cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Helsingin yleiskaava
Yleiskaava 2050
Helsingin kaupunkisuunnitteluviraston laatima Yleiskaava 2050 -ehdotus sisältää kolme osaa: visio 2050:n, yleiskaavakartan ja toteutumisohjelman. Visio on tavoitetila vuoteen 2050 asti, ja se painottaa Helsingin laajenevaa kantakaupunkia ja raideliikenneverkostoa; yleiskaava puolestaan tulee ohjaamaan asemakaavoitusta noin vuoteen 2030 asti; ja toteutusohjelma sisältää keinot yleiskaavan toteuttamiseksi. Kaavaehdotuksessa Helsingin kantakaupungin esitetään laajenevan kaupunkibulevardeiksi muutettavien sisääntuloväylien varteen. Kolmannes uudesta asuinrakentamisesta on sijoitettu uusille alueille, kuten Malmin lentokentälle. Helsingin kaupunkisuunnittelulautakunta päätti ehdotuksesta 10. marraskuuta 2015, jolloin lautakunta myös teki muutoksia yleiskaavakartan merkintöihin.
Yleiskaava 2050 -ehdotuksessa maan pääkäyttötarkoitus esitetään pikseleillä, jotka vastaavat hehtaarin kokoista aluetta todellisuudessa. Kartta ei käsittele alueita yksityiskohtaisesti, ja kukin ruutu voi osin muuntua viereisen ruudun käyttötarkoituksen mukaiseksi. Muissa prosesseissa päätettävät asiat, kuten suojelumerkinnät, esitetään erillisellä kartalla. Kaavan väljä tulkintatapa on saanut sekä kritiikkiä että myönteistä palautetta.
Kaupunkibulevardit
Kaupunkibulevardi tarkoittaa Yleiskaava 2050:n valmistelussa sisääntuloväylien muuttamista asuinkaduiksi Kehä I:n sisäpuolella. Näin saataisiin rakennettua kodit 80 000 ihmiselle ja asutus tiivistyisi, tavoitteen mukaan ekologisesti ja kasautumisetuja tuottavasti. Tavoitteena on kasvattaa kantakaupunkia ja siten lisätä liike- ja kulttuurielämän palveluja. Kaupunkisuunnitteluviraston mukaan bulevardien ruuhkautuminen pyritään välttämätään autoilua rajoittamalla ja joukkoliikennettä kehittämällä.
Useat tutkijat ovat kritisoineet suunnitelmaa. Professori Mari Vaattovaaran mukaan rakentaa voisi muuallekin, sillä vain 5 prosenttia pääkaupunkiseudun pinta-alasta on rakennettu. Hän haluaisi kehittää Helsingin seutua monen keskuksen ympärille. Aalto-yliopiston dosentti Anssi Joutsiniemi pelkää, että ihmiset eivät vaihda autoilua joukkoliikenteeseen riittävästi, koska niin moni joutuisi vaihtamaan liikennevälinettä kesken matkan. Tällöin ruuhkat pahenevat, jolloin seudun talous kärsii. Työpaikat ja palvelut hakeutuisivat aluekeskuksiin ja muihin kaupunkeihin. Joutsiniemen mukaan bulevardisointia tässä mittakaavassa ei ole tehty muualla, vaan ulkomaiset esikuvat ovat olleet lähinnä yksittäisiä väyliä. Professori Matti Kortteinen ei usko, että halu sijoittua kantakaupunkiin olisi noussut, vaan sanoo Helsingin suosion vain nousevan tilapäisesti taantumissa. Professori Kimmo Lapintien mukaan tiivistää voi muillakin keinoin kuin kaupunkibulevardeilla.
Rex Stout
Rex Todhunter Stout (1. joulukuuta 1886 – 27. lokakuuta 1975) oli yhdysvaltalainen rikoskirjailija. Stoutin luomista hahmoista merkittävimmät olivat newyorkilainen yksityisetsivä Nero Wolfe ja tämän apulainen Archie Goodwin.
Stout julkaisi yli 47 Nero Wolfe -kirjaa, joista viimeinen A Family Affair (suom. Nero Wolfen viimeinen juttu, 1997) ilmestyi 1975. Kaikki Nero Wolfe -romaanit on suomennettu, lisäksi hän on kirjoittanut pienoisromaaneja ja novellikokoelmia.
Robert Goldsborough kirjoitti Stoutin kuoleman jälkeen 1980-luvulla lisää Nero Wolfe -tarinoita.
A Kylie Christmas
A Kylie Christmas on australialaisen laulajan Kylie Minoguen viides EP-levy. Sen julkaisi 30. marraskuuta 2010 levy-yhtiö Parlophone. Toinen versio nimeltään A Christmas Gift julkaistiin 1. joulukuuta 2010.
Rex Stout
Nero Wolfe -kirjoista on tehty elokuvia, kuunnelmia ja televisiosarjoja.
GeForce 400 -sarja
GeForce 400 -sarja on Nvidian 11 sukupolven näytönohjainsarja, joka pohjautui Fermi grafiikkasuoritinarkkitehtuuriin.
Ominaisuudet
GeForce 400-sarjan grafiikkapiiri valmistetaan 40 nanometrin prosessilla, ja näytönohjaimessa on 512 kuuteentoista Streaming-multiprosessoriin (SM) jaettua CUDA-ydintä. Ensimmäiseksi julkaistuissa GTX 480 -näytönohjaimissa yksi viidestätoista Stream-multiprosessorista oli kytketty pois käytöstä. Jokaisella SM:llä on 64 kilotavun kokoinen konfiguroitava muisti ja 768 kilotavua L2-välimuistia. Välimuistiarkkitehtuurista käytetään nimeä Parallel DataCache. Fermin muistiohjain on 384 bittiä leveä ja se on jaettu kuuteen 64 bittiä leveään ohjaimeen.
Sarjan näytönohjaimet tukevat IEEE 754-2008 -mallin mukaista liukulukulaskentaa ja niissä on monitasoinen välimuistihierarkia. Nvidia on rajoittanut sarjan Double precision -suorituskykyä, mikä on sarjan huippukortissa 630 gigaflopsia. Nvidia julkaisi myöhemmin vuonna 2010 GTX 470 -näytönohjaimen, jossa oli yksi SM vähemmän kuin GTX 480 -näytönohjaimessa, mistä seurasi ohjaimessa olevien CUDA-ytimien määrän laseminen 448. GTX 470 -näytönohjaimessa on myös neljä tekstuuriyksikköä sekä kahdeksan ROP-yksikköä vähemmän GTX 480 -korttiin nähden. Laskentayksiköiden pienemmän määrän ja ytimen alhaisemman kellotaajuuden seurauksena GTX 470 -piirillä on huomattavasti vähäisempi virrankulutus GTX 480 nähden.
Sarjan muut näytönohjaimet käsittävät GTX 465-, GTX 460- ja GTX 460 -näytönohjaimet. GTX 460 julkaistiin kahtena eri versiona, joista toisessa oli gigatavun muistimäärä ja toisessa pienempi 768 megatavun muistimäärä. GTX 465 -näytönohjaimessa on 352 Stream-ydintä, 32 ROP-yksikköä, sekä 256 bittiä leveä muistiväylä. GTX 460 -kortissa on taas vastaavasti 1 gigatavun muisti, 336 Stream-suoritinta, sekä 32 ROP-yksikköä, eli kortti oli muistimäärää ja ROP-yksiköitä lukuun ottamatta karsitumpi kuin GTX 465. GTX 460 -kortin 768 MB mallissa arvot ovat muutoin identtiset, mutta ROP-yksiköistä on karsittu kahdeksan pois (24 jäljellä) ja muistiväylä on kavennettu 192-bittiseksi.
Myöhemmin Nvidia julkaisi GF106 koodinimellisen GTS 450 -näytönohjaimen, jossa oli 192 CUDA-ydintä, 32 tekstuuriyksikköä ja 16 ROP-yksikköä. Muistiväylä oli 128-bittinen.
Georges Feydeau
Georges Feydeau (1862–1921) oli ranskalainen näytelmäkirjailija, joka kirjoitti vauhdikkaita ja keveitä komedioita ja farsseja, joiden teho perustuu etevään tilannekomiikkaan ja näyttämötekniikan hyväksi käyttämiseen. Hänen merkittävimpiä näytelmiään ovat olleet L’Hôtel du libre échange (1869), Le Dindon (1896) ja La Puce à l’oreille (1910). Suomeksi hänen näytelmistään on esitetty ainakin Rouvan äitivainaa ja Meidän poikaparkamme (1973). Feydeauta on kutsuttu lempinimellä farssimestari, mikä johtuu sekä hänen kyvystään luoda kepeitä satiirinäytelmiä että hänen tuotantonsa laajuudesta.
Lindemann
Lindemann on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Stjernehallen
thumb|200px
Stjernehallen on Norjassa Fredrikstadin kaupungissa sijaitseva jäähalli, jossa on 1453 istumapaikkaa ja 1020 seisomapaikkaa. GET-ligaen-joukkue Stjernen Hockey pelaa kotiottelunsa hallissa. Stjernehallen avattiin vuonna 1970. Hallissa järjestettävää toimintaa ovat jääkiekko, taitoluistelu ja jääpallo.
Magdalena Mira
Magdalena Mira Mena (30. toukokuuta 1859 Santiago de Chile – 14. lokakuuta 1930 Santiago de Chile) oli chileläinen taidemaalari. Magdalena ja hänen nuorempi sisarensa Aurora Mira olivat ensimmäisiä chileläisiä ja latinalaisamerikkalaisia naisia jotka pääsivät opiskelemaan taideakatemiaan ja saivat tunnustusta töistään. Magdalena Mira toimi myös kuvanveistäjänä.
Mira esitteli töitään vuosien 1883 ja 1897 välisenä aikana Salón oficialissa. Hänet palkittiin kultamitalilla. Nykyään hänen töitään voi katsella Chilen kansallisessa taidemuseossa.
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2021
Jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut 2021 olivat 45. jääkiekon alle 20-vuotiaiden MM-kisat, ja ne pelattiin Edmontonissa, Kanadassa 25. joulukuuta 2020 – 6. tammikuuta 2021.
Yhdysvallat voitti viidennen maailmanmestaruutensa voittamalla loppuottelussa isäntämaa Kanadan 2–0. Pronssia sai Suomi, joka voitti Venäjän pronssiottelussa 4–1. Putoamiskarsintaa ei turnauksessa poikkeusolojen vuoksi pelattu, joten alkusarjassa lohkojen viimeiseksi jääneet Sveitsi ja Itävalta jatkavat vuoden 2022 turnauksessa pääsarjassa.
Otteluareenat
Koronaviruspandemian vuoksi turnauksen kaikki ottelut pelattiin Edmontonissa Rogers Place -areenalla ilman katsojia.
Pudotuspelit
Joukkueet sijoitettiin uudelleen välieriin seuraavasti:
Televisiointi
Suomessa ottelut televisioi TV5 ja Dplay.
Naltreksoni
Naltreksoni on opioidiantagonisti, jota käytetään alkoholismin hoidossa. Suomessa naltreksonia myydään valmistenimillä Naldix, Naltrexon, Naltrexone ja Revia. Lisäksi naltreksonin ja bupropionin yhdistelmävalmistetta käytetään apuna painon hallinnassa valmistenimellä Mysimba.
Naltreksoni vaikuttaa alkoholismin hoidossa aivojen toimintaan vähentämällä juomisen palkitsevuutta. Naltreksoni on todettu suomalaistutkimuksessa tehokkaaksi ja turvalliseksi alkoholismin lääkehoidoksi. Lääkkeen vaikutus alkoholinkäytön hillitsijänä huomattiin 1990-luvun alussa. Vaikutuksen huomasi Suomessa Alkon laboratoriossa työskennellyt tutkija, dosentti David Sinclair. Suuriannoksisen naltreksonihoidon vaikutus ajokykyyn ja koneiden käyttökykyyn on vähäinen tai kohtalainen.
Joidenkin lähteiden mukaan naltreksoni on myös immunostimulantti, jota käytetään pienillä annoksilla MS-taudin, virusinfektion jälkeisen väsymysoireyhtymän, autismin, syövän, gynekologisten sairauksien ja Crohnin taudin hoitoon.
Naltreksonia on tutkittu amfetamiiniriippuvuuden hoidossa ja sitä käytettiin 1980-luvulla AIDS:in hoitoon.
G.I. Blues (albumi)
G.I. Blues on Elvis Presleyn yhdestoista musiikkialbumi. Se ilmestyi RCA Victor -levymerkillä lokakuussa 1960. Monofonisen levyn luettelotunnus on LPM 2256 ja stereofonisen LSP 2256. Äänityssessiot pidettiin julkaisuvuonna 27.–28. huhtikuuta ja 6. toukokuuta RCA:n C-studiossa ja Radio Records -studiossa Hollywoodissa. Albumi oli Billboard-lehden albumilistan kärjessä. Recording Industry Association of America (R.I.A.A) vahvisti albumin myyneen kultaa 13. maaliskuuta 1963 ja platinaa 27. maaliskuuta 1992.
Sisältö
Albumin musiikki koostuu lauluista, jotka ovat mukana Elviksen tähdittämässä elokuvassa G.I. Blues – Café Europa. Laulu Wooden Heart julkaistiin singlenä Yhdistyneessä kuningaskunnassa, jossa se oli listaykkönen kuuden viikon ajan. Yhdysvalloissa Joe Dowell levytti kappaleesta cover-version ja se päätyi Billboard Hot 100 -listan kärkeen. Myöhemmin RCA julkaisi Presleyn version kaksi kertaa singlen B-puolena; vuonna 1964 uudelleenjulkaisusinglellä Blue Christmas ja seuraavana vuonna singlellä Puppet on a String. Tämä oli myöhäsyntyinen julkaisu Elvis-elokuvasta Girl Happy. Laulut "G.I. Blues", "Wooden Heart", "Shoppin' Around" ja "Doin' the Best I Can" ovat mukana vuoden 1995 soundtrack-kokoelmalla Command Performances: The Essential 60s Masters II.
Tekijänoikeussyistä johtuen albumin eurooppalaisessa julkaisussa avausraidan "Tonight Is So Right for Love" tilalla on "Tonight's All Right for Love", joka on muokattu 1800-luvun valssikuningas Johann Strauss II:n sävelmästä. Kappaleen "Tonight Is So Right for Love" melodia on suoraan barcarollesta, jonka on säveltänyt Jacques Offenbach, yksi Straussin aikalaisista. Yhdysvalloissa "Tonight's All Right for Love" ilmestyi vasta kokoelmalla Elvis: A Legendary Performer Volume 1 vuonna 1974. Soundtrackilla oleva versio kappaleesta "Blue Suede Shoes" on toisinto laulusta, jonka Presley alun perin äänitti vuonna 1956. Se on yksi harvoista lauluista, jotka Presley levytti uudelleen uransa aikana. Muita ovat "Love Letters" ja "A Little Less Conversation".
Eddie Howe
Edward Graham "Eddie" Howe (s. 29. marraskuuta 1977 Amersham) on englantilainen uransa jo päättänyt jalkapalloilija ja nykyinen jalkapallovalmentaja. Hän toimi Bournemouthin päävalmentajana vuosina 2008–2011 ja 2012–2020 sekä välillä yhden kauden Burnleyn päävalmentajana. Marraskuussa 2021 hän aloitti valioliigajoukkue Newcastle Unitedin päävalmentajana.
G.I. Blues (albumi)
Sisältö
Vuonna 1960 G.I. Blues -elokuvamusiikkialbumi oli ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi kategorioissa Best Sound Track Album Or Recording Of Original Cast From A Motion Picture Or Television ja Best Vocal Performance Album, Male.
Eddie Howe
Seurajoukkueura
Suurimman osan urastaan Howe edusti AFC Bournemouthia. Hän pelasi seurassa vuosina 1994–2002 ja 2004–2007. Otteluita hänelle kertyi seuran paidassa 271 ja maaleja 12. Bournemouthin lisäksi Howe edusti Swindon Townia, jossa hän ei pelannut otteluakaan, sekä toiseksi korkeimman sarjatason Portsmouth FC:tä, jossa hän pelasi kaksi ottelua vuosina 2002–2004. Howe lopetti ammattilaisuransa vuonna 2007 Bournemouthin paidassa.
Maajoukkueura
Howe pelasi Englannin alle 21-vuotiaiden jalkapallomaajoukkueessa vuonna 1998 kaksi ottelua tekemättä maalia. Pelipaikaltaan Howe oli keskuspuolustaja.
G.I. Blues (albumi)
Uusintajulkaisut
27. huhtikuuta 1997 RCA julkaisi albumin uudelleenmasteroituna CD-levynä. Mukana oli kahdeksan bonusraitaa alkuperäisistä äänityssessioista. Kaksi lauluista oli aikaisemmin kuultuja: "Tonight's All Right for Love" ja akustinen versio kappaleesta "Big Boots", joka on myös Elviksen kuolemanjälkeisellä vuoden 1978 albumilla Elvis Sings for Children and Grown-Ups Too.
Eddie Howe
Ura valmentajana
Howen päävalmentajaura alkoi vuonna 2008, kun hänestä tuli pitkäaikaisen seuransa AFC Bournemouthin päävalmentaja. Tuolloin seura pelasi vielä Englannin neljänneksi korkeimmalla sarjatasolla ja oli talousvaikeuksissa. Howe onnistui kuitenkin nostamaan seuran sarjaporrasta korkeammalle, ennen kuin siirtyi Mestaruussarjan Burnley FC:hen tammikuussa 2011.
Marko Mänttäri
Marko Juhani Mänttäri (s. 21. heinäkuuta 1980 Anjalankoski) on suomalainen ampumahiihtäjä ja uransa lopettanut maastohiihtäjä. Hän edusti Kouvolan Hiihtoseuraa. Kasvattajaseura on Sippolan Kunto.
Eddie Howe
Ura valmentajana
Englannin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelanneen Burnleyn valmentajana Howe toimi tammikuusta 2011 lokakuuhun 2012. Hän lähti seurasta vedoten perhesyihin. Howesta tuli vielä samassa kuussa jälleen Bournemouthin valmentaja. Howe onnistui nostamaan seuran heti ensimmäisellä kaudellaan Mestaruussarjaan. Huhtikuussa 2015 Howe onnistui nostamaan Bournemouthin Englannin korkeimmalle sarjatasolle Valioliigaan kaudeksi 2015–2016. Samassa kuussa hänet valittiin myös The Football Leaguen vuosikymmenen manageriksi ja Englannin liigavalmentajien yhdistys valitsi hänet kauden parhaaksi valmentajaksi.
Marko Mänttäri
Mänttäri kirjoitti ylioppilaaksi Inkeroisten lukiosta. Hän valmistui liikunnanopettajaksi Jyväskylän yliopistosta vuonna 2006. Gradun aiheena oli lukioikäisten nuorten koettu fyysinen pätevyys ja fyysinen kunto.
Eddie Howe
Ura valmentajana
Howen johdolla Bournemouth pelasi Valioliigassa viisi kautta. Parhaimmillaan joukkue sijoittui kaudella 2016–2017 yhdeksänneksi. Kaudella 2019–2020 Bournemouth putosi liigasta pisteen erolla Aston Villaan. Kauden jälkeen Howe jätti seuran päävalmentajan tehtävät.
G.I. Blues (albumi)
Vuoden 1997 uusintajulkaisun bonusraidat
Albumien listasijoitukset Billboard 200:sta.
Frátsia
Frátsia on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kytheran saarella ja kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Kylän väkiluku on 148 (vuonna 2011).
Eddie Howe
Ura valmentajana
Marraskuussa 2021 Howe teki kesään 2024 ulottuvan sopimuksen Newcastle Unitedin kanssa.
Frátsia
Frátsia sijaitsee Kytheran keskiosissa. Se muodostaa laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Φρατσίων, Topikí Koinótita Fratsíon), johon kuuluu varsinaisen Frátsian kylän lisäksi Dókanan kylä. Koko yhdyskunnan väkiluku on 167.
Erik Valkama
Jyrki Erik Valkama (s. 10. joulukuuta 1970 Raisio) on suomalainen kitaristi ja muusikko. Erik Valkama on soolouransa lisäksi soittanut yhtyeissä The Sledge, Bomfunk MC’s, Mike's Monster Jam, The Huligans ja Scratch. Hän on soittanut myös useiden artistien sessio- ja keikkamuusikkona, muun muassa Tommi Läntisen Kuutamolla-orkesterissa ja Dingossa vuosina 2005-2014.
Kotangenttilause
Trigonometriassa kotangenttilause on kolmioon liittyvä tulos. Olkoon kolmion ABC sivujen pituudet a,b,c, missä a on kulmaa A vastaava sivu jne. Olkoon lisäksi ja r kolmion sisään piirretyn ympyrän säde. Tällöin kotangenttilauseen mukaan on voimassa
ja edelleen sisäänpiirretyn ympyrän säteeksi saadaan
Aiheesta muualla
http://www.cut-the-knot.org/triangle/InExCircles.shtml
Avaruuslento
Avaruuslento on avaruuteen Maan ilmakehän ulkopuolelle yltävä lento. Avaruuslento voi olla suborbitaalinen, se voi olla suuntautunut Maata kiertävälle radalle, tai siitä eteenpäin. Avaruusaluksen tarvitseman nopeuden nousta avaruuteen antaa yleensä kantoraketti. Suurin osa avaruuslennoista on miehittämättömiä ja toteutetaan satelliittien ja avaruusluotainten avulla. Miehitettyjä avaruuslentoja ei ole toistaiseksi tehty Kuuta kauemmas.
Varhainen historia
Saksalaisten V2-ohjus pääsi vuonna 1942 avaruuden rajoille saavuttaen noin sadan kilometrin lakikorkeuden.
Daisy Ridley
Daisy Jazz Isobel Ridley (s. 10. huhtikuuta 1992 Westminster, Lontoo, Englanti) on brittiläinen näyttelijä, joka näyttelee Reytä Tähtien sodan jatko-osatrilogiassa.
Ridley on aiemmin näytellyt muun muassa televisiosarjoissa Hiljainen todistaja, Mr Selfridge ja Sairaalaelämää.
Avaruuslento
Varhainen historia
thumb|Maailman ensimmäisen satelliitin [[Sputnik 1|Sputnik 1:n jäljitelmä.]] Neuvostoliitto pyrki 1940-luvun lopulta alkaen kehittämään oman ja lännestä riippumattoman teknologian. Neuvostoliitto laukaisi maailman ensimmäisen satelliitin Sputnik 1:n 4. lokakuuta 1957. Se kiersi Maan 1440 kertaa ja kävi korkeimmillaan 939 kilometrissä. Ensimmäinen elollinen avaruuslentäjä oli neuvostoliittolaisten Laika-koira, joka lennätettiin avaruuteen marraskuussa 1957. Samalla satelliitilla tutkittiin myös Auringon ultavioletti- ja röntgensäteilyä sekä kosmista säteilyä.
Yhdysvallat lähetti ensimmäisen satelliittinsa Explorer 1:n avaruuteen tammikuussa 1958.
Ensimmäinen Maan pakonopeuden ylittänyt luotain oli neuvostoliittolainen Luna 1, joka ohitti Kuun 6 500 kilometrin etäisyydeltä helmikuussa 1959. Ensimmäinen Kuuhun törmännyt luotain oli Luna 2 saman vuoden syyskuussa. Luna 3 otti ensimmäiset kuvat Kuun pimeältä puolelta.
Miehitetyt avaruuslennot
Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Kuukautta myöhemmin myös amerikkalaiset saivat lähetettyä astronauttejaan avaruuteen lyhyeksi ajaksi.
thumb|[[Neil Armstrong ensimmäisenä ihmisenä Kuun pinnalla vuonna 1969.]] Yhdysvaltain Apollo-ohjelman tarkoituksena oli viedä ihminen Kuuhun. Ensimmäiset Apollo-alukset vain kiersivät Kuun, mutta Apollo 11 laskeutui Kuun pinnalle 20.7.1969 ja Neil Armstrongista tuli ensimmäinen Kuussa käynyt ihminen. Viimeiset kuulennot tehtiin vuonna 1972, minkä jälkeen Kuussa ei ole enää käyty.
Neuvostoliitto lähetti Maata kiertävälle radalle vuosina 1971–1982 yhteensä kahdeksan Saljut-avaruusasemaa. Sitä seurasi Mir-asema. Yhdysvaltain ensimmäinen avaruusasema Skylab vietiin radalleen vuonna 1973. Kansainvälinen avaruusasema lähetettiin kiertoradalle vuonna 1998.
Yhdysvallat lähetti vuodesta 1981 alkaen avaruuteen avaruussukkuloita. Niitä valmistettiin viisi kappaletta, ja viimeinen lento tehtiin vuonna 2011.
2010-lukuun mennessä myös Kiina on lähettänyt ihmisen avaruuteen omilla raketeillaan. Omia satelliitteja on kymmenillä mailla, joista ainakin yhdeksän on itse lähettänyt ne matkaan.
Planeettaluotaimet
thumb|[[Viking 1 kuvaamassa Marsin pintaa vuonna 1978.]] Miehitettyjen kuulentojen jälkeen kiinnostus siirtyi aurinkokunnan muille kappaleille suunnattuihin lentoihin. Avaruusluotaimilla on tutkittu lähietäisyydeltä jokaista aurinkokuntamme planeettaa sekä joitain kuita, asteroideja ja komeettoja.
Marsia kohti on lähetetty vuodesta 1960 alkaen enemmän luotaimia kuin millekään muulle planeetalle. Ensimmäiset lähikuvat Marsista otti amerikkalaisten Mariner 3 heinäkuussa 1965. Neuvostoliittolaisten Mars 3 laskeutui Marsin pinnalle joulukuussa 1971. Yhdysvaltalaisten Viking 1 ja Viking 2 kuvasivat loppuvuonna 1976 Marsin pintaa ensi kertaa korkealaatuisesti ja laajasti. Marsluotaimet ovat muun muassa osoittaneet, että Marsissa on joskus ollut vettä.
Julija Ivanova
Julija Anаtoljevnа Ivаnovа (, s. 9. syyskuuta 1985 Sosnogorsk) on venäläinen uransa lopettanut maastohiihtäjä.
Avaruuslento
Planeettaluotaimet
Yhdysvaltalaisten Mariner 2 ohitti Venuksen vajaan 35 000 kilometrin etäisyydeltä vuonna 1962. Neuvostoliittolaisten Venera-luotaimet yrittivät pitkään selviytyä Venuksen ilmakehän läpi pinnalle asti, kunnes Venera 7 onnistui siinä vihdoin joulukuussa 1970. Seuraavilla lennoilla planeetasta saatiin aina vain tarkempaa tietoa. Euroopan avaruusjärjestön ensimmäinen luotain Venuksessa oli Venus Express vuonna 2005.
Julija Ivanova
Ivanova teki debyyttinsä maailmancupissa Sveitsin Bernissä 4. joulukuuta 2004 vapaan hiihtotavan sprintissä. Hän sijoittui kilpailussa 41:nneksi. Ensimmäisen kerran hän pääsi pisteille Oberstdorfissa perinteisen hiihtotavan sprintissä 22. tammikuuta sijoittuen 20:nneksi. Ivanovan paras sijoitus maailmancupista on toinen, jonka hän on saavuttanut kahdesti. Lahden sekä Tukholman perinteisen hiihtotavan sprinteistä kaudella 2011–2012.
Avaruuslento
Planeettaluotaimet
Sisimmän planeetan Merkuriuksen ohitti ensimmäisenä amerikkalaisten Mariner 10 helmikuussa 1974.
Kaukana Auringosta sijaitseville neljälle jättiläisplaneetalle Jupiterille, Saturnukselle, Uranukselle ja Neptunukselle matka luotaimella kestää useita vuosia ja vaatii kehittynyttä tekniikkaa. Aluksi vain Yhdysvallat lähetti niille luotaimia. Pioneer 11 ohitti Jupiterin joulukuussa 1973. Tuotteliampia jättiläisplaneettojen tutkimuksessa ovat olleet amerikkalaisten kaksi Voyager-luotainta, jotka lähetettiin vuonna 1977. Sen jälkeen kaukaisille planeetoille on lähetetty muun muassa Galileo vuonna 1989 ja Cassini-Huygens vuonna 1997.
Joulukuusi
200px|thumb|Joulukuusi tanskalaisessa kodissa.
Avaruuslento
Nykytilanne
thumb|Kanadalainen [[astronautti Robert Thirsk kansainvälisellä avaruusasemalla vuonna 2009.]] Suurimmat siviiliavaruuslentoja tekevät organisaatiot nykyisin ovat Yhdysvaltain avaruushallinto Nasa, Venäjän avaruusjärjestö, Euroopan avaruusjärjestö ESA ja Kiinan avaruushallinto. ESA:lla on alustavia suunnitelmia oman miehitetyn aluksen kehittämisestä ATV-rahtialuksen pohjalta, mutta aikataulu on toistaiseksi avoin. Yhdysvalloissa on vireillä useita miehitettyjen lentojen hankkeita. Nasa kehittää Orion-alusta, SpaceX miehitettyä versiota Dragonistaan ja Boeing CST-100-alusta.
Tulevaisuuden suunnitelmat
Nasan suunnitelmissa 2000-luvulla on ollut tehdä uusi kuulento, mutta aluksi suunniteltuun vuoteen 2020 mennessä sellaista ei tehdä. Miehitetty Mars-lento kestäisi lähes kolme vuotta ja olisi huomattavasti kuulentoa vaativampi toteuttaa, joten se ei tapahdu lähitulevaisuudessa. Maapallolle rakennetuissa keinotekoisissa ekosysteemeissä kuten Yhdysvaltain biosfääri 2:ssa on pyritty selvittämään mahdollisuuksia pitkiin avaruusmatkoihin. Avaruuslento muille tähdille voi kestää vuosisatoja tai vuosituhansia.
Kiina aikoo tehdä miehitetyn kuulennon ja rakentaa Kuuhun tutkimusaseman 2020-luvun aikana. Kiina aikoo myös laukaista oman Mars-luotaimen vuoteen 2020 mennessä.
Suborbitaali
Suborbitaalisella lennolla alus lentää ballistisen kaareen ja viipyy avaruudessa tyypillisesti vain kymmenkunta minuuttia. Suborbitaaleja lentoja ovat olleet muiden muassa osa Mercury-lennoista, X-15- ja SpaceShipOne-lennot. Sekä X-15 että SpaceShipOne olivat lentokoneen tapaisia avaruuslentokoneita, jotka laukaistiin horisontaalisesti toisen lentokoneen kyydistä ja jotka laskeutuivat kiitotielle.
Maata kiertävä rata
Valtaosa avaruuslennoista tehdään Maata kiertävälle radalle. Näihin kuuluvat useimpien satelliittien laukaisut.
Pysyäkseen Maata kiertävällä radalla satelliitin täytyy olla niin korkealla, että ilmakehästä johtuva kitka ei merkittävästi hidasta sen liikettä. Vasta 160 kilometrin korkeudella satelliitti ei putoa välittömästi alas. Siitä alkavalla niin sanotulla matalalla radalla kiertävä satelliitti törmäilee ilmakehän atomeihin ja molekyyleihin niin, että sen vauhti hdastuu ja se vajoaa alemmas kunnes tuhoutuu kuumentuessaan. Tämän vuoksi kaikkien matalilla radoilla liikkuvien satelliittien elinikä on rajallinen, ellei niille anneta lisänopeutta. Vasta usean sadan kilometrin korkeudessa kiertävä satelliitti pysyy pitkän aikaa radallaan ilman lisäenergiaa. Satelliitin vieminen niin korkealle vaatii paljon energiaa, joten se tehdään vain kun se on välttämätöntä.
Satelliitin ratataso ei voi olla millainen tahansa, vaan sen täytyy kulkea aina Maan painopisteen kautta. Geostationaarisen satelliitin rata (GEO) kulkee päiväntasaajaa pitkin, ja radan säde on 6,64 Maan sädettä ja korkeus maanpinnasta 35 961 kilometriä. GEO-radalla liikkuva satelliitti voi nähdä vain 42,5 prosenttia Maan koko pinta-alasta. GEO-radoilla on paljon etenkin tietoliikennesatelliitteja. Geosynkronisella radalla (GSO) liikkuvan satelliitin ratataso poikkeaa päiväntasaajan tasosta tai se ei ole aivan ympyrä. Naparataa liikkuva satelliitti kulkee kummankin navan yli, jolloin se pystyy noin kolmessa vuorokaudessa näkemään koko maapallon. Naparadoilla liikkuu paljon sääsatelliitteja, kaukokartoitussatelliitteja ja tiedustelusatelliitteja. Molnija-rata on hyvin soikea rata, jolloin satelliitti saadaan viettämään suurimman osan ajastaan radan kaukaisessa osassa korkeiden leveysasteiden yläpuolella.
Maata kiertävää rataa edemmäs
Päästäkseen Maata kiertävältä radalta edemmäs täytyy aluksella olla Maan pakonopeutta suurempi nopeus eli yli 11,2 km/s. Kiertorataa edemmäs on lähetetty lähinnä avaruusluotaimia Kuuhun ja kohti muita Aurinkokunnan kappaleita. Aurinkokunnasta ulos pääsemisen pakonopeus on 42,1 km/s.
Laukaisu
upright|thumb|[[Delta II|Delta II -kantoraketilla lähetettiin Dawn-luotain avaruuteen.]] Avaruusalus tai satelliitti viedään avaruuteen kantoraketin avulla. Kantoraketin laukaisupaikalla on merkitystä. Mitä lähempää päiväntasaajaa raketti laukaistaan, sitä vähemmän energiaa tarvitaan kiertoradalle nostamiseen ja kiertoradalla pysymiseen tarvittavaan nopeuteen, joka on vähintään 7,8 kilometriä sekunnissa. Tämän vuoksi useimmat satelliittien laukaisupaikat ovat mahdollisimman lähellä päiväntasaajaa. Satelliitit lähetetään yleensä itään eli Maan pyörimisliikkeen suuntaan, sillä se vaatii Maan pyörimisen ansiosta vähemmän energiaa kuin vastakkaiseen suuntaan lähetettäessä.
Raketin laukaisu vaatii paljon työntövoimaa, joka saadaan aikaan palamisen seurauksena purkautuvan kaasun avulla. Monivaiheraketissa on erillisiä raketteja, jotka käytettyään polttoaineensa irtautuvat raketista yksi kerrallaan.
Suuntaaminen
Kun avaruusalus lähetetään toiselle taivaankappaleelle, vähiten energiaa tarvitaan kun käytetään niin sanottua Hohmannin rataa, jossa luotain tekee planeetalta toiselle matkatessaan puoli kierrosta Auringon ympäri. Luotain täytyy lähettää juuri oikealla aikavälillä, tyypillisesti viikon tai kahden aikana. Näitä aikavälejä kutsutaan laukaisuikkunoiksi. Pisin laukaisuikkunoiden väli on Marsilla, yli kaksi vuotta. Useimmat luotaimet viedään aluksi Maata kiertävälle pysäköintiradalle, jolta ne sopivalla hetkellä lähetetään eteenpäin. Luotaimet käyttävät apunaan ratansa ja nopeutensa muuttamisessa planeettojen painovoimaa.
Joulukuusi
Joulukuusi eli joulupuu on jouluna tavallisesti sisällä pidettävä koristeltu puu, joka Suomessa on yleensä kuusi. Joulupuu voi olla myös kataja, mänty tai pihta. Puu koristellaan erilaisin koristein kuten sähkökynttilöin, joulupalloin ja värikkäin nauhoin. Latvaan sijoitetaan usein tähti.
Avaruuslento
Matkan aikana
Satelliitti pidetään avaruudessa vakaana ohjausraketeilla, pyörimisliikkeellä tai käyttämällä painoja. Asentoa säädetään ohjaussuuttimilla, jotka ovat pieniä rakettimoottoreita.
Joulukuusi
Nykyään on saatavana myös muovisia tekokuusia, jotka kestävät useiden vuosien käytön ja sopivat myös ihmisille, joille oikea kuusi aiheuttaa allergisia oireita.
Tapani Kalliomäki
Jaakko Tapani Kalliomäki (s. 28. joulukuuta 1970 Tampere) on suomalainen näyttelijä ja ohjaaja.
Joulukuusi
140px|thumb|[[Lastukuusi, haavasta käsin tehty koristekuusi.]]
Tapani Kalliomäki
Kalliomäki valmistui teatteritaiteen maisteriksi Teatterikorkeakoulusta 1997. Kalliomäki on näytellyt muun muassa Helsingin Kaupunginteatterissa, KOM-teatterissa, Tampereen Työväen teatterissa, Teatteri Jurkassa ja Teatteri Pienessä Suomessa. Nykyisin hän on Lahden Kaupunginteatterin näyttelijä. Tapani Kalliomäki esitti muun muassa Sibelius-elokuvassa (2003) Ainon veljeä Armas Järnefeltiä ja majuri Suurkaria Åke Lindmanin elokuvassa Tali-Ihantala (2007). Kalliomäki on näytellyt myös muun muassa elokuvissa Lipton Cocton in the Shadows of Sodoma, Kaksipäisen kotkan varjossa ja Sirpaleita. Televisiossa hän näytteli Hovimäki-sarjassa pääosaa, Magnus (1999) ja Felix Lindhofia (2003). Kalliomäki on näytellyt myös mm. televisiosarjoissa Rakkaus ja Laki, Salatut Elämät ja Puolustuksen puheenvuoro. Kalliomäki näytteli Janne Kivivuorta Timo Koivusalon elokuvissa Täällä Pohjantähden alla (2009) ja Täällä Pohjantähden alla II (2010). Olavi Virta-elokuvassa (2018) Kalliomäki näytteli Kipparikvartetin Teijo Joutselaa. Kalliomäki oli 10 vuoden ajan pääosassa Yleisradion Radioteatterin kuunnelmasarjassa Kantolan perhe ja häntä on kuultu runsaasti muissakin kuunnelmatuotannoissa. Kalliomäki on myös ohjannut teattereissa sekä kurssittanut ja opettanut näyttelijäntyötä alan oppilaitoksissa.
Joulukuusi
Alkuperä
Joulukuusen alkuperästä on eri mielipiteitä. Tallinnan mukaan ensimmäinen julkinen joulukuusi oli Tallinnassa jo vuonna 1441. Riikalaisten arkistolähteiden mukaan joulukuusi olisi kotoisin Latviasta, jonne Mustapäiden veljeskunta toi sen vuonna 1510. Erään tarinan mukaan joulukuusi on peräisin 1500-luvun Saksasta, nykyisen Strasbourgin alueelta. Luultavimmin Kuusen pystytys on tätäkin vanhempi tapa.
Therese Karlsson
Ewa Therese Karlsson (s. 25. tammikuuta 1972 Parainen) on suomalainen oopperalaulaja ja näyttelijä. Hän esitti Yvetten roolin Bertolt Brechtin Mutter Couragessa Svenska Teaternissa 2004. Hän sai nimiroolin Turun Kaupunginteatterin musikaalissa Elisabeth 2005-2006.
Avaruuslento
Matkan aikana
Satelliittien ja avaruusalusten virtalähteinä toimivat käyttöalueesta riippuen akut ja paristot, aurinkokennot, polttokennot tai radioaktiiviseen hajoamiseen perustuvat laitteet.
Therese Karlsson
Syksyllä 2010 Karlsson sai pääroolin Åbo Svenska Teaterin musikaalissa Les Miserables, jonka ohjasi Georg Malvius. Hän on laulanut Suomen Kansallisoopperassa Magnusmariassa.
There Be Dragons
There Be Dragons on Roland Joffén käsikirjoittama ja ohjaama historiallinen seikkailueepos. Elokuva on draama, joka sijoittuu Espanjan sisällissotaan (1936–1939). Sisällissota tunnetaan erittäin ikävänä, sillä se asetti espanjalaiset vastakkain toistensa kanssa, joskus jopa saman perheen sisällä. Sisällissota on vieläkin arka teema Espanjassa. Joffén mukaan elokuvassa puhutaan rakkaudesta ja vihasta, ystävyydestä ja pettämisestä, sekä jokapäiväisen elämän tärkeyden löytämisestä. Elokuvan ensi-ilta oli keväällä 2011.
Vuonna 1992 toimittaja Robertin on kirjoitettava pyhän Josemaría Escriván (todellinen hahmo, jota näyttelee Charlie Cox) elämästä, koska samana vuonna Josemaría Escrivá julistetaan autuaaksi Katolisessa kirkossa. Robert huomaa, että Josemaría oli kotoisin samasta kylästä kuin hänen oma isänsä, Manolo (Wes Bentley). Elokuvan tarina siirtyy vuodesta 1992 30-luvulle, Josemarian, Manolon ja muiden elämään sisällissodan aikana.
Historia ja fiktio elokuvassa
Tarina sijoittuu todelliseen historian vaiheeseen ja Joffé yrittää kuvata Espanjan sisällissotaa mahdollisimman aidosti. Toisaalta itse tarina on melkein täysin fiktio, vaikka osa siitä on Josemaria Escrivan elämäkerran innoittamaa.
Josemaría Escrivá
Josemaría Escrivá de Balaguer (9. tammikuuta 1902 Barbastro, Espanja – 26. kesäkuuta 1975 Rooma, Italia) oli espanjalainen katolinen pappi ja katolisen kirkon sielunhoitoinstituutio Opus Dein perustaja.
Avaruuslento
Matkan aikana
Jos luotain tai sen osa laskeutuu kohteen pinnalle, sen nopeutta voidaan ensin hidastaa raketeilla ja asettaa se kohdetta kiertävälle pysäköintiradalle. Sieltä laskeutuja jatkaa matkaansa kohteen pinnalle. Laskeutuminen on mahdollista myös suoraan lennon päätteeksi, jolloin ilmakehän kitka hidastaa laitetta.
Therese Karlsson
Karlsson on opiskellut Kuninkaallisessa musiikkikorkeakoulussa ja Operastudio 67:ssa Tukholmassa ja sen jälkeen muun muassa Italiassa. Hän on saanut vuonna 2001 Caj Ehrstedt -palkinnon 2001.
There Be Dragons
Tuottajat
Rahoitus on peräisin Sanchan ja Núñezin rahastosta, johon on sijoittanut yli 100 yksityistä rahoittajaa, rahastoa ja yritystä. Antena 3, Espanjan ensimmäinen yksityiskanava on myös rahoittanut elokuvaa.
Avaruuslento
Matkan aikana
Satelliitit ja luotaimet välittävät havaintonsa Maahan yleensä radioaaltojen ja mikroaaltojen avulla, joskus myös laseriin perustuvalla optisella yhteydellä. Heikko signaali vastaanotetaan suurella radioteleskoopilla.
Julija Ivanova
Ivanova on ollut MM-kilpailuissa kaksi kertaa. Oslossa 2011 hän oli yhdistelmäkilpailun 27:s ja parisprintin kymmenes. Val di Fiemmessä 2013 hän oli sprintin 18:s, yhdistelmäkilpailun 11:s ja 30 kilometrin 15:s. Viestissä hän oli mukana Venäjän pronssia voittaneessa joukkueessa. Sotšin olympialaisissa 2014 hän oli viestissä ja parisprintissä kuudes, 10 kilometrillä 17:s ja 30 kilometrillä 30:s.
Avaruuslento
Matkan aikana
Avaruusmatkan suurimpia vaaroja ihmiselle ja muille eliöille ovat avaruudessa risteilevä vaarallinen lyhytaaltoinen röntgen- ja gammasäteily, sillä avaruudessa ei ole ilmakehää joka pysäyttäisi sen. Myös aurinkotuulena ja kosmisena säteilynä tulevat hiukkaset ovat vaarallisia. Maata kiertävällä radalla on paljon avaruusromua, joka voi liikkua hyvin kovalla vauhdilla ja saattaa vaurioittaa satelliitteja.
Joulukuusi
Alkuperä
Kuuset olivat aluksi pieniä ja niitä ripustettiin kattoon tai pidettiin pöydillä. Niiden koristelu alkoi 1600-luvun alussa ja kynttilöitä alettiin käyttää 1600-luvun lopulla. Saksasta joulukuusi levisi Englantiin ja Pohjoismaiden aatelisten keskuuteen 1800-luvulla.
Julija Ivanova
Kansainvälinen hiihtoliitto FIS määräsi Ivanovan väliaikaiseen kilpailukieltoon joulukuussa 2016. Tällöin julkistetun McLarenin raportin mukaan hän oli käyttänyt Sotšin talviolympialaisten 2014 aikaan dopingia, mutta isäntämaan kisajärjestäjät olisivat vaihtaneet hänen näytteensä puhtaaseen.
Joulukuusi
Suomessa
Perinne joulukuusen hankkimisesta saapui Suomeen ensin 1800-luvulla säätyläiskoteihin, sitten talonpoikaisiin tupiin 1870- ja 1880-lukujen tienoilla. Joulukuusi yleistyi kuitenkin vasta 1900-luvun alussa. Sen yleistymistä edisti vanhan kansan tapa laittaa koristeeksi juhannus-, nimipäivä- ja hääkuusia, joskin lähinnä ulos. Joulukuusi on alun perin lähtöisin pakanajuhlista.
Ensimmäinen tieto joulukuusesta Suomessa on vuodelta 1829, jolloin paroni von Klinckowströmin joulujuhlassa oli peräti kahdeksan kuusta ja niistä yhden takana piilossa posetiivinsoittaja.
Merkittävä joulukuusiperinteen levittäjä Suomessa oli 1863 perustettu, suomenkielisiä kansakoulunopettajia kouluttanut Jyväskylän seminaari, jossa alettiin pitää joulun alla omia kuusijuhlia, mikä tapa levisi sitten seminaarista valmistuneiden opettajien mukana ympäri maata. Kuusenkoristeita askartelivat aluksi koululaiset opettajiensa johdolla. vasen|pienoiskuva|253x253px|Chichilaki.
Georgiassa
Georgialaisten perinteinen joulupuu on kuivatuista hassel- tai saksanpähkinän oksista tehty chichilaki. Se on vaalean värinen ja sen pituus voi olla 0,2–3 metriä. Chichilakit ovat yleisimpiä Mustanmeren lähellä olevilla Gurian ja Samegrelon alueilla, mutta niitä voi löytää myös joistain pääkaupunki Tbilisin kaupoista. Georgialaiset uskovat, että chichilaki muistuttaa pyhän Basileios Suuren partaa, koska ortodoksinen kirkko viettää Basileioksen muistopäivää 1. tammikuuta.
Puolassa
pienoiskuva|Podłaźniczka. Puolassa oli pakanalliseen slaavilaiseen talvijuhlaan koliadaan liittyen tapana ripustaa kattoon podłaźniczka, joka oli pihdan, männyn tai kuusen oksa. Oksa koristeltiin omenoilla, pähkinöillä, kekseillä, värikkäillä papereilla, olkitähdillä ja nauhoilla. Uskottiin, että puulla oli taianomaisia voimia, jotka liittyivät seuraavan vuoden sadonkorjuun onnistumiseen.
1700-luvun lopussa saksalainen joulukuusi alkoi korvata podłaźniczkan ja 1800-luvun alkuun mennessä tapa oli jo lähes täysin syrjäytetty.
Joulukuusi koristeena
Aikoinaan joulukuusi koristeltiin kynttilöillä, paperiketjuilla, erilaisilla olkikoristeilla, lippuketjuilla ja piparkakuilla. Ennen kuusenkynttilöiden yleistymistä oli tapana peittää pirtin lattia oljilla jouluna, mutta kynttilöiden aiheuttama palovaara ilmeisesti lopetti olkien käytön. Joululahjat kootaan monesti yhä kuusen alle ennen niiden jakamista. Sähkökynttilät alkoivat yleistyä 1950-luvulta alkaen. Napapiirille Joulupukin Kammarin eteen pystytetään vuosittain koko talven ajaksi suuri kuusi, jossa on koristevalot ja kaikkien kansallisvaltioiden liput.
210px|thumb|Muovisen joulukuusen latvaosa koristeineen ja tähtineen.
Nykyään tavallisimmat kuusenkoristeet ovat sähkö- ja led-kynttilöiden lisäksi värikkäät nauhat ja pallot, puun latvaan sijoitetaan usein tähti. Saatavana on myös erikokoisia muovisia tekokuusia, jotka kestävät useiden vuosien käytön ja sopivat myös niille, joille oikea kuusi aiheuttaa allergisia oireita. Joulukuusia on tapana asetella sekä sisälle – esimerkiksi koteihin ja julkisiin tiloihin – että ulos, kuten toreille ja kauppojen ulkopuolelle. Ensimmäiset joulukuuset olivat aina ulkona yleisillä paikoilla. Perinteen mukaan joulukuusi viedään pois viimeistään Nuutinpäivänä. Joulukuusen arvellaan koristavan Suomessa noin miljoonaa kotia joka joulu. Yhden ihmisen talouksista vain puolet hankkii kotiinsa kuusen, vähintään nelihenkisistä perheistä 84 prosenttia.
Joulukuusen hankinta
1990-luvulta lähtien joulukuusia on ryhdytty erikseen kasvattamaan ja tuomaan Suomeenkin, muun muassa Tanskasta. Kasvattajat voivat erikoistua tiettyihin koristekuusilajeihin. Joulukuusi saatetaan silti yhä kaataa itse metsästä, ellei sitä osteta joulukuusikauppiaalta. Joulukuusia myydään toreilla, markettien pihoilla, huoltoasemilla, kotipihoilla ja monilla muillakin myyntipaikoilla. On myös erityisiä joulukuusenmyyntipaikkoja. Joiltakin kuusenkasvatustiloilta puun voi käydä myös itse kaatamassa. Kuusten myyjinä ovat useimmiten joko metsänomistajat tai ammattimaiset joulukuusenkasvattajat.
Luontoa säästäkseen voi kuusen hankkimisen sijasta valita pihalta tai lähimetsästä puun ja koristella sen talven eläimille. Oksille ripustetaan talipalloja.
Avaruuslento
Matkan aikana
Miehitetyllä avaruuslennolla täytyy avaruuslentäjille taata elinkelpoiset ja mukavat olosuhteet, joihin kuuluvat muun muassa ravinto ja vesi, hengitysilma jossa on happea, peseytymismahdollisuudet ja sairaanhoito. Avaruuspukua tarvitaan avaruusaluksen ulkopuolella liikkumiseen. Koska avaruudessa ei ole painovoimaa, avaruusalus ja sen matkustaja ovat painottomassa tilassa. Painottomuudella on ihmiselle sekä välittömiä että pitkäaikaisia kielteisiä fysiologisia vaikutuksia, minkä vuoksi avaruusaluksissa joskus jäljitellään painovoimaa esimerkiksi pyörivällä rakenteella.
Pekka Siistonen
Tampereen Työväen Teatterin musikaalissa "Vuonna 85 - manserockmusikaali" hän vastaa musiikin sovituksesta sekä soittaa lavayhtyeessä "Alabama House Band".
Avaruuslento
Paluu Maahan
thumb|upright|[[Apollo-komento- ja huoltomoduuli|Apollo-komentomoduuli palaamassa Maan ilmakehään, jossa se kuumenee kitkan vaikutuksesta.]] Kun luotain tai avaruusalus laskeutuu takaisin Maahan, sen nopeutta on ensin vähennettävä. Jarrutukseen voidaan käyttää rakettia tai ilmakehän vastusta. Ilmakehän kitka aiheuttaa aluksen voimakkaan kuumenemisen. Putoava kappale voi tulla alas ballistista rataa vapaassa putoamisliikkeessä, loivempaa ja pitempää rataa, tai niin sanottua pomppurataa, jolloin se menettää nopeuttaan joka kerta kun se osuu ilmakehän yläosaan. Loppumatkan avaruusalus laskeutuu laskuvarjon varassa. Avaruussukkula liitää alas ja laskeutuu kuin lentokone.
Sovellukset
Avaruuslennoilla on monenlaisia sovelluksia. Avaruuslentojen avulla saadaan uutta tieteellistä tietoa maailmankaikkeudesta, ja ne ovat synnyttäneet uuden tieteenalan, avaruustähtitieteen. Satelliittien tekemistä havainnoista ovat hyötyneet myös Maata tutkivat tieteet, kuten meteorologia, geologia, geodesia, meritiede ja ekologia.
Avaruuslennoilla on kaupallisia sovelluksia tietoliikenteessä, kaukokartoituksessa ja sään ennustamisessa. Tiedustelussa käytetään tiedustelusatelliitteja. Avaruusteollisuuden ohessa syntynyt uusi tekniikka ja uudet tuotteet ovat levinneet myös jokapäiväiseen käyttöön. Avaruuslentoja varten on kehitetty erilaisia materiaaleja, elektroniikkaa ja tietotekniikkaa, turvallisuusratkaisuja sekä lääketieteellisiä sovelluksia.
Vanhanselkä
Vanhanselkä on yksi Päijänteen suurimmista selistä. Se sijaitsee enimmäkseen Jyväskylän Korpilahdella, osin Jämsässä. Sen reunaosia ovat Vihkimäpohja lännessä, Otava pohjoisessa ja Mokka etelässä. Osassa kartoista selän nimi on muodossa Vanhaselkä, mutta muotoa Vanhanselkä pidetään parempana.
Avaruuslento
Sovellukset
Jotkin avaruusjärjestöt järjestävät miljoonia euroja maksavia turistimatkoja avaruuteen.
Vaihtoehtoja
Vaihtoehtoisia tapoja avaruuteen pääsemiseksi ovat toistaiseksi vain teorian tasolla olevat avaruushissi ja avaruuskoukku.
Aleksandr Lurija
thumb|Aleksandr Lurija Aleksandr Romanovitš Lurija (16. heinäkuuta (J: 3. heinäkuuta) 1902 Kazan, Venäjän keisarikunta – 14. elokuuta 1977 Moskova, Neuvostoliitto) oli neuvostoliittolainen aivotutkija ja neuropsykologi sekä tiedemies. Hän oli yksi kolmesta ("troika") merkittävimmästä psykologian kulttuurihistoriallisen koulukunnan ja toiminnan teorian (activity theory) sekä kulttuurihistoriallisen psykologian perustajasta yhdessä Lev Vygotskin ja Aleksei Leontjevin rinnalla.
Lurija syntyi juutalaiseen perheeseen Kazanissa. Hänen isänsä oli Kazanin yliopiston lääketieteen professori, gastroenterologi Roman Albertovitš Luria ja äiti hammaslääkäri Jevgenia Viktorovna Haskin. Hän opiskeli paikallisessa yliopistossa ja perusti opintoaikanaan Kazanin psykoanalyyttisen yhdistyksen. Hän sai viran Moskovasta ja tapasi Lev Vygotskin, jolla oli Lurijaan suuri vaikutus. Tavattuaan Lev Vygotskin hän esimerkiksi pitkälti hylkäsi psykoanalyysin, koska Vygotskin mukaan sekä psykoanalyysi että behaviorismi olivat kaksi vallalla ollutta hyvin epätyydyttävää psykologista teoriasuuntausta, joilla ihmistoimintaa ja psyykkistä toimintaa yritettiin selittää.
1930-luvulla Lurija teki tutkimusmatkoja Keski-Aasiaan ja tutki muun muassa havaitsemista, muistia ja ongelmanratkaisua sekä kaksosia. Vuosikymmenen lopulla Lurija siirtyi lääketieteelliseen kouluun (osaksi paetakseen Stalinin vainoja), erikoistui afasian tutkimukseen ja keskittyi kielen ja ajattelun välisen yhteyden tutkimiseen. Toisen maailmansodan alku nosti arvoonsa Lurijan laajat tiedot ja kokemuksen kognitiosta. Työskennellessään hallituksen hyväksi Lurija saattoi tutkia lukuisia aivovauriopotilaita, joita etenkin "suuri isänmaallinen sota" tuolloin tuotti.
Sodan jälkeen Lurija jatkoi tutkimustyötään. Antisemitismin voimistuessa hänet erotettiin psykologisesta instituutista. Lurija tutki kehitysvammaisia lapsia ja palasi instituuttiin 1950-luvun lopulla ja työskenteli siellä kuolemaansa saakka.
Valtiosääntö
Valtiosääntö käsittää kaikki ne keskeiset oikeussäännöt, jotka sääntelevät tietyssä oikeusjärjestelmässä noudatettavia perusoikeuksia. Valtiosäännön sisältämät yksilön perusoikeudet koskevat turvallisuutta, vapautta ja koskemattomuutta. ylimpien valtioelinten valitsemista ja toimivaltaa sekä valtion aluetta ja kansalaisuutta. Valtiosääntö on valtiosääntöoikeuden keskeisin käsite.
Valtiosäännöllä tarkoitetaan useimmiten oikeudellista valtiosääntöä, joka merkitsee poliittisen vallan käyttöä, sen ehtoja ja siihen kuuluvia velvoitteita sääntelevää oikeussääntöjen kokonaisuutta. Oikeudellisen valtiosäännön ohella on kuitenkin olemassa myös poliittinen valtiosääntö. Se koostuu käytännöistä, jotka osoittavat, mille tahoille poliittinen tai yleensä julkinen valta tosiasiassa kuuluu ja miten sitä tosiasiassa käytetään. Päätösvaltaa voi käyttää esimerkiksi eduskuntaryhmä tai ministerivaliokunta. Yhteiskunnallista valtaa käyttävät suuressa määrin myös muut kuin suoranaisesti poliittiset toimijat, kuten elinkeinoelämä, ammattiyhdistysliike ja media.
HMCS Alberni
HMCS Alberni (viirinumero K103) oli Kanadan kuninkaallisen laivaston Flower-luokan korvetti toisessa maailmansodassa. Alus otettiin palvelukseen 4. helmikuuta 1941 ja suojasi Atlantilla saattueita. Se tuhoutui 21. elokuuta 1944 Saksan laivaston sukellusveneen U-480 torpedoimana.
Sevillan yliopisto
thumb|right|Yliopiston päärakennus
HMCS Alberni
Valmistus
Alus tilattiin 14. helmikuuta 1940 Yarrow Limitediltä Esquimaltista Kanadasta, missä köli laskettiin 29. huhtikuuta. Alus laskettiin vesille 22. elokuuta ja otettiin palvelukseen 4. helmikuuta 1941.
Sevillan yliopisto
Sevillan yliopisto on Sevillassa Espanjassa sijaitseva yliopisto. Yliopiston on perustanut Rodrigo Fernández de Santaella vuonna 1505, ja siellä voi opiskella esimerkiksi humanistisia ja matemaattisia tieteitä.
HMCS Alberni
Palvelus
Huhtikuussa 1941 alus liitettiin Halifaxissa Kanadan Atlantin laivastoon. Se liitettiin toukokuussa vasta muodostettuun Newfoundlandin saattajaosastoon, jonka mukana se suojasi toukokuuhun 1942 Pohjois-Atlantin saattueita matkan läntisellä osalla. Alus osallistui saattueen SC42 suojaamiseen syyskuussa 1941.
Alus pelasti HMCS Assiniboinen kanssa 3. toukokuuta 1942 Saksan laivaston sukellusveneen U-455 torpedoiman brittiläisen tankkerin British Workmanin 47 eloonjäänyttä. Satamaan palattuaan Alberni siirrettiin kattiloiden vaihtoon telakalle, josta se palasi vasta kesäkuussa.
Sevillan yliopisto
Historia
Espanjan kuningas Alfonso X antoi jo 1256 Sevillan kaupungille perustaa sinne studium latinan ja arabian opetusta varten, mutta tämä ei koskaan toteutunut. Vuonna 1502 Ferdinand ja Isabella vierailivat Sevillassa ja antoivat kaupunginhallitukselle luvan perustaa sinne oppilaitos teologian, kanonisen ja maallisen lain, lääketieteen ja vapaiden taitojen opettamiseksi. Vuonna 1505 Sevillan arkkidiakoni Rodrigo Fernández de Santaella sai paavi Julius II:n antamaan bullan yliopiston perustamisesta Sevillaan. Ensimmäiset opiskelijat aloittivat vuonna 1516. Yliopisto ja alun perin köyhille opiskelijoille suunnattu Neitsyt Marian ja Jeesuksen kollegio (Colegio de Santa María de Jesús), josta ajan mittaan tuli eliitin opinahjo, elivät tiiviissä yhteistyössä rinnakkain mutta erillisinä.
HMCS Alberni
Palvelus
Lokakuusta 1942 helmikuuhun 1943 alus suojasi Pohjois-Afrikan maihinnousun saattueita Gibraltarin ja Britteinsaarten välillä. Alus pelasti 27. lokakuuta 1942 12 eloonjäänyttä amerikkalaiselta tankkerilta Gurney E. Newliniltä, jonka Saksan laivaston sukellusvene U-436 oli torpedoinut. Tankkerin upotti vuorokautta myöhemmin U-606. Samana päivänä Alberni pelasti HMCS Ville de Quebecin kanssa 81 eloonjäänyttä U-436:n upottamalta brittiläiseltä valaanpyyntialukselta Sourabayalta.