cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jussi Heikelä
Ura
Radio Cityn loputtua Heikelä ja Linnanahde siirtyivät Nelonen Median rock-musiikkiin painottuvalle radiokanavalle Radio Rockille vuonna 2007. Radio Rockin Heikelä-Linnanahde Korporaatio voitti parhaan radio-ohjelman tittelin vuonna 2009. Vuonna 2010 Korporaatio-ohjelma sai Julkisen sanan neuvostolta huomautuksen tekemästään haastattelusta. Vuonna 2013 JSN antoi Heikelä Korporaatiolle kaksi huomautusta. Toinen liittyi siihen, ettei Gigantin avajaisista kertovassa ohjelmassa voinut erottaa mainoksia ja ohjelmaa, toinen Teuvo Hakkaraiseen. Heikelä jätti Radio Rockin vuonna 2015 perustaessaan digitaalisen muistolehdon Will Remember You. Hän toimi palvelun luovana johtajana ja sen taustalla olevan Solace-yrityksen hallituksen puheenjohtajana.
Vuodesta 2016 lähtien Heikelä on tehnyt puhujakeikkoja MySpeaker-yrityksen kautta. Seuraavana vuonna hän sai oman ohjelmaan Yle Puhe -kanavalle.
Keväällä 2018 Solace Media ja sen Will Remember You -palvelu lopetettiin. Palvelu ei ollut tavoittanut tarpeeksi kävijöitä tai asiakkaita ja yritykselle jäi maksettavaksi 300 000 euron tuotekehityslaina. Yrittämistä Heikelä jatkoi loppuvuonna 2018 televisiossa Heikelä Syndrooma - talk show -ohjelman kautta. Ohjelman tuottajana ja yhtenä vakiovieraana toimi Riku Rantala. Ohjelman vieraat esitteli rap-artisti MC Solonen. Heikelä aloitti Ylellä podcastin Bassoradiosta tutun Miika Särmäkarin kanssa.
Keväällä 2020 Heikelä aloitti yhdessä Arto Koskelon kanssa tekemään 23 minuuttia -ohjelmaa, joka on YouTubessa ja Spotifyssa esitettävä podcast-henkinen ajankohtaisohjelmasarja.
Yksityiselämä
Heikelä asui avoliitossa vuosina 2015–2019 radio- ja tv-juontaja Jenni Alexandrovan kanssa. Heikelällä on sitä edellisestä suhteestaan kaksi poikaa. Heikelä on seurustellut kansanedustaja Elina Valtosen kanssa.
Delfinia
Delfinia oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Apollon Delfiniokselle. Sitä vietettiin Munikhion-kuun 6. päivä eli nykyisen huhti-toukokuun aikoihin.
Delfinia-juhla oli muualla Kreikassa Apollonin kunniaksi vietetyn Apollonia-juhlan kaltainen sovitusjuhla. Ateenan asukkaat ja muut joonialaiset pitivät Apollonia heimonsa jumalallisena isänä. Apollonin Delfinios-epiteetti ja juhlan nimi viittaavat myyttiin, jossa Apollon surmasi Delfyne-hirviön. Siksi ihmiset katsoivat aiheelliseksi lepyttää vihastunutta jumalaa.
Juhlapäivään kuului kulkue, jossa joidenkin tietojen mukaan seitsemän poikaa ja seitsemän tyttöä kantoivat valkoisilla villanauhoilla sidottuja oliivipuun lehviä, mikä oli alistumisen merkki. Toisten tietojen mukaan kulkue olisi ollut ennen kaikkea naimattomien tyttöjen kulkue. Tämän vuoksi sekä siksi, että juhla pidettiin Artemiin syntymäpäivänä, sen on joskus arveltu olleen ennemmin omistettu Artemiille kuin Apollonille. Kulkue päättyi Delfinionille, joka oli Apollonille ja Artemiille omistettu pyhäkkö.
Delfinia-juhlaa vietettiin myös muualla. Esimerkiksi Aiginalla siihen kuului kilpailuja.
Jackie Chan DC Racing
Jackie Chan DC Racing (aiemmin nimellä DC Racing) on kiinalainen autourheilutalli, joka kilpailee FIA World Endurance Championship ja Asian Le Mans Series -sarjoissa. Talli perustettiin vuonna 2015 ja sen omistajina toimivat David Cheng ja Jackie Chan.
Tuomi
Tuomi eli metsätuomi eli lehtotuomi (Prunus padus) on ruusukasveihin kuuluva lehtipuu, jota esiintyy luonnonvaraisena Pohjois-Euroopassa ja Pohjois-Aasiassa. Suomessa tuomi on Pirkanmaan maakuntakasvi.
Ulkonäkö ja koko
pienoiskuva|vasen|[[Tarhamehiläinen (Apis mellifera) laskeutumassa tuomenkukkaan]] Tuomi on 3–12 metrin korkuinen pensas tai monirunkoinen puu. Hyvällä kasvupaikalla se voi kehittää selvän päärungon, joka tekee kasvista selkeämmin puun näköisen. Korkkihuokosia sisältävä kuori on tummanruskea tai tummanpunainen, vanhemmiten tummanharmaa. Kuori ja puuaines maistuvat karvaalta ja erittävät voimakasta hajua, jonka aiheuttaa myrkyllinen amygdaliini (C20H27NO11, CAS-numero 29883-15-6). 5–10 senttimetrin mittaiset lehtilavat ovat soikeita ja sahalaitaisia.
Tuomi kukkii touko-kesäkuun vaihteessa lehtien puhjettua. Sen viisiteräiset kukat ovat valkoisia, tuoksuvia, niissä on ruusumainen teriö ja ne muodostavat 12 kukan terttumaisia kukintoja. Myöhemmin niistä kehittyy tummansinisiä tai mustia, pieniä luumarjoja.
Levinneisyys
Tuomi kasvaa Euraasian boreaalisen vyöhykkeen viljavilla mailla. Puuta tavataan myös Britanniassa, Ranskassa, Portugalin ja Espanjan vuoristoalueilla, Atlasvuorilla ja Balkanin niemimaan pohjoisosissa. Idässä tuomen levinneisyysalue ulottuu Siperian arovyöhykkeelle ja Kaukasiaan.
Käyttö
pienoiskuva|vasen|Tuomen marjoja Keskiajalla tuomea käytettiin lääketieteellisiin tarkoituksiin ja sen kuoren uskottiin oveen asetettuna torjuvan ruttoa. Metsänhoidossa tuomi raivataan yleensä tärkeämpien puulajien tieltä. Koristekasvikäyttöön on jalostettu lajike purppuratuomi (Prunus padus 'Colorata'), jonka kukat ovat vaaleanpunaiset ja lehdet punertavat. Tuomen marjoista voidaan valmistaa likööriä tai mehua. Tuomen puuainesta on käytetty hevosen länkivaljaiden luokkipuuna ja puusepänteollisuudessa.
Tuholaisia ja kasvitauteja
Tuomen tunnetuin tuholainen on tuomenkehrääjäkoi (Yponomeuta evonymellus), mutta myös tuomikirva (Rhopalosiphon padi) on taloudellisesti haitallinen tuhohyönteinen. Loissienistä tuomen lehtiin aiheuttaa sinipunaisia laikkuja kuusentuomiruoste (Thekopsora areolata) sekä puun marjasatoa vähentää Taphrina pruni -niminen loissieni tehden marjat sitkeiksi, ruskeiksi, luuttomiksi ja siemenittömiksi pusseiksi. Tuomen lahottajista tunnetuimpia ovat karvavyökääpä (Trametes hirsuta), nukkavyökääpä (Trametes pubescens), punakääpä (Pycnoporus cinnabarinus) sekä okrakääpä (Hapalopilus rutilans) ja harvinaisempia pähkinäorvakka (Granulocystis flabelliradiata) sekä vuotikankääpä (Antrodiella americana), joka edellyttää ruskovuotikan (Hymenochaete tabacina) edeltävää läsnäoloa.
Georg Hackl
Georg Hackl (s. 9. syyskuuta 1966 Berchtesgaden, Saksa) on saksalainen ohjaskelkkailija ja kolminkertainen olympiavoittaja.
Salt Lake Cityn olympialaisissa 2002 Hackl otti viidennen perättäisen olympiamitalin ensimmäisenä kelkkailijana. Tällä kertaa hän sijoittui hopealle. Viimeisissä olympialaisissaan Torinossa 2006 Hackl jäi mitalien ulkopuolelle seitsemänneksi.
Ohjaskelkkailun maailmanmestaruuskilpailuista Hackl voitti yhteensä 22 mitalia. Hän voitti kultaa 10 kertaa, hopeaa 10 kertaa ja pronssia kaksi kertaa. Kultaa Hackl voitti yksiköstä vuosina 1989, 1990 ja 1997. Kaksikosta hän voitti kultaa vuosina 1991, 1993, 1995, 2000, 2001, 2003 ja 2005.
Linnéträdgården
thumb|300px|Linnéträdgården thumb|300px|Vanha piirustus puutarhasta
Linnéträdgården on Ruotsissa Uppsalan kaupungissa sijaitseva puutarha. Se esittelee sekä 1700-luvun kasvitieteellisten puutarhojen tyyliä että Carl von Linnén elämää ja toimintaa.
Puutarhan perusti Olof Rudbeck vanhempi vuonna 1655 ja se oli Ruotsin ensimmäinen kasvitieteellinen puutarha. Alue oli nykyistä pienempi ja kasvilajeja tai -lajikkeita puutarhassa oli melkein 2 000. Puutarhan suuruudenaika oli Carl von Linnén johdon aikana vuosina 1741–1778. Kun hänet nimitettiin professoriksi vuonna 1741, hän laajennutti paikasta yhden Euroopan johtavista kasvitieteellisistä puutarhoista, josta löytyi noin 3 000 kasvilajia. Monille Linnén oppilaille opetettiin siellä kasvitiedettä ennen kasvinkeruumatkoille lähtöä.
Kun puutarhassa kärsittiin toistuvista tulvista, Kustaa III lahjoitti vuonna 1787 Uppsalan linnan puutarhan yliopistolle, ja Uppsalan kasvitieteellinen puutarha siirrettiin sinne. Vanha puutarha lopetettiin 1802 ja muutettiin sitten puistoksi.. Vuonna 1923 se nimettiin Linnéträdgårdeniksi, kun se oli rekonstruoitu Carl Hårlemanin korjaamien alkuperäissuunnitelmien mukaiseksi.
Puutarha oli Svenska Linnésällskapetin hoidossa vuoteen 1977 asti, jolloin se luovutettiin talousvaikeuksien vuoksi Uppsalan yliopistolle.
Liechtenstein Eurovision laulukilpailussa
Liechtenstein on pyrkinyt mukaan kahdesti Eurovision laulukilpailuun, vuosina 1969 ja 1976. Maa kuitenkin torjuttiin kummallakin kerralla, sillä maa ei kuulu Euroopan yleisradiounioniin. Jäsenyys on ehdoton edellytys laulukilpailuun osallistumiselle ja Liechtensteinin televisioasema 1FLTV aikoo hakea EBU:n jäsenyyttä, mutta se ei yksin tarkoita, että Liechtenstein olisi osallistumassa kisoihin. 9. elokuuta 2022 1 FL TV ilmoitti, että se ei aio enää hakea Euroopan yleisradiounionin (EBU) jäsenyyttä, mikä sulkee toistaiseksi pois maan debyytin kilpailussa.
Lähteet
List of countries in the Eurovision Song Contest Partecipazioni mancate all'Eurovision Song Contest Mislukte pogingen om deel te nemen aan het Eurovisiesongfestival
Université libre de Bruxelles
Université libre de Bruxelles (Brysselin vapaa yliopisto (ULB)) on Brysselissä, Belgiassa sijaitseva ranskankielinen yliopisto.
Soutuvene
pienoiskuva|450x450px|Soutajat vuorotahdissa. Soutuvene on yhden tai useamman ihmisen soutamalla kuljettama vene. Soutaminen tapahtuu airoilla, joiden kiinnittämistä varten veneen laidoissa on hankaimet.
Université libre de Bruxelles
Kiinalainen ARWU-yliopistoranking sijoitti ULB:n tieteellisten näyttöjen perusteella maailman huippuyliopistojen listan sijaluokkaan 101-150.
Soutuvene
Vene kulkuvälineenä
Kulkuvälineenä soutuvene on ikivanha. Soutuvene on tekniikan edistyessä kehittynyt soutulaivoiksi, joita esimerkiksi roomalaiset, kiinalaiset ja viikingit käyttivät kauppa- ja sotaretkillään.
Université libre de Bruxelles
Nimi
Brysselin vapaan yliopiston Université libre de Bruxelles nimi voidaan kääntää myös ”ei-tunnustuksellinen Brysselin yliopisto”, mutta tämä käännös tai nimimuoto ei ole juuri saanut kannatusta, ja yleensä yliopiston nimeä harvoin käännetäänkään vieraille kielille, edes englanniksi. Kaupungissa on myös hollanninkielinen ”Vrije Universiteit Brussel”, jonka nimi suomennettuna on sama kuin ranskankielisen yliopiston. Alkujaan hollanninkielinen osasto oli osa ranskankielistä yliopistoa, mutta se erosi 1960-luvun lopulla. Yliopistoilla on kuitenkin yhteisiä toimintoja, kuten BFUCC eli ULB/VUB Computing Center. Näistä yhteisistä toiminnoista käytetään Belgian vaikean kielipoliittisen tilanteen tähden neutraalia englanninkielistä nimeä ”Brussels Free Universities”.
Historia
ULB (Université libre de Bruxelles) perustettiin vuonna 1834 heti Belgian itsenäistyttyä ja aikana, jolloin maan korkeakouluopetus organisoitiin täysin uudestaan.
Alankomaiden hallinnon aikana Belgiaan perustettiin kolme valtiollista yliopistoa: Gentiin, Liègeen sekä Leuveniin, mutta niistä puuttui useita tiedekuntia. Vapaamuurariveljekset August Baron ja Adolphe Quetelet olivat jo vuonna 1831 ryhtyneet suunnittelemaan yhteisönsä ”Les Amis philanthropes” puitteista ajatusta ”vapaan” yliopiston perustamisesta. Perustaminen sai uutta pontta, kun Belgian katoliset piispat kannustivat Malinesin katolisen yliopiston perustamista. Silloin liberaalin ajatusmaailman kannattajien oli pakko ryhtyä nopeasti toimiin. Lakimies Pierre-Théodore Verhaegen, joka oli Les Amis philanthropes -vapaamuurariloosin mestari, julisti vuonna 1834 kutsun osallistua projektiin liberaaleille belgialaisille sekä Belgian suurloosin jäsenille. Hankkeen tarkoitus oli saada perustetuksi ”vapaa” yliopisto, joka taistelisi suvaitsemattomuutta ja ennakkoluuloja vastaan ja pitäisi yllä valistuksen ihanteita.
Verhaegenille huomautettiin hakkeen epärealistisuudesta, sillä hänellä ei ollut yliopistolleen professoreita, ei tiloja eikä rahoitusta. Hän ehkä laski ystävänsä Brysselin pormestarin Nicolas-Jean Rouppen avun varaan, että tilat löytyisivät vanhasta Charles-Alexandre de Lorrainen palatsista, joka sijaitsi Museoaukiolla. Verhaegen yhdisti lääkärikoulutuksen ja oman yliopistonsa ja sai näin kokeneita opettajia. Hän turvautui myös tiede- ja kirjallisuusinstituutteihin. Oikeustieteen opetus keskitettiin vapaaehtoisten professoreiden käsiin, joista yksi oli Henri de Brouckère. Myös Brysselin kaupunki tuki virallisesti yliopistohanketta, ja niin 20. marraskuuta 1834 August Baron saattoi vihkiäispuheessaan määritellä henkisesti vapaan yliopiston:
1800-luku
Vuoteen 1847 saakka yliopisto tuli toimeen vapaamuurareiden keräämien lahjoitusten turvin, ja erityisesti kunnostautui ”Amis philanthropes” -loosi. Mutta taloudelliset vaikeudet jatkuivat, ja sekä kirkko että valtio tuntuivat painolaisteina yliopiston ylläpidossa. Laki vuodelta 1835 oli lakkauttanut Leuvenin valtionyliopiston, ja näin tuli mahdolliseksi siirtää Katolisen Malinesin yliopiston toiminta brabantilaiseen Leuveniin, ja tällöin tuo yliopisto otti itselleen uuden nimen ”Université catholique de Louvain”. Näin maassa oli kaksi valtionyliopistoa, Gentin ja Liègen, joille Brysselin yliopisto oli kilpailija, joka halusi pitää itsellään yksinoikeuden vapaaseen ajatteluun. Piispat puolestaan olivat ärtyneitä siitä, että oli olemassa yliopisto, joka autonomiaansa julistaessaan livahti pois heidän hallinnastaan. Katolinen lehdistö oli voimakkaasti Brysselin antamaa opetusta vastaan. Verhaegen vastasi kaikkiin näihin hyökkäyksiin huomiota herättäneellä akateemisella puheellaan, jossa hän julisti: "Lähtökohtana opetuksen vapaus toteutamme vapautta opetuksessa."
Soutuvene
Vene kulkuvälineenä
Ellei kuljettava vesimatka ole kovin pitkä, on soutuvene - mahdollisesti purjeella varustettuna - ekologisesti ylivoimainen vaihtoehto moottoriveneeseen nähden.
Vince Dunn
Vince Dunn (s. 29. lokakuuta 1996 Mississauga, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka edustaa NHL-seura Seattle Krakenia. Pelipaikaltaan hän on puolustaja. St. Louis Blues varasi Dunnin toisella kierroksella vuonna 2015.
Soutuvene
Vene kulkuvälineenä
Veneily ja kotitarvekalastus ovat Suomessa erittäin suosittuja harrastuksia. Kilpaurheiluna soutua harrastetaan monella tasolla; soutu on muun muassa olympialaji. Suomessa vuotuisin järjestettäviin Sulkavan soutuihin osallistuu parhaimmillaan yli 10000 urheilijaa ja 20000 katsojaa.
Université libre de Bruxelles
1800-luku
Yliopiston voitettua nämä vaikeudet siitä tuli arvostettu oppilaitos. Opiskelijamäärä kasvoi ja vuonna 1842 yliopisto muutti jo uusiin tiloihin Granvellen palatsiin, joka sijaitsi aivan kaupungin keskustassa.
Soutuvene
Souturetkeily
pienoiskuva|Veneretkellä. Souturetkeily on saasteeton ja halpa liikuntaharrastus. Siinä yhdistyvät liikunta ja luonto. Harrastus on mahdollinen myös hyvin vähäisillä varusteilla.
Université libre de Bruxelles
1800-luku
Vuonna 1861 yliopiston sääntöjä uudistettiin, ja ensimmäinen pykälä kuului:
Soutuvene
Souturetkeily
Soutu sopii turvallisesti aiemmin liikuntaa harrastamattomalle tai ylipainoisille. Lajissa liikkeet ovat pitkiä ja pehmeitä, joten ne ovat helliä nivelille. Päätetyöläiselle ja toimistotyötä tekevälle soutu on myös hyvä liikuntamuoto, koska niska-hartiaseutu pääsee tekemään verenkiertoa kehittävää liikettä. Soudussa on sekin hyvä puoli, että kaksi hyvin eri kuntoista henkilöä voi tehdä yhteisen harjoituksen, eikä kukaan pääse karkuun eri nopeudella.
Vince Dunn
Ura
OHL-seura Niagara IceDogs varasi Dunnin 109. pelaajana vuoden 2012 varaustilaisuudessa. Dunn siirtyi Niagaraan kaudeksi 2013–2014. Tulokaskaudellaan hän pelasi 63 runkosarja- sekä 13 pudotuspeliottelua. Kaudella 2014–2015 Dunn teki 68 runkosarjaottelussa tehot 18+38=56 ja keräsi 59 rangaistusminuuttia. Kahdeksassa pudotuspeliottelussa hän teki kuusi maalia sekä neljä syöttöpistettä. Hänet valittiin pelaamaan CHL Top Prospects Gameen.
Soutuvene
Souturetkeily
Lasikuituinen soutuvene on halpa ja kestävä. Vastoin yleistä luuloa veneen käyttöominaisuudet eivät riipu valmistusmateriaalista, vaan muotoilusta ja rakenteesta. Puuvene on ympäristöystävällinen, yksilöllinen ja vakaakulkuinen. Pienellä hoidolla myös se kestää kauan.
Parisoutuna (kahdet airot) matkanteko sujuu huomattavasti kevyemmin. Toisen soutajan levähtäessä matkanteko jatkuu yhä. 50 tai 80 kilometrin päivämatkat eivät ole mitenkään tavattomia. Matkanopeudeksi tulee helposti 8 km/h. Soutuveneen aiheuttaman turbulenssin vuoksi nopeutta on käytännössä vaikea nostaa yli 12 km/h.
Hyviä perusvälineitä:
Tähän kuntoa kohottavaan maisemaretkeilyyn voi yhdistää myös kalastuksen. Kalastamisen ei suinkaan tarvitse olla päätarkoitus, vaan tärkeämpinä voi pitää matkantekoa, kohteissa vierailemista ja samalla luonnosta nauttimista. Mutta siitä huolimatta soutamisen aikana voi vetää perässään myös uistinta. Jos päivämatkaa kertyy kymmeniä kilometrejä, todennäköisyys kalaonneen on suuri. Soutuvene on hiljaisuutensa vuoksi huomattavasti parempi vene uisteluun kuin esimerkiksi moottorivene.
Souturetkillä voi myös rantautua tekemään vaelluksia luonnonkauniisiin kohteisiin (esimerkiksi saariin), joten rinkka on hyvä varuste.
Virkkaus
thumb|250px|[[Virkkuukoukkua pidellään kuin kynää.]] Virkkaus on käsityötä, jossa virkkuukoukun avulla tehdään langasta silmukoita ja vedetään niitä aiemmin tehtyjen silmukoiden läpi. Näin syntyy virkattua pintaa: umpinaista pintaa kuten pipoja ja lapasia tai verkkomaista pintaa ja pitsiä.
Soutuvene
Souturetkeily
Soutuveneretkeilyn suosio on pikkuhiljaa kohoamassa muun muassa Etelä-Savossa Sulkavalla vuosittain järjestettävän soututapahtuman ansiosta. Soutuveneellä matkustamisen merkitys vesireittisen Suomen asuttamisessa on historialliselta merkitykseltään varsin suuri.
Virkkaus
Virkkaukseen sopii lähes mikä tahansa nauhamainen materiaali, kuten erilaiset langat, narut, poppana, matonkuteet ja nahka- tai muovisuikaleet. Virkkuukoukun koko valitaan virkattavan langan paksuuden mukaan. Pienemmät koukut (0,75–3,5 mm) tehdään nykyään yleensä teräksestä ja suuremmat (2,5–19 mm) alumiinista tai muovista.
Soutuvene
Souturetkeily
Esimerkiksi Saimaalla ja Puulalla on nähtävissä hienoja kalliomaalauksia ja vanhojen asutusten raunioita tuhansien vuosien takaa.
Virkkaus
Perinteisiä virkkauskohteita ovat olleet pitsit lakanan tai pyyheliinan reunaan ja sängynpeitteet valkeasta kalastajalangasta. 1960-luvulla tuli muotiin "isoäidin neliö", kirkasvärinen lappunen, joita yhdistelemällä on helppo koota poncho, villapaita tai vaikka keinutuolin matto. 2000-luvulla skeittarit ovat ottaneet pipojen virkkaamisen harrastuksekseen. Myös amigurumien valmistus virkkaamalla on noussut suosioon 2000-luvulla.
Soutuvene
Soutuveneen kuormaaminen
Lasikuituinen soutuvene on keveytensä vuoksi syytä kuormata hyvin. Suuria järvenselkiä ylitettäessä vene ei saa olla liian kevyt, sillä muutoin se on herkkä tuulille. Sopivan raskaalla kuormauksella vakavuus säilyy paremmin. Soutuvene yleensäkin on syytä kuormata hieman peräpainoisesti paremman suuntavakavuuden aikaansaamiseksi.
Virkkaus
Virkkaus parantaa sorminäppäryyttä.
Soutuvene
Huomautus turvallisuudesta
thumb|240px|Käytöstä poistettu soutuvene [[Utajärvi|Utajärveltä]]Sekä soutuveneellä että kanootilla -oli se sitten avokanootti tai kajakki - tulee varautua siihen että vene voi kaatua. Kylmässä vedessä suurin vaara on kuoleminen alilämpöisyyteen, hypotermiaan, ei hukkuminen kun käytetään pelastusliivejä. Kylmällä vedellä tarkoitetaan tässä noin alle 18 asteen vettä eli koko alkukesä on vielä kylmän veden aikaa.
Virkkaus
Virkkauslajit
Virkkaus voidaan jakaa useisiin lajeihin esimerkiksi työn ulkonäön, värien käytön, materiaalin, työvälineen tai alueen mukaan. Nykyään puhutaan muun muassa seuraavista virkkauslajeista:
Saint-Agnan
Saint-Agnan voi tarkoittaa seuraavia:
Virkkaus
Virkkaussilmukat
Virkkauksen perussilmukat ovat
Vince Dunn
Ura
Kesällä 2015 St. Louis Blues valitsi Dunnin toisella kierroksella 56. pelaajana NHL:n varaustilaisuudessa. Syyskuussa 2015 Dunn ja St. Louis solmivat kolmivuotisen tulokassopimuksen. Dunn palasi vielä kaudeksi 2015–2016 IceDogsiin, jossa hän teki 52 pelissä tehot 12+31=43. 12 pudotuspeliottelua hän pelasi piste per peli -tahdilla.
Soutuvene
Huomautus turvallisuudesta
Suurille järvenselille tai merenlahdille ei tule lähteä millään veneellä jos ei tiedä hallitsevansa venettä hyvin. Sisävesillä ukkonen voi nostattaa myrskytuulen hyvin nopeasti.
Virkkaus
Virkkaussilmukat
Näiden lisäksi käytetään useita muita silmukoita, joista monet on johdettu edellisistä.
Vince Dunn
Ura
Kausi 2016–2017 oli Dunnin ensimmäinen ammattilaistasolla, kun hän edusti St. Louis Bluesin AHL-farmiseura Chicago Wolvesia. Hän pelasi 72 runkosarjaottelua tehden tehot 13+32=45. Joukkueen sisäisessä pistepörssissä hän oli puolustajien ykkönen sekä kaikista kenttäpelaajista neljäs. Hänen tehotilastonsa oli +15. Kymmenessä pudotuspeliottelussa hän teki yhden maalin ja yhteensä kuusi tehopistettä.
Virkkaus
Historia
Virkkauksen alkuperästä ei ole varmaa tietoa. Tekniikka on kuitenkin tunnettu Euroopassa 1500-luvulla. Suomeen virkkaus levisi 1800-luvun alussa, ja vuosisadan loppuun mennessä se oli jo suosittu ylhäisönaisten harrastus.
Marib (maakunta)
right|thumb|200px|Maribin maakunnan sijainti Maribin maakunta (, Ma'rib) on yksi Jemenin maakunnista. Maakunta on nimetty sen hallinnollisen keskuksen, Maribin, mukaan. Maakunnan pinta-ala on noin 17 500 neliökilometriä ja vuonna 2012 sen asukasluku oli 296 100.
Vince Dunn
Ura
Dunn aloitti kauden 2017–2018 Bluesin NHL-kokoonpanossa. Hän debytoi 4. lokakuuta 2017 ottelussa Pittsburgh Penguinsia vastaan saaden jääaikaa 15.28 minuuttia. Ensimmäisen maalinsa Dunn teki 12. lokakuuta Florida Panthersia vastaan. Hänet lähetettiin AHL:ään tammikuussa, jolloin hän oli pelannut 39 ottelua keräten yhteensä seitsemän tehopistettä sekä kahdeksan jäähyminuuttia. Hän pelasi Wolvesissa kaksi ottelua, joissa teki yhden maalin sekä syöttöpisteen, jonka jälkeen hänet kutsuttiin takaisin Bluesiin.
Marib (maakunta)
Marib jakautuu 14 piirikuntaan. Maakunta on perustettu vuonna 1984. Maribin kaupunki oli muinaisen Saban kuningaskunnan keskusta. Sen tulvavesipato mahdollisti maanviljelyn autiomaassa, mutta 500-luvulla maustekauppa hiipui ja Maribin pato murtui, mikä köyhdytti alueen. Vasta 1900-luvun loppupuolen öljynporaus on tuonut uutta vaurautta alueelle.
Vince Dunn
Ura
Joulukuussa 2020 Dunn teki Bluesin kanssa yksivuotisen ja 1,875 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Seattle Kraken varasi Dunnin joukkueeseensa vuoden 2021 laajennusvaraustilaisuudessa. Tämän jälkeen Dunn teki Krakenin kanssa kaksivuotisen ja yhteensä kahdeksan miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Heinäkuussa 2023 Dunn teki Krakenin kanssa nelivuotisen ja yhteensä 29,4 miljoonan dollarin arvoisen jatkosopimuksen.
Virkkaus
Virkkaamisen terveysvaikutukset
Virkkaamisella on useita terveysvaikutuksia:
Université libre de Bruxelles
1800-luku
Vuonna 1873 yliopisto perusti teknisen osaston, jossa voidaan opettaa myös käytännön taitoja.
ULB salli vuonna 1880 ensimmäisenä yliopistona Belgiassa naisten osallistua opetukseen, ja kyseessä oli farmasian laitos. Jo aiemmin muutamat belgialaiset naiset olivat lähteneet opiskelemaan ulkomaisiin yliopistoihin, eritoten lääketiedettä. Belgiassa ei ollut laillista estettä naisten yliopisto-opiskelulle, mutta perinteisesti vain miehet olivat saaneet korkeakouluopetusta ja ennen kaikkea yksikään belgialainen koulu ei valmistanut nuoria naisia yliopisto-opintoihin.
7. heinäkuuta 1886 suuri tulipalo tuhosi päärakennuksen vasemman siiven. Akatemian juhlasali, kirjasto ja suuri osa mineralogisia kokoelmia katosi liekkeihin. Jälleenrakennus kesti kuusi vuotta.
20. marraskuuta oli jo yliopiston avajaisista lähtien lomapäivä koulutyöstä, mutta vuonna 1888 opiskelijoiden aloitteesta järjestettiin ensimmäiset juhlallisuudet pyhän Verhaegenin kunniaksi.
Vuonna 1893 ULB sai tuekseen merkittävän rahoittajan, joka mahdollisti lääketieteellisen tiedekunnan lopullisen rakentamisen ja kehittämisen. Belgialainen teollisuusyrittäjä Ernest Solvay lahjoitti fysiologian laitoksen ja Raoul Warocqué lahjoitti anatomian laitoksen. Yhdessä muiden lahjoittajien kanssa Alfred Solvay lahjoitti yliopistolle hygieniaan ja bakterologiaan erikoistuneen laitoken.
Vuonna 1899 yliopistoon perustettiin yhteiskunta- ja taloustieteiden tiedekunta.
1900-luku
Uudellakin vuosisadalla yliopisto jatkoi kasvuaan ja sen opetus monipuolistui entisestään. Sosiologian laitos perustettiin vuonna 1902 ja vuonna 1904 näki päivänvalon Solvayn kaupallinen oppilaitos (École de commerce Solvay). Heti ensimmäisen maailmansodan jälkeen, joka aiheutti historian ensimmäisen keskeytykset yliopiston antamaan opetukseen, kun ULB:n professori Jules Border sai Nobelin lääketieteen palkinnon 1919, aloitettiin suunnitelmat koko ajan laajenevan ja kasvavan yliopiston siirtämiseksi uusiin tiloihin. Tätä muutoskehitystä nopeutti paitsi yliopiston laajeneminen myös senhetkisen yliopistorakennuksen joutuminen purettavaksi Brysselin kahden aseman välisen raideyhteyden rakentamiseksi.
Kohteeksi yliopiston siirrolle valittiin Solboschin tasanko, joka oli silloisen kaupunkialueen esikaupunkien ja maaseudun rajalla. Rakennustyöt alkoivat vuonna 1924 U-rakennuksesta, ja se vihittiin käyttöön vuonna 1924. Rakennuksen A työt tehtiin vuosina 1924–1928, ja sen rahoitti Educational Foundation de la Commission for Refief in Belgium (CRB), joka oli amerikkalainen organisaatio jonka tehtävänä oli luoda uudelleen maailmansodan raunioittama Belgian korkeakoulutus. Tämä organisaatio osallistui Tournay-Solvay perheen kanssa vuonna 933 avatun Hergé-keskuksen rahoittamiseen. Vuonna 1939 vihittiin käyttöön Bordet-syöväntutkimuslaitos.
Hollannin kieli ja Vrije Universiteit Brussel
Vuodesta 1935 lähtien Brysselin vapaassa yliopistossa järjestettiin oikeustieteen kursseja hollannin kielellä ja vuodesta 1963 lähtien jo melkein kaikissa tiedekunnissa. Vuonna 1935 yliopisto jaettiin kielellisin perustein, ja niin sai alkunsa hollanninkielinen yliopisto ”Vrije Universiteit Brussel (VUB)”. Tämä jako vahvistettiin vuonna 1970 annetulla lailla, ja näin sinetöitiin kahden yliopiston välinen lopullinen ero.
Kampukset
Nykyisin ULB toimii kolmella eri kampuksella. Päärakennus, keskushallinto ja suurin osa tiedekuntia toimii Solboschin kampuksella, jonne yliopisto ensimmäisen maailmansodan jälkeen siirrettiin. Tämä kampus kuuluu osana Brysselin varsinaiseen kaupunkialueeseen ja osittain myös Ixellesin esikaupunkiin. Luonnontieteellinen tiedekunta Plaine sijaitsee Ixellin esikaupungissa, lääketieteellinen tiedekunta ja siihen kuuluva Erasme-sairaala sijaitsevat Erasmus-kampuksella, joka on Anderlechtin esikaupungissa.
Virallisesti kaksikielisen pääkaupunkialueen lisäksi yliopisto antaa opetusta ja tieteellistä koulutusta Belgian ranskankielisellä alueella Charleroissa, Parentvillessä, Treignesissä ja Nivellesissä.
Tiedekunnat ja erillislaitokset
Brysselin vapaa yliopisto on laaja-alainen tiedeyliopisto, joka antaa opetusta kaikissa keskeisissä tieteissä. Sen lisäksi siellä toimii useita erillislaitoksia.
Avoliitto
Avoliitto tarkoittaa juridisesti vahvistamatonta kahden ihmisen avioliittoa muistuttavaa yhteiselämää. Avoliitossa seurusteleva pariskunta asuu yhdessä ja on säännöllisessä seksuaalisessa suhteessa keskenään, mutta he eivät ole solmineet virallista avioliittoa.
Laki suhtautuu useimmissa maissa avoliittoon eri tavoin kuin avioliittoon. Joidenkin maiden laissa avioliiton kaltaiseen avoliittoon liitetään tiettyjä oikeuksia ja velvollisuuksia, joita myös avioliittoon kuuluu.
Yleisyys
Avoliitosta on länsimaissa tullut 1900-luvun loppupuolelta alkaen hyväksyttävä vaihtoehto yksin asumiselle ja avioliitolle. Esimerkiksi Yhdysvalloissa avoliittojen määrä on kymmenkertaistunut vuosien 1960–2000 aikana, ja aviopareista 70 prosenttia asuu yhdessä ennen häitä.
Suomessa vuonna 2020 avopariperheitä oli 28 prosenttia kaikista parin muodostavista perheistä. Alle 30–34-vuotiaissa avoliitot ovat yleisempiä kuin avioliitot, sitä vanhemmissa harvinaisempia. Vuosittain kaikista avopareista muuttaa erilleen noin joka kymmenes.
Syyt avoliitolle ja sen suhde muihin suhdemuotoihin
Avoliittoon siirrytään yksin asumisesta usein hitaasti useiden viikkojen, kuukausien tai jopa vuosien aikana. Jotkin avoliitossa olevat pariskunnat elävät käytännössä kuin seurusteleva pari. Toiset avoliitossa olevat pariskunnat elävät kuin aviopari, ja avioparina heihin myös suhtaudutaan. Myös monet tällaiset avoparit pitävät oman liittonsa eroa avioliittoon merkityksettömänä.
Avoliittoon ei yleensä mennä yhtä sitoutuneina suhteeseen kuin avioliittoon mentäessä. Avoliittoon suhtaudutaan usein alustavana tai koesuhteena, joka päättyy ajallaan joko eroon tai avioliittoon. Avoliiton lopettaminen koetaan helpompana kuin avioero. Avoerot ovatkin noin 60 prosenttia yleisempiä kuin avioerot, ja takaisin yhteen palaaminen on avoeron jälkeen kolme kertaa harvinaisempaa kuin avioeron jälkeen. Lisäksi avioerot ovat yleisempiä sellaisissa avioliitoissa, joita on edeltänyt avoliitto. Tämän ei arvella välttämättä johtuvan suoraan avoliitosta, vaan esimerkiksi siitä, että avoliittoja solmivat ihmiset ovat erilaisia kuin suoraan naimisiin menevät, tai että ihmiset jatkavat avoliitosta avioliittoon usein liian herkästi, vaikka he eivät sopisikaan toisilleen.
Avoliitoissa pariskunnat ovat selvästi harvemmin uskollisia puolisolleen kuin avioliitoissa, ja uskollisuuden taso avoliitoissa vastaa sen sijaan selvästi enemmän seurustelevien mutta erillään asuvien uskollisuuden tasoa. Jotkut avoliitossa olevat pitävätkin avoliiton seksuaalista vapautta syynä siihen, miksi he eivät solmi avioliittoa kumppaninsa kanssa.
Moni nuori pariskunta pitää avoliittoa lasten kasvatuksen kannalta huonompana kuin avioliittoa. Avoliitoissa syntyy myös selvästi vähemmän lapsia kuin avioliitoissa. Raskaaksi tuleminen toimii monelle avoliitossa elävälle pariskunnalle syynä solmia avioliitto. Siltikin suurin osa avoliitoissa alkaneista raskauksista on ollut suunniteltuja ja alle puolet odottamattomia, ja lasten tekeminen avoliitossa on muuttumassa aiempaa hyväksyttävämmäksi.
Avoliitolla ei yleensä ole avioliiton tavoin takanaan yhteiskunnan normeja, julkisia rituaaleja, lakisääteisiä oikeuksia ja uskonnollisia opetuksia, eikä sillä ole samanlaista suvun, yhteisön, kirkon ja valtion antamaa tukea. Avoliitossa olevien ihmisten äidit eivät yleensä sano olevansa hyvillään lapsensa avoliitosta, vaan he toivoisivat lapsensa menevän mieluummin naimisiin.
Noin puolet yhdysvaltalaisista avoliitossa elävistä sanoi 1980-luvun lopulla ja 1990-luvulla aikovansa mennä avopuolisonsa kanssa varmasti naimisiin, ja lisäksi kolmasosa uskoi menevänsä naimisiin. Vain yksi viidestä ei uskonut koskaan menevänsä avopuolisonsa kanssa naimisiin. Joskus avoliitto nähdäänkin välivaiheena kihlauksen aikana ennen häihin liittyviä järjestelyjä. Joskus pariskunta pitää aviosuunnitelmansa omana tietonaan, ja joskus he kertovat niistä avoimesti muillekin. Joskus avoliitto aloitetaan vain tarkoituksena arvioida suhdetta ja parin yhteensopivuutta ennen kihlausta. Joissain kyselytutkimuksissa noin puolet avopareista kertoo tämän olleen heidän avoliittonsa aloittamisen syy. Useimmin avoliitto johtaa avioliittoon niillä avopareilla, jotka ovat kertoneet aviosuunnitelmistaan, ja harvimmin niillä, joilla ei alun perinkään ollut avioitumissuunnitelmaa.
Joillekin avoliitto on vain seurustelun laajentamista, ja siihen mennään käytännön syistä, kuten rahan säästämiseksi tai mukavuussyistä. Tällainen avoliitto alkaa usein hitaasti ja ilman erillistä aloituspäätöstä niin, että pari viettää koko ajan useammin ja useammin öitään yhdessä, vaikka heillä olisikin vielä omat asunnot. Ne seurustelevat parit, jotka eivät ole avoliitossa, kertovat avoliiton välttämisen syyksi muun muassa emotionaaliset riskit, ystäviensä tai vanhempiensa kielteisen asenteen, taloudelliset riskit, moraalisen ongelman, sekä seurustelua suuremmat sitoutumisen ja uskollisuuden vaatimukset.
Avoliitossa elävät ihmiset kertovat avoliiton eduiksi muun muassa avoliiton vähäisen sitovuuden avioliittoon verrattuna, seksuaalisen tyydyttävyyden sinkkuuteen verrattuna, elinkustannusten jakamisen, vähäisemmän uskollisuuden vaatimuksen avioliittoon verrattuna, mahdollisuuden testata yhteensopivuutta ennen avioliittoa sekä suuremman itsenäisyyden avioliittoon verrattuna. Ne, jotka eivät ole suunnitelleet menevänsä avopuolisonsa kanssa naimisiin, kertovat pitävänsä avoliiton suomasta monenlaisesta vapaudesta ja joustavuudesta avioliittoon verrattuna. Avioliitossa nähdään avoliittoon verrattuna laillisia ja yhteiskunnallisia rajoituksia, itsenäisyyden ja vapauden puutetta, ja siihen liitetään epätoivottuja rooli- ja käyttäytymisodotuksia sekä valtion sekaantumista.
Suomen lainsäädännössä, verotuksessa ja sosiaalietuuksissa
Avoliitossa elävillä ei ole avio-oikeuteen verrattavaa oikeutta toisen osapuolen omaisuuteen. Suhteen päättyessä kummallakaan ei ole velvollisuutta jakaa omaa tai perittyä omaisuutta entisen kumppanin kanssa. Laki avopuolisoiden yhteistalouden purkamisesta (26/2011) on säädetty 14.1.2011. Se koskee avopareja, jotka ovat asuneet yhteistaloudessa vähintään viisi vuotta tai joilla on (tai on ollut) yhteinen tai yhteisessä huollossa oleva lapsi. Avoliiton on täytynyt alkaa vasta sen jälkeen, kun avoliittolaki tuli voimaan vuonna 2011. Avoliitto katsotaan päättyneeksi, kun puolisot muuttavat eri osoitteisiin tai kun toinen puolisoista kuolee.
Omaisuuden erottelussa saa kumpikin avopuoliso lähtökohtaisesti pitää oman omaisuutensa. Yhteisen omaisuuden yhteisomistussuhde on vaadittaessa purettava. Omistukseltaan epäselvien irtainten esineiden kohdalla avopuolisoiden katsotaan saaneen sen yhteisesti yhtäläisin oikeuksin. Avopuolisolla on tietyissä olosuhteissa oikeus hyvitykseen, jos hän on auttanut puolisoaan kartuttamaan tai säilyttämään tämän omaisuutta. Avoliittolain säännöksistä on mahdollista poiketa sopimuksella.
Avoliiton päättyessä toisen kuolemaan tämän leski ei peri puolisoaan, ellei hänen hyväkseen ole tehty testamenttia. Hän ei saa asumisoikeutta puolisoiden yhteiseen kotiin. Leskeneläkettä hän saa silloin, kun pariskunnalla on alaikäisiä lapsia.
Verotus kohtelee lapsetonta avoparia tiukemmin kuin avioparia.
Avoliitto ei ole siviilisääty, koska suhdetta ei ole vakinaistettu lain edessä. Joissakin viranomaisten lomakkeissa lukee sana "avoliitto" sen vuoksi, että pystytään esimerkiksi päättämään sosiaalietuudet sen perusteella, asuuko henkilön kanssa samassa taloudessa kumppani ja tarkastamaan tämän tulotiedot.
Saint-Agnan (Nièvre)
Saint-Agnan on kunta Ranskassa Nièvren departementissa Burgundi-Franche-Comtén alueella. Se sijaitsee Cousinjoen varrella, noin 43 kilometriä Château-Chinon (Ville)’n kaupungista koilliseen.
Avoliitto
Suomen lainsäädännössä, verotuksessa ja sosiaalietuuksissa
Avopuolison tulot eivät vaikuta opintotuen saamiseen tai sen määrään.
Saint-Agnan (Nièvre)
Kunta on osa Morvanin luonnonpuistoa (Parc naturel régional du Morvan).
Pitsi
Pitsi on langasta tehty koristeellinen kangas, joka voidaan valmistaa usealla eri tekniikalla käsin tai koneellisesti. Pitsi valmistetaan koristeeksi ja se on usein rakenteeltaan verkkoa, jossa erikokoiset silmukat tai pistot muodostavat kuvioita. Asusteena käytettäessä pitsi usein on nauhamaista ja kiinnitetään liinavaatteen tai vaatekappaleen reunaan, mutta voi olla myös itsenäinen esine (pitsiliina), vapaamuotoinen koriste esimerkiksi upotuksena, tai kangasmainen (esimerkiksi morsiushuntuna).
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti (PSC) on krooninen tulehduksellinen sappitiesairaus. Se aiheuttaa maksan sisäisten ja ulkoisten sappiteiden ahtaumia. Pitkälle edenneessä sairaudessa sappinesteen virtaus estyy ja maksaan kehittyy kirroosi. Sairauteen liittyy kolangiokarsinooman vaara. Taudin etenemistä pyritään hidastamaan lääkityksellä, mutta paraneminen edellyttää maksansiirtoa.
Pitsi
Pitsiä tehdään käsin muun muassa ommellen eli neulalla kirjontaa muistuttavalla tekniikalla, mutta myös irrallisena ilman pohjakangasta, virkkaamalla, nypläämällä, tai neulomalla. Muita tekniikoita ovat muun muassa käpypitsi eli frivolitee-pitsi ja battenbergin- eli renessassipitsin nimellä tunnettu nauhapitsi, jossa kapeaa nauhaa ommellaan koristeellisiin muotoihin. Myös kangaspuilla voi tehdä pitsipoimintaa. Sitä kudottaessa loimilankoja kierretään yhteen, jolloin kankaaseen muodostuu reikiä. Solmeilulla, kuten fransuilla ja makramee-tekniikalla, saa aikaan myös pitsimäisiä koristuksia.
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
Taudille altistavat tulehdukselliset suolistosairaudet, etenkin Crohnin tauti ja haavainen paksusuolen tulehdus. Henkilön elämäntavat eivät vaikuta sairauden syntyyn, mutta tupakointi ja alkoholin käyttö voivat kasvattaa komplikaatioiden riskiä. Yleensä sairaus todetaan oireettomana. Tauti on hitaasti etenevä, joten oireiden kehittymiseen voi olla aikaa vuosia. Jos sairaus on jo pitemmälle edennyt, potilaalla voi esiintyä oireina esimerkiksi keltaisuutta, kutinaa, väsymystä ja kuumeisia sappitiehyttulehduksia.
Pitsi
Aluksi pitsiä tehtiin ommellen Italiassa, Ranskassa ja Flanderissa. Flanderissa kehittyi myös nypläys, jossa puisiin nypylöihin kiinnitettyjä lankoja solmitaan ja palmikoidaan yhteen. Nyplätty ja ommeltu pitsi luetaan niin kutsuttuihin aitopitseihin, joita pidetään pitseistä arvokkaimpina. Nykyään pitsiä valmistetaan pääasiassa koneellisesti. Suomen ensimmäisen koneellisen pitsin ja nauhojen kudontatehtaan perusti Pietarsaareen vuonna 1911 Anders Lassfolk.
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
Keskimääräinen elossaoloaika tai aika maksansiirtoon primaarissa sklerosoivassa kolangiitissa on 12 vuotta diagnoosista. .
Pitsi
Suomessa erityisen tunnettuja pitsejä ovat Rauman nyplätyt pitsit. Kansainvälisesti tunnettuja ovat Venetsian, Brysselin ja Ranskan pitsilaadut.
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti
Primaarinen sklerosoiva kolangiitti määritellään niin Euroopassa kuin Yhdysvalloissakin harvinaiseksi sairaudeksi.
Tunnettuja sairaudesta kärsineitä ovat olleet countrytähti, rodeomestari Chris LeDoux sekä amerikkalaisen jalkapallon pelaaja Walter Payton.
Diasia
Diasia oli antiikin Ateenassa vietetty juhla, joka oli omistettu Zeus Meilikhiokselle. Sitä vietettiin Anthesterion-kuun 23. päivä eli nykyisen helmi-maaliskuun aikoihin.
Diasia oli ainakin arkaaisella kaudella Ateenan tärkein Zeukselle omistettu juhla. Sen nimi oli johdettu Zeuksen nimen genetiivistä Dios. Juhlaa vietettiin Agraissa kaupungin muurien ulkopuolella. Se oli luonteeltaan sovitusjuhla. Varakkaammat kansalaiset suorittivat uhreja, ja köyhemmät kansalaiset polttivat suitsukkeena jotakin, mitä heidän maansa tuotti. Juhlaan kuului myös juhla-ateria ja markkinat.
Kun Kylon yritti nousta Ateenan tyranniksi vuonna 632 eaa., Delfoin oraakkeli kehotti tätä ryhtymään yritykseensä ”Zeuksen suurimman juhlan aikana”. Oraakkelinlause tarkoitti Ateenan omaa Diasiaa. Kylon kuitenkin tulkitsi virheellisesti sen tarkoittavan yleiskreikkalaisempia Olympian kisoja, joiden voittajiin itsekin kuului, ja epäonnistui yrityksessään.
Justiina
Justiina on suomalainen naisen nimi. Se on muunnos latinalaisesta nimestä Justina, joka on naispuolinen vastine miehen nimelle Justinus ja merkitsee oikea­mielistä, rehellistä tai van­hurskasta. Slaavi­laisissa maissa nimi esiintyy muodossa Justyna.
Suomessa nimi Justiina on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu noin 2010 ja Justina 268 henkilölle. Nimeä ei nykyisin ole suomen- eikä ruotsin­kielisessä kalenterissa, mutta vielä 1900-luvun alussa Justiinan nimipäivä oli 16. kesäkuuta.
Islannin asutushistoria
Islannin asutuksen (isl. landnámsöld) uskotaan yleisesti alkaneen 800-luvun toisella puoliskolla, kun pohjoisgermaaniset uudisasukkaat matkasivat Pohjois-Atlantin halki. Muuton syyt ovat epäselvät: myöhäiskeskiajalla islantilaiset itse kertoivat syyksi Norjan kuninkaan Harald I:n kunnianhimosta syntyneet levottomuudet, mutta nykyhistorioitsijat keskittyvät muihin syihin, kuten Skandinavian viljelyskelpoisen maan puutteeseen. Toisin kuin Britannia tai Irlanti, Islanti oli asumaton maa, jonne pystyi muuttamaan ilman konflikteja alkuperäisten asukkaiden kanssa.
Perinteisesti Islannin asutusajan on ajateltu kestäneen vuodesta 874 vuoteen 930, jolloin suurin osa saaresta oli vallattu ja Islannin kansainyhteisön lainsäätöelin Allting perustettu Þingvellirissä.
Ennen pohjoisgermaaneja
Hafnirissa sijaitseva mökki hylättiin vuosien 770 ja 880 välillä osoittaen, että se rakennettiin ennen perinteistä asutusajankohtaa vuonna 874. Siellä on ajateltu asutun vain osan aikaa vuodesta, muttei tiedetä, rakensivatko sen skandinaavit, irlantilaiset vai skotlantilaiset.
Skandinaaviasutus
Kirjallisten lähteiden mukaan Islannin asutus alkoi vuonna 874 Ingólfur Arnasonista, sillä hän oli ensimmäinen, joka purjehti Islantiin asuttamistarkoituksella. Arkeologiset löydöt todistavat laajamittaisen ihmisasutuksen alkaneen saarella näihin aikoihin, ja että koko maa asutettiin muutaman seuraavan vuosikymmenen aikana 800-luvun loppuun mennessä. Asutuksen aikana maahan muuttaneiden ihmisten määrä on arviolta 4300 ja 24000 välillä, joista ensiasukkaita oli arviolta 311-436.
Kirjallisissa lähteissä norjalaista muuttoliikettä painotetaan, mutta geneettisen todistusaineiston perusteella Islannin kantaväestön muodostivat irlantilaiset, skotit ja skandinaavit: mitokondriaalisen DNA:n ja Y-kromosomien tutkimukset näyttävät, että 62 % islantilaisesta äitilinjasta tuli Skotlannista ja Irlannista (ja suurin osa lopuista Skandinaviasta), kun taas 75 % isälinjasta oli peräisin Skandinaviasta (ja suurin osa lopuista Irlannista ja Brittein saarilta). Arkeologisten todisteiden perusteella Islannin ensiasukkaisiin kuului isompi osa uudisasukkaita Irlannista ja Brittein saarilta: erään tutkimuksen mukaan Islannin asuttajilla oli 56 % skandinaavista alkuperää, kun Islannin nykyväestöllä se on 70 %. On ajateltu olevan todennäköistä, että useimmat irlantilais- ja skottiasuttajat tulivat orjina ja lisääntyivät täten vähemmän kuin korkeampiluokkaiset skandinaavit, minkä vuoksi heitä on vähemmän nykyajan islantilaisväestön esivanhempina.
Akateeminen kirjallisuus ei tue ajatusta siitä, että väestönpaine olisi ajanut muuttoa Islantiin.
Kirjallisten lähteiden mukaan jotkut asuttajat ottivat maata vapaasti, toiset ostivat sitä aiemmilta asuttajilta, joillekin aiemmat asuttajat lahjoittivat maata, ja jotkut ottivat maat muilta väkivallalla tai sillä uhkaamalla. Maita tuskin vuokrattiin asutusajalla. Keskiajan tutkija Hans Kuhnin mukaan maat annettiin tai otettiin vapaasti, sillä aiemmat asuttajat eivät tarvinneet niin laajoja maa-alueita. Historioitsija Gunnar Karlsson huomauttaa, että aiempien asuttajien oli järkevää kannustaa uusia asettumaan lähialueille helpottaakseen karjan ja orjien hoitoa ja taatakseen avunsaannin hätätilanteessa.
Asutusaika loppuu
Ari Viisas väittää Islantilaisten kirjassa, että maa oli "täysin asutettu" vuoteen 930 mennessä. Landnámabók vastaavasti kertoo kaiken käytettävän maan olleen viety noin kuudessakymmenessä vuodessa; siinä mainitaan 1500 maatilaa ja paikannimeä, ja yli 3500 ihmistä, geografisesti järjesteltynä.
Täten Islannin historian jaksotuksessa vuotta 930 pidetään asutusajan loppuna. Alltingin perustamisen myötä alkaa Islannin kansainyhteisön aika.
Arkeologisten todisteiden mukaan maahanmuuttajia tuli maahan kuitenkin lisää koko 900-luvun ajan. Erään tutkimuksen kirjoittajat spekuloivat, että "jatkuvaa maahanmuuttoa saatettiin tarvita väestön ylläpitoon".
Kashima Antlers
Kashima Antlers on japanilainen jalkapallojoukkue Kashimasta, joka pelaa Japanin pääsarjassa J. Liigassa. Kashima on ollut menestynein joukkue vuonna 1993 perustetussa liigassa. Se on voittanut viidesti liigamestaruuden, kolmesti cupin ja kolmesti Keisarin Cupin. Kashima Antlers on myös ainoa J. Liigan joukkue, joka on liigan perustamisesta asti ollut joka vuosi pääsarjassa.
Tantō
Tantō on japanilainen tikari. Tantōa kantoi japanilaiseen samurailuokkaan kuuluva soturi yleensä katanan ja wakizashin (keskikokoisen miekan) lisäksi. Tantōt ovat pituudeltaan alle yhden shakun (30,303 cm).
Kuten wakizashia, saivat tantōa kantaa myös naiset ja samurailuokan alapuolella olevat miehet. Tantōon turvauduttiin usein vasta, kun kummatkin pidemmät miekat (katana, wakizashi) oli menetetty. Joskus se myös saatettiin heittää kohti vastustajaa. Tantōa myös käytettiin pienen kokonsa vuoksi salamurhissa ja se oli shinobien (vakoojien) yleinen ase helpon piilotettavuutensa takia. Tantō on myös tärkeä rituaalinen ase ja usein seppuku (≈harakiri, rituaalinen itsemurha) tehtiin käyttäen tantōa tai kaiken-tikaria.
Adora
Adora on alankomaalainen A. D. Mulderin risteyttämä keskimyöhäinen perunalajike. Adoran tärkkelyspitoisuus on 15,5 prosenttia. Se luokitellaan ominaisuuksiltaan kiinteämaltoiseksi perunaksi. Adoran satoisuus on varhaisnostossa Hankkijan Timon luokkaa ja syysnostossa sitä suurempi.
Matti Pursula
Matti Pursula (s. 1946) on Teknillisen korkeakoulun (TKK) entinen rehtori. Vuodesta 2003 rehtorina toiminut tekniikan lisensiaatti Pursula palveli aiemmin liikennetekniikan professorina ja TKK:n vararehtorina. Lisäksi hän toimi Aalto-yliopiston teknillisen korkeakoulun johtavana dekaanina 2010-2011, siihen asti kun korkeakoulu jakaantui neljäksi tekniikan kouluksi.
Pursulan tutkimuksen tärkeimpiä alueita ovat muun muassa liikenteen simulointi ja ohjaus, liikennevirran ominaisuudet ja liikenteen kysyntämallit. Työssään hän on turvautunut niin sumeaan logiikkaan, neuroverkkoihin kuin geneettisiin algoritmeihinkin.
Toveri
pienoiskuva|[[Harrison Fisherin tekemä Amerikan Punaisen Ristin juliste ensimmäisen maailmansodan ajalta: ”Kutsun sinut toveruuteen Punaisessa Ristissä.”]] Toveri (venäjän sanasta товарищ [], tovarištš) tarkoittaa kumppania, seuralaista tai ystävää. Suomessa sanaa on käytetty ainakin 1700-luvulta lähtien. Sanalla on myös vasemmistolaisesti värittynyt merkitys: nimitys tunnetaan kautta maailman vasemmistopuolueissa tapana puhutella toista aatekumppania.
Vasemmiston terminä
Sosialismin levitessä 1800-luvulla liikkeen johtajat halusivat samanmielisille yhteisen sanan. He päätyivät sanaan toveri, jonka alkuperä on Ranskan suuresta vallankumouksesta. Vallankumoukselliset ottivat käyttöön sanan citoyen (”kansalainen”) vastineeksi yläluokan eriarvoistaville titteleille. Esimerkiksi syrjäytettyä kuningas Ludvig XVI:ta puhuteltiin nimellä Citoyen Louis Capet hänen valta-asemansa menetyksen korostamiseksi. Ranskassa termi camarade oli käytössä jo 1790. Venäjän ensimmäiset sosialistit käyttivät sanaa tovarištš, joka tarkoittaa toveria tai kumppania kauppamatkalla. Venäjän vallankumouksen jälkeen sana yleistyi koko Neuvostoliitossa arkipäiväisenä puhutteluna kaikkien kesken.
Sanan käyttö nykyään
Neuvostoliiton hajoamisesta huolimatta sanaa käytetään yhä Venäjän asevoimissa, joissa upseereita puhutellaan käyttämällä sanaa toveri ja sotilasarvoa.
Kiinassa puhutteluksi valittiin ilmaus tóng zhì, joka tarkoittaa ”samanarvoinen kansalainen”.
Álvaro Saborío
pienoiskuva|Álvaro Saborío
Álvaro Saborío Chacón (s. 25. maaliskuuta 1982 Ciudad Quesada, Alajuela) on costaricalainen jalkapalloilija. Hyökkääjänä pelaava Saborío on pelannut vuodesta 2010 yhdysvaltalaisessa Real Salt Lake -joukkueessa. Vuosina 2006–2009 hän pelasi sveitsiläisessä FC Sionissa.