianmeren saarilla, Yhdysvaltojen eteläosissa ja Brasiliassa. Sen viljelyksessä käytettiin pitkään orjatyövoimaa. Neljänsadan vuoden kuluessa Afrikasta laivattiin Karibian saarille ja Brasiliaan 5–10 miljoonaa orjaa sokeriruokoplantaaseille. Yhdysvalloissa orjuus lakkautettiin vuonna 1865, Brasiliassa vasta 1888.
Sokerijuurikas
thumb|Sokerijuurikaspelto. Saksalainen kemisti Andreas Sigismund Marggraf (1709–1782) uutti sokeria juurikkaasta ensimmäisen kerran vuonna 1747. Suuremmassa mitassa sokerijuurikasta alettiin viljellä vasta sen jälkeen, kun Napoleonin sotien yhteydessä kauppayhteydet Ranskan ja Karibian alueen välillä vuonna 1801 katkesivat. Sokerin teollinen valmistus juurikkaasta aloitettiin vuonna 1812. Valmistusprosessi on sinänsä yksinkertainen: juurikasviipaleita keitetään vedessä, ja lopulta keitinvesi siivilöidään ja vesi haihdutetaan, jolloin jäljelle jää kiteinen sokeri. Kemistit eivät kykene erottamaan ruokosokeria ja juurikassokeria toisistaan, vaikka usein virheellisesti uskotaan näiden kahden olevan ominaisuuksiltaan hyvinkin erilaisia.
Tuotanto
Noin 70 prosenttia maailman sokerista valmistetaan sokeriruo’osta ja loput, lähinnä teollisuusmaissa, sokerijuurikkaasta. Useimmat maat pyrkivät säilyttämään omavaraisuutensa sokerin tuotannossa, ja pääosa sokerista kulutetaankin tuottajamaassa. Maailman vuosituotanto on noin 130 miljoonaa tonnia.
Sokerin kansainvälinen kauppa on tärkeää etenkin kehitysmaille, jotka tuottavat ⅔ sokerista. Suuria sokerintuottajia ovat Brasilia, Kuuba, Thaimaa ja Dominikaaninen tasavalta. Vuosittainen kansainvälinen kauppa on noin 30 miljoonaa tonnia. Sokeriruo’on viljely työllistää 10–15 miljoonaa ihmistä.
Euroopan unioni on toiseksi suurin sokerinviejä (Brasilia 18 %, EU 16 %), luku selittyy suurilla maataloustuilla ja suojatulleilla. Yhdysvallat on pitänyt korkeaa sokerin hintaa yllä kotimaassa korkeilla suojatulleilla, mikä on johtanut elintarvikevalmistajien siirtymiseen halvempaan maissisiirappiin tai ulkomaille.
Ruokosokerista, jota on puhdistettu ja käsitelty tavallista vähemmän, käytetään nimitystä raakasokeri.
Sokerin tuotanto Suomessa
Katso myös Luettelo Suomen sokeritehtaista
Suomen ensimmäinen sokeritehdas, joka jalosti Länsi-Intian ruokosokeria, syntyi Turkuun vuonna 1756. Kotimaisen juurikassokerin tuotanto alkoi 1918 perustetussa Suomen raakasokeritehdas Oy:ssä (1958 Salon Sokeritehdas Oy ja 1980 Suomen Sokeri Oy Salon tehdas) Salossa vuonna 1920.
Suomessa sokeria valmistetaan sokerijuurikkaasta. Sucroksen sokeritehdas sijaitsee Säkylässä. Vuonna 2007 uutisoitiin, että osana EU:n sokerituotantokapasiteetin purkamista tämäkin tehdas saatoi tulla lakkautetuksi. Vuonna 2017 EU lakkautti valmistuskiintiöt, jonka jälkeen Sucros ilmoitti kasvattavansa tuotantoa noin 100 000 tonniin. Yhtiön sokeripakkaamo on Kirkkonummella.
thumb|upright|Sokeritoppa Palasokerin tuotanto alkoi 1890-luvulla, vuonna 1935 sitä alettiin pakata kilon pakkauksiin, ja tuolloin sen osuus Suomen sokerin tuotannosta oli jo 60 prosenttia. Vielä 1950-luvulla sokeria myytiin toppina. Sokeritoppa on katkaistun kartion muotoinen sokeripaakku. Muoto syntyi tuotantotavasta: ruokosokeri kaadettiin muottiin, jonka pohjassa olevasta reiästä ylimääräinen kosteus pääsi ulos. Sokerin annettiin kuivua muotissa pari viikkoa, kunnes kiteet olivat asettuneet muotoonsa. Kotikeittiöissä topista murrettiin paloja käyttöön erityisillä sokerisaksilla.
Nykyään sokeria myydään etupäässä jauhettuna hienosokerina sekä kuutiomaisiksi paloiksi leikattuna palasokerina.
Pula-ajan sokerin säännöstely aloitettiin talvisodan puhkeamisen vuoksi jo loppuvuodesta 1939. Sokerin säännöstely loppui 1. helmikuuta 1954, kuukauden kuluttua kahvin.
Terveysvaikutukset
Sokeripitoisten elintarvikkeiden kuten makeisten ja virvoitusjuomien runsas nauttiminen aiheuttaa hammasmätää. Tutkimuksissa on havaittu lisäksi johdonmukaisesti, että sokerilla makeutettujen virvoitusjuomien käyttö lisää diabeteksen sekä sydän- ja verisuonisairauksien kaltaisten tulehdustautien esiintyvyyttä. Lisäksi on havaittu, että vähintään kaksi annosta sokeroituja virvoitusjuoma päivittäin nauttivilla naisilla esiintyy yli 60 prosenttia muita enemmän nivelreumaa ja 2,6 kertaa enemmän 55 ikävuoden jälkeen alkavaa nivelreumaa. Muiden elintapoihin liittyvien riskitekijöiden vaikutus oli otettu laskelmassa huomioon.
Vuonna 2017 julkaistussa tutkimuksessa havaittiin, että paljon sokeria sisältäviä juomia käyttävät menestyivät muita huonommin muistin toimintaa mittaavissa testeissä. Sokerilla makeutetut juomat lisäävät myös lihavuuden ja korkean verenpaineen riskiä. Sakkaroosin on havaittu nostavan matala-asteista tulehdusta kuvaavan herkän CRP:n arvoa.
Jo kahden viikon pituisen runsaan sokeroitujen mehujen tai virvoitusjuomien nauttimisen on havaittu lisäävän sydänsairauksia aiheuttavien apolipoproteiinien pitoisuuksia veressä.
Sokerin käyttö näyttäisi lisäävän myös syöpäriskiä ja syövän leviämisnopeutta. Mahdollisina selittävinä tekijöinä voisivat olla ylipainon lisäksi insuliiniresistenssi sekä tulehduksen lisääntyminen ja oksidatiivinen stressi. Vuonna 2020 julkaistussa väestötutkimuksessa havaittiin, että sillä väestöneljänneksellä, joka nauttii suhteellisesti eniten sokeria, esiintyy 17 prosenttia enemmän syöpää ja 50 prosenttia enemmän rintasyöpää kuin vähiten sokeria nauttivalla neljänneksellä.
On myös olemassa viitteitä siitä, että ruokavalio, jossa on paljon sekä sokeria että rasvaa, heikentää oppimiskykyä ja lisää ruokahalua.
Sokerin nauttiminen ei piristä, kuten ei myöskään keinotekoisesti makeutetun tuotteen nauttiminen, vaan sillä on päin vastoin väsymystä ja tarkkaavuuden vähenemistä aiheuttavaa vaikutusta.
Ykkösen kausi 2018
Ykkösen kausi 2018 on Suomen jalkapallon toiseksi korkeimman sarjatason Ykkösen 46. kausi. Kausi pelataan kymmenen joukkueen kolminkertaisena sarjana. Sarjan joukkueissa tapahtui muutoksia. Ykkösen kaudella 2017 paikkansa säilyttänyt oululainen OPS menetti sarjapaikkansa lisenssikomitean päätöksellä. Vapautuneen paikan sai kotkalainen KTP, joka oli nousukarsinnoissa syksyllä 2017 ollut häviävä osapuoli.
Matt Hendricks
Matt Hendricks (s. 17. kesäkuuta 1981 Blaine, Minnesota, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen uransa lopettanut jääkiekkohyökkääjä.
Ykkösen kausi 2018
Ykkösen voittaja nousee seuraavaksi kaudeksi Veikkausliigaan ja toiseksi sijoittunut karsii liigapaikasta Veikkausliigan toiseksi viimeisen kanssa. Kaksi huonoiten sijoittunutta joukkuetta putoaa Kakkoseen. Kausi alkoi 28. huhtikuuta 2018 ja se päättyy 27. lokakuuta 2018.
Maalipörssi
10 maalia
Kahdeksan maalia
Seitsemän maalia
Kuusi maalia
Matt Hendricks
Pelaajaura
Hendricksin varasi NHL:ään yliopistosta neljännellä kierroksella vuoden 2000 varaustilaisuudessa Nashville Predators. Hän pelasi ennen sitä kotikaupunkinsa Blainen yliopistossa. Hän teki yhteensä 110 pistettä 43 ottelussa.
Ykkösen kausi 2018
Maalipörssi
Viisi maalia
Matt Hendricks
Pelaajaura
Hendricks ehti pelata useassa eri AHL-joukkueessa ennen kuin teki NHL-debyyttinsä Colorado Avalanchessa kaudella 2008–2009. Hänet kaupattiin Coloradoon Boston Bruinsista vaihdossa Johnny Boychukiin.
Ykkösen kausi 2018
Maalipörssi
Neljä maalia
Sakkaroosi
Terveysvaikutukset
Yli viidessäkymmenessä valtiossa peritään ylimääräistä veroa sokerilla makeutetetuista juomista.
Ykkösen kausi 2018
Paras pelaaja
Jalkapallon Pelaajayhdistys valitsi vuoden 2018 Ykkösen parhaan pelaajan pelaajien oman äänestyksen perusteella :
Vuoden paras pelaaja: Alberto Morín AC Oulu Vuoden maalivahti Teppo Marttinen KPV
Vuoden puolustaja Miloš Josimov KPV
Vuoden keskikenttäpelaaja Jair Tavares Silva (AC Oulu)
Vuoden hyökkääjä Alberto Morín AC Oulu
Tietokonemuseo
thumb|Tietokonemuseo Tietokonemuseo on tietokoneiden ja ohjelmistojen historian säilyttämiseksi tarkoitettu museo eli pysyvä, taloudellista hyötyä tavoittelematon, yhteiskuntaa ja sen kehitystä palveleva laitos. Jotkin tietokonemuseot sijaitsevat osana laajempaa kokonaisuutta, kuten lontoolaisessa Science Museumissa tai müncheniläisessä Deutsches Museumissa. Kaliforniassa sijaitseva Computer History Museum, Paderbornissa sijaitseva Heinz Nixdorf MuseumsForum ja Bletchley Parkissa sijaitseva The National Museum of Computing taas ovat pelkästään tietokoneille omistettuja museoita. Jotkin museot ovat erikoistuneet tietokoneiden varhaishistoriaan, joka alkoi ensimmäisten henkilökohtaisten tietokoneiden kehittymisen myötä. Toiset museot keskittyvät enemmän tutkimukseen ja historian säilyttämiseen, toiset opetukseen ja viihteeseen.
Sakkaroosi
Kulutus ja suositeltu enimmäissaanti
Yhdysvalloissa kulutettiin sokeria vuonna 2016 keskimäärin 126 grammaa henkeä kohti päivässä, mikä oli enemmän kuin missään muussa maassa. Kiinalaiset kuluttivat sokeria vain noin 16 grammaa vuorokaudessa, mikä vastaa noin kuutta sokeripalaa. Suomalaiset kuluttivat vuonna 2016 keskimäärin 80 grammaa sokeria päivässä, joka vastaa 32 sokeripalaa tai lähes desilitraa taloussokeria, mikä oli 33–60 prosenttia enemmän kuin suomalaisten ravitsemussuositusten enimmäismäärä ja noin kolme kertaa enemmän kuin Maailman terveysjärjestö WHO:n enimmäissuositus. Suomalaisten sakkaroosin päälähteet ovat puhdistettu eli valkoinen sokeri ja sitä sisältävät juomat, makeiset, leivonnaiset, marjaruoat ja makeutetut maitotuotteet. Esimerkiksi jäätelössä saattaa olla jopa 26 prosenttia sokeria.
Tietokonemuseo
Suomen tietokonemuseo toimii Jyväskylässä. Myös Tekniikan museossa Helsingissä on esillä Suomen tietokoneiden historiaa.
Sakkaroosi
Kulutus ja suositeltu enimmäissaanti
Maailman terveysjärjestö WHO suosittelee sokerin saannin rajoittamista viiteen prosenttiin energiansaannista sekä sitä, että sokereiden määrä pakkausmerkinnöissä korvattaisiin tiedolla elintarvikkeen terveysvaikutuksia paremmin kuvastavasta glykeemisestä indeksistä.
Suomen Valtion ravitsemusneuvottelukunnan suositusten mukaan lisättyjen sokereiden (sakkaroosin lisäksi fruktoosi, glukoosi ja tärkkelyspitoiset makeuttajat) osuuden energiansaannista tulisi olla korkeintaan 10 energiaprosenttia, mikä vastaa kevyttä työtä tekevällä 70-kiloisella ihmisellä keskimäärin 50 grammaa päivässä. Tätä suuremman sakkaroosimäärän päivittäisen nauttimisen on havaittu nostavan veren rasva-arvoja haitallisella tavalla.
Sokeri ruoanvalmistuksessa
thumb|Erilaisia ruskeita sokereita. Sokeria käytetään elintarvikkeiden makeuttamisen lisäksi niiden happamuuden laimentamiseen sekä säilyvyyden ja rakenteen parantamiseen. Hillot ja mehut säilyvät ilman hometta ja käymistä, jos niiden sokeripitoisuus on niin suuri, etteivät pieneliöt kykene elämään niissä. Jäätelön ja kakkujen rakenteeseen vaikuttaa sokerin määrä. Tomaattia sisältävään pastakastikkeeseen sekä kalaan laitetaan graavattaessa usein hieman sokeria korostamaan muiden aineiden makua.
Puhdistettu sokeri on valkeaa, mutta on myös sokerilaatuja, joihin jätetään enemmän raakasokerin maku- ja ravintoaineita. Ruskea sokeri ja fariinisokeri ovat tällaisia. Ne ovat aromikkaampia, mutta säilyvät huonommin kuin valkoinen sokeri.
Matt Hendricks
Pelaajaura
Kaudella 2009–2010 Hendricks vakiinnutti paikkansa Avalanchen kokoonpanossa. 10. lokakuuta 2009 hän teki ensimmäisen NHL-maalinsa 4–3 -tappiossa Chicago Blackhawksia vastaan. Hän teki ensimmäisellä kokonaisella kaudella yhdeksän maalia ja yhteensä 16 pistettä sekä oli ehdolla Bill Masterton Trophyn saajaksi.
Sakkaroosi
Sokerituotteet
Kidesokereiden kidekoot vaihtelevat. Kidekoko vaikuttaa sokerin liukenemiseen: hienojakoinen sokeri liukenee nopeimmin. Hienosokeri eli hienojakoinen kidesokeri soveltuu hyvin pöytäkäyttöön, keittojauheisiin, makeisten ja jäätelön valmistukseen. Taloussokeri, jota käytetään yleisesti ruoanvalmistuksessa, on kidekooltaan hienosokeria suurempaa. Tumma kidesokeri kiteytetään tavallisen kidesokerin tapaan raakasokeriliuoksesta, mutta se on ruskeaa ja aromikasta. Sitä voidaan käyttää esimerkiksi kuumiin juomiin, viiliin ja puuron pinnalle.
Matt Hendricks
Pelaajaura
27. syyskuuta 2010 Hendricks allekirjoitti Washington Capitalsin kanssa vuoden mittaisen sopimuksen pelattuaan ennen sitä joukkueen harjoitusleirillä try out -sopimuksella. Hendricks siirtyi Capitalsiin halutessaan pelata päävalmentaja Bruce Bourdeaun alaisena. Hän oli ollut Bourdeaun valmennettava kaudella 2006–2007 Hershey Bearsissa.
Sakkaroosi
Sokerituotteet
Hyytelösokeri sisältää kidesokerin lisäksi tärkkelyssiirappia, pektiiniä ja happamuudensäätöainetta. Hyytelösokeria käytetään leivonnais- ja jälkiruokahyytelöiden valmistamiseen.
Matt Hendricks
Pelaajaura
Capitalsissa Hendricks pelasi ensimmäisen kerran 8. lokakuuta 2010 Atlanta Thrashersia vastaan. Ensimmäisen pisteensä hän teki kolmannessa pelissä Ottawa Senatorsia vastaan. Ensimmäinen maali puolestaan syntyi 27. lokakuuta 2010 Carolina Hurricanesia vastaan.
Sakkaroosi
Sokerituotteet
Fariinisokerin kiteet on päällystetty siirapilla. Se on aromikasta, ruskeaa, pehmeää ja kosteaa. Sitä käytetään siman valmistuksessa ja leivonnaisten makeuttajana.
Matt Hendricks
Pelaajaura
23. helmikuuta 2011 Hendricks teki Capitalsin kanssa kahden vuoden jatkosopimuksen, josta sai 1,65 miljoonaa dollaria per kausi. Hendricks oli toisena vuotena peräkkäin ehdolla Bill Masterton Trophyn voittajaksi. Häntä ei kuitenkaan valittu kolmen finalistin joukkoon.
Sakkaroosi
Sokerituotteet
Tomusokeri on hienojakoiseksi jauhettua kidesokeria, jota käytetään makeis-, keksi- ja leipomoteollisuudessa. Siihen lisätty paakkuuntumisenestoaine parantaa käsiteltävyyttä ja helpottaa säilytystä. Tomusokeria voidaan käyttää sellaisenaan koristeena tai valkuaiseen tai muuhun nesteeseen sekoitettuna kuorrutuksen tekemiseen.
Matt Hendricks
Pelaajaura
Hendricks ei saanut tehtyä uutta sopimusta Capitalsin kanssa, vaan allekirjoitti 5. heinäkuuta 2013 vapaana agenttina nelivuotisen sopimuksen hänet varanneen Nashville Predatorsin kanssa. Kaudella Predators teki kauden alussa vain neljä pistettä 44 ottelussa, joten hänet kaupattiin 15. tammikuuta 2014 Edmonton Oilersiin, joka antoi vaihdossa tilalle Devan Dubnykin. Hendricks pelasi Winnipegissä neljä kautta. Kaudeksi hän teki sopimuksen Winnipeg Jetsin kanssa.
Sakkaroosi
Sokerituotteet
Palasokeri syntyy kidesokerista puristamalla sokeri tangoiksi, jotka leikataan paloiksi. Palasokeria valmistetaan myös tärisyttämällä sokeri muotteihin. Palasokeria käytetään pöytäkäytössä kuumien juomien makeuttamiseen. Tummasta kidesokerista voidaan valmistaa tummaa palasokeria.
Matt Hendricks
Pelaajaura
Seuraavaksi kaudeksi Hendricks siirtyi Minnesota Wildiin. Minnesota kauppasi hänet takaisin Winnipegiin pelaajakauppojen takarajalla vaihdossa seitsemänne kierroksen varausvuoroon. Hän pelasi neljä ottelua Winnipegissä. Kausi jäi hänen viimeiseksi, sillä kesällä hän ilmoitti lopettavansa pelaajauransa.
Yksityiselämä
Hendricks kasvoi Blainessa, Minnesotassa. Hänen isänsä on yhdysvaltalainen ja äiti ruotsalainen. Hän viettää vapaa-aikaansa pelaten golfia. Hendricks on naimisissa Kimberlyn (Kim) kanssa. Heillä on kaksoset, poika ja tyttö, Gunnar ja Lennon, jotka syntyivät 10. marraskuuta 2011.
Omenaruusu
Omenaruusu (Rosa rubiginosa) on Euroopassa alkuperäisenä kasvava pensasruusu, joka on myös koristekasvi.
Omenaruusu kasvaa 1–3 metriä korkeaksi pensaaksi. Sen varren piikit ovat kahdenlaisia: ohuita, suoria tai kynsimäisiä vankkoja. Lehden lehdykät ovat kooltaan 1–3 senttimetriä. Ne ovat muodoltaan puikean soikeita, hapsi- ja nystykarvaisia. Omenaruusun kukat ovat punaiset. Kiulukka on soikea ja kalju.
Omenaruusu kasvaa luonnonvaraisena Pohjoismaiden eteläosissa, Ruotsissa, Norjassa ja Tanskassa, mutta ei Suomessa. Sen luonnonkasvupaikkoja ovat muun muassa lehtoniityt, hakamaat ja pensaikot.
Jyrki Korhonen
Jyrki Tapio Korhonen (s. 11. lokakuuta 1964) on suomalainen oopperalaulaja, äänialaltaan basso. Hän on ollut kiinnitettynä Suomen Kansallisoopperaan vuodesta 2001. Vuosina 1993–2000 Korhonen esiintyi Wiesbadenin ja Darmstadtin oopperoissa.
Korhonen on opiskellut Sibelius-Akatemiassa opettajinaan Jorma Elorinne ja Tom Krause. Hän opiskeli Zürichin oopperan kansainvälisessä oopperastudiossa 1992–1993.
Roolit
Korhosen rooleihin kuuluvat muun muassa:
René Chocat
René Chocat (28. marraskuuta 1920 Santranges – 18. heinäkuuta 2000 Montpellier) oli ranskalainen koripalloilija ja olympiamitalisti.
Chocat voitti olympiahopeaa Lontoosta 1948. EM-kilpailuissa hän saavutti hopeaa Egyptistä 1949 ja pronssia Ranskasta 1951 sekä Neuvostoliitosta 1953. Olympialaisissa hän oli lisäksi mukana Helsingissä 1952, jolloin Ranska sijoittui kahdeksanneksi.
Shere Khan
Shere Khan on Rudyard Kiplingin Viidakkokirja-romaanissa esiintyvä kuvitteellinen bengalintiikeri. Shere Khan on luonteeltaan ylimielinen ja pitää itseään viidakon valtiaana, vaikka hänellä on epämuodostunut jalka. Romaanissa Shere Khanin yrittäessä metsästää ihmisiä hänen hyökkäyksensä epäonnistui, mutta tämän seurauksena lapsi joutui eroon vanhemmistaan ja myöhemmin sudet ottivat lapsen kasvattaakseen ja nimesivät hänet Mowgliksi. Shere Khan oli päättänyt saada Mowglin hengiltä ja yritti hyökätä tämän kimppuun, mutta Mowgli ajoi hänet pois palavan oksan avulla. Myöhemmin Shere Khan kuoli jouduttuaan vesipuhvelilauman tallomaksi.
Disneyn vuoden 1967 Viidakkokirja-elokuvassa Shere Khan kuvattiin pelättynä viidakon eläimenä, joka metsästi ihmisiä ja pelkäsi ainoastaan aseen laukausta. Shere khan lähti etsimään Mowglia kuultuaan tämän katoamisesta ja kohtasi hänet Kaa-käärmeen luona. Mowgli pääsi pakenemaan Shere Khanin ja Kaan välisen riidan seurauksena. Myöhemmin Shere Khan kohtasi Mowglin joka ei paennut häntä, mistä Shere Khan yllättyi. Shere Khan hyökkäsi Mowglin kimppuun, mutta Baloo-karhu pelasti Mowglin ja kamppaili voitokkaasti Shere Khania vastaan. Mowgli sitoi palavan oksan Shere Khanin häntään ja Shere Khan juoksi kauhuissaan pakoon. Elokuvan jatko-osassa Shere Khan nöyryytettynä tapahtumista oli vannonut tappavansa Mowglin. Shere Khan kohtasi Mowglin vanhassa temppelissä ja taistelun aikana Shere Khan putosi laavakuoppaan ja jäi putoavan patsaan alle, joka vangitsi hänet sisäänsä.
Vuoden 1994 elokuvassa Shere Khan oli paljon sympaattisempi ja hän tappoi vain suojellakseen viidakkoa tunkeilijoilta. Shere Khan tappoi Mowglin isän ja aiheutti Mowglin joutumisen viidakkoon susien kasvattamiseksi. 20 vuotta myöhemmin Shere Khan ja Mowgli kohtaavat ja Mowglin rohkeuden seurauksena Shere Khan päättää hyväksyä Mowglin viidakon asukkaaksi ja säästää tämän hengen.
Vuoden 2016 elokuvassa Shere Khan oli arpisempi ja hänen vasen silmänsä oli sokeutunut. Jahdatessaan Mowglia Shere Khan väijyttää hänet ja vammauttaa Bagheeraa pahasti. Myöhemmin Shere Khan tappaa Akelan ja vaatii susia luovuttamaan Mowglin hänelle. Mowgli taisteli palavan soihdun kanssa Shere Khania vastaan ja sai huijattua hänet ansaan, minkä seurauksena Shere Khan putosi palavaan kuoppaan ja kuoli, päättäen hänen terrorinsa lopullisesti.
Shere Khan esiintyi myös animaatiosarjoissa TaleSpin ja Jungle Cubs sekä Mikin klubi-sarjassa. Romaanissa Descendants: Isle of the Lost kerrottiin Shere Khanin olevan yksi Disneyn pahiksista, joka on vangittu Isle of the Lostille. Shere Khanilla on ilmeisesti hyvät välit Pahan Kuningattaren tyttäreen Evieen, jonka nauraessa Shere Khan hymyili. Shere Khan pitää myös saarella Shere Khan's Pawns nimistä kauppaa.
Rastihaukat
Rastihaukat ry eli RaHa on vuonna 1951 perustettu suunnistusseura, joka toimii pääkaupunkiseudulla ja etenkin Itä-Helsingissä. Jäseniä on noin 200.
Rastihaukkojen toimintaan kuuluvat suunnistuksen kesäkaudella osallistumiset kansallisiin, aluemestaruus- ja Suomen mestaruuskilpailuihin sekä osanottaminen viesteihin alkaen pienistä kansallisista viesteistä aina suurviesteihin, kuten Venlojen ja Jukolan viestiin, 25-mannaan ja Halikko-viestiin. Tämän lisäksi Rastihaukat pitävät perinteikkäitä viikoittaisia Itärastit-kuntorasteja lauantaisin vaihtelevissa maastoissa eri puolilla pääkaupunkiseutua. Rastihaukoista kenties tunnetuin suunnistaja on ollut kolmissa MM-kisoissa Suomea edustanut ja MM pronssia (-89 viesti) voittanut Marja Liisa Portin.
Talvikaudella Rastihaukkojen toimintaan kuuluvat säännölliset yhteislenkit, mäkiharjoitukset sekä ohjatut kuntopiirit ja sähly. Sään salliessa harrastetaan hiihto- ja latusuunnistusta.
Marjatta Kallio
Kallio oli taitava komedienne, ja hänen rooli­työskentelynsä oli yhtä aikaa kepeää ja keskittynyttä. Hänet muistetaan erityisesti nais­pää­osistaan Ville Salmisen Karjala-tri­logian elo­kuvissa Säkki­järven polkka ja Anu ja Mikko, Valentin Vaalan ohjaamassa satiirisessa komediassa Yhteinen vaimomme, Aarne Tarkaksen sotilas­farssissa Vatsa sisään, rinta ulos! ja Matti Kassilan komediassa Synti­pukki. Niin ikään hän näytteli sivu­roolia Kassilan elo­kuvassa Isän vanha ja uusi. Kallio teki viimeisen elo­kuva­roolinsa 1968, mutta jatkoi edelleen teatteri­työtään, kunnes jäi eläkkeelle terveydellisistä syistä vuonna 1976.
Ura
Marjatta Kallio oli Tampereen Teatterin näyttelijänä vuosina 1946–1949. Helsingin kaupunginteatterin riveissä hän oli 1949–1976. Hän niitti mainetta varsinkin musikaaleissa ja komedioissa. Hän näytteli muun muassa Pirkko Raition eroajais­näytelmässä Edvardin lapset, jossa hän oli yksi lapsista, kaksi muuta olivat Martti Katajisto ja Usko Kantola. Vakavampia rooleja hän teki Kansan­teatterin näytelmissä, kuten Lorcan Bernarda Alban talo ja Eila Pennasen esikois­näytelmässä Aurinko­matka. Niska­vuoren Hetan ensi-illassa Kallio näytteli Hetan toista tytärtä Kerttu Harjulaa, kuten saman­nimisessä elo­kuva­versiossakin.