cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heikki Loikkanen
Loikkanen valmistui Kadettikoulusta upseeriksi vuonna 1938 ja Sotakorkeakoulusta yleisesikuntaupseeriksi vuonna 1951. Hän osallistui talvi- ja jatkosotaan ilmatorjuntaupseerina ja jatkoi sodan jälkeen uraansa Ilmatorjuntarykmentti 1:ssä ja Ilmatorjuntarykmentti 2:ssa. Loikkanen oli vuosina 1954–1957 Suomen Moskovan-suurlähetystön sotilasasiamiehen apulaisena, vuosina 1957–1961 pääesikunnan ulkomaatoimiston päällikkönä ja vuosina 1961–1967 Mikkelin sotilaspiirin päällikkönä. Hänet ylennettiin everstiluutnantiksi vuonna 1957.
Todennäköisyysteoria
Todennäköisyysteoria on matematiikan osa-alue, joka tutkii todennäköisyyksiä hyödyntäen mittateorian käsitteitä. Siinä tapahtumat käsitetään mitallisen avaruuden (ns. otosavaruus) mitallisiksi osajoukoiksi, ja annetun tapahtuman todennäköisyys on sitä vastaavan joukon mitta. Koko otosavaruuden tulkitaan tarkoittavan varmaa tapausta ja sen mitta on 1. Aksiomaattisen pohjan todennäköisyysteorialle loi Andrei Kolmogorov vuonna 1933 teoksessaan Grundbegriffe der Wahrscheinlichkeitsrechnung
Todennäköisyysavaruus
Olkoon \Omega epätyhjä joukko (ns. perus­joukko eli otosavaruus) ja \mathcal{F} sigma-algebra joukossa \Omega. Nyt kuvaus on todennäköisyysmitta (lyh. todennäköisyys) jos se toteuttaa seuraavat kaksi ehtoa
Kolmikkoa kutsutaan todennäköisyysavaruudeksi tai todennäköisyyskentäksi.
Ruteenit
Ruteenit eli rusynit ovat itäisen Keski-Euroopan eri alueilla hajallaan elävä slaavilainen kansa, joka puhuu itäslaavilaisiin kieliin kuuluvaa ruteenin kieltä. Ruteenien perinteisenä kotiseutuna pidetään Ruteniaa. Suurimmat nykyiset ruteenien keskittymät ovat Slovakiassa, Ukrainassa (karpatoruteenit), Puolassa ja Serbian Vojvodinassa.
Todennäköisyysteoria
Todennäköisyysavaruus
Sigma-algebran \mathcal{F} alkioita kutsutaan tapahtumiksi. Tulkinnallisesti sigma-algebra on satunnaiskokeesta havaittavissa olevien, tai muuten mielenkiintoisten ja olennaisten lopputulosten joukko. Otosavaruuden alkioita kutsutaan alkeis­tapauksiksi tai otoksiksi, ja varsinaisen satunnaisuuden, joka liittyy todennäköisyyteen taustalla olevana ilmiönä, ajatellaan liittyvän alkeistapauksen valintaan todennäköisyysmitan \mathbb{P} määrätessä jakauman.
Ruteenit
Ruteenien asema on monin paikoin melko epämääräinen ja sekava. Esimerkiksi neuvostoaikana Ukrainan Taka-Karpatian alueella ruteenien kansalliset pyrkimykset tukahdutettiin melko voimakkaasti, ja heidät laskettiin virallisesti ukrainalaisiksi.
Todennäköisyysteoria
Todennäköisyysavaruus
Tapahtuman sanotaan sattuvan, jos. Todennäköisyys, että A sattuu, on sen mitta.
Ruteenit
Ruteenin kieli on lähimpänä ukrainan kieltä. Ukrainan valtio katsookin, että ruteeni on vain ukrainan murre. Varsin lähellä se on myös valkovenäjän kieltä, jota kutsutaan myös valkoruteeniksi. Myös ukrainan kieltä on lännempänä kutsuttu ruteeniksi.
Todennäköisyysteoria
Todennäköisyysavaruus
Tapahtumiin voi luonnollisesti ajatella liittyvän loogisia operaattoreita, kuten ei, ja ja tai. Nämä tulkitaan satunnaisilmiön kuvailussa joukko-opin kielelle joukko-operaatioina. Tapahtuma A ei satu, jos sen komplementti sattuu:. Tapahtumat A ja B sattuvat, jos niiden leikkaus sattuu:. Tapahtuma A tai tapahtuma B sattuu, jos niiden yhdiste sattuu:.
Ruteenit
Tšekkoslovakiassa ruteeneja, ukrainalaisia ja venäläisiä ei pitkään aikaan tilastoitu erillisiksi kansoiksi, ja sosialismin aikana ruteenit olivat virallisesti vain ukrainalainen heimo, jonka kieltä ei tunnustettu. Vastaavasti Unkarissa Slovakian rajan läheisyydessä eläneet ruteenit laskettiin slovakeiksi ja pantiin slovakinkielisiin kouluihin. Nykyään ruteenin kieli on Slovakiassa tunnustettu, mutta kansa on vieraantunut siitä.
Todennäköisyysteoria
Todennäköisyysavaruus
Tapahtuman A sanotaan sattuvan melkein varmasti, mikäli.
Ruteenit
Länsislaaviseksi luokiteltu Pannonian eli Vojvodinan ruteenien kieli, joka voimakkaita paikallisvaikutteita saatuaan on läheistä sukua sekä serbin että slovakin kielille, normitettiin vuonna 1923, ja myöhemmin siitä tuli yksi alueen seitsemästä virallisesta kielestä. Nykyään ruteeneja elää Vojvodinassa noin 30 000 henkeä, ja alueella on sadan vuoden aikana ilmestynyt yli 200 ruteeninkielistä kaunokirjallista teosta.
Todennäköisyysteoria
Klassinen todennäköisyysmalli
Yksinkertaisin ja varhaisin todennäköisyysmalli perustuu symmetrisiin alkeistapauksiin, ja sitä kutsutaan myös klassiseksi todennäköisyysmalliksi. Tässä mallissa otosavaruus on ja kaikilla on. Tämä on erikoistapaus äärellisestä todennäköisyysavaruudesta, joilla jälkimmäistä rajoitusta jakaumalle ei yleisesti ole. Äärellisille todennäköisyysavaruuksille voidaan valita ilman ongelmia sigma-algebraksi potenssijoukko. Tämä merkitsee, että todennäköisyys on määriteltty kaikille perusjoukon osajoukoille.
Ruteenit
Katolisessa Puola-Liettuassa elettyään useimmat ruteenit ovat ortodoksista riitusta noudattavia mutta paavin ylivallan tunnustavia uniaatteja.
Todennäköisyysteoria
Geometrinen todennäköisyysmalli
Klassinen todennäköisyysmalli on erikoistapaus niin sanotusta geometrisesta todennäköisyysmallista. Geometrisessa todennäköisyysmallissa voimme minkä tahansa äärellismittaisen mitta-avaruuden pohjalta rakentaa todennäköisyysmitan tähän avaruuteen. Täsmällisemmin jos on mitta-avaruus, jonka perusjoukko on äärellis- ja positiivimittainen eli pätee, niin kuvaus , on todennäköisyysmitta.
Ruteenit
Puolan ja Galitsian Karpaateilla elävät ruteenit jaetaan kolmeen heimoon, jotka ovat lännestä itään lueteltuna lemkot, boykot ja hutsulit.
Todennäköisyysteoria
Geometrinen todennäköisyysmalli
Esimerkiksi klassinen todennäköisyysmalli saadaan geometrisesta mallista jos mitaksi annetaan lukumäärämitta. Koulumatematiikassa tunnettu geometrinen todennäköisyys on taasen esimerkiksi lukusuoralla ja tasossa, joissa geometrisen todennäköisyyden mitta on saatu Lebesguen mitasta.
Satunnaismuuttuja
Satunnaismuuttuja on \mathcal{F}-mitallinen kuvaus. Se liittää todennäköisyyskentän Ω jokaiseen alkioon eli mahdolliseen alkeistapaukseen jonkin reaalilukuarvon. Jos siis alkeistapaus oletetaan valituksi, on satunnaismuuttujan arvo yksikäsitteisesti määritelty, joten siinä mielessä se ei ole satunnainen eikä muuttuja. Sovelluksissa todennäköisyyskentän alkiot kuitenkin tarkoittavat satunnaisia tapahtumia, jotka tapahtuvat tietyllä todennäköisyydellä, ja näin ollen satunnaismuuttujastakin voidaan käytännön kannalta sanoa, että se saa tiettyjä tai tietyllä välillä olevia arvoja tietyillä todennäköisyyksillä.
Yleisin tapa merkitä satunnaismuuttuja lienee iso kirjain, kuten X. Satunnaismuuttujaa merkitään joskus pienellä kirjaimella. Tällöin se tavataan erottaa vakioista, joita myös merkitään yleensä pienillä kirjaimilla, alleviivauksella, kuten, tai painolaadun salliessa lihavoinnilla, kuten.
Satunnaismuuttujan kertymäfunktio on reaalifunktio . Se on kaikille satunnaismuuttujille olemassa ja yksikäsitteinen.
Satunnaismuuttuja on diskreetti, jos perusjoukko on numeroituva, ja jatkuva, jos sen kertymäfunktio on derivoituva, jolloin kyseistä derivaattaa kutsutaan tiheysfunktioksi. Satunnaismuuttujat, jotka eivät ole kumpaakaan kutsutaan muun muassa sekatyyppisiksi. Satunnaismuuttujaa sanotaan yksinkertaiseksi, jos se voi saada vain äärellisen määrän eri arvoja. Nopanheitto käy esimerkiksi tällaisesta tilanteesta.
Riippumattomuus
Riippumattomuus on tärkeä satunnaismuuttujien ja tapahtumien välinen ominaisuus. Satunnaismuuttujat X ja Y ovat riippumattomia, jos tulosääntö pätee kaikilla Borel-joukoilla B_1 ja B_2.
Tapahtumat A ja B ovat riippumattomia, jos B tapahtuu yhtä suurella todennäköisyydellä, olipa A tapahtunut tai ei, ja kääntäen. Matemaattisesti voidaan määritellä, että A ja B ovat riippumattomat, jos satunnaismuuttujat 1_A ja 1_B ovat riippumattomat, missä 1 tarkoittaa indikaattorifunktiota. Tämä on yhtä kuin ehto .
Vastaavat ehdot useammille satunnaismuuttujille ja tapahtumille on pädettävä kaikkien indeksikombinaatioiden yli. Esimerkiksi, tapahtumat A, B ja C ovat riippumattomat, jos kaikki yhtälöt pätevät.
On mahdollista, että kolme (tai useampi) tapahtuma A, B ja C ovat kaikki pareittain riippumattomia, mutta kokoelma \{A, B, C\} ei ole riippumaton. Esimerkiksi olkoon kahden reilun kolikon heitossa tapahtuma A="ensimmäinen heitto oli klaava", tapahtuma B="toinen heitto oli klaava" ja tapahtuma C="heitot menivät eri päin". Tällöin tapahtumat A, B ja C ovat kaikki pareittain riippumattomia:, mutta ja.
Tunnuslukuja
Odotusarvo on satunnaismuuttujan tärkein tunnusluku. Suurten lukujen lakien mukaan satunnaismuuttujan keskiarvo toistokokeessa on likimäärin sen odotusarvo.
Satunnaismuuttujan sanotaan olevan neliöintegroituva, jos. Neliöintegroituvan satunnaismuuttujan X varianssi on.
Satunnaismuuttujajonon konvergenssi
Jos jono suppenee kvadraattisesti tai melkein varmasti, niin se suppenee myös stokastisesti. Jos jono suppenee stokastisesti, niin se suppenee myös jakaumaltaan.
Ehdollinen todennäköisyys ja odotusarvo
Varsinkin koulumatematiikassa käytetään havainnollista ehdollisen todennäköisyyden määritelmää. Jos tapahtumalle B pätee, niin tapahtuman A todennäköisyys ehdolla B on. Tämä on tulkittava siten, että jos on ikään kuin tieto, että B sattuu eli, niin yllä oleva on todennäköisyys sille, että myös A on sattunut eli. Tästä lähtökohdasta voidaan todistaa seuraavat ominaisuudet:
Satunnaismuuttujan X ehdollinen odotusarvo alisigma-algebralla on \mathcal{G}-mitallinen satunnaismuuttuja, jolle yhtälö pätee kaikilla. Satunnaismuuttujan X ehdollinen odotusarvo ehdolla satunnaismuuttuja Y on, missä \sigma (Y) tarkoittaa satunnaismuuttujan Y virittämää sigma-algebraa.
On huomattava, että ehdollinen odotusarvo on satunnaismuuttuja, eli funktio, eikä reaaliluku. Ehdollinen odotusarvo ehdolla on, missä , on reaaliluku.
Kalervo Hortamo
Kalervo Hemming Hortamo (sukunimi vuoteen 1929 Ruusunen; 20. maaliskuuta 1917 Helsinki – 4. tammikuuta 1989 Iisalmi) oli suomalainen kansakoulunopettaja ja runoilija.
Todennäköisyysteoria
Ehdollinen todennäköisyys ja odotusarvo
Ehdollisen odotusarvon ominaisuuksia:
Kalervo Hortamo
Hortamon vanhemmat olivat työmies Kalle Ruusunen ja Edith Maria Ruusunen. Hän pääsi ylioppilaaksi Haminan yhteislyseosta ja valmistui kansakoulunopettajaksi Jyväskylän kasvatusopillisesta korkeakoulusta 1939. Hortamo toimi sitten opettajana Keiteleellä ja Vieremällä.
Kalervo Hortamo oli naimisissa vuodesta 1939 kansakoulunopettaja Sirkka Ilona Lassilan kanssa. Heidän tyttärensä on toimittaja ja runoilija Tuula Hortamo (s. 1943).
Todennäköisyysteoria
Ehdollinen todennäköisyys ja odotusarvo
Alisigma-algebran \mathcal{G} tulkinta on ikään kuin etukäteen havaittavissa oleva tieto satunnaismuuttujan arvosta. Triviaali sigma-algebra vastaa täydellistä epätietoisuutta,, ja satunnaismuuttujan virittämä sigma-algebra vastaa tarkkaa tietoa sen arvosta,.
Joukon A ehdollinen todennäköisyys on. Tämä yhtenee koulumatematiikan ehdollisen todennäköisyyden kanssa siten, että jos, niin.
Todennäköisyyslaskennan kaavoja
Tapahtuma A ei satu todennäköisyydellä. Tapahtuma A sattuu, mutta B ei, todennäköisyydellä. Jos A ja B ovat toisensa poissulkevia, niin. Jos A sattuu aina kun B sattuu, niin.
Yhteenlaskukaava
Tapahtuma A tai B sattuu todennäköisyydellä. Yhteenlaskukaavan yleinen muoto: jos ovat tapahtumia, niin
Kokonaistodennäköisyyden kaava
Olkoon B tapahtuma ja tapahtumat perusjoukon ositus. Kokonaistodennäköisyyden kaava: .
Bayesin kaava
Olkoon B tapahtuma ja tapahtumat perusjoukon ositus. Bayesin kaava: kaikilla pätee Lukua kutsutaan prioritodennäköisyydeksi ja lukua  posterioritodennäköisyydeksi.
Tuloperiaate ja summaperiaate
Tuloperiaate: jos satunnaiskoe koostuu k:sta kappaleesta riippumattomia vaiheita siten, että ensimmäisellä vaiheella on n_1 eri tulosvaihtoehtoa, toisella vaiheella n_2 tulosvaihtoehtoa, ja niin edelleen niin että viimeisellä vaiheella on n_k tulosvaihtoehtoa, niin koko kokeella on tulosvaihtoehtoa.(en)
Summaperiaate: jos satunnaiskoe koostuu k:sta kappaleesta toisensa poissulkevia ryhmiä lopputuloksia siten, että ensimmäisessä ryhmässä on n_1 tulosvaihtoehtoa, toisessa ryhmässä n_2 tulosvaihtoehtoa, ja niin edelleen niin että viimeisessä ryhmässä on n_k tulosvaihtoehtoa, niin kokeella on tulosvaihtoehtoa.(en)
Konvergenssilauseet
Olkoon jono satunnaismuuttujia, jonka raja-arvo on melkein varmasti olemassa.
Mittateorian konvergenssilauseet pätevät todennäköisyyden mittateoreettisen määrittelyn vuoksi sellaisenaan, kun integraali korvataan odotusarvolla ja mitallinen funktio satunnaismuuttujalla. Ne voidaan kuitenkin yleistää ehdolliselle odotusarvolle siten, että jonon raja-arvon oton ja ehdollisen odotusarvon oton järjestyksen voi vaihtaa: melkein varmasti, missä \mathcal{G} on sigma-algebra.
Monotonisen konvergenssin lause
Oletetaan, että toinen alla olevista ehdoista on voimassa: Tällöin raja-arvon ja ehdollisen odotusarvon järjestyksen voi vaihtaa.
Dominoidun konvergenssin lause
Jos on olemassa integroituva satunnaismuuttuja Y siten, että melkein varmasti kaikilla, niin raja-arvon ja ehdollisen odotusarvon järjestyksen voi vaihtaa.
Fatoun lemma
Olkoon jono satunnaismuuttujia. Myös mittateorian Fatoun lemma voidaan yleistää ehdolliselle odotusarvolle: ja , missä \mathcal{G} on sigma-algebra.
Suurten lukujen lait
Todennäköisyyslaskennassa suurten lukujen laeiksi kutsutaan riittäviä ehtoja sille, että satunnaismuuttujajonon keskiarvo suppenee (jollakin tavalla) kohti sen keskiarvon odotusarvoa. Jos kyseessä on erityisesti toistokoe, niin suurten lukujen lain voidaan tulkita ehdoksi sille, että kokeiden tulosten keskiarvo lähestyy kokeen odotusarvoa.
Suurten lukujen laista on olemassa useita matemaattisina teoreemoina todistettuja muunnelmia. Niistä vanhin on toistokokeita koskeva, Jakob Bernoullin todistama Bernoullin lause: Oletetaan, että jos jokin toistokoe suoritetaan n kertaa ja joka kerta toisistaan riippumatta tietty tulos X saavutetaan tietyllä vakinaisella todennäköisyydellä P0. Silloin jos ε on kuinka pieni positiivinen luku tahansa, niin todennäköisyys sille, että sellaisten kertojen suhteellinen osuus, joilla tulos X on saavutettu, poikkeaa P0:stä enemmän kuin ε:n verran, lähestyy nollaa, kun n kasvaa rajatta. Toisin sanoen jos n on kaikkien toistokertojen lukumäärä ja x sellaisten, joilla tämä tulos on saatu, niin
, kun.
Esimerkiksi rahan heitossa kruunien ja klaavojen suhteelliset frekvenssit lähestyvät todennäköisesti puolikasta ja toisiaan, kun rahan heittämistä jatketaan. Tosin heitettiinpä rahaa kuinka monta kertaa tahansa, aina on mahdollista sekin, että kaikilla kerroilla tulee kruuna tai kaikilla klaava; tällainen sattuma vain käy sitä epätodennäköisemmäksi, mitä useampia kertoja heitto toistetaan. Suurten lukujen laki ei myöskään tarkoita, että kruunien ja klaavojen lukumääräfrekvenssit lähestyisivät toisiaan. Suhteellisten frekvenssien lähestyminen ei edellytä tätä.
Kolmogorovin vahva suurten lukujen laki
Jos satunnaismuuttujat X_n,, ovat riippumattomia, samoin jakautuneita ja , niin jonon keskiarvo suppenee melkein varmasti kohti satunnaismuuttujien odotusarvoa, toisin sanoen melkein varmasti kun.
Keskeinen raja-arvolause
Olkoot satunnaismuuttujat X_n,, ovat riippumattomia, samoin jakautuneita, ja. Tällöin heikon konvergenssin mielessä. Tässä siis \Phi on standardinormaalijakauman kertymäfunktio. Tulos pätee myös lievemmällä oletuksella, jota kutsutaan Lindebergin ehdoksi, nimetty suomalaisen matemaatikko J.W. Lindebergin mukaan. Hän todisti ehdon riittävyyden, mikä on kenties merkittävin yksittäinen suomalaisen matemaatikon tulos - kyseinen ehto on nimittäin myös (tietyn tasapainoehdon vallitessa) välttämätön ehto lauseen pätemiselle, ja siten ratkaisu 1900-luvun alkupuolella vaikuttaneeseen keskeiseen raja-arvoprobleemaan.
Kolmogorovin 0–1-laki
Olkoon jono riippumattomia satunnaismuuttujia. Merkitään äärettömän kaukaisista jonon arvoista riippuvien tapahtumien sigma-algebraa symbolilla .
Jos tapahtuma, niin tai.
Borelin–Cantellin lemma
Olkoon jono riippumattomia tapahtumia. Tällöin tai.
Borelin–Cantellin lemmalla voidaan todistaa väite: "Jos apina paukuttaa kirjoituskoneella umpimähkäisesti äärettömän pitkään, kirjoittaa se lopulta kaikki Shakespearen teokset."
Aiheesta muualla
Peluang (matematika)
Kuopion suomalainen tyttökoulu
Kuopion suomalainen tyttökoulu oli vuosina 1879-1928 Kuopiossa toiminut, Suomen neljänneksi vanhin (Jyväskylä 1864, Helsinki 1869 ja Hämeenlinna 1878) suomenkielinen tyttökoulu. Koulu toimi ensin yksityiskouluna (1879–1886) ja oli syyskaudesta 1886 lähtien valtion omistuksessa.
Syyskuun alussa 1928 tyttökoulu muutettiin Kuopion tyttölyseoksi. Koulun perinteitä jatkoi vuodesta 1973 Kallaveden yhteislyseo ja vuodesta 1975 lähtien Kallaveden yläaste ja Kallaveden lukio. Nykyisin Kallaveden lukion ja Kuopion aikuslukion käytössä oleva, arkkitehti Magnus Schjerfbeckin suunnittelema, alkujaan nelikerroksinen punatiilinen koulurakennus valmistui Piispanpuiston pohjoislaidalle (Maaherrankatu 2) vuonna 1924.
Perustaminen
Koulun perustamislupa saatiin 19. kesäkuuta 1879. Hakijoina olivat kuvernööri Karl von Kraemer ja tuomiorovasti A. G. Borg ja koulu toimi aluksi yksityisin varoin. Koulu siirtyi valtion omistukseen 27. marraskuuta 1885 annetun asetuksen perusteella 31. elokuuta 1886, mikä oli koulun perustajien tavoitteenakin.
Rahoitus
Kuopion suomalainen tyttökoulu turvasi toimintansa muiden suomalaisten tyttökoulujen tavoin alkuvuosinaan vahvasti alueella kiertäneeseen kolehtiin. Valtiollistaminen vuonna 1886 vakiinnutti sen talouden. Snellmanilaisessa sivistyshengessä toiminut koulu sai alkuvuosina tukea myös paikalliselta Kalevala-seuralta.
Rehtorit
Lisäksi opettajistoon kuului muun muassa Hilda Asp.
Christine Bøe Jensen
Christine Bøe Jensen (s. 3. kesäkuuta 1975) on norjalainen jalkapalloilija ja olympiavoittaja. Hän oli mukana kultaa voittaneessa Norjan joukkueessa Sydneyn olympialaisissa 2000. Joukkue voitti Yhdysvallat loppuottelussa luvuin 3–2.
Codemasters
Codemasters Software Company Limited tai Codemasters on vuonna 1986 perustettu brittiläinen videopelien kehittämiseen ja julkaisuun keskittynyt yritys. Codemasters on yksi vanhimmista yhä toiminnassa olevista brittiläisistä pelinkehittäjistä. Codemasters on ollut Electronic Artsin omistuksessa vuodesta 2021 lähtien.
Vuonna 2019 yhtiö ilmoitti Slightly Mad Studiosin ostamisesta.
Marraskuussa 2020 yhtiö kertoi aikeesta hyväksyä Take-Two Interactiven 973 miljoonan dollarin ostotarjous. Take-Two Interactive vahvisti ostavansa Codemastersin 994 miljoonan dollarin kaupassa. Kuitenkin joulukuussa 2020 Electronic Arts ilmoitti sopineensa yhtiön ostamisesta noin 1,2 miljardilla dollarilla. Codemastersin hallitus jätti Take-Twon tarjouksen suosituksen ja alkoi suosimaan EA:n tarjousta. EA osti Codemastersin helmikuussa 2021 ja ilmoitti, että EA aikoo kohdella Codemastersia itsenäisenä ryhmänä, joka tekee omia pelejään.
Avaruusblues
Avaruusblues: Muuan rakkauslaulu on Brian Francis Slatteryn vuonna 2007 ilmestynyt romaani.
Toyota Corolla
pienoiskuva|Pohjois-Amerikan Corolla Toyota Corolla on Toyotan valmistama alemman keskiluokan automalli, joka esiteltiin Toyota Publican seuraajaksi vuonna 1966. Corolla on ollut useita vuosia peräkkäin Suomen ostetuin automalli, ja se on myös maailman eniten samalla mallinimellä valmistettu auto (40. miljoonas Corolla myytiin elokuussa 2013). Suomeen on vuoteen 2013 mennessä tuotu yli 300 000 Corollaa.
Corollan suosioon Suomessa vaikuttavat monet asiat: se kestää hyvin talviolosuhteita, varaosien saatavuus on hyvä ja autoa pystyvät huoltamaan muutkin kuin merkkiliikkeet. Corollan kestävyydestä ja sopivuudesta Suomen oloihin kertoo myös se, että muun muassa Posti on käyttänyt Corolloja postinjakelutyössä ympäri vuoden.
Corollaa on valmistettu vuodesta 1966 ja niitä myydään 150 maassa. Nykyään valmistusta on 16 tuotantolaitoksessa Japanissa, Turkissa, Englannissa, Yhdysvalloissa, Brasiliassa, Kanadassa, Kiinassa, Intiassa, Pakistanissa, Etelä-Afrikassa, Taiwanissa, Thaimaassa, Vietnamissa ja Venezuelassa. Corollan eri malleja on myyty myös nimillä Daihatsu Charmant, Chevrolet Nova ja Geo/Chevrolet Prizm. Australiassa Aurista myydään Corolla-nimellä. Japanin markkinoilla taas myydään Corolla Rumion-mallia.
Corolla (KE10 / KE11 / KE15 / KE16 / KE17) (1966–1970)
thumb|250px|Toyota Corolla (1966 - 1970) Ensimmäisen sukupolven Corolla tuli myyntiin vuonna 1966. Eiji Toyoda, yhtiön johtaja, esitteli Toyotan uuden "kansanauton". Corollan akseliväli oli lyhyt, 2286 mm ja siinä oli joko 4-vaihteinen manuaali tai 2-vaihteinen automaattivaihteisto ja takaveto.
Etujousitus oli toteutettu MacPherson-rakenteella ja takajousituksena oli lehtijouset kiinnitettynä jäykkään akseliin.
Moottorivaihtoehdot:
Korimallit:
Corolla (KE20 / TE21 / KE25 / TE25 / KE26 / TE27) (1970–1978)
Toisen sukupolven Corolla oli edeltäjäänsä hieman pitempi, akseliväli oli 2334 mm. Etujousitus oli huomattavasti edeltäjäänsä kehittyneempi, mutta takapää lehtijousituksineen pysyi edelleen yhtä vanhanaikaisena. Corollasta tuli maailman toiseksi eniten myyty auto. Sedanin varustelutasoja oli kolme: Standard, Deluxe ja Hi-Deluxe. Coupéta oli saatavana Deluxe, SL, SR ja Levin GT -malleina.
Vuonna 1973 Corolla sai uuden etumaskin, vilkut ja takavalot.
Moottorivaihtoehdot:
Korimallit:
Corolla (KE30 / KE36 / KE35 / KE37 / KE38 / TE51 / KE55 / TE55) (1974–1981)
250px|thumb|Toyota Corolla KE30 (1974 - 1981) Kolmannen sukupolven Corolla menestyi hyvin Yhdysvaltain markkinoilla öljykriisin aiheuttaman polttoaineen hinnannousun ansiosta. Suomessa tätä mallipolvea myytiin "isona Corollana" edellisen sukupolven rinnalla useamman vuoden ajan. Sprinterin lisäksi tuotannossa oli uudelleenmuotoiltu versio, jonka valmistaja oli Toyotan yhteistyökumppani Daihatsu. Sitä myytiin nimellä Daihatsu Charmant.
3K-moottoria käytettiin joillain markkinoilla, mutta Japanin ja Amerikan malleissa oli vahvemmat 2T-moottorit. Myös Toyoglide 2- tai 3-portainen automaattivaihteisto tuli vaihtoehtoiseksi, kuten myös 4- ja 5-vaihteiset manuaalivaihteistot.
Vuonna 1976 myyntiin tuli 3-ovinen liftback (KE50) ja Sport Coupé (TE51).
Moottorivaihtoehdot:
Korivaihtoehdot:
Corolla (KE70 / CE70 / TE71 / TE72) (1979–1987)
250px|thumb|Toyota Corolla KE70 (4-ovinen sedan) Neljännen sukupolven Corolla oli edeltäjiään kulmikkaampi ja toiseksi viimeinen takavetoinen Corolla. (Viimeinen oli AE86) Neljännen sukupolven malleista ainoastaan farmarimallia myytiin vuoteen 1987 asti, muut korvattiin uudemmalla sukupolvella 1984. Konserniyhteistyökumppani Daihatsun Charmant-malli oli tekniikaltaan yhtenevä KE70-Corollan kanssa.
Uutta neljännen sukupolven Corollassa oli, että myös taakse oli saatu kierrejouset (paitsi farmarimallissa). Edessä oli lisäksi kallistuksenvakain. Akseliväli oli nyt 2400 mm ja perusmallissa oli myös uusi K-sarjan moottori (4K) ja sporttisemmassa Coupé-mallissa Carinasta tuttu 2T. Perusmallissa (KE-70) oli uutta myös hammastankotyyppinen ohjaus.
Tämäkin mallisarja koki vuonna 1981 ajan henkeen kuuluneen kasvojenkohotuksen ja sai samalla uudistetun taloudellisemman ja hieman tehokkaamman 4K-moottorin. Tarjolle tuli samalla 2-ovinen sedan 2T-moottorilla (TE-71). 1982 tarjolle tuli myös diesel-versio 1C-moottorilla 4-ovisena sedanina tai 5-ovisena farmarina, alustarakenne oli suurimmilta osin sama kuin mallissa TE-71.
Muualla maailmassa vuonna 1983 Corollaan esiteltiin 1,6-litrainen 4A-C OHC-moottori (kannen yläpuolisella nokka-akselilla). Samaan aikaan jotkin Corollan versiot saivat myös ohjaustehostimen. Näitä malleja ei kuitenkaan ole Pohjoismaiden markkinoilla saanut.
Moottorivaihtoehdot: Suomessa:
Korivaihtoehdot: Lisäksi muualla oli saatavilla useita eri malleja kuten AE70.
-* TE71 sedan tehtiin korvausmalliksi Carina-mallisarjasta pois jääneelle 2-oviselle sedan-versiolle (TA60 -82-84).
Deinotherium
thumb|Deinotherium giganteum-lajin kallo [[Oxford University Museum of Natural History -museossa.]] Deinotherium oli 20–1,5 miljoonaa vuotta sitten elänyt suuri norsueläin. Sen tuntee lyhyistä alaspäin sojottavista syöksyhampaista, joilla eläin saattoi kuoria puiden kaarnaa, puolustaa itseään ja kosiskella lajitovereita.
Eläin on suurimpia koskaan eläneitä maanisäkkäitä: se oli 3,5–4 metriä korkea ja painoi jopa 10 tonnia. Nykyinen afrikannorsu on 3–3,5 metriä korkea ja painaa 3–6 tonnia. Tämä tekee Deinotheriumista kolmanneksi suurimman tunnetuista maalla eläneistä nisäkkäistä. Deinotherium oli kehittynyt pienemmästä varhaismioseenin Prodeinotheriumista.
Toyota Corolla
Corolla (KE70 / CE70 / TE71 / TE72) (1979–1987)
Varusteluvaihtoehdot Suomessa:
Merciless
Merciless on ruotsalainen death- ja thrash metal -yhtye. Yhtyeen perustivat kesällä 1986 Erik Wallin, Fredrik Karlén ja Stefan Carlsson. He saivat vaikutteita nopeasti soittavista yhtyeistä kuten Kreator, Sodom, Destruction ja Bathory. Aluksi yhtye teki keikkoja nimillä Obsessed ja Black Mass mutta muutti nimensä nykyiseen muotoon 1987.
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
250px|thumb|Toyota Corolla E80 Sedan 250px|thumb|Toyota Corolla AE82 Hatchback 250px|thumb|Toyota AE86 Sprinter Trueno/Corolla GT-S
Deinotherium
Deinotheriumin ensimmäiset fossiilit löytyivät 1820-luvulla Saksasta. Suomen Suomusjärveltä löydettiin vuonna 1960 kivettynyt Deinotheriumin olkaluun kappale, joka kuitenkin määritettiin vasta 2000-luvulla. Se on vähintään viisi, todennäköisimmin 5–13,5 miljoonaa vuotta vanha, ja sen arvellaan kulkeutuneen Lounais-Suomeen Venäjältä jäävuoren mukana vasta miljoonia vuosia eläimen kuoleman jälkeen. Se on maailman pohjoisin tunnettu Deinotherium-löytö ja samalla Suomen vanhin nisäkäsfossiili.
Merciless
Yhtyeen toinen demo Realm of the Dark herätti Deathlike Silence Productionsin omistajan Euronymouksen huomion. DSP julkaisi yhtyeen ensimmäisen albumin vuonna 1989.
Deinotherium
Deinotherium oli luultavasti kasvinsyöjä.
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
Viistoperäinen hatchback, eli Corolla FX, korimalliltaan AE82, esiteltiin vuonna 1985. Tämän oli tarkoitus korvata Tercel suomen markkinoilla. Uutuudessa oli 12-venttiilinen 2E-moottori, jonka pikkuveljeä, 1,0-litraista 1E-moottoria oli hieman aiemmin käytetty etuvetoisessa Starletissa. Se oli suunniteltu jo alusta alkaen moottoritilaan poikittain asennettavaksi, ja valmis tulos olikin siistimpi kuin alun perin pitkittäin suunnitellussa 2A:ssa. Moottorissa oli uusi muuttuvakurkkuinen kaasutin, ja erinäisillä kevennyksillä moottorin painoa oli saatu pudotettua n. 20 kg. Moniventtiilisyys merkitsi lisääntynyttä taloudellisuutta, puhtaampia päästöjä sekä lisää tehoa. FX:n mitat ovat muuten samat kuin porrasperäisen Corollankin, mutta se on 165 mm lyhyempi. Sitä sai sekä kolmi- että viisiovisena. Ajo-ominaisuuksiltaan FX oli sedanin kaltainen, mutta hieman jäykemmällä jousituksella varustettu. Ilmanvastus oli hieman sedan-mallia pienempi. FX-mallia (myöhemmin FX-16) tehtiin sekä SOHC- että DOHC-moottoreilla varustettuna, myös Yhdysvalloissa NUMMI-tehtaalla vuodesta 1987 lähtien.
Deinotherium
Mokele mbembe
Afrikkalaisen taruhirviön, mokele mbemben, on joskus väitetty olevan Deinotherium. Monet retkikunnat ovat tutkineet olion väitettyä asuinaluetta, mutta todisteita sen olemassaolosta ei ole löytynyt.
Merciless
Yhtyeen toinen albumi Treasures Within levytettiin kesällä 1991 mutta julkaistiin vasta vuotta myöhemmin uuden levy-yhtiön Active Recordsin virheen takia. Tämän takia rumpali Stipen erosi yhtyeestä. 1994 yhtye hajosi levy-yhtiöistä johtuvien vastoinkäymisten takia, mutta palasi jälleen yhteen 1995 äänittääkseen laulun "Cryonics" Slayer-yhtyeen tribuuttialbumille.
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
Myöhemmin samana vuonna myös muuta Corolla-mallistoa uudistettiin, jolloin se sai uuden maskin, uudet iskunvaimentimet ja pieniä parannuksia varusteluun. Myös sisusta koki uudistuksia, jolloin mm. mittaristo vaihdettiin perinteisemmän näköiseen malliin entisen "parvekemaisen" muotoilun sijaan. Näiden muutosten yhteydessä otettiin käyttöön FX-mallista tuttu 2E-moottori, joka korvasi perinteisen 2A:n.
Merciless
Vuonna 1999 Osmose Productions julkaisi yhtyeen debyyttialbumin uudelleen, mikä johti yhtyeen paluuseen. Toukokuussa 2002 yhtye meni studioon levyttämään uutta albumiaan, jonka nimeksi tuli Merciless.
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
Coupé- ja Liftback-tyyliset Sprinter-mallit olivat Corolla-malliston ensimmäisiä autoja, joissa oli luukkuvalot.
Merciless
Diskografia
Studioalbumit
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
Tämän sukupolven Corollaa rekisteröitiin Suomessa parhaimmillaan 14 056 kappaletta vuonna 1987, joten se oli erittäin suosittu, ja monta vuotta peräkkäin Suomen myydyin automalli.
Merciless
Diskografia
Demot
Toyota Corolla
Corolla (AE80 / AE82 / AE85 / AE86) (1983–1987)
Moottorivaihtoehdot: Australiassa:
Euroopassa:
Yhdysvalloissa:
Korivaihtoehdot:
Corolla (EE90 / AE91 / AE92 / AE95 / CE90 / CE91 / CE92 / CE94 / CE95) (1987–1992)
250px|thumb|Toyota Corolla AE92 Hatchback 250px|thumb|Toyota Corolla AE92 Liftback 250px|thumb|Toyota Corolla 4WD Sportswagon AE95
Corolla Sprinter oli nyt Euroopassakin nimeltään Corolla, kun sitä jonkin aikaa oli myyty esimerkiksi Irlannissa nimellä Sprinter GLS.
Tämän sukupolven Corolloissa käytettiin edellisestä sukupolvesta tuttuja moottoreita pienin muutoksin. 1,3-litraiseen 2E-moottoriin vaihdettiin syksyllä 1989 perinteinen Aisanin kaksi- (ja kiinteä) kurkkuinen kaasutin hieman ongelmalliseksi osoittautuneen muuttuvakurkkuisen mallin tilalle. Mallivalikoimaan tuli myös saataville uusi 4A-F-moottori, joka oli kaasutinta, lohkoa sekä muuta rakennetta myöten muuten sama kone kuin perinteinen 4A, mutta siinä oli uusittu sylinterinkansi, joka oli nyt läpihengittävä ja 16-venttiilinen. Samalla virranjakaja siirtyi sylinterikannen sivusta sen päähän, jäähdyttimen vesiletkujen paikat muuttuivat poikittaisasennukseen sopivammaksi, sekä sytytystulpat kannen päälle, palotilojen keskelle. Suurempi venttiilimäärä paransi moottorin hengitystä, mikä alensi polttoaineen kulutusta ja pakokaasupäästöjä.
Suorituskykyisimmissä malleissa oli 4A-GE-moottorit, niitä malleja olivat GT-i ja GT-S Coupé. Japanissa AE92-Corollaan laitettiin myös remmiahdin. Vuonna 1989 tämäkin moottori sai katalysaattorin.
Corollaa sai edelleen myös vanhalla tutulla 1C-dieselmoottorilla varustettuna, jonka teho nousi vuonna 1989 kaksi hevosvoimaa (aiemmin 64 hv).
Kuudennen sukupolven viisiovista hatchbackia valmistetaan edelleen Etelä-Afrikassa nimellä Toyota Tazz ja kolmiovista pakettiautoversiota nimellä Toyota Carri. Corollaa myytiin aikoinaan Yhdysvalloissa myös nimellä Geo Prizm. Yhdysvalloissa Corollaa valmistettiin edelleen NUMMI-tehtaalla, sekä Kanadassa Cambridgessa, Ontariossa.
Moottorivaihtoehdot: Eurooppa: Japani: Yhdysvallat:
Corolla (E101 / E102 / E103) (1992–1997)
250px|thumb|Toyota Corolla E101 sedan 250px|thumb|Toyota Corolla E101 hatchback 250px|thumb|Toyota Corolla E102 Wagon Seitsemännen sukupolven Corolla oli isompi, painavampi ja kalliimpi kuin edeltäjänsä. Akseliväli oli nyt 2465 mm. Pohjois-Amerikassa lopetettiin Coupé-mallin myynti ja sen tilalle esiteltiin Toyota Paseo. Tämän sukupolven Corolla Sedania kutsuttiin Indonesiassa nimellä "Great Corolla". Hong Kongissa myytiin ainoastaan 1,5-litraisia malleja. Tämän sukupolven Corolla oli Suomen yleisin auto vuonna 2009.
Japanin markkinoilla 100-sarjan Corolla pärjäsi edeltäjäänsä huonommin. Yhdysvalloissa Corolla sai erilaiset puskurit ja maskin kuin muualla myytävät Corollat. Markkinoilla oli lisäksi myös 1,8-litraisia malleja, joita muualla ei ollut. Myös tämän sukupolven Corollaa myytiin Yhdysvalloissa Geo Prizm -nimellä. Toyota Corolla E101, E102 ja E103 ovat etuvetoisia.
Facelift(1996)
Vuodesta 1996 moottoreista tuli uudet "EcoTronic"-versiot, joista otettiin vähemmän tehoa irti kuin aiemmista versioista. 1,3-litraista moottoria alettiin samalla myös kutsua 1,4-litraiseksi.
Moottorivaihtoehdot
Eurooppa:
Japani: Yhdysvallat:
Korivaihtoehdot:
Corolla (E110 / E111 / E114) (1997–2002)
250px|thumb|1997–2000 Toyota Corolla hatchback 250px|thumb|1998–2000 Toyota Corolla sedan (USA) 250px|thumb|1997–2000 Toyota Corolla wagon Kahdeksannen sukupolven Corolla on rakennettu samalle alustalle edeltäjänsä kanssa. Se perustuu muutenkin hyvin pitkälti edeltäjäänsä. Siitä oli saatavilla XLi-, GLi- ja SE-G-versiot.
Japanin markkinoilla oli myytävänä Corolla GT, joka oli neliovinen, 6-vaihteinen sedan, jossa oli tehoa 165 hv. Edullisempia malleja olivat LX, XE Limited, SE Limited ja S-Cruise. S-Cruise- ja GT-malleja sai myös nelivetoisina.
Kaikki Pohjois-Amerikan markkinoilla myydyt kahdeksannen sukupolven Corollat rakennettiin nyt NUMMI-tehtaalla. Pohjois-Amerikassa myytiin ainoastaan sedan-malleja, joiden versiot olivat VE, CE ja LE.
Vuoden 1998 Euro NCAP -kolaritestistä Corolla sai tulokseksi kolme tähteä viidestä.
Facelift (2000)
250px|thumb|2000-2002 Toyota Corolla liftback Vuonna 2000 Corollaan tehtiin pieniä uudistuksia. "Mulkosilmäisten" etuvalojen tilalle tuli leveämmät useampiosaiset valot. Myös moottorivalikoima uudistui ja täysin uudet vaihtuvalla venttiilien ajoituksella varustetut 1,4- ja 1,6-litraiset moottorit korvasivat aiemmat 1,3- ja 1,6-litraiset moottorit.
Moottorivaihtoehdot
Japani: Yhdysvallat: Eurooppa:
Korimallit:
Corolla (E120) (2002–2007)
250px|thumb|2002 Toyota Corolla hatchback 250px|thumb|2002 Toyota Corolla sedan 250px|thumb|Toyota Corolla E120 wagon 250px|thumb|2004-2009 Toyota Corolla Verso Yhdeksännen sukupolven Corolla tuli myyntiin elokuussa 2002, se oli edeltäjäänsä kulmikkaampi ja pidempi (akseliväli nyt 2 600 mm). Uusi Corolla rakennettiin lyhennetylle Toyota Vistan pohjalevylle, ja sen leveys rajoitettiin 1700 millimetriin Japanin verotuksesta johtuen, vaikka sen monet eurooppalaiset kilpailijat ovat leveämpiä. Pohjois-Amerikan malli on pidempi. Uusia turvallisuusvarusteita olivat muun muassa ABS/EBD-jarrut, VSC-ajonvakausjärjestelmä (helmikuusta 2006 alkaen) ja kuusi turvatyynyä.
Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä Corolla sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Varustelutasoja on kaksi: Linea Terra ja runsaammin varusteltu Linea Sol. Edelliseen kuuluu mm. ilmastointi (maaliskuusta 2003 alkaen) sekä kauko-ohjattava keskuslukitus. Suurimpia eroja varustelujen välillä on Solin automaattinen ilmastointi ja myös takana olevat sähköiset ikkunat. Vuonna 2006 Sol varustettiin vakionopeussäätimellä. Hatchbackiä oli saatavilla myös Sport-varustetasolla, joka sijoittuu Sol'n ja Terran väliin. Terra-varusteiden lisäksi Sport'ssa oli mm. nahkaratti audion säätimin ja etusumuvalot.
Vuonna 2004 Corolla koki kasvojenkohotuksen. Ulkoisesti autosta muuttui keula sekä takavalot. Ohjauspyörään lisättiin myös etäisyyden säätö. 1,4-litrainen 90hevosvoimainen dieselmoottori korvasi 2-litraisen 90 hevosvoiman dieselmoottorin. Bensiinimoottorit säilyivät ennallaan.
Korimallit ovat sedan, hatchback ja farmari. Farmariversiota kutsutaan Japanissa nimellä Toyota Corolla Fielder ja 5-ovista mallia nimellä Toyota Corolla Runx.
Mallisarjaan kuuluu myös tila-autoversio Toyota Corolla Verso (Corolla Spacio Euroopan ulkopuolella).
Suomeen tuoduista hatcback-malleista suurin osa valmistettiin Englannissa, pieni määrä Japanissa. Porrasperä valmistettiin Turkissa. Farmarimalli valmistettiin aluksi Japanissa, mutta valmistus siirtyi 2002−2003 Turkkiin.
Corolla Sedania ja Corolla Fielderiä valmistetaan myös Brasiliassa, mutta brasilialaisen Fielder-mallin keula eroaa japanilaisesta.
Moottorivaihtoehdot:
Suomi:
Eurooppa: Yhdysvallat:
Toyota eCorolla
eCorolla:n moottoriteho on 47 kW ja vääntö 90 Nm. Autossa on litium-rautafosfaattiakut ja akkukapasiteetti on noin 30 kWh, ja ajomatka 130–150 km.
Corolla (E150) 2007–2013
250px|thumb|2010-2011 Toyota Corolla Vuosimallin 2007 Corolla tuli Euroopassa saataville ainoastaan sedan-mallina, Auris-mallin korvatessa hatchbackin. Ensiesittely Euroopassa tapahtui Helsingin autonäyttelyssä vuonna 2006. Corolla Verso säilyi samassa korimallissa vuoteen 2009 asti, kunnes uusi Toyota Verso korvasi sen. Edellisen korimallin Corollan farmaria myytiin vielä 2007.
Vuoden 2007 Euro NCAP -kolaritestistä Corolla sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
Corolla (E170) 2013–
pienoiskuva|250x250px|2016 Toyota Corolla pienoiskuva|250x250px|Pohjois-Amerikan Toyota Corolla, jota valmistetaan [[USA|Yhdysvalloissa ja Kanadassa.]] Corollan yhdennentoista sukupolven myynti alkoi Suomessa syksyllä 2013 kolmella eri varustelutasolla, Life, Active ja Comfort. Moottorivaihtoehtoja on niin ikään kolme, 1,33 ja 1,6 litran bensiinimoottorit sekä 1,4 litran turbodiesel. Edeltäjäänsä verrattuna uusi Corolla on kasvanut pituutta 8 cm ja akseliväli 10 cm (nyt 2700 mm), joka vaikuttaa erityisesti tiloihin takaistuimella.
Corolla (E210) 2018–
pienoiskuva|250x250px|2018 Toyota Corolla pienoiskuva|2019 Toyota Corolla sedan pienoiskuva|250x250px|2018 Toyota Corolla Touring Sports Corollan kahdestoista sukupolvi julkistettiin maaliskuussa 2018 Geneven autonäyttelyssä. Tuolloin näytteillä oli ainoastaan auton ulkopuoli. Pohjois-Amerikan markkinoille suunnattu Corolla Hatchback esiteltiin myös maaliskuussa New Yorkin kansainvälisessä autonäyttelyssä. Corolla Hatchback tuli myyntiin Japanissa kesäkuussa 2018 (Corolla Sport), Yhdysvalloissa heinäkuussa ja Australiassa elokuussa. Farmarimalli Corolla Touring Sports esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2018. Myynti Euroopassa alkoi vuoden 2019 puolella. Voimalinjoina Euroopan markkinoilla on tarjolla kaksi eritehoista hybridivaihtoehtoa ja yksi turboahdettu bensiinimoottori. Dieselmoottoria ei ole tarjolla. Corolla korvasi markkinoilta poistuneen Toyota Auriksen.
Mika Erno
Mika Erno (oik. Carl Mikael Erno, sukunimi vuoteen 1932 saakka Erikson, 15. huhtikuuta 1919 Helsinki – 8. helmikuuta 2014 Hämeenlinna ) oli suomalainen arkkitehti
Koulutus
Erno kirjoitti ylioppilaaksi Helsingin Suomalaisesta Normaalilyseosta 1938 ja valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1946.
Ura
Erno työskenteli 1944–1948 toimistoarkkitehtina Arkkitehtitoimisto Erkki Linnasalmessa, sen jälkeen 1948–1951 toimistoarkkitehtina Hämeenlinnan kaupungin rakennustoimiston arkkitehtiosastolla ja 1951–1982 asemakaava-arkkitehtina. Hän hoiti sivutoimisesti 1949–1952 Hämeen lääninrakennustarkastajan tehtävää. Oman arkkitehtitoimiston hän perusti 1952 ja työskenteli siinä vuoteen 1981. Hän sai yliarkkitehdin arvonimien 1982.
Jasmin Hulanmäki
Jasmin Hulanmäki (s. 9. heinäkuuta 1995 Pyhäjoki) on suomalainen jääkiekkoilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä.
Norbert Schemansky
Norbert Schemansky (30. toukokuuta 1924 Detroit, Michigan – 7. syyskuuta 2016 Dearborn, Michigan ) oli yhdysvaltalainen painonnostaja ja olympiavoittaja. Hän oli ensimmäinen neljissä olympialaisissa mitaleille yltänyt painonnostaja.
Schemansky saavutti Lontoon 1948 olympialaisissa hopeaa raskaassasarjassa (yli 82,5 kg) tuloksella 425 kg. Hän punnersi tuloksekseen 122,5 kg, tempasi 132,5 kg ja työnsi 170 kg. Helsingin 1952 olympialaisissa hän voitti kultaa kevyessä raskaassasarjassa (alle 90 kg) maailmanennätystuloksella 445 kg. Hän punnersi 127,5 kg sekä teki maailmanennätykset 140 kg tempauksessa ja 177,5 kg työnnössä. Rooman 1960 olympialaisissa hän saavutti raskaassasarjassa (yli 90 kg) pronssia tuloksella 500 kg (punnerrus 170 kg, tempaus 150 kg, työntö 180 kg). Tokion 1964 olympialaisissa hän saavutti raskaassasarjassa toistamiseen pronssia tuloksella 537,5 kg (punnerrus 180 kg, tempaus 165 kg, työntö 192,5 kg).
Sami Saarinen (salibandyn pelaaja)
Sami Saarinen (s. 17. maaliskuuta 1989) on suomalainen salibandyn pelaaja. Laitahyökkääjänä pelaava Saarinen saavutti Salibandyliigassa pelaavan TPS:n riveissä SM-hopeaa. Saarinen on pelannut myös Sveitsissä Floorball Thurgaussa saavuttaen liiganousun sekä Grasshopper Club Zürichissä saavuttaen Sveitsin Cup-mestaruuden. Saarinen on edustanut seurajoukkueista myös Trackersiä ja ruotsalaista Onyx Innebandyä. Koronaviruspandemian aikana Saarinen pelasi kevään 2021 lainalla sveitsiläisessä UHC Waldkirch-St. Gallenissa.
Norbert Schemansky
Schemansky voitti maailmanmestaruuden kevyessä raskaassasarjassa (alle 90 kg) vuosina 1951 ja 1953 sekä raskaassasarjassa (yli 90 kg) vuonna 1954. Hän saavutti raskaassasarjassa MM-hopeaa vuosina 1947, 1962 ja 1963.
Sami Saarinen (salibandyn pelaaja)
Saarinen pelasi Suomessa (Salibandyliiga ja Fliiga) 246 ottelua tehden 178 pistettä. Saarinen pelasi myös 84 ottelua Divarissa tehden 162 tehopistettä. Kaudella 2012–2013 Saarinen voitti Divarin pistepörssin 79 pisteellä. Sveitsissä vuonna 2007 järjestetyissä nuorten MM-kisoissa Saarinen edusti Suomea saavuttaen MM-pronssia. Vuonna 2021 Saarinen toimi Steelersin miesten F-liiga-joukkueen väliaikaisena päävalmentajana.
Saarisen serkku on jääkiekkoilija Juuso Vainio.
Pablo Santos
Santos joutui 19-vuotiaana Meksikossa lentoturmaan, jossa saamiinsa vammoihin hän kuoli sairaalassa.
Marc-Édouard Vlasic
Marc-Édouard Vlasic (s. 30. maaliskuuta 1987 Montreal, Quebec) on kanadalainen ammattilaisjääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa NHL-seura San Jose Sharksia.
Ennen ammattilaisuraa
Vlasic on taustaltaan kanadanranskalainen. Ennen ammattilaisuraansa hän kiekkoili vuodet 2003–2006 Remparts de Québecin riveissä LHJMQ-junioriliigassa. Kaudella 2004–2005 hän oli sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä seuransa eniten pisteitä tehnyt puolustaja. Runkosarjassa hän teki 70:ssä pelaamassaan ottelussa 30 tehopistettä (viisi maalia ja 25 syöttöpistettä) ja pudotuspeleissä yhdeksän tehopistettä (kaksi maalia ja seitsemän syöttöpistettä) 13:ssa ottelussa.
Kaudella 2005–2006 Vlasic oli runkosarjassa joukkueensa toiseksi tehokkain puolustaja slovakialaisen Michal Sersenin jälkeen ja koko liigan puolustajien pistepörssissä Vlasic sijoittui 66:ssa runkosarjaottelussa tekemillään 73:lla tehopisteellä (16 maalia ja 57 syöttöpistettä) sijalle neljä. Kevään 2006 LHJMQ-pudotuspeleissä Vlasic teki 23:ssa ottelussa tehot viisi maalia ja 24 syöttöpistettä, ja hän sijoittui Rempartsin sisäisessä pistepörssissä sijalle kolme Aleksandr Radulovin ja Mathieu Melansonin jälkeen. Kaikkiaan hän oli pudotuspelien viidenneksi eniten pisteitä tehnyt pelaaja ja eniten pisteitä tehnyt puolustaja. Hän oli pelaamassa Rempartsin riveissä LHJMQ:n mestaruudesta, President's Cupin voitosta, mutta mestaruuden voitti lopulta Wildcats de Moncton voitoin 4–2.
Vaikkei Remparts voittanutkaan liigamestaruutta, joukkue pääsi kuitenkin pelaamaan toukokuussa 2006 Canadian Hockey Leaguen (CHL) mestaruudesta, Memorial Cupista, kun LHJMQ-mestari Monctonilla oli suora pääsy turnaukseen isäntäjoukkueena. Vlasic oli voittamassa Rempartsissa Memorial Cupin mestaruutta, kun Patrick Royn valmentama seura voitti turnauksen loppuottelussa Monctonin maalein 6–2. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun Memorial Cupin voitti joukkue, joka ei ollut turnauksen isäntäjoukkue eikä liigansa hallitseva mestari. Vlasic sai turnauksessa tililleen kolme syöttöpistettä neljässä ottelussa.
NHL-ura
Vlasic sai NHL-varauksen, kun San Jose Sharks varasi hänet numerolla 35 kesän 2005 varaustilaisuuden toisella kierroksella. Hän aloitti NHL-uransa syksyllä 2006 ja pelasi ensimmäisen liigaottelunsa 5. lokakuuta, jolloin Sharks kohtasi kotiottelussa St. Louis Bluesin. Hän pelasi tulokaskaudellaan 2006–2007 kaikkiaan 81 runkosarjaottelua, joissa hänelle kertyi 26 tehopistettä, eli kolme maalia ja 23 syöttöpistettä. Kevään 2007 pudotuspeleissä hän sai pistetililleen yhden maalisyötön 11:ssä ottelussa. Vlasic oli sekä runkosarjassa että pudotuspeleissä toiseksi eniten jääaikaa saanut Sharks-pelaaja, runkosarjassa Scott Hannanin ja pudotuspeleissä Craig Rivet'n jälkeen. Runkosarjassa hänen jääaikakeskiarvonsa oli 22 minuuttia ja 11 sekuntia ja pudotuspeleissä 22 minuuttia ja 51 sekuntia. Kaikista NHL-tulokkaista hän keräsi eniten jääaikaa ja tulokaspuolustajien piste- ja syöttöpörsseissä hän sijoittui jaetulle sijalle kaksi Ian Whiten kanssa seuratoveri Matt Carlen jälkeen.
Hertta Jack-Leistén
Hertta Maria Elina Jack-Leistén (9. heinäkuuta 1882 Viitasaari – 5. toukokuuta 1968 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä, lausunnanopettaja ja näytelmäkirjailija.