cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Totuus on armoton
Pienissä sivurooleissa näyttelee useita vanhoista suomalaisista elokuvista tunnettuja näyttelijöitä, kuten Kaarlo Halttunen, Hilkka Helinä, Mauri Jaakkola, Eino Kaipainen, Aarne Laine, Matti Lehtelä, Marita Nordberg, Irma Seikkula, Esa Saario, Oiva Sala ja Kaarlo Saarnio viimeisessä elokuvaroolissaan.
Arviot
Aikalaisarvioissa annettiin sekä kiitosta että moitetta. Leo Stålhammar (Maakansa) kiitti Vaalaa ammattilaiseksi, joka on tehnyt parhaansa heikon romaanin pohjalta. Tomira Savtschenko (Kansan Uutiset) totesi, että elokuva on siistiä rutiinityötä, jossa monet osatekijät ovat hyviä, ”mutta kokonaisuutta vaivaa auttamaton teennäisyys niin itse juonessa kuin repliikeissä, replikoinnissa ja ihmishahmoissa”.
1990-luvulla Harri Moilanen (Kansan Uutiset) huomautti jopa, että elokuva liukuu tahattoman parodian puolelle. Eräs myöhempi kriitikko (Tv-maailma 2012) kehuu elokuvan tasapainoisuutta, mutta moittii dialogin puuroisuutta, toinen (Tv-maailma 2014) moittii kankeaksi.
Chicle
thumb|[[Sapotillapuun runko, johon on tehty viiltoja maitiaisnesteen valuttamiseksi.]] Chicle-massaa saadaan sapotillapuusta. Sitä käytetään purukumin raaka-aineena. Se on tiivistettyä puun maitiaisnestettä. Nimi tulee nahuatlin kielen tahmeaa ainetta tarkoittavasta sanasta. Asteekit ja mayat tunsivat chiclen käytön ja opettivat sen eurooppalaisille.
Chicleä varten kerätään maitiaisnestettä puun kuoreen tehdystä viillosta samalla tavalla kuin kautsua. Maitiaisnestettä keitetään kokoon, kunnes se on riittävän paksua.
Bauksiitti
Bauksiitti on syväkivilajien rapautumistuote, joka koostuu suureksi osaksi alumiinioksidista (Al2O3), ja on tärkeä alumiinin raaka-aine. Bauksiittia esiintyy latosolimaannoksessa lähellä maanpintaa.
Sauna Open Air
thumb|250px|Sauna Open Air Metal päälava vuonna 2005 Ratinanniemen puistossa. thumb|250px|Saunan vuoden 2011 toinen pääesiintyjä [[Judas Priest.]] thumb|250px|Katsojia päälavan edessä [[Queensrÿchen keikan aikana vuoden 2011 Saunassa.]] Sauna Open Air Metal Festival on Tampereen keskustassa järjestettävä metallimusiikkifestivaali. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2004 yksipäiväisenä, mutta jo vuonna 2005 se laajeni kolmipäiväiseksi. Festivaali on järjestetty eri vuosina urheilustadion Ratinan päädyssä sijaitsevassa Ratinanniemen puistossa, Hämeenpuiston eteläisessä päädyssä sijaitsevassa Eteläpuistossa sekä Hakametsän jäähallin parkkialueella.
Vuoden 2013 festivaalin jälkeen Sauna Open Air ajautui konkurssiin. Sauna Open Airin jälkeen Tampereelle perustettiin uusi South Park -rockfestivaali.
Vuonna 2019 festivaali teki paluun kuuden vuoden tauon jälkeen ja se järjestettiin Ratinanniemen puistossa.
Historia
Ensimmäinen, vuoden 2004 Sauna Open Air Metal Festival oli yksipäiväinen ulkoilmafestivaali Ratinanniemen festivaalipuistossa, jonka jatkoksi oli lisätty kahdeksi päiväksi konsertteja Tullikamarin Pakkahuoneella. Festivaalipuistossa esiintyivät muun muassa Nightwish ja Children of Bodom.
Vuonna 2005 tapahtuma järjestettiin 9.–11. kesäkuuta. Kahdella lavalla esiintyi yhteensä 17 yhtyettä. Pääesiintyjät olivat Slayer, Dio ja Megadeth. Festivaalin ohessa järjestettiin myös iltaklubeja. Yhteensä kolmen päivän aikana festivaalilla kävi yli 20 000 kävijää. Juontajina toimivat Diablo-yhtyeestä Rainer Nygård ja Aadolf Virtanen sekä Matti Riekki ja Heta Hyttinen. Kolmen päivän lipun ostaneet saivat rannekkeen, jolla festivaalialueelle pääsi takaisin sieltä poistumisen jälkeen.
Vuonna 2006 tapahtuma järjestettiin 8.–10. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat Iggy Pop & The Stooges, Cradle of Filth, W.A.S.P. ja Twisted Sister. Saunassa esiintyi myös vuoden 2006 Euroviisuvoittaja Lordi. Rannekkeita ei ollut tänä vuonna enää käytössä, joten festivaalialueelta poistuttaessa sinne ei päässyt enää takaisin.
Vuonna 2007 Eteläpuistossa järjestetyssä kolmipäiväisessä Sauna Open Airissa pääesiintyjinä olivat Megadeth, Type O Negative ja Heaven And Hell. Kävijöitä oli järjestäjien ilmoituksen mukaan noin 22 000, joista festivaalialueella oli torstaina 7. kesäkuuta noin 5 000, perjantaina 8. kesäkuuta noin 7 000 ja lauantaina 9. kesäkuuta noin 10 000 henkeä. Juontajina toimivat Heta Hyttinen ja Petri Lindroos.
Vuonna 2008 Sauna Open Airissa pääesiintyjinä olivat Children of Bodom, Scorpions ja Whitesnake. Suurta huomiota herätti myös 1980- ja 1990-luvuilla vaikuttanut suomalainen thrash metal -yhtye Stone.
Bauksiitti
Bauksiittia syötetään raaka-aineeksi Bayer-prosessiin, jolla siitä jalostetaan alumiinioksidia. Prosessissa yhden alumiinioksiditonnin valmistamiseen tarvitaan 1,9–3,6 tonnia bauksiittia.
Sauna Open Air
Historia
Vuonna 2009 Sauna Open Air järjestettiin Eteläpuistossa 5.–7. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat Mötley Crüe, Apocalyptica ja Nightwish. Tapahtuman juontajina toimivat Heta Hyttinen ja Godsplague-yhtyeen vokalisti Nico Hartonen.
Bauksiitti
Bauksiitti on saanut nimensä Ranskassa lähellä Avignonia sijaitsevan Les Baux -nimisen paikkakunnan mukaan, josta kemisti Pierre Berthier löysi sitä vuonna 1821.
Bauksiitin värejä ovat valkoinen sekä vaalean keltaiset ja vaaleanpunaiset sävyt. Se on himmeä ja läpinäkymätön.
Sauna Open Air
Historia
Vuonna 2010 Sauna Open Air järjestettiin jälleen Eteläpuistossa 10.–12. kesäkuuta. Pääesiintyjinä olivat KISS, Danzig ja Grave Digger. Muita esiintyjiä olivat muun muassa Death Angel, Steel Panther, sekä August Burns Red. Suomalaisista yhtyeistä esiintyivät muun muassa The 69 Eyes, Stam1na, Sonata Arctica ja Peer Günt.
Vuoden 2011 Sauna Open Airin pääesiintyjinä olivat jäähyväiskiertuettaan tehnyt Judas Priest, Ozzy Osbourne ja Saxon. Lisäksi festivaalilla esiintyivät Accept, Belladonna, Queensrÿche ja Helloween, sekä Dio Disciples, joka esitti Ronnie James Dion laulamia kappaleita. Yhtyeen laulajana toimi muun muassa Judas Priestistä tuttu Tim "Ripper" Owens. Festivaalin muita esiintyjiä olivat Doro Pesch, Sparzanza ja Cavalera Conspiracy, sekä kotimaisista esiintyjistä muun muassa Mokoma, Tarot, Moonsorrow, Turisas sekä Rytmihäiriö.
Vuonna 2012 Sauna Open Airia ei järjestetty.
Vuonna 2019 Sauna Open Air teki paluun kuuden vuoden tauon jälkeen ja se järjestettiin 12.–13. heinäkuuta Ratinanniemen puistossa. Pääesiintyjinä olivat W.A.S.P. ja Whitesnake.
Mihail Nikolajevitš Romanov
vasen|pienoiskuva|Mihailovskin uusi palatsi, arkkitehti [[Andrei Stackenschneider|Andrei Ivanovits Stackenschneider 1857-1862, Palatsirantakatu Pietari]] Suuriruhtinas Mihail Nikolajevitš Romanov (25. lokakuuta (J: 13 lokakuuta) 1832 Pietarhovi, Venäjän keisarikunta – 18. joulukuuta 1909 Cannes, Ranska) oli venäläinen suuriruhtinas, kenraalikuvernööri ja sotamarsalkka.
Suku
Mihail Nikolajevitš oli Nikolai I:n ja keisarinna Aleksandra Fjodorovnan seitsemäs lapsi ja neljänneksi vanhin poika, Hän oli Aleksanteri II:n nuorempi veli.
Perhe
Mihail Nikolajevitš avioitui vuonna 1857 Badenin prinsessan Cäcilian kanssa, joka oli Badenin suurherttuan Leopold I:n ja Ruotsin prinsessan Sophien tytär. Cäcilia otti nimen Olga Fjodorovna, ja he saivat seitsemän lasta, jotka muodostivat Mihailovitšeina tunnetun Romanovien sukuhaaran.
Suuriruhtinas Mihail rakasti vaimoaan syvästi koko ikänsä ja oli tämän vahvan vaikutuksen alainen; he olivat toistensa vastakohtia, ja tämä näytti vain vahvistavan heidän liittoaan. Mihail Nikolajevitš oli kiltti, rauhallinen ja melko tylsä ​​mies, joka olisi mielellään omistautunut vain tykistölle ja perheelleen, eikä hän loistanut poikkeuksellisella älyllä. Suuriruhtinatar Olga Fjodorovna oli eloisa, teräväkielinen ja nokkela seurapiirinainen, joka piti kovasti ilkeistä tarinoista ja juoruista – joidenkin hänen aikalaistensa mukaan juorut olivat hänen pääasiallinen olemassaolon syynsä.
He asuivat omassa suuressa asunnossaan Pietarissa, Mihailovskin uudessa palatsissa (ven. Ново-Михайловский дворец), joka valmistui heille vuonna 1861, jossa oli ajalle poikkeuksellisesti viemäröinti, kuumailmalämmitys ja vuodesta 1889 lähtien myös sähkövalo. Heillä oli myös kesäasunto Mihailovskoje Pietarhovissa ja Gruševska, suuri asuinhuvila Krimillä.
Mihailovitšit olivat suvun kolmen nuorimman haaran suurin perhe. Suuriruhtinatar Olga, joka oli miestään vahvempi persoonallisuus, oli perheen hallitseva voima. Hän kasvatti kaikki lapsensa ​​rautaisella kädellä, kuten hänet itsensäkin oli kasvatettu. Hän vaati lapsiltaan täydellistä tottelevaisuutta.
Biisonimafia
Biisonimafia on suomalainen stunt- ja komediaryhmä, joka tuli alun perin tunnetuksi YouTubessa. Ryhmä on tehnyt yhteistyötä esimerkiksi Duudsoneiden ja Justimuksen kanssa. Ryhmä tunnetaan YouTube-kanavansa lisäksi myös televisiosarjastaan, jota tehtiin neljä tuotantokautta vuosina 2011–2013. Biisonimafia julkaisi kokopitkän elokuvan vuonna 2022. Nykyään Biisonimafia tuottaa sisältöä pääsääntöisesti omalle YouTube-kanavalleen. Tuotannossa on ollut monia lyhytelokuvia, komediasarjoja ja sketsejä. Ryhmän videot kuvataan yleensä Punkaharjulla. Vuonna 2021 ryhmän muodostivat Kai ”Kaitsu” Rinkinen, Janne Kaperi, Tuomas ”Tupe” Rinkinen, Eve Särkänne sekä ryhmän vakionäyttelijät Ilona Chevakova, Janni Hussi, Sami Kemell, Viivi Rantakari ja Essi Unkuri.
Historia
Biisonimafia-sketsiryhmän perustaneet punkaharjulaiset ja lukiossa toisiinsa tutustuneet Kai "Kaitsu" Rinkinen ja Janne Kaperi aloittivat videoiden teon kuvaamalla skeittaus- ja lumilautailu- ja stunttivideoita 1990-luvun loppupuolella. .
Biisonimafia on toiminut elokuussa 2014 Duudsonien perustaman Töttöröö Networks (nykyään Troot Network )-yhteistyöverkostoyrityksen kautta alusta asti. Töttöröö oli ensimmäinen suomalainen Youtube-videoverkostoa hyödyntävä yritys. Esimerkiksi vuonna 2015 Biisonimafia teki Töttöröön kautta videoita Liikenneturvalle. Kaitsu Rinkinen on toiminut Trootin luovana johtajana.
Elokuuhun 2015 mennessä Biisonimafian suosituimpia Youtube-videoita oli katsottu lähes miljoona kertaa.
Maaliskuussa 2016 Biisonimafian YouTube-kanavalla oli yli 140 000 tilaajaa. Ryhmä muutti syksyksi kuvaamaan Las Palmasiin.
Vuonna 2018 Biisonimafian ydinryhmään kuuluivat Janne Kaperi, Kai "Kaitsu" Rinkinen, Tuomas Rinkinen ja Viivi Pumpanen. Biisonimafian tuottajaksi palkattiin Eve Särkänne, kokenut tapahtumatuottaja Punkaharjulta. Biisonimafian YouTube-sketsit keräsivät viikoittain satojatuhansia näyttökertoja ja kanavan suosituimpia videoita oli katottu miljoonia kertoja. Ryhmä tuotti yhteistyössä Taloon.com in kanssa YouTubeen tilannekomediasarjaa Lista Päälle. Ensimmäisen 8-osaisen tuotakauden budjetti oli 100 000 euroa. Maaliskuussa aloitettu sarja oli marraskuuhun mennessä saanut eri somekanavissa yli 8,7 miljoonaa näyttökertaa. Sarjassa remontoitiin Kaperin vanhemmiltaan ostamaa 70-luvun taloa. Kyseessä oli suurin suomalainen YouTube-tuotanto. Ensimmäisen maksukanavalla julkaistun videonsa ryhmä teki Elisa Viihde -palvelulle, jonne tuotettiin elokuva MC-Helper 3. Elokuvasta tuli Elisa Viihteessä vuoden myydyin elokuva.
Keväällä 2019 ryhmän sketsivideoita oli katsottu YouTubesta noin 50 miljoonaa kertaa. Lista Päälle -sarjasta tuotettiin toinen kausi.
Vuonna 2022 Biisonimafian YouTube-kanavalla oli yli 320 000 tilaajaa. Biisonimafian ensimmäinen kokoillan elokuva MC Helper beKINGs julkaistiin vuonna 2022. Pääosin Punkaharjulla kuvatun elokuvan tuottajia olivat Biisonimafian lisäksi Rabbit Films ja KR-Produktio Oy. Elokuva pohjautui ryhmän YouTube-kanavallaan julkaisemiin MC Helper -lyhytelokuviin, joita on katsottu miljoonia kertoja. Joitakin elokuvan kohtauksia kuvattiin myös Pohjois-Karjalassa. Yle tuotti elokuvan teosta ja Biisonimafian arjesta tehdyn 10-osaisen realitysarjan. Yle TV2 esitti Punkaharjun Pojat -sarjan marraskuussa 2021.
Tiimi
Janne Kaperi ja Kai Rinkinen ovat perustaneet Biisonimafia-ryhmän sekä sen taustalla olevan tuotantoyhtiön, KR-Produktion. Kaperi on yrityksen toimitusjohtaja ja Rinkinen sen hallituksen puheenjohtaja. Biisonimafian tuottajana ja operatiivisena johtajana toimii Eve Särkänne. Biisonimafian agenttitoimistona toimii Result Entertainment Agency.
Videoiden käsikirjoituksista vastaa Kaitsu Rinkinen. Ideointia ja sarjan taustatöitä hän tekee yhdessä Kaperin sekä veljensä Tuomas Tupe Rinkisen kanssa. Heidän lisäkseen tuotantotiimiin kuuluu vaihteleva joukko ammattilaisia, joissakin joukkokohtauksissa on ollut jopa yli neljäkymmentä avustajaa. Vuonna 2021 Biisonimafian vakionäyttelijöihin kuuluivat esimerkiksi Ilona Chevakova, Janni Hussi, Sami Kemell, Viivi Pumpanen ja Essi Unkuri. Monella Biisonimafian perustajajäsenellä on taustaa rakennusalalta. Ryhmä rakentaa itse lavasteensa.
Ryhmä julkaisee videoita YouTubessa Biisonimafia-kanavan lisäksi myös Biisonimafia Adventures -kanavalle (aiemmin Kai Walfrid Rinkinen -kanava).
Ushio (1905)
Ushio oli keisarillisen Japanin laivaston 1906 valmistunut Kamikaze-luokan torpedovenehävittäjä.
Biisonimafia
Ura
1900-luvun loppupuolella Kaperi alkoi tehdä lumilautailuvideoita ystävänsä Kai Rinkisen kanssa. Vuonna 2006 he perustivat yrityksen KR-Produktio oy:n. Silloin kaverukset loivat Youtube-kanavan Biisonimafia, jonne he alkoivat tehdä sketsivideoita. Biisonimafia on nykyään Kaperin päätyö. Kaperi on myös näytellyt Biisonimafian monissa elokuvissa ja lyhytelokuvissa. Heidän ensimmäinen elokuvatetterilevitykseen päätyvä elokuva MC Helper beKINGs tuli ensi-iltaan vuoden 2022 huhtikuussa.
Ushio (1905)
Valmistus
Alus tilattiin osana vuoden 1904 hankintoja Kuren laivastontelakalta, missä köli laskettiin 12. huhtikuuta 1905. Alus laskettiin vesille 30. elokuuta ja valmistui vielä samana vuonna 1. lokakuuta.
Biisonimafia
Ura
Kaperi on myös tehnyt laajaa yhteistyötä verkkorautakauppa Taloon.comin kanssa ja tehnyt heidän Youtube-kanavalleen Howto-videosarjaa.
Ushio (1905)
Palvelus
Alus luokiteltiin 28. elokuuta 1912 kolmannen luokan hävittäjäksi, jolloin se poistettiin ensilinjan tehtävistä. Se muutettiin 1. joulukuuta 1924 miinanraivaajaksi ja poistettiin palveluksesta 1. huhtikuuta 1928.
Ay Carmela
Ay Carmela (myös El Paso del Ebro ja Viva la XV Brigada) on vanha espanjalainen kansansävelmä, joka tunnetaan erityisesti Espanjan sisällissodan aikaisena tasavaltalaisten lauluna. Sen sävel on kuitenkin peräisin jo 1800-luvun alusta Espanjan itsenäisyyssodan ajalta. Kappaleen suosituimmista sanoituksista El Paso del Ebro -nimellä tunnettu versio viittaa vuonna 1938 käytyyn Ebron taisteluun ja Viva la XV Brigada puolestaan kansainvälisiin prikaateihin kuuluneeseen XV prikaatiin.
Eelis Perttunen
Eelis Edvard Perttunen (s. 10. heinäkuuta 1933 Oulu) on entinen suomalainen jalkapalloilija, jääpalloilija ja jalkapallovalmentaja.
Vuonna 1958 hänestä tuli ensimmäinen oululaispelaaja, joka nousi Suomen maajoukkueeseen yhdessä seurakavereidensa Juhani Nisulan ja Jouko Ahmalan kanssa. He pelasivat kesäkuussa 1958 B-maajoukkueessa Norjaa vastaan. Eelis Perttunen on myös ensimmäinen oululaisjalkapalloilija, joka on pelannut Suomen pääsarjassa vuonna 1960 tamperelaisen TKT:n riveissä. Yhden TKT-kauden jälkeen Perttunen siirtyi Raumalle, jossa hän pelasi ensin Suomensarjaa Rauman Lukossa ja sen jälkeen Iirojen riveissä ennen kuin palasi uran loppuvaiheessa kaudeksi 1967 Ouluun ja kasvattajaseuransa OTP:n riveihin.
Jalkapallon lisäksi Perttunen pelasi talvikautena 1950-luvulla jääkiekkoa OTP:ssä, Kärpissä ja 1960-luvulla Rauman Lukossa ja Hakreissa. Jääpallojoukkueina olivat 1950-luvulla OTP Oulussa ja 1960-luvulla Narukerä Porissa. Perttunen oli aikanaan OTP:n jääpallojoukkueessa, joka voitti 1953 TUL:n mestaruuden.
Pelaajauransa jälkeen Perttunen suoritti A-valmentajatutkinnon ja valmensi sen jälkeen Raumalla Hakrit- ja Iirot-joukkueita sekä valmentajauransa lopussa OTP:ssä ja OLS:ssa.
Tunnustuksena toiminnastaan suomalaisen jalkapallon hyväksi vuonna 1982 hänelle myönnettiin Suomen Palloliiton kultainen ansiomerkki. Vuonna 2009 Perttunen valittiin oululaisen jalkapallon Hall of Fameen sen neljäntenä jäsenenä.
Eelis Perttusen lähipiirissä jalkapallon harrastus on hyvin tuttua, sillä hänen poikansa Allan pelasi OTP:ssä vuosina 1977–1982 ja tyttärensä Tiina OTP:n naisten joukkueessa.
COVID-19
Koronatauti eli koronavirustauti (engl. coronavirus disease 2019, covid-19) oli sairaus, jonka aiheutti koronaviruksiin kuuluvaa SARS-CoV-2. Koronataudin diagnoosikoodi on U07.1 ja sitä jälkitautina mahdollisesti seuraavan pitkäaikaisen koronataudin diagnoosikoodi on U09.9.
Koronavirus aiheutti vuoden 2019 lopussa alkaneen maailmanlaajuisen covid-19-pandemian. Koronataudin yleisimmät oireet ovat kuume, kuiva yskä, väsymys ja hengitysvaikeudet. Tauti oli hengenvaarallinen eritoten iäkkäille ja pitkäaikaissairaille. Maaliskuussa 2021 tautiin oli kuollut 2,5 miljoonaa ihmistä noin 15 kuukauden aikana.
Covid-19:n oireet alkoivat keskimäärin 5–6 päivän kuluttua virustartunnasta. Covid-19:n parantuminen voi kestää noin 8–37 päivää oireiden ilmenemisen jälkeen. Tartunta oli suurella osalla oireeton. Alkuperäisestä viruskannasta oli sittemmin kehittynyt useita virusmuunnoksia, joiden tarttuvuus poikkeaa alkuperäisestä.
Covid-19 oli määritelty Suomessa yleisvaaralliseksi tartuntataudiksi. Suomessa suositeltu karanteeniaika on 5 päivää oireettomille, joilla epäillään olevan tartunta. Suomen ensimmäinen covid-19-tapaus todettiin Rovaniemellä 29. tammikuuta 2020 Saariselällä lomailleella ja sittemmin parantuneelta kiinalaisturistilta. Suomen ensimmäinen tartunta suomalaisella todettiin Uudellamaalla Milanosta palanneelta naisella 26. helmikuuta 2020.
Keuhkoihin levinnyt covid-19 aiheutti niissä kudostuhoa, jonka paranemisesta ei ole olemassa tutkimustietoa. Virus saattoi levitä myös esimerkiksi verisuonistoon ja munuaisiin. Covid 19 -virus tutkimuksella oli mahdollisuuksia tunkeutua aivoihin ylittämällä veri-aivoesteen. Koronatauti aiheuttaa usein lievää aivoaineen katoa. Maailman terveysjärjestö WHO ilmoitti koronaviruksen päättyneen 5.5.2023. Koronarokotteet auttoivat 5,3 miljoonaa Suomalaista ilman sivuoireita. 0,2 miljoonaa tarvitsivat sairaalahoitoa sekä teho-hoitoa. Eri lähteiden mukaan mukaan lukien Who:n ja Thl:n mukaan Koronarokote luokiteltiin yhdeksi maailman turvallisimmaksi rokotteeksi.
Tartuntatavat ja taudin leviäminen
Nykytietämyksen valossa tauti leviää lähinnä pisaratartuntana. Virusta on epätodennäköistä saada pakkauksista, postista tai esineistä.
Tauti leviää pääsääntöisesti ihmisestä toiseen kun ihmiset ovat toisiaan lähellä. Tauti tarttuu parhaiten paljon väkeä sisältävissä ja suljetuissa sisätiloissa, kuten liikennevälineissä, ravintoloissa, kaupoissa, juhlissa ja kirkossa. Virus tarttuu ulkona huonommin, mutta voi levitä ulkonakin suuressa väkijoukossa, kuten urheilutapahtumissa tai juhlissa.
Lapset saivat Suomessa vuonna 2021 tartunnan useimmin kodista muilta perheenjäseniltä. Viruksen leviäminen lapsesta aikuiseen on epätodennäköisempää kuin tartunnan leviäminen aikuisesta aikuiseen, muttei mahdotonta.
Covid-19-tartunnan saaneet levittävät virusta tehokkaimmin oireidensa alussa.
Pisaratartunta
SARS-CoV-2 tarttuu kun ihmiset ovat toisiaan lähellä. Virus voi tarttua myös oireettomalta henkilöltä. Virus tarttuu ensisijaisesti pisaratartuntana. Pisaroita muodostuu, kun sairastunut henkilö yskii, aivastaa ja hengittää. Virus voi tarttua myös kun sairastunut henkilö puhuu, huutaa, laulaa tai urheilee. Virus voi leijailla ilmassa minuuteista useisiin tunteihin. Se voi kulkeutua kauas sairastuneesta. Kasvomaski estää pisaroita päätymästä ilmaan. Tartuntariski vähenee myös välttelemällä ruuhkia ja äänekästä puhumista.
Pisaratartunnassa henkilöiden tulee olla noin metrin etäisyydellä toisistaan, jolloin pisaroita voi päätyä sairaalta terveen henkilön suun limakalvoille, nenän limakalvoille tai silmien sidekalvoille, joista virus sitten päätyy terveen kehoon covid-19-taudin aiheuttaen. Niin sanottu supertartuttaja levittää puhuessan virusaerosolia jopa tuhat kertaa enemmän puhuessaan kuin hengittäessään. Tartuttavuus vaihtelee ihmisten välillä hyvin paljon. Todennäköisesti tartuttavuus vaihtelee taudin vaiheen mukaan.
Virus voi tarttua myös ilmasta aerosolimuodossa, eli hyvin pienissä pisaroissa, joiden halkaisija on alle viisi mikrometriä, mutta tämän tartuntatavan riski on pienempi kuin pisaratartunnan. Aerosolit voivat levitä yli metrin etäisyydelle niitä levittäneestä sairaasta henkilöstä ja pysyä tartuttamiskykyisinä ilmassa hyvin pitkään. Aerosolitartunta on mahdollinen ainakin sairaalaolosuhteissa, kuten intubaation yhteydessä.
Ilmavälitteisiä tartuntoja on ollut tiloissa, jonka ilmanvaihto on puutteellista.
Kosketustartunta
Pintojen osuus viruksen leviämisessä ei nykytiedon mukaan ole merkittävä. Virus voi tarttua kosketustartuntana, jos sairastunut on esimerkiksi yskinyt käsiinsä ja on sen jälkeen koskenut toiseen ihmiseen. Virus voi tarttua kosketuksen kautta, vain jos kosketettavalle pinnalle on hiljattain päätynyt sairastuneen hengitystie-eritteitä. Viruksen on mahdollista tarttua usein kosketuista pinnoista, kuten oven kahvoista tai valokatkasijoista, kun sen jälkeen kosketaan kasvoihin, suuhun tai silmiin.
Viruksen säilyvyyteen ja tartuttavuuteen vaikuttaa lämpötila, ilman kosteus, ilmanvaihto ja pintamateriaali. Viruksen jäämiä voi säilyä pinnoilla muutamasta tunnista muutamaan päivään. Jäämien viruspitoisuus laskee parissa päivässä kuitenkin alle yhteen promilleen alkuperäisestä pitoisuudesta. Viruksen jäämiä on muovilla enintään kolmen päivän, ruostumattomalla teräksellä kahden päivän ja pahvilla enintään päivän ajan. Virus ei selviä hyvin pehmeillä kuiduilla, kuten kankaalla. Helmikuuhun 2021 mennessä ei tunnettu ainuttakaan tapausta, jossa virus olisi tarttunut elintarvikepakkauksista.
Oireeton leviäminen
Virukseen sairastuneet oireettomat henkilöt voivat myös levittää virusta. Oireettomien aiheuttamien tartuntojen osuutta ei tiedetä. Oireettomista valtaosalle tulee tiettävästi oireita myöhemmin.
Tartunta turkiseläimiltä
Useat turkistarhoilla töissä olevat ihmiset ovat saaneet SARS-CoV-2 tartunnan turkistarhan eläimiltä. Lokakuussa 2020 Tanskan terveysministeri arvioi, että puolet Pohjois-Tanskan 783 SARS-Cov-2-tartunnoista on tullut turkistarhojen minkeiltä. Tauti on tarttunut minkeistä ihmisiin myös Alankomaissa. Puolet Alankomaissa turkistarhojen yhteydessä havaituista tartunnoista oli minkeissä syntynyttä uutta virusmuunnosta. Myös 12 tanskalaisella on todettu uutta turkistarhojen minkeillä syntynyttä viruksen muunnosta. Pidetään mahdollisena, että kehitetyt rokotteet eivät tehoa turkistarhoilla muuntuneeseen uuteen virusmuunnokseen. Virusmuunnos on oletettavasti kehittynyt kun tauti on levinnyt minkkitarhoilla useita viikkoja huomaamatta.
Pois suljetut tartuntatavat
Tutkimusten mukaan tauti ei tartu äidistä sikiöön viimeisen raskauskolmanneksen aikana ei tapahdu tai tarttuu hyvin harvoin.
Verenluovutus ei tiettävästi levitä virusta, mutta taudin oireiden ilmeneminen tai viimeaikainen lähikontakti sairastuneeseen on este luovuttamiselle. Nykytietämyksen mukaan virus ei leviä ihmisestä toiseen hyttysten tai punkkien välityksellä.
Virusta voi olla sairaan ulosteissa, mutta viruksen ei tiedetä levinneen ulosteiden kautta. Vesilaitoksilla suoritettavat hanaveden käsittelymenetelmät tuhoavat viruksen, eikä hanavesi ole Suomessa tartuntariski. Myös uima-altaiden klooraus tuhoaa viruksen, eikä tunneta tapauksia, joissa virus olisi levinnyt uima-allasveden kautta. Viruksen ei tiedetä leviävän luonnonvesien kautta ja tartunta esimerkiksi uimarannalla vaatii lähikontaktin sairaaseen.
Oireet ja seuraukset
400px|thumb|Virusinfektion oireet.Taudin itämisaika on keskimäärin 5–6 vuorokautta, jonka jälkeen oireet alkavat. Ääritapauksissa itämisaika on 0–24 vuorokautta. Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suosittelee seuraamaan 14 vuorokauden ajan tartuntahetkestä lukien henkilöä, jonka epäillään saaneen tartunta.
Lievästi oireilevat potilaat paranevat viruksesta yleensä noin kahdessa viikossa. Tauti voi joillakin pahentua noin viikossa tartunnan saamisesta, jolloin tauti vaatii sairaalahoitoa. Näillä vakavasti sairailla parantuminen virustartunnasta on yleensä 3–6 viikkoa. Tautiin kuolleet potilaat ovat yleensä kuolleet noin 2–8 viikon kuluttua taudin ensioireiden alkamisesta.
Alkuvaihe
Covid-19:n oireet muistuttavat alkuvaiheessa minkä tahansa virusperäisen infektion oireita. Yleisiä oireita ovat kuume, yskä, hengenahdistus, lihaskivut, väsymys, nuha, pahoinvointi ja ripuli. Taudin yhteydessä esiintyy myös maku- ja hajuaistin häiriöitä. Pelkästään oireiden perusteella ei voida tietää onko tauti covid-19, vai joku muu infektio.
Repulse-luokka
Repulse-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston yhdentoista 74-tykkisen kolmannen luokan linjalaivan muodostama alusluokka.
COVID-19
Taudin aikana
Oireiden vakavuus vaihtelee oireettomuudesta vakavaan keuhkokuumeeseen ja jopa kuolemaan. Pitkäaikaissairailla ja iäkkäillä oireet ovat olleet pahimpia. Nuorilla ja lapsilla oireet ovat yleensä olleet lieviä. Alla olevan taulukon oireiden lisäksi haju- tai makuaistin katoaminen eli anosmia tai ageusia voivat olla virustartunnan oireita. Anosmia voi ilmetä jopa 30 prosentilla lievästi oireilevista taudin saaneista. Nämä oireet ovat tiettävästi lyhytaikaisia. Jotkut tartunnan saaneista ovat myös kertoneet kokeneensa ihon kihelmöintiä tai kuumuuden tunnetta iholla.
Repulse-luokka
Suunnittelu
Aluksen kummallakin tykkikannella oli kaksikymmentäkahdeksan tykkiä, alemmalla 32 naulan ja ylemmällä 18 naulan tykkejä. Puolikannella oli neljätoista ja etukannella neljä 9 naulan tykkiä.
COVID-19
Taudin aikana
Tauti voi aiheuttaa osalle sairastuneista keuhkokuumeen, joka voi johtaa vaaralliseen äkilliseen hengitysvajausoireyhtymään. Se on ilmennyt noin viikon kuluttua osalla sairaalahoitoon päätyneistä potilaista. Muita vakavia komplikaatioita ovat muun muassa sydänlihasvaurio, verenkiertoshokki tai munuaisvaurio.
On olemassa vankkaa tutkimusnäyttöä siitä, että koronatauti aiheuttaa joillekin potilaille neurologisia ja psykiatrisia ongelmia kuten aivosumua, maku- ja hajuaistin menetystä, masennusta tai psykoottisuutta. Hajuaistin heikkeneminen saattaa johtua COVID-19-viruksen kilpirauhasta tai hajukäämiä vahingoittavasta vaikutuksesta. Koronan seuraukset ilmenevät yleisesti lyhytaikaisen dementian kaltaisina oireina, kuten muistin heikkenemisenä ja luku- ja kirjoitusvaikeuksina.
Pitkäaikaiset tai pysyvät seuraukset (long covid -tauti)
Vakavana sairastettu koronatauti lisää pitkäkestoisen koronataudin riskiä. Jälkioireet ovat erityisen yleisiä nuorilla ja keski-ikäisillä.
Yleisimpiä pitkäkestoisia tai jälkioireita ovat uupumus, hengitysvaikeudet, kuume, kurkkukipu, yskä, lihaskivut, pahoinvointi tai oksentelu, päänsärky, haju- ja makuaistin vajaus. Saksassa on myös havaittu neurologisia ongelmia pitkittyneen taudin seurauksena.
Tauti saattaa aiheuttaa vaurioita aivoihin ja aivokudoksen tuhoutumista. Tämä ilmenee erityisesti muistiin liittyvillä aivotoimintojen alueilla. COVID-19 voi myös aiheuttaa vaurioita sydämeen ja sydänlihaksen arpeutumista, ja näin ollen sydänsairauksia muutoin terveille ihmisille.
COVID-19 on myös epäilty voivan aiheuttaa miehillä hedelmällisyyden laskua. Tauti voi heikentää sperman laatua ja alentaa lisääntymiskykyä.
Vain 1,3 prosenttia yksityistalouksien briteistä, jotka uskoivat sairastaneensa koronan, kertoi sairastavansa pitkittynyttä koronaa. The Lancetin eClinicalMedicine -lehdessä julkaistun artikkelin mukaan vertailuryhmällä oli "long covid -oireita" siinä missä covidin sairastaneillakin, ainoina poikkeuksina haju- ja makuaistien huononeminen.
Riskiryhmät
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen mukaan nuorilla ja lapsilla covid-19:n oireet ovat yleensä olleet lievät. Sairaus on kuitenkin erityisen vaarallinen iäkkäille ja pitkäaikaissairaille.
Harto Hakovirta
Harto Hakovirta (s. 1941) on eläkkeellä oleva Turun yliopiston yleisen valtio-opin, erityisesti kansainvälisen politiikan professori. Hakovirta jäi eläkkeelle 2010.
COVID-19
Eräät sairaudet, hoidot ja lääkitykset
Vuonna 2022 julkaistussa brittiläistutkimuksessa havaittiin, että koronaan sairastuneet suoriutuivat jo ennen sairastumistaan verrokkeja huonommin älykkyyttä mittaavista testeistä ja että heillä esiintyi jo ennen sairastumistaan verrokkeja enemmän aivoaineen katoa, joka paikantui kuitenkin eri osiin aivoja kuin koronan aiheuttama kato.
Ainakin seuraavat taudit ja terveydentilat lisäävät riskiä sairastua koronataudin vakavaan muotoon:
Hyvin hoidettua astmaa tai diabetesta potevilla lapsilla vakavien oireiden riski ei ole merkittävä. Sairastumisriski ei ole yleensä kohonnut myöskään lapsilla, joilla on vaikea perussairaus tai jotka tarvitsevat immunosuppressiivista lääkitystä. Sen sijaan lääkityksen lopettaminen voi olla vaarallista.
Elinsiirron tai kantasolusiirron saaneet henkilöt
Elinsiirtoa odottavat ja henkilöt, joille elinsiirto on tehty puolen vuoden sisällä kuuluvat riskiryhmään. Myös kaikki hylkimisenestolääkitystä käyttävät, joille on tehty kantasolusiirto milloin tahansa, kuuluvat riskiryhmään.
Elinsiirron tai luuydinsiirron saaneilla on riski saada covid-19-tauti vakavassa muodossa. Hylkimisenestolääkitystä käyttävien riski saada tauti vakavassa muodossa on moninkertainen.
Ylipainoiset
Ylipainoisilla on muita suurempi riski joutua tehohoitoon tai kuolla sairastuessaan covid-19-tautiin. Tutkimuksen mukaan henkilöillä, joilla on yli 30 painoindeksi, on melkein kaksinkertainen riski joutua tehohoitoon verrattuna normaalipainoisiin ja lievästi ylipainoisiin. Kun painoindeksi ylittää 35, on tehohoitoon joutumisen todennäköisyys 3,6 kertaa suurempi. Kuolleisuuden todennäköisyys kasvaa 50% kun painoindeksi on 30 tai enemmän.
Kansallista tehohoitoa koordinoivan toimiston mukaan taudin takia tehohoitoon joutuneista suomalaisista 84 prosenttia oli ylipainoisia tai lihavia vuoden 2021 tammikuuhun mennessä. Ylipainoisia henkilöitä, joiden painoindeksi on yli 30, oli 48 prosenttia tuolloin tehohoidossa olevista. Myös Yhdysvalloissa ja Ranskassa covid-19 vuoksi tehohoitoon joutuneista suuri osa on ollut ylipainoisia.
Raskaana olevat
Raskaana olevilla on kohonnut riski sairastaa tauti vakavammassa muodossa, erityisesti niissä tilanteissa jos raskaana olevalla on perussairaus tai korkea ikä. Maaliskuussa 2020 tehdyissä tutkimuksissa covid-19 sairastaminen raskauden aikana ei eronnut sen sairastamisesta ei-raskaana. Tauti ei vaikuta lisäävän keskenmenojen tai synnytyksen ennenaikaisen käynnistymisen riskiä.
Tupakoijat
Nykyiset ja entiset tupakoijat ovat muita suuremmassa riskissä saada taudin vakavampi muoto. Päivittäinen tupakointi ja sähkötupakointi saattavat lisätä oireiden vakavuutta heikentämällä keuhkojen toimintaa. Tupakointi itsessään heikentää elimistön immuunipuolustusta, mikä altistaa vakavammille oireille. Tupakoijilla on keuhkoissa muita korkeampi ACE2-reseptoripitoisuus ja virus tarttuu soluihin ACE2-reseptorien kautta. Lisäksi tupakoidessa kosketetaan sormilla kasvoihin, mikä lisää tartuntariskiä. Tupakointi myös kasvattaa riskiä kuolla covid-19-tautiin.
Sairastuneiden eristäminen
Sairastuneiden ihmisten hoitoon kuuluu yleensä heidän eristäminen muista karanteenilla. Tämän tarkoitus on estää tautia tarttumasta muihin.
Kotona pysytteleminen ja turvavälit
Kotona pysyttely pienentää tartunnan saamisen riskiä. SARS-CoV-2 voi tarttua lähikontaktissa helposti esimerkiksi henkilön puhuessa. Turvavälit ovat tapa estää tartuntoja.
Hygienia
thumb|450px|right|Suomessa ja monissa muissa maissa pyrkimyksenä on hidastaa taudin leviämistä muun muassa henkilökohtaisen hygienian ja [[Karanteeni|karanteenien kautta. Tämä laskisi tartuntatapausten päiväkohtaista lukumäärää ja vähentäisi siten hoitoa vaativien potilaiden aiheuttamaa terveydenhuollon ylikuormitusta. ]] Hyvä keino välttää virustartuntaa on jatkuva ja huolellinen käsien pesu saippualla. Jos pesumahdollisuutta ei ole, voi käyttää käsihuuhdetta. Jos käsihuuhdetta käytetään, sitä tulisi käyttää melko runsaasti ja sen pitäisi antaa kuivua tarpeeksi kauan niin, että se alkaa vaikuttaa. Alkoholipitoiset desinfiointiaineet voivat myös kuivattaa ihoa, jolloin iho alkaa halkeilla. Saippua on käsihuuhdetta tehokkaampi tartunnan ehkäisemisessä, koska saippua liuottaa viruksen rasvakuoren.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) ohjeistaa pesemään kädet aina seuraavissa tilanteissa, ainakin 20 sekunnin ajan:
THL kehottaa välttämään samojen pyyhkeiden käyttämistä. Lisäksi ei pidä kosketella silmiä, nenää tai suuta ellei ole juuri pessyt käsiään.
Pintojen siivoamisen kannalta tavanomaiset siivousaineet tehoavat THL:n mukaan hyvin virukseen. Puhdistukseen soveltuu parhaiten heikosti emäksinen yleispesuaine. Usein kosketettujen pintojen, kuten ovenkahvojen, käsinojien, pöytien, valonkatkaisijoiden ja vesihanojen puhdistaminen on erityisen olennaista.
THL suosittelee vaihtamaan ilmansuodattimet säännöllisesti ja huoltamaan ilmanvaihtolaitteita ohjeiden mukaisesti. Mekaaninen ilmanpuhdistuslaite soveltuu parhaiten viruksen vähentämiseen, koska siinä ei synny haitallisia epäpuhtauksia tai otsonia ilmaan. Ionisaattori ei sovellu ilman puhdistamiseen, koska se tekee viruksista varautuneita ja saa ne kiinnittymään pinnoille. Otsonointi ei niin ikään sovellu.
Kasvomaski ja suojavarusteet
Kasvomaskia tulee käyttää, kun ei voi pitää turvaväliä toiseen ihmiseen. Hengityssuojain pienentää muiden tartuttamisen riskiä. Maskia suositellaan käytettäväksi toisten henkilöiden lähellä ollessa. Kasvomaski hidastaa taudin leviämistä. Maskin käyttö estää 50 prosentilla taudin tartuttamista muihin ympärillä oleviin ihmisiin. Maski toimii tehokkaimmin, kun se on tiukasti kasvoilla, eikä maskin ja ihon välissä ole aukkoja. Kaikki kasvomaskit vähentävät taudin saamisen ja tartuttamisen riskiä, mutta suojan erot ovat merkittäviä eri maskityyppien välillä.
Suojien teho ja hyöty heikoimmasta parhaimpaan:
Suomen hallitus suosittelee käyttämään kasvomaskia yleisessä joukkoliikenteessä, koronatestiin matkustaessa sekä Suomeen saavuttaessa ja karanteenissa ollessa. Maailman terveysjärjestö suosittelee lääketieteellisen maskin käyttöä riskiryhmille. THL suosittelee hengityssuojaimen käyttöä terveydenhuollon ammattilaisille, COVID-19-tautia potevien lähikontakteille, kuten samassa taloudessa asuville ja tautiin mahdollisesti sairastuneille, jotka joutuvat liikkumaan julkisilla paikoilla ja saattavat olla läheisessä kontaktissa toisiin henkilöihin.
Terveydenhuoltohenkilökunnan tulee käyttää hengityssuojaimen lisäksi myös vähintään suojalaseja tai kasvot peittävää kasvosuojaa/visiiriä, käsineitä (esimerkiksi lateksi tai nitriili) ja vettä hylkivää pitkähihaista kaapua.
Rokote
Ensimmäinen rokotekerta antaa kahta rokotusta huomattavasti alhaisemman suojan. Pfizerin ja BioNTechin Comirnaty-rokote estää taudin myös iäkkäillä yli 95 prosentissa tapauksista. Täysi suoja saavutetaan seitsemän päivää toisen rokoteannoksen saamisen jälkeen. Rokotettu saa jonkin verran suojaa tautia vastaan jo 12 päivää ensimmäisen rokotusannoksen jälkeen. Rokote antaa suojan kaikille ikäryhmille.
Suomi-sarjan kausi 2019–2020
Kausi 2019–2020 oli jääkiekon Suomi-sarjan 21. kausi. Edelliskauden mestari Hokki nousi Mestikseen ja uutta joukkuetta ei tullut tilalle, joten sarjaan osallistui 16 joukkuetta.
COVID-19
Rokote
Helmikuussa 2021 Suomessa annettiin Moderna ja Comirnaty-rokotteita yli 70-vuotiaille sekä 16-17-vuotiaille, joilla on vakava sairaus. Muille annettiin AstraZenacan valmistamaa rokotetta. Ensimmäiset rokotteet tulivat useissa länsimaissa saataville joulukuussa 2020. Aluksi rokotuksilla pyrittiin suojaamaan terveydenhoidon ja hoiva-alan henkilökuntaa sekä riskiryhmiä. Laajemmin väestöä rokotetaan Euroopassa vuoden 2021 aikana. Marraskuun lopussa 2021 Suomessa oli rokotettu yhteen kertaan noin 77 % ja kahteen kertaan noin 72 prosenttia koko väestöstä.
Suomi-sarjan kausi 2019–2020
Runkosarjan voitti Kiekko-Espoo. Pudotuspelit keskeytettiin kahden välieräottelun jälkeen ja putoamiskarsintojen toinen vaihe peruttiin koronaviruksen vuoksi 12. maaliskuuta 2020.
Lyytikkä (Asikkala)
Lyytikkä tai myös Lyylikkä on Päijät-Hämeessä Asikkalassa Kotkaniemen kylän lähellä sijaitseva lampi.
COVID-19
Rokote
Covid-19 sairasteneiden pitkäkestoiset oireet vähenevät osalla rokotteen saamisen jälkeen.
Suomi-sarjan kausi 2019–2020
Alkusarja
Runkosarjassa pelataan ensin kaksinkertainen 16 joukkueen alkusarja eli 30 ottelua. Kahdeksan parasta jatkavat ylempään loppusarjaan ja pelaavat yksinkertaisen sarjan. Loput kahdeksan joukkuetta pelaavat yksinkertaisen alemman loppusarjan. Näin ollen joukkueet pelaavat runkosarjassa 37 ottelua. Ylemmän loppusarjan kuusi parasta joukkuetta etenevät suoraan puolivälieriin ja loput kaksi joukkuetta kohtaavat alemman loppusarjan kaksi parasta villi kortti -kierroksella, jonka voittajat etenevät puolivälieriin. Alemman loppusarjan neljä viimeistä joukkuetta jatkavat putoamiskarsintoihin.
Lyytikkä (Asikkala)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
COVID-19
Rokote
Ihmisen lisäksi SARS-CoV-2-rokotteita on myös kehitelty eläimille, erityisesti minkeille.
Suomi-sarjan kausi 2019–2020
Maalivahtien torjuntapörssi
Vähintään 1/3 otteluista
Lyytikkä (Asikkala)
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Ruotsalaisen alueella (14.14), jonka Paljärven valuma-alueeseen (14.144) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 88,6 metriä mpy.
COVID-19
D-vitamiini tietyillä riskiryhmillä
Tieteellisissä tutkimuksissa D-vitamiinista ei ole havaittu hyötyä taudin ehkäisyssä tai hoidossa. Väitteet D-vitamiinin hyödyistä ovat perustuneet tutkimukseen, joka paljastui huijaukseksi. On kuitenkin mahdollista, että D-vitamiinin puutostila altistaa taudin vakavammalle muodolle. D-vitamiinin puutoksesta yleisesti kärsivät ryhmät, kuten vanhukset ja tummaihoiset, ovat saaneet taudin muita useammin.
Diagnosointi
Covid-19-näytteenossa pyrkimyksenä on ottaa näytteitä SARS-CoV-2-infektioon mahdollisesti sairastuneilta infektion toteamiseksi.
Hoito
pienoiskuva|300x300px|Koronatesti otetaan yleisimmin tikulla nielusta nenän kautta. Koronan oireet yleensä lievenevät ajan mittaan.
Virallinen ohjeistus
Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen (THL) mukaan taudinkuvasta riippuen tautia hoidetaan joko kotona tai tarvittaessa sairaalassa. Hoidossa tulee kiinnittää huomiota hoitohenkilökunnan asianmukaiseen suojautumiseen.
Jos epäilee sairastuneensa, tulee THL:n mukaan toimia seuraavasti:
Lääkehoito
Taudin oireita voidaan lieventää lääkehoidolla. Lääkkeitä voidaan annostella sekä pillereinä ja suonensisäisesti. Maailman terveysjärjestö on antanut vahvan suosituksen taudin hoidossa useille lääkkeille, kuten systeemisille kortikosteroideille ja hydroksiklorokiinille.
Kaikki suun kautta annettavat lääkkeet on tarkoitettu Suomessa niille, joilla on riski sairastua vakavaan tautiin. Niitä annetaan vain vakavimmissa tapauksissa erittäin rajatulle joukolle, kuten iäkkäille ja immuunipuutteisille vuonna 2022.
Kesällä 2022 EU:ssa oli hyväksytty käyttöön kahdeksan lääkettä taudin hoitoon ja ehkäisyyn, joista kuusi on kehitelty erityisesti COVID-19 varten. Paxlovid on ensimmäinen Euroopassa myyntiluvan saanut COVID-19 -lääke. Sen vaikuttavia aineita ovat nirmatrelviiri (pakkauksessa lukee PF-07321332 ) ja ritonaviiri. Lääke hidastaa SARS-CoV-2-viruksen monistumista. Lääke annetaan kahtena erillisenä pillerinä. Hoito kestää 5 päivää. Se tulisi aloittaa mahdollisimman pian oireiden alettua, kuitenkin viimeistään 5 päivän kuluessa oireiden alkamisesta. Lääkettä annetaan Suomessa vain immuunipuutteisille potilaille, kuten syöpää sairastaville ja elinsiirtopotilaille. Maailman terveysjärjestö suosittaa 2022 lääkettä potilaille, jotka ovat suurimmassa riskissä joutua sairaalahoitoon. Paxlovidilla on yhteisvaikutuksia muiden lääkkeiden kanssa. Se ei sovellu mm. raskaana oleville, imettäville ja niille, joilla on maksan tai munuaisten vajaatoimintaa.
Remdesiviiri vähentää kuolleisuutta tautiin, jos hoito aloitetaan varhain. Hoito vähensi kuolleisuutta 15% niillä potilailla, jotka saivat lisähappea, mutta eivät olleet hengityskoneessa. Se voi myös lyhentää sairaalahoidon pituutta ja estää sairaalahoitoon joutumista kotihoidossa annettuna. Remdesiviiri on ollut joissain Euroopan maissa ja Yhdysvalloissa sallittu lääke kesästä 2020 lähtien. Alkujaan lääke oli käytössä vain hätätapauksissa. Maailman terveysjärjestön mukaan lääkkeen tehosta ei ole varmaa näyttöä. Se kuitenkin antaa varauksellisen suosituksen lääkkeen käytölle vakavimmissa tautitapauksissa. Lääke ei sovellu raskaanaoleville ja imettäville.
Hengityskone, lisähappi ja sairaalahoito
Vakavissa tapauksissa tautia hoidetaan sairaalassa tehohoidossa.
Jotkut taudin saaneet tarvitsevat hengityskonetta tai lisähappea.
Muut hoidot
Usein potilasta auttaa jo se, että ammattilainen käy asiaa läpi hänen kanssaan. Hoitotiimissä on lääkäri, sairaanhoitaja, psykologi, fysioterapeutti ja sosiaalityöntekijä.
Johns Hopkinsin yliopiston lääketieteen laitos on julkaissut nettisivullaan nenähengitykseen pohjautuvan kuntoutusohjelman COVID-19:n sairastaneille potilaille. Kuntoutusohjelma pyrkii lisäämään keuhkojen hapenottokapasiteettia syvähengityksen harjoitteiden kautta. Syvähengitys myös voi vähentää tautiin liittyvää ahdistuksen tunnetta.
Jälkioireisiin sopivaa hoitoa tutkitaan toistaiseksi, mutta niitä helpottavat todennäköisesti oireenmukainen hoito, lepo ja liikunnan vähittäinen lisääminen. SARS-CoV-2-rokotteen saaminen saattaa helpottaa jälkioireita. Pitkäaikaisista koronaoireista kärsiville on avattu Suomessa erillisiä poliklinikoita. .
Iäkkäät
Italian kansanterveyslaitos tilastoi laboratoriovarmennettuja sairastuneita olleen Italiassa 26. maaliskuuta 2020 mennessä yhteensä 73 780. Sairaiden mediaani-ikä oli 62 vuotta, ja tapauskuolleisuus oli keskimäärin 9,2 prosenttia (6 801 menehtynyttä). Yli 80-vuotiaiden tapauskuolleisuus oli 24–24,6 prosenttia. Tapauskuolleisuus oli muilla ikäryhmillä matalampi ja esimerkiksi 50–69-vuotiailla se oli 1,7–5,7 prosenttia.
Aikuiset
Virustartunnan saaneista keski-ikäisistä ja hieman vanhemmista noin joka neljäs voi joutua sairaalaan ja joka kymmenes voi vaatia tehohoitoa (taulukko). Huomattavaa on myös se, että 20–44-vuotiaista joka kymmenes voi vaatia sairaalahoitoa. Nämä ovat Yhdysvaltain tautikeskuksen 18. maaliskuussa 2020 esittämiä tuloksia, jotka pohjautuvat 4 226:een virukseen sairastuneeseen yhdysvaltalaiseen.
Yhdysvaltain tautikeskuksen mukaan esimerkiksi noin 14–21 prosenttia 20–44-vuotiaista tartunnan saaneista vaatii sairaalahoitoa ja 2–4 prosenttia tehohoitoa.
Lapset
Lapsilla oireet ovat aikuisia lievemmät ja vain hyvin harvat kuolevat tautiin. Alle 1-vuotiaista vauvoista joka kymmenes voi sairastua tautiin vakavasti tutkimuksen mukaan, joka kattoi 2 143 kiinalaislasta, joiden mediaani-ikä oli 7 vuotta. Pääosa ei sairastunut vakavasti: noin viisi prosenttia oli oireettomia, 51 prosenttia lieväoireisia ja 39 prosenttia oireiltaan keskisasteisia. Loput noin viisi prosenttia sairastui vakavasti: alle 1-vuotiailla 11 prosenttia tapauksista oli vakavia, 1–5-vuotiaista seitsemän, 6–15-vuotiaista neljä ja yli 15-vuotiaista kolme prosenttia. Yksi potilas kuoli tarkasteltuna ajanjaksona. Vakavasti sairailla ilmeni vähintään syanoottista hypoksiaa, jossa happisaturaatio oli alle 92 prosenttia.
Kuolleisuus
Maailman terveysjärjestön 3. maaliskuuta 2020 antaman ilmoituksen mukaan tapauskuolleisuus COVID-19-tautiin oli 3,4 prosenttia. Heinä-elokuussa 2020 järjestön epidemiologi arvioi kuolleisuuden noin 0,6 prosentiksi.
Todellista tapauskuolleisuutta virustartuntaan on hankala arvioida, sillä monet tartunnan saaneista potevat tautia lieväoireisina kotonaan ilmoittautumatta viranomaisille vakavammin oireilevien tapausten taas tullessa viranomaisten tietoon.
thumb|300x300px|Tapauskuolleisuus ikäryhmän mukaan Kiinassa.
11. helmikuuta 2020 mennessä Kiinassa todetun noin 72 000:n COVID-19-tapauksen kohdalla tapauskuolleisuus 10–39-vuotiailla oli 0,2 prosenttia, 40–49-vuotiailla 0,4 prosenttia, 50–59-vuotiailla 1,3 prosenttia, 60–69-vuotiailla 3,6 prosenttia, 70–79-vuotiailla 8,0 prosenttia ja yli 80-vuotiailla 14,8 prosenttia. Tämä Kiinan tautikeskuksen (CDCC) tutkimus kattoi 419 alle 10-vuotiasta henkilöä, joiden kohdalla ei todettu kuolintapauksia. Tapauskuolleisuus oli 10,5 prosenttia jotakin sydän- ja verisuonitautia potevilla, 6,3 diabeetikoilla, 6,3 jotakin kroonista hengityselinsairautta potevilla, 6,0 korkeaa verenpainetta potevilla ja 5,6 prosenttia syöpää potevilla.
30. maaliskuuta 2020 julkaistussa tutkimuksessa kuolleisuudeksi 0–9-vuotiailla arvioitiin 0,2–2,5 promillea, 10–29-vuotiailla 1–9 promillea, 30–49-vuotiailla 4–32 promillea, 50–59-vuotiailla 0,3–1,3 prosenttia, 60–69-vuotiailla 1,1–3,9 prosenttia, 70–79-vuotiailla 2,5–8,4 prosenttia ja yli 80-vuotiailla 3,4–13,3 prosenttia. Tutkimus kattoi 44 672 henkilöä ja se pohjautui pääosin yllä mainitun CDCC:n tutkimuksen tarkastelemiin tautitapauksiin. Tutkimuksessa pyrittiin arvioimaan niiden osuutta, jotka eivät ole päätyneet esimerkiksi lievien oireidensa tai oireettomuutensa takia tilastoihin, sekä poistamaan muutamien muiden tilastoja mahdollisesti vääristävien tekijöiden vaikutusta.
Tartunnan uusiutuminen
COVID-19 tautiin voi sairastua uudelleen parantumisen jälkeen. Ei ole tiedossa mikä vaikuttaa uudelleen sairastumisen riskiin, kuinka usein sitä tapahtuu ja levittääkö taudista parantunut tautia uudelleen sairastuttua aikaisemmalla tavoin. Ei vielä tiedetä, onko taudin oireet lievempiä, vastaavia vai vakavampia uudelleentartunnassa verrattuna ensimmäiseen tartuntaan.
Sairastettu tauti tuottaa kehossa vasta-aineita uutta tartuntaa vastaan. Taudin sairastaneilla ja rokotteen saaneilla on matala riski uudelleensairastumiseen. Sairastettu tauti ja rokotteet antavat 6 kuukauden ajan suojaa uudelleensairastumista ja taudin seurauksia vastaan. Vaikka suoja on korkea, ei kumpikaan tarjoa 100% suojaa. Suojan teho vaihtelee eri virusmuunnoksista riippuen.
Virukselle omalta osaltaan vastustuskyvyn kehittävien kehon tuottamien vasta-aineiden määrän on havaittu vähenevän valta-osalla nuorista ja vanhoista ihmisistä noin 90 päivän aikana SARS-CoV-2-tartunnan saamisesta. Vasta-aineperusteinen vastustuskyky virusta vastaan saattaa olla lyhytkestoinen. T-soluvälitteisen vastustuskyvyn virusta vastaan taas on useammassa tutkimuksessa osoitettu olevan mahdollisesti vasta-aineita pysyvämpää.
Blake Foster
Blake Anthony Foster (s. 29. toukokuuta 1985 Northridge, Kalifornia) on yhdysvaltalainen Young Artist -ehdokkuuden saanut näyttelijä ja karateka, joka tunnetaan parhaiten roolistaan Justin Stewartina elokuvasta Power Rangers turbovaihteella ja myöhemmin televisiosarjasta Power Rangers Turbo.