cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eläinkoe
Eläinkokeiden päätavoitteet
Eläinkokeiden päätavoitteet voidaan jakaa kolmeen pääryhmään. Niitä käytetään sairauksien luonteen selvittämiseen ja sitä kautta lääkkeiden tai muiden hoitojen kehittämiseen. Toiseksi niitä käytetään lääkkeiden ja muiden kemikaalien turvallisuuden varmistamiseen. Kolmanneksi eläinkokeilla pyritään lisäämään ymmärrystä ihmisen ja eläinten elintoiminnoista eli fysiologiasta. Kaksi edellistä ovat pitkälle soveltavaa tutkimusta, viimemainittu on perustutkimusta, joskin pitkällä tähtäimellä sekin pyrkii terveyden edistämiseen. Etenkin kaloilla tehdään myös taloudelliseen toimintaan liittyvää tutkimusta, esimerkiksi rehunhyödyntämistutkimuksia. Kotieläinjalostusta tai ruokintatutkimuksia ei usein pidetä eläinkokeina, vaikka ne eivät periaatteesa eroa niistä mitenkään.
Eläinkokeiden historia
Eläinkokeet alkoivat 1800-luvun alkupuolella, kun käsitykset kemiallisista aineista alkoivat selkiintyä. Espanjalainen toksikologi Mathieu Orfila tutki myrkytyksiä koirakokeissa ja osoitti monet uskomukset vastamyrkyistä vääriksi sekä osoitti, että myrkytyksen uhreista voidaan saada oikeudellisesti päteviä kemiallisia todisteita. Samoihin aikoihin ranskalainen François Magendie alkoi tutkia myrkkyjen kuten strykniinin vaikutusmekanismia ja hänen oppilaansa Claude Bernard tutki monipuolisesti fysiologiaa käyttäen muun muassa sammakoita. Hän muun muassa havaitsi, että hiilimonoksidi (häkä) sitoutuu veren hemoglobiiniin ja että nuolimyrkky kurare vaikuttaa hermon ja lihaksen välissä olevaan hermo-lihasliitokseen.
Varhaiset eläinkokeet avasivat tien tieteelliselle käsitykselle ihmiselimistön toiminnasta aikaisempien taikauskoisten käsitysten sijaan, ja niistä alkoi ymmärrykseen pohjautuva sairauksien hoito ja lääkkeiden käyttö. Nämä eläinkokeet tehtiin kuitenkin aikana, jolloin enempää anestesiaa kuin kivunlievitystäkään ei tunnettu. Tältä ajalta periytyy ennen muuta Englannissa käytetty sana vivisektio eli elävältä leikkaaminen. Tuon ajan tutkimusselostukset ovatkin karua luettavaa, eikä sellaista missään sivistysvaltiossa enää hyväksyttäisi. Englannissa säädettiinkin vuonna 1876 eläimiin kohdistetun julmuuden kieltävä laki (Cruelty to Animals Act, 1876). Toisaalta samaan aikaan myös kaikki ihmisen leikkaukset, esim. amputaatiot tehtiin ilman anestesiaa ja kivunlievitystä. Ainoa yleisesti käytetty kivunlievitys oli viinaryyppy. 1800-luvun lopussa ja 1900-luvun alussa eläinkokeet tulivat tärkeäksi osaksi nykylääketieteen kehitystä. Fysiologiasta voidaan mainita esim. Pavlovin käyttäytymiskokeet koirilla, josta alettiin ymmärtämään refleksien suuri merkitys. Myöhemmin muun muassa antibioottien kehitys perustui suurelta osalta jyrsijöillä tehtyihin tutkimukseen, muun muassa Alexander Fleming osoitti penisilliinin tehoavan jyrsijöiden infektioihin. Koe-eläinten käyttö lääkkeiden ja kemikaalien turvallisuuden osoittamiseksi lisääntyi 1900-luvun puolivälin molemmin puolin osin onnettomuuksien jälkeen. Ensin sulfalääkkeet aiheuttivat munuaisvauriokatastrofin 1938, ja syyksi osoitettiin lääkkeen liuotukseen käytetty etyleeniglykoli. Sitten turvalliseksi luultu talidomidi aiheutti raajaepämuodostumia 1958 alkaen. Kesti vähän aikaa, ennen kuin ymmärrettiin sen vaikutuksen kohdistuvan raskauden aikana melko lyhyeen herkkään aikaan, minkä takia sitä ei ensin havaittu rotilla. Näiden katastrofien jälkeen on annettu täsmälliset kansainväliset ohjeet siitä, kuinka lääkkeet ja kemikaalit on tutkittava, ennen kuin niitä saa antaa ihmisille tai saattaa ihmisiä alttiiksi niille. Tuoteryhmät, jotka on kaikissa sivistysmaissa tutkittava (myös täsmällisesti ohjeistetuissa eläinkokeissa) ovat lääkkeet, elintarvikkeiden lisäaineet ja torjunta-aineet. Euroopassa lisäksi REACH-lainsäädäntö määrittelee muillekin kemikaaleille tutkimusvelvoitteen, jos niistä suuren tuotantomäärän tai erityisen altistuksen takia arvioidaan olevan vaaraa ihmiselle.
Eläinkokeiden kohteet
Yleisimmin koe-eläin on kala tai hiiri. Tärkeimpiä koe-eläimistä ovat laboratoriohiiri, rotta, kaniini, marsu, koira, ja harvemmin kissa, reesusapina ja lähinnä käyttäytymiskokeissa simpanssi niiden fysiologian samankaltaisuuden vuoksi ihmisen kanssa. Toisaalta lajieroavaisuudet ovat merkittäviä niin aineenvaihdunnassa kuin fysiologiassa, mikä edellyttää eläinkokeiden suorittajalta taitoa ja kriittisyyttä. Tärkeimpiä eläimillä testattavia asioita ovat lääkkeet, rokotteet, kodin kemikaalit, tuholaismyrkyt, erilaiset sairauksien hoitomenetelmät sekä leikkaustekniikat. Ruoan lisäaineiden tai ihmisiin mahdollisesti kulkeutuvien kemikaalien vaikutuksia eläviin olioihin tai luontoon testataan myös. Geenitekniikka mahdollistaa geneettisesti muunneltujen hiirien kehittämisen erilaisten sairauksien tutkimukseen, esimerkkinä ennenaikaisesti vanhenevat tai perinnöllisiä sairauksia potevat hiiret hoitokeinojen tutkimusta varten.
Eläinkokeita alettiin tehdä 1800-luvun puolessa välissä. Suomessa käytettiin eläinkokeisiin vuosina 2009-2011 vuosittain noin 100 000 eläintä, jossa luvussa ei ole kaloja. Saman verran eläimiä käytettiin tutkimukseen, mutta ei eläinkokeisiin. Tämä tarkoittaa pelkkää lopettamista hyväksytyllä tavalla esim. kudoksien ottamista varten. Kalojen määrä on vaihdellut eri vuosina paljon, vuonna 2011 se oli vain noin 30 000, mutta joinakin aikaisempina vuosina se on ollut paljon suurempi. Kissat ja koirat pitää Suomessa lain mukaan kasvattaa tähän tarkoitukseen. Kissojen käyttö Euroopassa on nykyään 0,03 prosenttia eläimistä.
Eläinkokeet lääketieteen käytössä
Lääketieteen piirissä tutkitaan lääkkeiden ja hoitojen tehoa ja kehitetään niitä edelleen. Niiden perusteella kuitenkin usein tehdään vaikutuksista yliarviointeja, sillä negatiiviset tulokset jätetään julkaisematta. Tämä koskee sekä kliinisiä kokeita että eläinkokeita. Eläinkokeiden perusteella löydetyt 500 aivohalvaukseen tehoavaa hoitoa ovat osoittautuneet tehottomiksi, ja tehokkaita hoitoja ovat vain liuotushoito ja asetyylisalisyylihappo. Aiheesta PLoS Biology -lehdessä julkaistu tutkimuksessa todetaan, että kyseessä on julkaisuharha eli usein raportoidaan vain suuria vaikutuksia ja pienet ja negatiiviset jätetään kertomatta.{viite?} Eläinkokeita ei rekisteröidä Amerikassa ennen tutkimuksen aloittamista, toisin kuin ihmiskokeet, Suomessa jokaiseen eläinkokeeseen pitää hakea lupa ja esittää tutkimussuunnitelma. Negatiivisten tulosten julkaisemiseksi on perustettu lehti Journal of Negative Results.
Eläinkokeiden, ihmistutkimuksien ja solututkimuksien työnjako
Varhaisin ymmärrys ihmisen sairauksista perustui kliinisiin havaintoihin. Antiikin lääkärit kokeilivat erilaisia yrttejä ja luonnonaineita potilaisiin, ja ottivat käyttöön hoitoja, jotka näyttivät tehoavan. Lähestymistavan ongelmaa kuvaa hyvin digitaliksen keksiminen. Englantilainen lääkäri William Withering sai kansanparantajalta pariakymmentä yrttiä sisältävän lääkereseptin, joka paransi turvotusta. Kasvitieteeseen perehtynyt Withering oivalsi nopeasti, että vaikuttava aine oli sormustinkukka, Digitalis. Muut komponentit olivat hyödyttömiä. Farmakologia ryhtyi systemaattisena tieteenalana tutkimaan, minkälaisia vaikutuksia eri aineilla on, ja kehitys nopeutui 1800-luvun jälkipuoliskolta merkittävästi.
thumb|Ihmistutkimusten, eläinkokeiden ja in vitro -tutkimusten erilaiset roolit
Systemaattinen eläimillä tehty alustava tutkimus ja vaikutusmekanismien ymmärtäminen on tuonut markkinoille runsaasti eri tauteihin käytettäviä lääkkeitä, tartuntatauteihin antibiootteja, reumatauteihin monia entistä parempia tulehduskipulääkkeitä, sokeritautiin insuliinin, parkinsonismiin levodopan ja useita muita lääkkeitä, lukuisia psykooseihin ja depressioon vaikuttavia lääkkeitä, monia verenpaine- ja sydänlääkkeitä, kolesterolilääkkeitä jne. Nämä ovat osaltaan vaikuttaneet siihen, että ihmisen eliniän odote on noussut noin 40 vuodesta noin 80 vuoteen.
Turvallisuustutkimuksissa sivuvaikutuksia seurattiin ensin potilailla, mutta tällä tavalla ei saada harvinaisia sivuvaikutuksia esille, esimerkiksi syöpäriskiä. Sellainen tulee ilmi vasta vuosikymmenien käytön jälkeen. Tämän takia mahdollista myrkyllisyyttä pyritään ensin selvittämään jyrsijöillä kuten hiirillä ja rotilla, tutkimuksen edetessä vähäisessä määrin myös koirilla. Useimmat myrkyllisyyden lajit ovat samanlaisia eri nisäkkäillä, mutta on myös poikkeuksia, jotka tutkijan pitää tuntea. Esimerkiksi rotan maksa on paljon tehokkaampi kuin ihmisen, minkä takia rotta saattaa pilkkoa myrkyllisen aineen vaarattomaksi nopeammin kuin ihminen. Rotta ei myöskään oksenna, joten pahoinvointia ei voi tutkia rotalla. Monia keskushermostoon kohdistuvia haittoja kuten esim. masentuneisuutta ei pystytä saamaan esille eläinkokeissa.
Erittäin suuri merkitys on ollut solukokeiden yleistymisellä. Näiden määrä on viimeisten vuosikymmenien aikana räjähdysmäisesti lisääntynyt. Niillä on pystytty selvittämään hyvin yksityiskohtaisesti sekä kemiallisten aineiden hyödyllisten että haitallisten vaikutusten mekanismeja. Eläinkokeita suoranaisesti korvaavia kokeita on ollut kuitenkin erittäin työläs löytää, ja pääasiassa solukokeiden ja eläinkokeiden tavoitteet ovatkin erilaiset. Parhaiten ne toimivat, kun eläinkokeilla osoitetaan yleiset vaikutukset koko elimistössä, ja sen jälkeen solukokeilla selvitetään täsmällisiä solutason vaikutusmekanismeja. Tämä strategia on osoittanut voimansa viimeisten vuosikymmenien nopeana lääketieteen kehityksenä.
Eläinkokeisiin liittyvä lainsäädäntö Suomessa
Eläinkokeiden suorittamista säädellään Suomessa eläinsuojelulain ja geenitekniikkalain lisäksi erillisellä koe-eläintoimintalailla, joka määrää eläinkokeiden suorittamisen selkärankaisilla luvanvaraiseksi toiminnaksi.
Lupa koe-eläintoimintaan (koe-eläinlaitoslupa) on haettava aluehallintovirastolta ja sen saaminen edellyttää että Lisäksi aluehallintoviraston on tarkistettava ja hyväksyttävä koe-eläintoiminnan harjoittamisessa käytettävät tilat ennen niiden käyttöönottoa.
Yks’ tavallinen Virtanen
Yks’ tavallinen Virtanen on Ville Salmisen ohjaama ja Reino Helismaan käsikirjoittama elokuva vuodelta 1959. Sen on tuottanut T. J. Särkän Suomen Filmiteollisuus. Elokuva pohjautuu Tatu Pekkarisen musiikkinäytelmään Insinööri Kallion romanssi.
Eläinkoe
Eläinkokeisiin liittyvä lainsäädäntö Suomessa
Valmisteilla oleva REACH- kemikaaliasetus tulee edellyttämään yrityksiltä kemikaalien rekisteröinteihin vaadittavien selkärankaisilla tehtävien eläinkokeiden tulosten ja kustannusten jakamista. Viranomaisen on myös tutkittava muun muassa kaikki eläinkokeita edellyttävät testausehdotukset, minkä uskotaan estävän tarpeettomia eläinkokeita.
Yks’ tavallinen Virtanen
Juoni
Insinööri Kalle Kallio (Göran Cederberg) etsii uraania apulaisinaan Joltinen ja Pummi (Hannes Häyrinen ja Eemeli). Hän haluaa esiintyä tuntemattomana, jotta hänen kiinnostuksensa ei paljastuisi ennenaikaisesti alueen maanomistajille. Siksi hän kertoo olevansa ”vain yksi tavallinen Virtanen”. Kallio lähettää apulaisensa postiin nostamaan miljoonaa maakauppoja varten, mutta he joutuvat virkailijan (Pentti Viljanen) pidättämäksi, koska seudulla liikkuu Kalliona esiintyvä huijari.
Eläinkoe
Koulutusvaatimukset koe-eläintoimintaan
Koe-eläintoimintaa rajoitetaan ja säännellään koe-eläintoimintaa koskevilla kansainvälisen oikeuden normeilla, kansallisilla säädöksillä ja toimintaohjeilla. Niitä myös valvotaan sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Valvontaa suorittavat paitsi viranomaiset myös koe-eläinyksikköjen vastuuhenkilöt ja tutkimusryhmien tutkijat. FELASA on laatinut EU-maissa hyväksytyt suositukset koe-eläinten kanssa työskentelevien henkilöiden koulutuksesta. Ko. henkilöt on jaettu neljään, A-, B- ,C- ja D-kategoriaan toimenkuvansa perusteella.
Yks’ tavallinen Virtanen
Tuotanto
Laulaja Pirkko Mannola teki elokuvassa ensimmäisen elokuvaroolinsa, mutta hän ei saanut esittää Toivo Kärjen säveltämiä kappaleita, koska hänellä oli sopimus toisen levy-yhtiön kanssa.
Eläinkoe
Kategoria A
Kategoria A on luotu koe-eläinhoitajille. Käytännössä tämä on kaksivuotinen ammatillinen perustutkinto.
Kategoria B
Yliopistot järjestävät koe-eläintutkimuksissa avustavan henkilöstön koulutuksia, joka kattaa B-kategorian. Koulutukseen kuuluu teoria ja käytännön osuus.
Kategoria C
Eläinkokeita suorittavien ja johtavien tutkimushenkilöiden tarvisee omata C-kategorian pätevyys. Jokaisessa koe-eläinkokeita tekevässä tutkimusryhmässä on oltava vähintään yksi C-kategorian tason pätevöitynyt henkilö. Kelpoisuudeksi katsotaan kategoria C-kurssin suorittaminen ja läpäisy hyväksyttävästi sekä suoritettu korkeakoulututkinto (ylempi tai alempi) joka soveltuu koe-eläintoimintaan. Mikä tahansa korkeakoulututkinto (esim humanistinen) ei kelpaa. C-kategorian koe-eläinkurssin suorittaneen on tentittävä seuraavat perustiedot Ja lisäksi hänen on suoritettava vähintään 40 tunnin C-kategoriaan suunnattu käytännön koulutus.
Eläinkokeiden arvostelua
Eläinten oikeuksien puolustajat vastustavat kiivaasti eläinkokeita niiden aiheuttaman kärsimyksen takia. Kiistanalaisimpia ovat kosmetiikalle tehtävät eläinkokeet. Yhdysvalloissa on jopa tehty eläinkokeita yksityisissä ja kalliissa lemmikkieläinsairaaloissa vain uusien lemmikkieläimille tarkoitettujen hoitojen kehittämiseksi. Eläinkokeita on pyritty vähentämään kehittämällä soluviljelmien käyttöä koe-eläinten sijaan. Toisaalta on esitetty, että monet eläinkokeiden vastustajat eivät tunne todellisuutta, ja perustavat mielipiteensä mututietoon.
Kilpisjärvi (järvi)
Kilpisjärvi on järvi Suomen ja Ruotsin rajalla Enontekiön ja Kiirunan kunnissa. Se on myös lähellä Suomen, Ruotsin ja Norjan rajojen yhtymäkohtaa. Järven pinta on 473 metriä merenpinnan yläpuolella. Kilpisjärveen kuuluu Ylinen Kilpisjärvi (pohjoissaam. Bajit Gilbbesjávri) ja Alanen Kilpisjärvi (Vuolit Gilbbesjávri). Kilpisjärvestä laskee Könkämäeno Muonionjoen kautta Tornionjokeen.
Jää lähtee Kilpisjärvestä vasta juhannuksen tienoilla ja ensilumi sataa syys–lokakuussa.
Muinoin myöhäisjääkaudella Kilpisjärven ranta oli noin 20 metriä nykyisen tason yläpuolella, mikä on havaittavissa järven etelärannalla. Silloin järvi laski Storfjordenin kautta Atlanttiin, kun jää salpasi kulun Könkämäenon laaksoon.
Toiset 48 tuntia
Toiset 48 tuntia on vuonna 1990 ensi-iltansa saanut toimintaelokuva ja jatko-osa elokuvalle 48 tuntia. Elokuvan päätähtinä jatkavat Eddie Murphy ja Nick Nolte. Muita elokuvan tähtiä ovat Brion James, Kevin Tighe, Ed O'Ross ja Andrew Divoff. Elokuvan on ohjannut Walter Hill.
Juoni
Hammond nousee vankilan edestä bussiin joka joutuu moottoripyöräjengiläisten hyökkäyksen kohteeksi. Yksi jengiläisistä on Richard "Cherry" Ganz jonka veljen Albert Ganzin Jack Cates ampui ensimmäisen elokuvan lopussa.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Toiset 48 tuntia saa kaksi tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”keskinkertainen”.
Rodolfo Cimino
Rodolfo Cimino (16. lokakuuta 1927 Palmanova – 31. maaliskuuta 2012 Veneto ) oli italialainen sarjakuvakäsikirjoittaja. Hän oli Romano Scarpan tussaajana vuosina 1959–1962. Vuodesta 1962 alkaen hän käsikirjoitti lukuisia Aku Ankka -sarjakuvia. Suomessa niitä on julkaistu runsaat 300 kertaa.
Ciminon omia hahmoja ovat Milla Magian velhoystävätär Vieno Vipunen, joka esiintyi ensimmäisen kerran Giorgio Cavazzanon piirtämässä tarinassa ”Milla Magia iskee taas” (, Suomessa julkaistu Aku Ankan taskukirjassa 38) ja Aku Ankan avaruusihastus Reginella. Reginella esiintyi ensimmäisen kerran niin ikään Giorgio Cavazzanon piirtämässä tarinassa ”Seikkailu pinnan alla” (, Suomessa AATK 51:ssa).
Onkilampi (Uurainen)
Onkilampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 14,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 565 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,9 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174,9 metriä mpy.
Ekvivalentti konsentraatio
Kemiassa ekvivalentti konsentraatio, eli normaalius tai normaalisuus N tarkoittaa jonkin aineen pitoisuuden ilmoittamista esimerkiksi molaarisuuden sijaan aineen "toiminnallisena" molaarisuutena jossakin tietyssä reaktiossa. Toiminnallisuuden mitta on ekvivalenssi. Normaalisuuden käsitettä voi käyttää monenlaisissa reaktioissa.
Esimerkiksi kaksiarvoisen hapon ja yksiarvoisen emäksen neutraloituessa keskenään vastaa yksi happo reaktiossa kahta emästä, eli yksi happo on kahdelle emäkselle ekvivalentti. Hapon ekvivalenssi on siten 2. Siksi kertomalla ekvivalenssi molaarisuudella M (mol/l), saadaan ekvivalentti molaarisuus N Tämä on yksi ekvivalentin konsentraation määritelmistä. N yksikkö on usein eq/l (ekvivalenttia per litra) tai ekvivalenttia grammaa per litra.
N saadaan myös jakamalla M ekvivalenssikertoimella feq Tämä on toinen ekvivalentin konsentraation määritelmä. feq on ekvivalenssin käänteisluku, eli (1/eq). Yksikkö on eq-1.
IUPAC ja NIST eivät suosittele normaalisuuden käyttöä koska se voi aiheuttaa tulkintavirheitä tilannekohtaisuutensa vuoksi. Toisin kuin molaarisuus, liuoksen normaalisuus on suhteellista ja riippuu aineesta itsestään sekä aineista joiden kanssa se reagoi.
Ekvivalenssi
Reaktiossa yllä yksi rikkihappo vastaa kahta NaOH:ia eli on näille ekvivalentti. Rikkihapon ekvivalenssi on siten 2 eq. Jos hapon liuos on 1.5 molaarista (M), on sen ekvivalentti konsentraatio eli normaalisuus N
1.5 M rikkihappoliuosta voidaan kutsua ääneen "kolme normaaliseksi". Tämä on kuitenkin aina suhteessa emäkseen ja jos valitaan NaOH sijaan neutralointireaktioon kahdenarvoinen emäs BaOH2, on 1.5 M rikkihappoliuos 1.5 N, sillä Jos NaOH kanssa reagoidaankin kolmenarvoinen 1.5 M fosforihappoliuos (H3PO4) rikkihapon sijaan, on fosforihappoliuos 4.5 N, sillä Hapon normaalisuus siis riippuu aina hapon tyypistä, hapon molaarisuudesta ja emäksen tyypistä (jonka kanssa happo reagoi), mutta ei koskaan emäksen molaarisuudesta. Myös emäksen normaalisuus suhteessa happoon riippuu hapon tyypistä, mutta ei hapon molaarisuudesta.
Ekvivalenssi-käsite pätee kuitenkin muillekin reaktioille kuin happo-emäs -reaktioille. Se pätee mille tahansa kemialliselle reaktiolle. Siten ekvivalentin konsentraationkin käsitettä voi käyttää missä tahansa reaktiossa.
Ekvivalenssikerroin
Jakamalla molaarisuus ekvivalenssikertoimella, saadaan N
Too Fast for Love
Too Fast for Love on yhdysvaltalaisen rock-yhtye Mötley Crüen esikoisalbumi. Se julkaistiin marraskuussa 1981. Albumi on tyyliltään punkin, heavyn, glamin ja voimapopin sekoitus. Sitä pidetään merkittävänä uuden aikakauden aloittajana rock-musiikissa.
Albumin taustaa
Alkuperäinen levypainos on nauhoitettu sekä julkaistu yhtyeen itse perustamalla Leathür Records -levy-yhtiöllä vuonna 1981. Pian julkaisemisen jälkeen yhtye kirjoitti levytyssopimuksen levy-yhtiö Elektra Recordsin kanssa. Elektra vaati albumin uudelleenmiksaamista, sillä se oli riittämättömän laadukas radiosoittoon. Sekä yhtye että levy-yhtiön kykyjenetsijä Tom Zutaut olivat uudelleenmiksausta vastaan, mutta Roy Thomas Baker toteutti sen kuitenkin. Elektra julkaisi uudelleenmiksatun levyn vuonna 1982.
Timorinkuhankeittäjä
Timorinkuhankeittäjä (Oriolus melanotis) on kuhankeittäjien heimoon kuuluva varpuslintu.
Levinneisyys
Timorinkuhankeittäjää tavataan Indonesiassa ja Itä-Timorissa. Sen on kuvattu olevan harvinainen, mutta lajin ei uskota olevan vaarassa, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Too Fast for Love
Albumin taustaa
Elektran julkaiseman levyn kappaleissa on erilaisia efektejä sekä tehosteita, ja kappaleet kuulostavat vähemmän tuoreilta sekä raaoilta kuin alkuperäiset Michael Wagenerin tuottamat. Lisäksi uudesta painoksesta on jätetty pois Leathür-painoksen kappale ”Stick to Your Guns”. Nimikkokappaleen ”Too Fast for Love” alkuperäinen alkuosa on leikattu lisäksi pois uudessa painoksessa.
Albumi on julkaistu remasteroituna vuonna 2003. Siinä on mukana viisi bonuskappaletta sekä kappaleen ”Live Wire” musiikkivideo.
Resonanssikieli
thumb|[[Hardangerviulun neljä pääkieltä ja niiden alla olevat resonanssikielet]]
Resonanssikielet ovat lisäkieliä monissa intialaisissa soittimissa, joissakin barokkisoittimissa ja eri kansojen perinnesoittimissa. Kieliä ei yleensä soiteta suoraan, vaan ne värähtelevät resonanssin ansiosta soittimen muita kieliä soitettaessa.
Miamin ePrix 2015
Miamin ePrix 2015 eli 2015 Miami ePrix oli Formula E -sarjan kauden 2014–2015 viides osakilpailu ja samalla ensimmäinen kahdesta yhdysvalloissa ajettavasta osakilpailuista. Kilpailu ajettiin 14. maaliskuuta Miamin katuradalla Miamissa, Yhdysvalloissa.
Paikan päällä Miamissa osakilpailua seurasi yli 33 000 katsojaa ja yli 16 miljoonaa television välityksellä.
Aika-ajot
Jokainen kuljettaja oli arvottu yhteen neljästä aika-ajo ryhmästä. Jokaisella aika-ajo ryhmällä oli 10 minuuttia aikaa radalla ja tämän aikana heidän tarkoitus oli ajaa mahdollisimman nopea aika. Jean-Eric Vergne ajoi paalupaikalle.
Kilpailu
Kilpailun voitti Nicolas Prost.
Kilpailun tulokset
<Small>Lähteet: </Small>
Ricchi e Poveri
Ricchi e Poveri on italialainen pop-yhtye. Se perustettiin vuonna 1968 kokoonpanolla, johon kuuluivat Franco Gatti, Angela Brambati, Angelo Sotgiu ja Marina Occhiena. Yhtye on yhä toiminnassa.
Ricchi e Poverin ensimmäinen esiintyminen tapahtui Cantagiro-festivaalilla vuonna 1968. Yhtye osallistui San Remon musiikkikilpailuun ensimmäistä kertaa vuonna 1970. Se edusti maataan Eurovision laulukilpailussa 1978 kappaleellaan "Questo amore" ja sijoittui kahdenneksitoista saaden 53 pistettä.
Marina Occhiena lähti yhtyeestä 1981.
Mustavaris
Mustavaris (Corvus frugilegus) on keskikokoinen, musta varislintu.
Koko ja ulkonäkö
Pituus 44–46 cm, siipiväli 81–94 cm, paino 340–570 g. Pulleavatsainen, jyrkkäotsainen. Teräväkärkinen harmaa nokka. Vanhalla linnulla nokantyvi on harmaa ja höyhenetön ja sen jaloissa on mustat ”housut”. Kokomusta höyhenpuku (nuorella myös nokantyvi).
Levinneisyys
Suomessa mustavaris pesii kaupunkien ja hautausmaiden puistoissa. Muuttoaikoina sitä tavataan tienvarsilla, pelloilla ja kaatopaikoilla.
Lisääntyminen
Pesii yhdyskuntina. Hatarahko risupesä on lehtipuussa tai männyssä. Munia on 3–5. Naaras hautoo 16–18 vrk. Emot ruokkivat poikasia 70–80 vrk (pesässä 30–36 vrk). Sukukypsä 2-vuotiaana.
Ravinto
Siemenet, vilja, juurekset ja muut viljelykasvit, pikkunisäkkäät, selkärangattomat, jätteet ja raadot.
Heidi Range
thumb|Heidi Range (2010)
Heidi India Range (s. 23. toukokuuta 1983 Liverpool) on brittiläisen poptrio Sugababesin jäsen.
Heidi aloitti uransa musiikin saralla Atomic Kittenissä Liz McClarnonin ja Kerry Katonan kanssa ja oli yksi yhtyeen alkuperäisjäsenistä. Hän kuitenkin erosi Atomic Kittenistä vuonna 1999, koska halusi laulaa mieluummin R&B-musiikkia. Siobhan Donaghyn lähdettyä Sugababesista vuonna 2001 Heidi sai hänen paikkansa levy-yhtiön kautta vakuutettuaan muut yhtyeen jäsenet laulullaan. Heidi tapailee nykyään englantilaista TV-tuottajaa Dave Berryä.
Tuomilampi (Uurainen)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 171,6 metriä mpy.
Harakka
Harakka (Pica pica) on harakoiden sukuun kuuluva varislaji.
Etymologia
Harakan suomenkielinen nimi on balttilaisperäinen, ja nimi on suomessa vanha ja vakiintunut. Keuruulla harakasta käytettiin myös nimeä kuolemanilmoittaja ja Halikossa pirunharakka.
Tieteellinen nimi Pica on latinaa ja tarkoittaa harakkaa jo Pliniuksella.
Koko ja ulkonäkö
on käheää ja epämusikaalista räkätystä. Harakan laulu, jota kuulee harvoin, lähinnä maalis–toukokuussa, on hiljaista kitisevistä ja kirskuvista äänistä sekä matkinnoista koostuvaa rupattelua.
Levinneisyys
Harakka on levinnyt lähes koko Eurooppaan, suureen osaan Aasiaa sekä Luoteis-Afrikkaan. Euroopan harakkapopulaation kooksi arvioidaan 22,5–57,0 miljoonaa yksilöä. Koko maailman kannan kooksi arvioidaan 45,9–228,0 miljoonaa yksilöä, mutta arvio on hyvin varovainen.
Suomessa harakka pesii koko maassa, mutta kanta harvenee pohjoiseen päin mentäessä. Nykyisin Suomessa pesii 140 000–200 000 paria. Suomen harakkakanta taantui 1940–1950-luvuilta 1970-luvulle. Harakan vainoaminen väheni 1960–1970-luvuilla, jolloin se alkoi levitä myös kaupunkeihin ja harakkakanta kasvoi 1970- luvulta 1980-luvun lopulle.
Elinympäristö
Harakka pesii usein ihmisasutuksen läheisyydessä, mutta myös luonnonympäristöissä, erityisesti nuorissa, tiheissä metsiköissä. Runsaimmillaan harakka on pientaloalueilla, joissa on paljon puita ja pensaita.
Lisääntyminen
thumb|Harakan pesä. Harakka rakentaa katollisen, pyöreän pesän puuhun tai pensaaseen. Naaras munii maalis–toukokuussa 5–8 vihertävää ja ruskeapilkkuista munaa ja hautoo niitä 21–22 vuorokautta. Emot ruokkivat poikasia pesään 24–30 vuorokautta.
Ravinto
Harakka on kaikkiruokainen; se syö hyönteisiä, matoja, siemeniä, hedelmiä ja jätteitä ja ryöstelee lintujen munia ja poikasia.
Harakka vierailee usein myös lintujen talviruokintapaikoilla. Ruokintapaikallakin harakalle kelpaa melkein mikä tahansa ruoka. Harakan erityistä herkkua ovat kuitenkin auringonkukansiemenet, pähkinät sekä tali ja rasva.
Elintavat ja käyttäytyminen
Harakka liikkuu usein äänekkäinä 5–25 yksilön parvina. Harakka on valpas lintu ja tutkii ympäristöään tarkkaan. Usein se tähystää ympäristöään tarkkaavaisena puun tai tolpan päästä. Harakoiden keskuudessa vallitsee niin sanottu nokkimisjärjestys: vanhat ja vahvat yksilöt ovat ylempiarvoisia kuin muut. Ne saavat valita parhaat pesäpaikat ja yöpymisoksat ja ovat etuoikeutettuja muissakin asioissa.
Kansanperinne
Harakka on leimallisesti ihmisen seuralainen ja yksi yleisimpiä pihalintujamme, ja siksi myös useiden kansanuskomusten kohde. Enimmäkseen harakkaan on suhtauduttu kielteisesti. Poikkeuksetta sen räkätys on merkinnyt kaikenlaista epäonnea ja vastoinkäymisiä. Pihamaalla tai -tiellä räksättänyt harakka on kertonut epämieluisista vieraista, matkalle lähtiessä harakan nauru on tiennyt vaivalloista taivalta. Metsälle tai kalaan lähtiessä jos törmää harakkaan, voi saman tien kääntyä takaisin; saalista ei ole luvassa. Harakan on uskottu levittävän ruttoa. Sitkeästi on uskottu, että harakka on perso kiiltäville esineille, ja että se kätkee suureen pesäänsä varastamiaan hopeaesineitä, mutta tutkimustulokset eivät tätä väitettä tue.
Harakka on pirun luomus, paholaisen lintu. Jossain vaiheessa se kuitenkin tajusi, kuka hänen luojansa on, ja livisti pirulta karkuun. Piru ehti napata harakkaa pyrstöstä kiinni, jolloin se venyi nykyisiin mittoihin. Toinen uskomus pyrstön pituudesta on sen tarttuminen kiinni tervaan kiitos harakan uteliaisuuden, ja linnun rimpuillessa siitä irti se venähti pituutta. ”Missäs harakka jos ei siantappajaisissa” -sanonta on suunnattu liian uteliaalle, joka paikkaan nokkansa työntävälle ihmiselle. Valkea rintamus puolestaan on varastettu esiliina, kuvaten sekin harakkaan liitettyä luonteenpiirrettä.
Harakkaa on välillisesti tarvittu myös lapsen syntymän yhteydessä. Uudelle tulokkaalle tehtiin ns. harakkapaita, jota pidettiin lapsen yllä kolme vuorokautta. Tämän jälkeen se ripustettiin aidanseipääseen lahoamaan, ja näin menetellen eivät lapseen tarttuneet taudit eivätkä pahat taiat päässeet vaikuttamaan. Harakka toimi sijaiskärsijänä.
Harakka esiintyy myös sanonnassa mennä harakoille. Sitä käytetään, kun jokin asia menee hukkaan tai hyödyttömään tarkoitukseen. Esimerkiksi jos lämpö karkaa talon sisältä ulos, sen sanotaan menevän harakoille.
Harakkaa on pidetty huonomaineisena lintuna koko Euroopassa, mutta esimerkiksi Kiinassa se on hyvän onnen siivekäs. Harakan kuvia on siellä käytetty mm. häiden yhteydessä ja sen nauru on tiennyt hyviä uutisia tai mieluisia vieraita.
Wredebyn lentokenttä
Wredebyn lentokenttä on pieni, mutta historiallisesti merkittävä yksityiskenttä, joka sijaitsee Wredebyn kartanon mailla Kouvolassa, noin seitsemän kilometriä Anjalasta lounaaseen. Kentällä toimii Inkeroisten Ilmailukerho, joka harjoittaa lentotoimintaa kahdella moottoripurjelentokoneella. Läheisen Kymijoen suvantoalue käy vesilentotoimintaan.
Wreden suku on ollut mukana Suomen ilmailussa 1900-luvun alusta alkaen. Kasper Wrede rakensi useita lentolaitteita, muun muassa ensimmäisen suomalaisen lentokoneen vuosina 1910–1914, ja sai ilmeisesti ensimmäisenä suomalaisena kansainvälisen lentokoneohjaajantodistuksen vuonna 1916. Lisäksi Paroni Voldemar Wrede johti 1954–58 Valmetia, jonka alaisuuteen Valtion lentokonetehdas oli sijoitettu 1944.
Valtionyhtiö
Valtionyhtiö on joko osakeyhtiö (oy) tai julkinen osakeyhtiö (oyj), jossa valtiolla on määräysvalta. Valtio on yhtiössä enemmistöomistaja, toisin sanoen sen osuus on yli puolet osakkeiden yhteenlasketusta äänimäärästä.
Osakkuusyhtiö ei ole valtionyhtiö, vaan osakeyhtiö, jossa valtiolla on alle puolet äänivallasta. Valtio käyttää näissä yhtiöissä vain osakeomistuksensa mukaista osakasvaltaa.
Suomessa valtionyhtiöiden omistajaohjaus on keskitetty Valtioneuvoston kansliaan. Omistajapolitiikassa yhtiöt on jaettu kolmeen kategoriaan: erityistehtäviä hoitaviin yhtiöihin, strategisiin yhtiöihin ja yhtiöihin, joissa on vain finanssitavoite.
Ranska
1930-luvulla Ranska kansallisti koko Ranskan lentokoneteollisuuden. Muillakin aloilla (esimerkiksi EDF sähköntuotannossa ja jakelussa ja Airbus Group ilmailussa) Ranskan valtionomistus on edelleen hyvin merkittävä.
Yhdysvallat
Yhdysvalloissa on lukuisia liittovaltion omistamia valtionyhtiöitä, kuten esimerkiksi Amtrak. Myös monilla osavaltioilla on valtionyhtiöitä, kuten esimerkiksi North Dakota Mill and Elevator ja South Dakota Public Broadcasting. Esimerkiksi Intelsat-satelliittitietoliikenneyhtiö oli Yhdysvaltain liittovaltion ja muutaman avaruustekniikkayhtiön yhteisesti omistama. Sitä kautta Yhdysvallat sai alalla 10–15 vuodeksi globaalin monopolin.
Kiina
Kiinan kansantasavallassa monet valtionyhtiöt ovat maan puolustusministeriön alaisuudessa, minkä vuoksi sekin osa yrityksistä, joka ei valmista puolustusvälineitä, mielletään lännessä sotateollisuudeksi. Kiinassa suurin osa eri alojen yrityksistä on sekä yksityisten sijoittajien että valtion yhteisomistuksessa. Markkina-arvoltaan suurimpia kiinalaisia pörssiyhtiöitä olivat vuonna 2015 rahoitus- ja energia-alan yritykset. Niiden määräävä osake-enemmistö on valtion hallussa. Valtionyhtiöitä ja osakkuusyhtiöitä hallinnoi Valtioneuvoston valtion omaisuuden valvonta- ja hallintokomissio (SASAC).
Suomi
Yritysjuridiikan professori Petri Kuoppamäen mukaan valtion hallussa kannattaa pitää yritykset, joissa on strateginen intressi, kuten entinen Fortumin sähkönsiirtoverkkoyhtiö Caruna. Kun Caruna myytiin pääomasijoittajille, hinnat nousivat voimakkaasti.
Zola Pieterse
pienoiskuva|Zola Pieterse Zola Pieterse (o.s. Budd, s. 26. toukokuuta 1966 Bloemfontein, Etelä-Afrikka) on entinen eteläafrikkalainen kestävyysjuoksija, joka paransi kolmen vuoden aikana kahdesti naisten 5 000 metrin maailmanennätystä. Hän on kaksinkertainen maastojuoksun maailmanmestari ja oli naisten kestävyysjuoksun pioneeri. Hän harjoitteli ja kilpaili paljain jaloin. Menestyksekkäästä urastaan huolimatta hänet muistetaan paremmin lyhyen Britannian vierailun aiheuttamasta poliittisesta kohustaan.
Valtionyhtiö
Suomen valtionyhtiöiden alku
Ensimmäinen suomalainen valtionyhtiö, ainakin itsenäisyyden aikana, oli W. Gutzeit & Co, joka oli konkurssin partaalla, kun valtio osti sen norjalaisomistajilta vuonna 1918. Yhtiö jatkaa edelleen Stora Enso -nimisenä. 1920-luvulla valtio alkoi systemaattisesti laajentaa Suomen teollisuuden osaamispohjaa perustamalla Valtion rikkihappo- ja superfosfaattitehtaat, Outokumpu Oy:n sekä Imatran voimalaitoksen.
Zola Pieterse
Naisten 5 000 m maailmanennätys
Budd nousi kansainväliseen kuuluisuuteen 17-vuotiaana vuonna 1984 parannettuaan naisten 5 000 metrin maailmanennätystä sensaatiomaisella ajalla 15.01,83. Suoritus tapahtui Etelä-Afrikassa, jossa apartheid oli vielä voimassa, joten ennätystä ei hyväksytty.
Valtionyhtiö
Suomen valtionyhtiöiden alku
Toisen maailmansodan jälkeen muun muassa valtion tykkitehdas ja lentokonetehdas muunnettiin sotakorvaustuotantoon. Yhtiöt olivat jo entuudestaan valtion täysin omistamia, mutta Valmetin synty teki niistä pääosin siviilituotteita valmistavia yhtiöitä. Samaan aikaan syntyivät Typpi Oy lannoitushuollon varmistamiseksi sekä Kemijoki Oy Pohjois-Suomen jokien valjastamiseksi sähköntuotantoon. Pohjolan liikenne perustettiin hoitamaan tilapäisesti kuljetuksia Petsamon Jäämeren sataman ja muun valtakunnan välillä, ennen kuin rautatie rakennettaisiin. Viimeiset suuret valtionyhtiöt olivat 1950-luvulla perustettu Neste Oy ja Rautaruukki Oy vuonna 1960.
Zola Pieterse
Naisten 5 000 m maailmanennätys
Hän paransi ennätystä toistamiseen vuonna 1985 juosten Britanniassa ajan 14.48,07 ja otti ennätyksen virallisesti haltuunsa.
Valtionyhtiö
Suomen valtionyhtiöiden alku
Valtion edustajien nimittämisestä yhtiön hallintoon ei ollut virallisia säännöksiä tai määräyksiä, mutta 1950-luvulla oli muodostunut tavaksi, että yhtiön oman johdon lisäksi hallituksen tai johtokunnan jäseneksi nimitettiin myös sen ministeriön edustaja, jonka alaisuuteen yhtiö sijoittui. Tarkoituksena oli edistää yhtiön ja ministeriön välistä tiedonkulkua ja helpottaa valvontaa. Valtionyhtiöt alkoivat 1960-luvulla siirtyä perinteisiltä teollisuuden aloilta uusille aloille. Uudenkaupungin autotehdas perustettiin vuonna 1968, ja Neste laajensi tuotantoaan muovituotteisiin.
Zola Pieterse
Saapuminen Britanniaan
Daily Mail houkutteli Buddin isän ehdottamaan Zolalle Britannian kansalaisuuden hakemista. Hänen isoisänsä oli britti ja hän pystyi tällä perusteella anomaan kansalaisuutta. Lehden avustuksella kansalaisuushakemus hyväksyttiin nopeutetusti asian herättämästä vastustuksesta huolimatta ja hän muutti Guildfordiin. Hänen lähtönsä Etelä-Afrikasta herätti niin ikään poliittisen myrskyn.
Valtionyhtiö
Suomen valtionyhtiöiden alku
Poliitikot, ja heistä varsinkin sosiaalidemokraatit, alkoivat 1970-luvulle tultaessa yhä enemmän kiinnittää huomiotaan teollisuusyritysten merkitykseen kauppapolitiikassa, idänkaupassa ja yleisesti Suomen talouskasvun rakentamisessa. Valtionyhtiöt olivat teollisuutta, jonka toimintaan poliitikot saattoivat suoraan vaikuttaa. Syntyi käsite teollisuuspolitiikka. Eduskunnassa valtionyhtiö perustettiin yleensä yksinkertaisella budjettipäätöksellä, mutta joissain tapauksissa niistä säädettiin erillinen laki. Valtionyhtiöitä koskevissa asioissa ylin päätösvalta oli eduskunnalla, joka päätti myös osakepääomien korotuksista, yhtiöille myönnettävistä määrärahoista ja takausvaltuuksista. Yhtiössä korkein ratkaisuvalta oli yhtiökokouksella, jossa valtiota edusti valtioneuvoston määräämä edustaja. Tärkeimpiä asioita käsiteltiin valtioneuvostossa.
Uudet valtionyhtiöt
1980-luvulta lähtien on monet valtion laitokset ja liikelaitokset yhtiöitetty. Osa yhtiöistä on sittemmin yksityistetty. Tyypillinen kehitys on ollut varsinkin liikenneministeriön hallinnonalan budjettisidonnaisista liikelaitoksista, myös virastolaitoksiksi kutsutuista organisaatioista, omaa taloudenpitoa hoitavien niin sanottujen uusimuotoisten liikelaitosten kautta osakeyhtiömuotoon. Esimerkkeinä Valtionrautatiet, jonka liiketoimintaa jatkaa nykyään VR-Yhtymä, ja Posti- ja telelaitos, jonka perillisiä ovat Posti Group -konserni ja Telia Finland. Tuorein esimerkki on Tielaitoksesta eriytetty Tieliikelaitos, josta tuli Destia Oy vuoden 2008 alussa. Yksi harvoista jäljellä olevista tällaisista valtion laitoksista on Kansaneläkelaitos.
Zola Pieterse
Vuoden 1984 olympialaisten 3 000 metriä
Budd valittiin Britannian edustajaksi 3 000 metrille vuoden 1984 kesäolympialaisiin. Kilpailun tahti hidastui puolivälin kohdalla ja Budd siirtyi johtoon ja näytti selkeästi hallitsevan kilpailua 1 700 metrin kohdalla. Puolen askeleen päässä Buddin takana sisäpuolella Mary Decker törmäsi Buddiin, joka horjahti ja menetti rytminsä hetkeksi. Decker jatkoi juoksuaan aivan Buddin takana ja osui oikean jalan kengällään tämän pohkeeseen, minkä seurauksena Decker kaatui ja loukkasi lantionsa eikä pystynyt jatkamaan juoksua. Yleisö buuasi Buddille, mutta kilpailun tuomaristo katsoi, ettei hän ollut syyllinen törmäykseen. Budd pysyi kilpailun johdossa jonkin aikaa, mutta sijoittui lopulta seitsemänneksi. Kilpailusta tuli välittömästi yksi olympiahistorian kiistellyimmistä tapahtumista. Budd yritti pyytää anteeksi Deckeriltä heti kisan jälkeen. Decker ei kuitenkaan ollut yhtä urheilullinen, vaan vastasi sanomalla: "älä vaivaudu!"
Valtionyhtiö
Uudet valtionyhtiöt
Valtionyhtiöiden yksityistäminen Suomessa on kirjattu valtion omistajapolitiikkaan, jossa osa valtionyhtiöistä määritellään kokonaan valtion omistamiksi, osa valtioenemmistöisiksi yhtiöiksi ja loput finanssisijoituksiksi, jotka voidaan myydä pois. Se, miten finanssisijoituksiksi luokiteltaviin yrityksiin on suhtauduttava, on aiheuttanut keskustelua Suomessa corporate governancesta eli siitä, voiko valtio vaikuttaa yhtiökokouksen ohi tilikaudella päätöksentekoon suoraan siten, että sen on katsottava vähentävän omistaja-arvoa ja loukkaamalla muiden osakkeenomistajien, yleensä vähemmistöosakkaiden oikeuksia. Keskustelua ovat herättäneet muun muassa Soneran suorittama Saksan UMTS-toimiluvan osto yhdessä Telefonican kanssa Saksasta ja Stora Enson tekemä Kemijärven selluloosatehtaan lakkauttamispäätös.
Zola Pieterse
Vuoden 1984 olympialaisten 3 000 metriä
Yleensä on takana tulevan urheilijan velvollisuus välttää kontaktia edellä juoksevaan. Kilpailun jälkeen keskusteltiinkin kiivaasti siitä oliko Budd riittävän selkeästi kilpailun johdossa vai ei.
Valtionyhtiö
Korruptio ja valtionyhtiöt
Transparency Internationalin mukaan valtionyhtiöillä on ylimääräisiä korruptioriskejä johtuen vastuusuhteiden epäselvyydestä, mahdollisuudesta kanavoida julkisia varoja enemmän tai vähemmän läpinäkyvästi sekä läheisyydestä sääntelijöihin ja poliitikkoihin. Toiset valtionyhtiöt voivat myös suosia niitä.
Zola Pieterse
Kansainvälinen ura
Budd kilpaili Britannian edustajana vuosina 1985 ja 1986. Helmikuussa 1985 hän voitti maastojuoksun maailmanmestaruuden, mutta hänen kautensa radalla ei alkanut yhtä menestyksekkäästi. Hän koki useita tappioita, mutta kauden mittaan hänen suorituksensa parantuivat ja hän teki Britannian ja Kansainyhteisön ennätyksen 1 500 metrillä ajalla 3.59,96, maililla (4.17,57) 3 000 m (8.28,83) ja 5 000 m (14.48,07). 5 000 metrin aika oli myös maailmanennätys. Heinäkuussa 1985 hän kohtasi Mary Decker-Slaneyn Crystal Palacessa, mutta hävisi tälle 13 sekuntia sijoittui kilpailussa neljänneksi.
Valtionyhtiö
Suomi
Päätoimittaja Antti-Pekka Pietilän vuonna 2012 antaman lausunnon mukaan valtionyhtiöissä annetaan jatkuvasti tapahtua asioita, joista yksityiset yritykset erottaisivat toimitusjohtajansa ja tämän suoria alaisia. Valtionyhtiö Patria akin syytettiin Slovakian poliitikkojen ja egyptiläisten virkamiesten lahjonnasta, mutta kaikki yhtiöön kohdistuneet syytteet lopulta hylättiin.
Zola Pieterse
Kansainvälinen ura
Vuosi 1986 alkoi hyvin Buddille. Hän voitti toistamiseen maastojuoksun maailmanmestaruuden ja teki sisäratojen maailmanennätyksen 3 000 metrillä ajalla 8.39,79. Hyvästä alusta huolimatta kausi ei ollut kovin menestyksekäs. Hän ei voittanut mitalia Stuttgartin Euroopan-mestaruuskilpailuissa vaan sijoittui 1 500 metrillä yhdeksänneksi ja 3 000 metrin juoksussa neljänneksi. Myöhemmin kävi ilmi, että Budd kärsi kivuliaasta jalkavammasta suurimman osan kautta.
Kaudella 1987 Budd ei kilpaillut ollenkaan. Vuonna 1988 hän alkoi jälleen kilpailla maastojuoksussa. Useat Afrikan maat väittivät hänet kilpailleen Etelä-Afrikassa ja vaativat kilpailukieltoa. Budd sanoi vain olleensa katsomassa kilpailua, eikä osallistuneensa siihen. Kansainvälinen amatööriurheiluliitto kuitenkin langetti kilpailukiellon, minkä jälkeen Budd palasi Etelä-Afrikkaan ja lopetti kilpailemisen.
White Zombie
White Zombie oli yhdysvaltalainen groove metalia ja myöhemmin industrial metalia soittanut yhtye. Sen tunnettuja kappaleita ovat muun muassa ”Thunder Kiss ’65”, "More Human Than Human", ”Black Sunshine”, ”I’m Your Boogieman” ja ”Super-Charger Heaven”.
Zola Pieterse
Avioliitto
Budd avioitui Mike Pietersen kanssa vuonna 1989 ja hänen nimekseen tuli Zola Pieterse. Hän aloitti kilpailemisen jälleen ja oli maailman toiseksi nopein nainen 3 000 metrillä. Kun Etelä-Afrikka jälleen hyväksyttiin urheiluperheeseen, hän edusti synnyinmaataan 3 000 metrillä vuoden 1992 kesäolympialaisissa Barcelonassa, mutta ei kuitenkaan selviytynyt finaaliin. Vuonna 1993 hän sijoittui maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuissa neljänneksi, mutta ei kyennyt palaamaan tasolleen ratajuoksijana.
Valtionyhtiö
Suomi
Merenkulkulaitoksen ylin johto on tuomittu lahjusten vastaanotosta norjalaiselta varustamolta, valtionyhtiö Outokumpu on syytteessä rahanpesusta ja väärennöksistä, valtionyhtiö Destia hankki urakoita lähipiiriltään ja silloinen valtionyhtiö Sonera vakoili luvatta toimittajia ja työntekijöitään.
White Zombie
Historia
Yhtyeen perusti vuonna 1985 Rob Zombie (oik. Robert Cummings) silloisen tyttöystävänsä Sean Yseultin (oik. Shauna Reynolds) kanssa New Yorkissa. He tutustuivat toisiinsa suunnittelemalla aikakauslehtien kansia. Vuonna 1985 White Zombien ensimmäinen kokoonpano oli valmis. Alkuperäisen kokoonpanon muodostivat laulaja Rob Straker (alkoi käyttää nimeä Rob Zombie vasta kolmannella albumilla), kitaristi Tom Guay, rumpali Ivan de Prume ja basisti Sean Yseult.
Zola Pieterse
Avioliitto
Budd pitää hallussaan useita Britannian ja Etelä-Afrikan ennätyksiä, sekä juniori- että aikuisten tasolla. Hänellä on hallussaan kaksi juniorien maailmanennätystä maililla ja 3 000 metrillä.
Valtionyhtiö
Muut maat
Valtionyhtiöiden työpaikat ovat Kreikassa palkintoja puolueväelle, kenties pelkkiä nimellisiä virkoja. Siksi valtionyhtiöissä on vahvat ammattiyhdistysvoimat, jotka estävät uudistukset.
Zola Pieterse
Avioliitto
Hän asuu tällä hetkellä vanhempiensa tilalla Bloemfonteinissa äitinsä ja kolmen lapsensa kanssa.
White Zombie
Historia
Aluksi yhtye soitti noise rockia, ja yksi sen suurimmista innoittajistaan oli tuolloin newyorkilainen noise rock -yhtye Sonic Youth, jonka kanssa se usein myös soitti yhdessä. Yhtyeen ensimmäiset tyylilliset muutokset ilmenivät Make Them Die Slowly -albumilla, jonka kappaleet olivat enemmän heavy metal- ja punk-painotteista musiikkia. Samaan aikaan levy-yhtiö Geffen oli valmis tekemään sopimuksen White Zombien kanssa. Yhtye nousi valtavirtaan albumilla La Sexorcisto: Devil Music Vol. 1, jota on myyty yli kaksi miljoonaa kappaletta pelkästään Yhdysvalloissa. Myyntiä auttoivat MTV ja Beavis ja Butt-head -televisiosarja, jossa White Zombien musiikkivideo ”Thunder Kiss ’65” näytettiin moneen kertaan.
Valtionyhtiö
Muut maat
Brasilian valtava Petrobras-öljy-yhtiö vastaa 90 prosentista Brasilian öljyntuotannosta ja on maanosan suurimpia yrityksiä. Yhtiön kanssa sopimuksen saaminen on edellyttänyt maksuja puolueille ja poliitikoille. Ilmeisesti kolme prosenttia sopimusten arvosta on mennyt valtaa pitävän työväenpuolue PT:n ja sen liittolaisten PMDB:n ja PP:n poliitikoille yhteensä miljardien eurojen vaalikampanjoinnin rahoittamiseen.
White Zombie
Historia
Vuonna 1995 White Zombie julkaisi viimeisen pitkäsoittonsa, Astro-Creep: 2000, joka on eniten myynyt yhtyeen studioalbumi: yli kaksi ja puoli miljoonaa kappaletta Yhdysvalloissa. Pitkäsoiton jälkeen julkaistiin remix-albumi, Supersexy Swingin’ Sounds vuonna 1996.
Valtionyhtiö
Muut maat
Muun muassa New York Timesissa on sanottu Kiinan valtionyhtiöiden olevan puoluejohtajien sukujen korruptiovälineitä, joilla on tehtailtu näille omaisuuksia.
White Zombie
Tyyli ja vaikutteet
Yhtyeen tyyliin ovat vaikuttaneet voimakkaasti scifi- ja kauhuteemat, joista molemmat perustajajäsenet olivat innostuneita. Yhtyeen perustamisen aikoihin Rob Zombie käytti nimeä Rob Straker. Yhtye on nimetty vuonna 1933 ilmestyneen Bela Lugosin elokuvan Valkoinen zombi mukaan.
Valtionyhtiö
Muut maat
Kenian valtionyhtiöt ovat osittain osaamattomuuden ja korruption vuoksi estäneet talouskehitystä. Vuonna 1979 presidentin komissio sanoi niiden olevan "vakava uhka taloudelle", eivätkä ne myöhemminkään 1989 mennessä olleet edistäneet teollistumista tai mustan bisnesluokan syntymistä.
White Zombie
Hajoaminen
Yhtye lopetti toimintansa vuonna 1998 pian Rob Zombien ensimmäisen soololevyn Hellbilly Deluxen julkaisun jälkeen. White Zombie levytti viimeisen kappaleensa nimeltään ”Ratfinks, Suicide Tanks and Cannibal Girls” elokuvaan Beavis and Butt-head Do America (Rob Zombie teki elokuvaan myös Beavisin hallusinaatiokohtauksen autiomaassa). Pian tämän jälkeen yhtye hajosi.
Ramzi Garmou
Ramzi Garmou (s. 5. helmikuuta 1945) on iranilainen kaldealaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihittiin papiksi 13. tammikuuta 1977 ja nimitettiin Teheranin arkkihiippakunnan koadjuuttoriarkkipiispaksi 5. toukokuuta 1995. Garmoun konsekroi piispaksi Youhannan Semaan Issayin ja Thomas Meramin avustama Raphaël I Bidawid 25. helmikuuta 1996.
Kashmeera Lokuge
Kashmeera "Mira" Lokuge (s. 1994) on suomalainen kirjailija. Sri Lankassa syntynyt Lokuge muutti Lappeenrantaan 12-vuotiaana isänsä perässä. Hän on koulutukseltaan restonomi ja työskennnellyt muun muassa digitaalisen sisällöntuotannon ja myyntityön parissa. Lokuge on suorittanut asepalveluksen.
Lokugen esikoisromaani on yhdessä Hyppe Salmen kanssa kirjoitettu Ilmatilaa, joka ilmestyi vuonna 2021.
Antitrinitianismi
Ekumeenisten neuvostojen päätöksiä seuraavat kirkot katsovat, että kolminaisuus julistettiin kristilliseksi doktiiriniksi 300-luvun ekumeenisten neuvostojen toimesta. Näitä edustivat ensimmäinen Nikean ensimmäinen kirkolliskokous vuonna 325, joka julisti Jeesuksen jumaluuden sekä Konstantinopolin ensimmäinen kirkolliskokous vuonna 381, joka julisti pyhän hengen jumaluuden.
Seuraajiensa lukumäärän puolesta antitrinitianistiset liikkeet muodostavat pienen ryhmän kristillisiin verrattuna. Selvästi suurimmat antitrinitianistiset ryhmittymät ovat myöhempien aikojen pyhien liike (mormonit), Jehovan todistajat sekä Iglesia ni Cristo, joskin on olemassa myös muita pienempiä ryhmiä, kuten kristadelfialaiset, kristillinen tiede, Dawn Bible Students ja Tie.
Antitrinitianististen liikkeiden näkemykset Jumalan, Jeesuksen ja Pyhän hengen luonteesta eroavat keskenään suuresti. Jotkut antitrinitianistiset teologiat, kuten adoptionismi, monarkianismi ja subordinitionismi, olivat olemassa jo ennen kolminaisuusopin vahvistamista Nikean, Konstantinopolin ja Efesuksen kokouksia. Antitrinitianismi on myöhemmin otettu käyttöön kataarien piirissä 1000-luvulta 1200-luvulle, unitaristien piirissä uskonpuhdistuksen aikana, 1700-luvun valistuksen yhteydessä sekä eräiden Yhdysvaltojen 1800-luvun protestanttisten liikkeiden parissa.
Nikolai Morilov
Nikolai Sergejevitš Morilov (, s. 11. elokuuta 1986 Perm) on venäläinen maastohiihtäjä, sprintin MM-mitalisti.