cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eitea (Antiokhis)
Eitea eli Itea  oli antiikin aikainen Antiokhis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Eitea sijaitsi Attikan koillisosassa. Se sijoitetaan suunnilleen nykyisen Grammatikón tienoille. Antiokhis-fylen Eiteaa ei tule sekoittaa toiseen Eitea-nimiseen demokseen, joka kuului Akamantis-fyleen ja jonka sijaintia ei tiedetä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli alun perin yksi tai kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Hellenistisellä kaudella fyleissä ja demoksissa tapahtuneiden muutosten seurauksena demoksella oli myöhemmin kaksi bule-edustajaa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Eiteaios.
Nurmon kirkko
Nurmon kirkko on Seinäjoen Nurmossa, Etelä-Pohjanmaalla sijaitseva ristikirkko. Se sijaitsee Nurmon kirkonkylässä lähellä Nurmon­joen rantaa. Kirkko on valmistunut vuonna 1779. Rakennustöistä vastasi alahärmäläinen Antti Hakola ja hänen kuoltuaan sen saattoi loppuun hänen poikansa Kaapo Hakola. Kirkossa on noin 650 istumapaikkaa.
Nurmon kirkonseutu kuuluu Suomen valtakunnallisesti merkittäviin rakennettuihin kulttuuriympäristöihin.
Kirkon rakentaminen ja ensivuosikymmenet
Vuonna 1727 rakennettu saarnatupa osoittautui muutamassa vuosikymmenessä liian ahtaaksi. Lisäksi vuonna 1768 suoritetussa tarkastuksessa rakennuksen länsipäädyssä ollut kellotorni todettiin vaarallisen hataraksi. Tuomiokapitulin suhtauduttua hankkeeseen kielteisesti Nurmon kirkon rakennustyöt aloitettiin luvatta alahärmäläisen Antti Hakolan johdolla syksyllä 1777. Apunaan hänellä oli hänen poikansa Kaapo Hakola. Nurmon ristikirkon malli oli omaksuttu Etelä-Suomesta, jossa ensimmäiset ristikirkot oli rakennettu jo 1600-luvun lopussa. Antti Hakolan hukuttua Nurmonjokeen huhtikuussa 1778 hänen poikansa Kaapo Hakola saattoi isänsä aloittamat kirkon rakennustyöt päätökseen. thumb|upright|Kirkon kellotapuli, Antti Hakolan suunnitelmien mukaan. Kirkkoa ei maalattu heti vaan vasta viisitoista vuotta valmistumisensa jälkeen vuonna 1793. Ulkoseinät käsiteltiin tuolloin tummahkolla punamultamaalilla. Vuonna 1825 kirkon seinät oli saatu laudoitettua, jolloin ulkomaalaus uusittiin, ja kirkko maalattiin ensi kerran myös sisältä. Samalla kirkkoon rakennettiin myös eteiset ja ikkunoita suurennettiin.
Heti kirkon valmistuttua sen sisustustöitä ryhtyi tekemään jalasjärveläinen Salomon Köhlström. Hän valmisti kirkon ovet, ikkunat ja luultavasti myös alttarin. Hänen oli määrä tehdä myös kirkonpenkit, mutta työ annettiin Kaapo Hakolalle, joka lupautui tekemään työn halvemmalle kuin Köhlström. Hakolan valmistamat penkit havaittiin kuitenkin epäkäytännöllisiksi, ja Köhlström sai tehtäväkseen rakentaa uudet penkit. Köhlström veisti 1782 kirkkoon myös saarnastuolin, joka on muodoltaan barokkityylinen, kun taas yksityiskohdat ovat rokokoomallisia.
Kellotapuli
Kirkon tapuli valmistui ennen kirkkoa jo vuonna 1770. Koska kirkkoa ei rakennettu alkuperäisten suunnitelmien mukaan vanhan saarnashuoneen paikalle, tapuli jäi suhteessa kirkkoon väärälle paikalle. Tapulin siirtämistä ehdottiin 1807, mutta asia lykkääntyi Suomen sodan takia. Siirtoa ei saatu koskaan tehtyä suurten kustannusten takia. Tapuli laudoitettiin yhdessä kirkon kanssa 1825, jolloin tapulin mittasuhteita myös muutettiin leventämällä sen alaosaa kyynärän verran jokaiselta seinältään. 1840-luvulla kellotapulin eteläseinälle rakennettiin vaivaisukko. Vaivaisukon tekijää ei varmuudella tiedetä, mutta sen tekotavasta on päätelty, että sen rakentaja oli kuortanelainen Heikki Juhonpoika Mikkilä. Tapulin molemmat kellot on valettu Tukholmassa, isokello 1766 ja pikkukello 1777. thumb|upright|Nurmon kirkon vaivaisukko. Sen tekijä lienee Heikki Juhonpoika Mikkilä
Myöhemmät muutokset
Vuonna 1843 – kuten vielä 1872 ja 1900 – kirkko maalattiin uudelleen tummanpunaisellä värillä. Samana vuonna Juho Koskiniemi teki kirkkoon Kylväjä- ja Tuhlaajapoika-maalaukset. Hän myös maalasi ikkunoiden ympärille verhot ja koristenauhan seinien yläosaan. Koskiniemen maalaukset peitettiin 1913 valkoisella maalilla, ja taiteilija Frans Hiivanainen teki niiden päälle samat maalaukset omalla tyylillään. Sakastin oven päällä oleva maalaus Hyvä paimen on myös Hiivanaisen käsialaa.
Ensimmäisen alttaritaulun kirkko sai vasta vuonna 1914, vaikka sen hankkimista oli ehdotettu jo 1819. Alttaritaulun maalasi Väinö Hämäläinen. Sen aihetta, Jeesus ja samarialainen nainen, jotkut pitivät sopimattomana. Suurimpaan osaan nurmolaisista alttaritaulu teki kuitenkin syvän vaikutuksen aiheellaan ja taiteellisuudellaan, ja se on yhä paikoillaan. thumb|left|Nurmon kirkon siunauskappelin etelänpuoleinen pääty Kirkon sisätiloihin tehtiin 1913 suuria muutoksia. Vanhat penkit revittiin irti ja myytiin muun muassa sikaloiden karsina-aidoiksi. Tilalle rakennettiin uudet, kurikkalaisen S. Hakolan suunnittelemat penkit. Sisätilat maalattiin valkoisiksi. Ulkoseinien pystypanelointi korvattiin vaakalaudoituksella, joka maalattiin vaalealla värillä. Näin kirkko sai nykyisen ulkoasunsa. Vuonna 1928 kirkon ja tapulin läheisyyteen rakennettiin kirkon muotoja jäljittelevä siunauskappeli.
Siroarnikki
Siroarnikki eli tunturiarnikki eli arnikki (Arnica angustifolia) on pohjoisella pallonpuoliskolla kasvava kauniskukkainen arnikkilaji. Siroarnikki on Suomessa uhanalainen ja luonnonsuojelulailla rauhoitettu. Sitä kasvaa Suomessa alle sadassa paikassa.
Ulkonäkö ja koko
Siroarnikki on monivuotinen ja kasvaa 10–40 cm korkeaksi. Sen varsi on hento ja etenkin latvaosasta tiheään karvainen. Varren tyvellä on lehtiruusuke. Vastakkain olevia ruodittomia varsilehtiä on yksi tai kaksi paria. Lehtilapa on suikea tai puikean suikea, pitkäkärkinen, ehytlaitainen, lähes silposuoninen ja lyhytkarvainen. Kukinto on 3–5 cm leveä, yksittäinen ja usein nuokkuva keltainen mykerö. Toisinaan esiintyy 1–4 muuta mykeröä varsilehtien hangassa. Siroarnikki kukkii heinä-elokuussa.
Levinneisyys
Siroarnikki esiintyy laajasti pohjoisen pallonpuoliskon arktisilla tai subarktisilla alueilla. Laji jaetaan neljään eri alalajiin, jotka eroavat levinneisyydeltään toisistaan:
Fennoskandiassa siroarnikkia tavataan Pohjois-Norjan ja -Ruotsin tuntureilla, paikoitellen Pohjois-Suomessa, Petsamon tunturialueella sekä Kuolan niemimaalla. Suomessa siroarnikkia kasvaa Enontekiön ja Inarin Lapissa sekä Kuusamossa ja Sallassa. Vuonna 2009 tehdyissä kartoituksissa laji löydettiin Suomesta 73 kasvupaikalta.
Elinympäristö
Siroarnikki kasvaa kalkkipitoisilla, melko kuivilla ja valoisilla paikoilla: tunturikankailla ja rotkojen ja pahtojen seinämillä olevilla pienillä hyllyillä. Laji on kalkinvaatija. Suomessa suurin osa siroarnikin kasvupaikoissa sijaitsee suojelualueilla. Kauniskukkaista kasvia saattaa kuitenkin uhata laiton keräily ja kasvupaikkojen kuluminen.
Käyttö
Siroarnikin sukulaislajeja, kuten etelänarnikkia (Arnica montana) ja idänarnikkia (Arnica sacchalinensis), käytetään rohtokasveina.
Luettelo televisiosarjan Todistettavasti syyllinen jaksoista
Tämä on luettelo televisiosarjan Todistettavasti syyllinen jaksoista.
Capgemini
Capgemini kuuluu maailman suurimpiin informaatioteknologia-, konsultointi- ja ulkoistuspalveluja tarjoaviin yrityksiin. Ranskassa vuonna 1967 perustetulla Capgeminillä on yli 290 000 työntekijää yli 40 maassa. Capgemini on alansa suurin eurooppalainen yritys.
Yhtiön pääkonttori sijaitsee Pariisissa ja sen pääjohtajana on vuodesta 2020 toiminut Aiman Ezzat. Paul Hermelin, edellinen toimitusjohtaja, toimi yhtiön hallituksen puheenjohtajana vuodesta 2012, kun yhtiön perustaja Serge Kampf luopui tehtävästä. Yhtiön liikevaihto nousi yli 10 miljardin euron vuonna 2012 ja oli vuonna 2019 14,12 miljardia euroa.
Capgemini toimittaa palveluita liiketoimintayksiköidensä kautta, joita ovat Application Services (Capgemini), Consulting Services (Capgemini Invent) ja Technology and Engineering Services (Sogeti). Lisäksi Capgeminin palveluihin kuuluvat mm. IT Infrastructure Services ja ulkoistuspalveluita toimittava Business Services.
Syyskuussa 2010 yhtiö osti Suomessa Nokia Siemens Networksilta 80 pääosin Espoossa toimivaa laskutuksen ja tilausten hallinnan työntekijää. Ulkoistussopimuksen arvoa ei kerrottu. Toukokuussa 2011 yhtiö ja sen hallinnoima IBX Finland siirsi NSN:ltä saadut logistiikkatyöt Intiaan.
Espoo Bluesin SM-liigakausi 2014–2015
Espoo Bluesin SM-liigakausi 2014–2015 on jääkiekkoseura Espoo Bluesin 23. kausi jääkiekon SM-liigassa. Bluesin edellinen kausi päättyi kuudenteen sijaan niin runkosarjassa kuin pudotuspeleissä.
Edellinen kausi ja ennusteet
Edellinen kausi oli päättynyt Bluesin osalta pudotuspeleissä puolivälierässä tappioon Rauman Lukolle. Runkosarjassa Blues oli kuudes, saaden 93 pistettä.
Jääkiekkolehden toimittamassa ”Toimittajien liigaveikkauksessa” kiekkotoimittajat ennustivat liigakauden mestaria, runkosarjan sijoituksia ja pelaajakohtaisten tilastojen voittajia. Kukaan toimittajista ei ennakoinut Bluesille mitalisijaa. Paras runkosarjasijoitus oli kuudes sija, johon Bluesin ennakoi sijoittuvan sekä Helsingin Sanomien että Jatkoaika.comin toimittajat. Jatkoaika.comin ja Urheilusanomien toimittajat ennakoivat Siim Liivikin voittajan liigan jäähypörssin.
Jääkiekkolehti listasi ennen kauden alkua liigan 50 parasta pelaajaa. Bluesin parhaaksi arvioitiin hyökkääjä Kai Kantola, joka oli listalla sijalla 40. Muita Bluesin pelaajia ei listalle päässyt.
Pelaajavaihdokset
Blues menetti maalintekovoimastaan viime kauteen verrattuna 63,2 pronsettia eli lähteneet pelaajat tekivät yhteensä 86 maalia. Viime kauteen verrattuna mikään muu seura ei menettänyt niin paljon maalintekovoimaa kuin Blues. Lähteneistä pelaajista eniten maaleja oli tehnyt Tommi Huhtala.
Ennen kauden alkua Bluesista lähti 14 pelaajaa, joista yksi oli maalivahti, neljä puolustajia ja yhdeksän hyökkääjiä. KHL:ään siirtyi kaksi, NHL:ään yksi ja SHL:ään kolme. Bluesiin siirtyi ennen kauden alkua maalivahti, kaksi puolustajaa ja kuusi hyökkääjää. Saapuneista pelaajista viisi tuli muista SM-liigaseuroista.
Talous
Kauteen lähdittäessä Bluesin pelaajabudjetti oli noin 2,1 miljoonaa euroa. Saman tasoisella pelaajabudjetilla kauteen lähtivät Pelicans (2,1 miljoonaa) ja Porin Ässät (noin 2,1 miljoonaa). Pelaajien palkat mukaan luettuna Bluesin kulubudjetti oli 5 287 000 euroa. Kaikkien SM-liigaseurojen yhteinen kulubudjetti oli 89 000 000 euroa.
Bluesin tulobudjetti oli noin 5,6 miljoonaa euroa. Markkinointitulot toivat Bluesille 2,55 miljoonaa, pääsylipputulot 1,43 miljoonaa ja muut tulot 1,62 miljoonaa euroa.
Bluesin tulostavoite oli 312 000 euroa. Kyseessä on liigakauden korkein tulostavoite. Seuraavaksi korkeimpiin tavoitteisiin pyrkivät Hämeenlinnan Pallokerho (+273 000 euroa) ja Oulun Kärpät (+183 000 euroa). Nollatulokseen pyrkivät HIFK, JYP, Lukko ja Turun Palloseura. Liigaseurojen tulostavoite oli yhteensä lähes 1,5 miljoonaa euroa.
Seuralla ei ollut kauteen lähtiessä pitkäaikaista velkaa.
Visa Electron
thumb thumb|[[Nordean Visa Electron -kortti Ruotsissa]] Visa Electron on maksukortti. Visa on kehittänyt korttia 1980-luvulta alkaen. Visa Electron eroaa tavallisista Visa-luottokorteista siten, että siihen ei liity luotto-ominaisuutta, vaan katevaraus tehdään pankkitililtä. Näin ollen korttiin liittyvällä tilillä on aina oltava katetta käytettävissä maksutapahtuman yhteydessä ja käytettävissä olevia varoja ei voida ylittää. Verkkoon liittämättömät maksupäätteet eivät tue Visa Electronia, koska ne eivät voi varmistaa tilin saldon riittävyyttä maksutapahtuman summaan verraten, maksutapahtuman yhteydessä.
Visa Electronilla maksettaessa saattaa aiheuttaa hämmennystä se, että osa maksupäätteistä tunnistaa kortin luottokortiksi ja osa pankkikortiksi.
Visa lopettaa Electron korttien tuen 2024 ja se korvataan Visa Basic -kortilla. Osa pankeista ei enää myönnä Electron -kortteja, vaikka korttien tuki on tällä hetkellä vielä voimassa.
International Mathematical Union
IMU:n tavoitteet ovat; edistää kansainvälistä yhteistyötä matematiikan alalla, tukea ja avustaa kansainvälistä matemaatikoiden kongressia (ICM) ja muita kansainvälisiä tieteellisiä kokouksia/konferensseja, tunnustaa erinomaiset tutkimuspanokset matematiikan alalla mm. tieteellisten palkintojen myöntämisen kautta, sekä muiden kansainvälisten matemaattiikaan liittyvien toimien kannustaminen ja tukeminen, joiden katsotaan todennäköisesti edistävän matemaattisen tieteen kehitystä kaikilla sen osa-alueilla.
Bobby Timmons
Robert Henry "Bobby" Timmons (19. joulukuuta 1935 – 1. maaliskuuta 1974) oli yhdysvaltalainen jazzpianisti ja -säveltäjä. Hän syntyi Philadelphiassa, Pennsylvaniassa. Hänet tunnetaan roolistaan Art Blakeyn Jazz Messengers -yhtyeessä (1958–1961) sekä soul jazz -sävellyksistä "Moanin'", "Dat Dere" ja "This Here". Timmons soitti myös Cannonball Adderleyn, Chet Bakerin, Kenny Dorhamin, Hank Mobleyn, Lee Morganin, Donald Byrdin, Kenny Burrellin, Sonny Stittin ja Maynard Fergusonin kanssa. Ensimmäisen äänitteensä hän teki Dorhamin kanssa livenä toukokuussa 1956; leaderina hänen ensimmäinen albuminsa oli This Here is Bobby Timmons (1960).
Timmons kuoli kirroosiin 38-vuotiaana New Yorkissa.
Pete Hoekstra
thumb|right|Pete Hoekstra Peter "Pete" Hoekstra (s. 30. lokakuuta 1953 Groningen, Alankomaat) on yhdysvaltalainen republikaanisen puolueen poliitikko. Hän istui vuodesta 1993 vuoteen 2011 Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä Michiganin toisesta vaalipiiristä. Edeltäjä oli Carl Pursell.
Hoekstra syntyi Alankomaissa, mutta muutti perheineen Michiganiin jo kolmevuotiaana.
Oikeudellinen toimintakyky
Oikeudellinen toimintakyky eli habiliteetti on ihmisen tai oikeushenkilön kelpoisuus itse perustaa, muuttaa tai kumota oikeuksia ja velvollisuuksia. Käsite jaetaan oikeustoimikelpoisuuteen eli kykyyn tehdä itse sitovia oikeustoimia ja yksityisoikeudelliseen vastuunalaisuuteen eli kykyyn itse vastata aiheuttamastaan vahingosta ja sen korvaamisesta. Yleensä ihminen saavuttaa oikeudellisen toimintakyvyn täyttäessään 18 vuotta. Holhouksen alaisen ja konkurssissa olevan oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu. Alle 18-vuotiaiden eli alaikäisten oikeudellinen toimintakyky on rajoitettu tai se puuttuu kokonaan. Oikeushenkilö on oikeudellisesti toimintakykyinen silloin, kun se on merkittynä kaupparekisteriin.
Martti Sinisalmi
Martti Sinisalmi (s. 6. kesäkuuta 1941 Kauhava ) on suomalainen Porin entinen pitkäaikainen kaupunginjohtaja. Puoluetaustaltaan hän on sosiaalidemokraatti. Sinisalmi toimi Porin kaupunginjohtajana 29 vuotta vuosina 1975–2004. Hän jäi virasta eläkkeelle vuonna 2004. Tämän jälkeen hän toimi vuosina 2004–2008 Porin yliopistokeskuksen johtajana. Vuonna 2010 Sinisalmelle myönnettiin kaupunkineuvoksen arvonimi.
Sinisalmi on hallintotieteiden tohtori. Hän on väitellyt Tampereen yliopistossa vuonna 1999 aiheesta ”Suomen kaupunkien keskushallinto 1927–1998”.
Albena
Sijainti
Albena on Mustanmeren rannalla sijaitseva lomakaupunki. Se sijaitsee suurten mäkien ja kumpujen suojaamassa Batova-joen laaksossa. Sen ympärillä on Baltatan luonnonsuojelualue joka perustettiin vuonna 1962. Luonnonsuojelualueen koko on 198 hehtaaria. Kaupunki tunnetaan vaaleasta hiekkarannasta joka on noin viisi kilometriä pitkä ja 150 metriä leveä.
Sosialismin kaaduttua Bulgariassa Albena on pääasiassa ollut saksalaisten suosiossa, mutta nykyisin turisteja saapuu runsaasti myös Pohjoismaista. Kaupungin ensimmäiset hotellit avattiin vuonna 1969. Albenassa on runsas ja monipuolinen ravintolatarjonta. Kaupunki on nykyisin myös aidattu ja sisään pääsee vain yhdestä portista.
Etäisyys
Albenan lähin lentoasema sijaitsee Varnassa. Lentomatka Helsingistä Varnaan kestää noin kolme tuntia.
Happy New Year (vuoden 2014 elokuva)
Happy New Year on vuonna 2014 ensi-iltansa saanut intialainen toimintakomedia, jonka on ohjannut Farah Khan ja tuottanut Gauri Khan. Pääosia näyttelevät Shah Rukh Khan, Abhishek Bachchan, Deepika Padukone, Boman Irani, Sonu Sood, Vivaan Shah ja Jackie Shroff.
Vastaanotto
Box Office India julisti elokuvan ”superhitiksi”.
Utra
Utra on Joensuun kaupunginosa. Utran väkiluku oli vuonna 2022 Joensuun kaupungin mukaan 3,344. Se sijaitsee Pielisjoen rannalla Rantakylän ja Kontiolahden puolella sijaitsevan Kupluskylän välissä. Utra liitettiin Joensuuhun 1950-luvulla. Sitä ennen se kuului Kontiolahteen.
Utra oli 1800-luvulla suuri teollisuusyhdyskunta, jossa oli muun muassa lasitehdas (1874–1906) ja sahat. Ensimmäisen sahan perusti vuonna 1780 Jakob Steniuksen nuorempi poika, Martin Stenius kumppaneineen. Se sijaitsi Myllysaarella. Vuodesta 1833 saha oli Nils Ludvig Arppen omistuksessa. Vuonna 1856 sahan osti joensuulainen kauppias Antti Mustonen. Vuonna 1861 hän rakensi toisen sahan Utrankosken pohjoisrannalle. Vuodesta 1882 sahojen ja lasitehtaan omistaja oli englantilainen Egerton Hubbard & Co -niminen yhtiö, joka myi niitä vuonna 1902 W. Gutzeit & Co:lle. Sahojen toiminta loppui vuoden 1905 mennessä.
Utran koulu on maakunnan suurin alakoulu. Pohjois-Karjalan ammattikorkeakoulun Utran kampus eli biotalouden keskus toimi kirkon lähellä yli 20 vuoden ajan syksyyn 2010 asti.
Tarjouspyyntö
Tarjouspyyntö on sopimuksen tekemistä edeltävä kehotus tarjouksen tekemiseen. Se on pakollinen vain julkisissa hankinnoissa. Sopimus syntyy, jos toinen tuleva sopijapuoli hyväksyy toisen osapuolen tekemän tarjouksen. Hintaluettelo, kiertokirje, lehti-ilmoitus tai näyteikkunassa oleva hintamerkintä ei ole tarjous, vaan kehotus tehdä tarjous. Raja tarjouksen ja sitä koskevan kehotuksen välillä ei kuitenkaan ole yksiselitteinen.
Tarjouspyyntömenettely on tavallinen urakkasopimuksia tehtäessä, kuten esimerkiksi rakennusurakassa. Työn tilaaja järjestää tarjouskilpailun ja toimittaa tarjousasiakirjat urakasta kiinnostuneille yrityksille. Kilpailuun osallistujat tekevät asiakirjojen perusteella tarjouksensa eli mihin hintaan ja millaisin ehdoin he ovat valmiit suorittamaan urakan. Tarjouspyyntömenettelyn tarkoituksena on taata tarjousten vertailukelpoisuus. Työn tilaaja vastaa siitä, että annetut tiedot pitävät paikkansa. Kilpailijan edellytetään perehtyvän tilaajan antamiin tietoihin.
Hanhilammi (Orivesi)
Hanhilammi on Pirkanmaalla Oriveden Untavan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Se sijaitsee Enojärven vieressä sen pohjoispuolella lähellä Untavan kulmakuntaa. Lammella ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä. Lampi on autio lukuun ottamatta vapaa-ajan asuntoa, joka sijaitsee sen pohjoispuolella mäen päällä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Enojärven valuma-alueeseen se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 153,7 metriä mpy. Siihen ei ole johdettu metsäojia, mutta sen laskuoja on koneellisesti kaivettu oja, joka laskee Enojärveen. Laskuojalla on pudotusta 10,4 metriä.
Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa oli lammen laskuoja jo kaivettu. Lampi on ollut autio ainakin vuoteen 1986, vaikka metsäautotie oli rakennettu vuonna 1964 julkaistun kartan jälkeen.
Syvänmeren hauta
right|thumb|300px| Trench – syvänmeren hauta
Syvänmeren hauta on merenpohjassa sijaitseva useita kilometrejä syvä ja satoja kilometrejä pitkä painauma. Syvänne on seurausta laattatektonisista prosesseista; syvänne sijaitsee alityöntövyöhykkeellä, jossa litosfäärilaatta taipuu ja työntyy toisen litosfäärilaatan alle vajoten astenosfääriin. Alityöntövyöhykkeellä on yleensä myös tulivuoria rinnakkaisesti syvänmeren haudan kanssa.
Syvänmeren haudat ovat valtamerten syvimpiä paikkoja. Yleensä syvänmerenhaudat ulottuvat 3–4 kilometriä ympäröivän merenpohjan alapuolelle. Mariaanien haudassa Tyynellämerellä sijaitsee Maapallon merten syvin kohta, Challengerin syvänne, joka on noin 11 km syvä merenpinnasta mitattuna. Muita syvänmeren hautoja ovat mm. Tongan hauta ja Japanin hauta.
Sana hauta termissä syvänmeren hauta viittaa ensimmäisessä maailmansodassa käytettyihin juoksuhautoihin. Liverpoolin yliopiston professori James Johnstone käytti termiä ensimmäisen kerran vuonna 1923 julkaistussa kirjassaan An Introduction to Oceanography kuvaillessaan pitkiä ja syviä merenpohjan painaumia.
Sojuz 34
Sojuz 34 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 6. kesäkuuta 1979 ja paluu noin 74 vuorokautta myöhemmin, 19. elokuuta 1979. Lennon radiokutsu oli Protoni (Протон).
Miehistö
Meno
Paluu
Elaius
Elaius oli antiikin aikainen alun perin Hippothontis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen paralia-trittykseen eli Attikan rannikkoalueiden demoksiin.
Elaiuksen oletetaan sijainneen suunnilleen nykyisen Magoúlan tienoilla Elefsínan kunnan alueella. Aiemmin esitettiin muun muassa teoria, että se olisi sijainnut länteen Afidnan demoksesta Liósian suunnassa, mikäli Liósian nimi voitaisiin nähdä muuntumana Elaiuksesta.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Tuolloin sen alkuperäinen fyle eli ”heimo” oli Hippothontis ja sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhemmin roomalaisella kaudella demoksissa tapahtui muutoksia, ja niiden seurauksena demos kuului vuodesta 124/125 jaa. Hadrianis-fyleen. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Elaiūsios.
Alimmainen Savijärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järven lounaispuolella sijaitsee Savivuori, jonka jyrkän rinteen alla järvi sijaitsee. Mäen lakialue on 55 metrin korkeudella ja rinteen alaosassa sijaitsee järvelle näkyvä jyrkänne. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä ja sen rannat ovat metsämaata. Järvellä on kolme vapaa-ajan asuntoa, joille tulee tiet Melliltä. Järven halki kulkee Juupajoen ja Oriveden kuntaraja.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueella (35.74), jonka Kooninjoen valuma-alueeseen (35.745) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 115,8 metriä mpy. Järveen tulee metsäoja ja Ylimmäiseltä Savijärveltä sen laskuoja. Järven oma laskuoja lähtee kohti luodetta ja se yhtyy Kooninkulmalla Kotinojana Kooninjokeen.
Historiaa
Vuoden 1957 peruskartassa oli järven rannoilla peltoja ja kolme maatilaa. Puolet pelloista oli metsitetty vuoteen 1977 mennessä ja vain neljännes oli jäljellä vuonna 1986. Nykyään ei järven lähellä ole peltomaata.
Pan-Amerikan kisat
thumb|Pan-Amerikan urheiluorganisaation logo Pan-Amerikan kisat ovat neljän vuoden välein järjestettävät urheilukilpailut, joihin voivat osallistua kaikki Amerikan mantereen maat.
Historia
Idea koko Amerikan mantereen kattavista urheilukilpailuista kasvoi 1920-luvulla järjestetyistä Keski-Amerikan kisoista. Vuonna 1932 perustettiin Pan-Amerikan urheiluorganisaatio (Pan American Sports Organisation) ja tehtiin ensimmäinen aloite kilpailujen järjestämiseksi. Ensimmäisen kerran kilpailut oli tarkoitus järjestää Buenos Airesissa vuonna 1943, mutta toisen maailmansodan takia kilpailut siirrettiin vuoteen 1951. Tästä lähtien kilpailut on järjestetty joka neljäs vuosi ja viimeisimmissä kilpailuissa oli yli 5 000 urheilijaa 42 eri maasta.
Pan-Amerikan kisat ovat menettäneet merkitystään erityisesti Yhdysvalloissa. Esimerkiksi vuoden 1999 kisoihin Winnipegissä osallistui lähinnä kansallisen tason yhdysvaltalaisurheilijoita, eivätkä kisat saaneet juurikaan huomiota mediassa. Yksikään yhdysvaltalainen televisiokanava ei näyttänyt kisoja, mutta urheilukanava ESPN näytti tapahtumasta tunnin koosteen. Kanadan mediassa kisat sen sijaan saivat runsaasti näkyvyyttä. CBC näytti kilpailuista päivittäisen kahden tunnin lähetyksen.
Latinalaisessa Amerikassa Pan-Amerikan kisojen suosio sen sijaan on suurta. Vuoden 2007 kisat järjestettiin Rio de Janeirossa Brasiliassa, ja kisoja varten järjestelykomitea restauroi merkittäviä suorituspaikkoja, kuten Estádio do Maracanãn, ja rakensi uuden kisakylän. Kisojen toivottiin parantavan kaupungin infrastruktuuria ja muodostavan pohjan mahdolliselle anomukselle vuoden 2014 jalkapallon MM-kilpailuista.
Myös talvikisoja on yritetty järjestää, mutta ne eivät ole saavuttaneet kovin suurta suosiota. Vuodelle 1989 suunnitellut kisat piti siirtää vuotta myöhäisemmäksi huonojen sääolosuhteiden takia ja sittenkin vain alppilajit voitiin viedä läpi. Vuoden 1993 talvikisat peruttiin kokonaan, eikä talvikisoja ole järjestetty sen jälkeen.
Jaime Lusinchi
Jaime Ramón Lusinchi (27. toukokuuta 1924 – 21. toukokuuta 2014) oli venezuelalainen poliitikko, joka toimi maansa presidenttinä 1984-1989. Kun Lusinchi nousi valtaan, hänen odotettiin pelastavan maansa talouskriisistä. Lusinchin ura romuttui kuitenkin hänen yksityiselämänsä koukeroihin. Lusinchi nimitti rakastajattarensa yksityissihteerikseen ja antoi tälle huomattavaa valtaa valtionhallinnossa.
Muumit ja suuri tuhotulva
Muumit ja suuri tuhotulva on ensimmäinen Tove Janssonin kirjoittamista muumikirjoista. Jansson halusi kirjoittaa sadun, joka kertoisi pienestä rumasta otuksesta.
Muumipeikon hahmo oli esiintynyt aiemmin tunnushahmona pilapiirroksissa, joita Jansson teki Garm-lehteen. Kirjan ruotsinkielinen alkuteos julkaistiin 1945. Seuraavina vuosina Jansson kirjoitti ja kuvitti useita muumikirjoja, jotka saavuttivat suuren suosion sekä Suomessa että ulkomailla. Muumit ja suuri tuhotulva julkaistiin suomeksi kuitenkin vasta vuonna 1991.
Juoni
Kirjassa Muumipeikko ja hänen äitinsä Muumimamma etsivät perheensä luota seikkailemaan lähtenyttä Muumipappaa ja joutuvat matkalla itsekin erilaisiin seikkailuihin. Alussa he seikkailevat pimeässä metsässä ja löytävät pikku otus Nipsun. Sitten he kohtaavat suuren käärmeen, jolta he kuitenkin pelastuvat. Pian heidän tietään valaisseesta kukasta tulee ulos Tulppaana-niminen henkilö. He jatkavat matkaa, ja kun he istuvat nuotion äärellä miettimässä Muumipappaa he kohtaavat vanhan herran, joka ohjaa heidät ylös. Tuon jälkeen he menevät suuria portaita pitkin valoisaan maailmaan, joka on rakennettu makeisista. Siellä he syövät paljon makeisia ja menevät pois suurella vuoristoradalla vuorten läpi. Sen jälkeen he lepäävät ja uivat rannalla, jossa kohtaavat vihaisen muurahaisleijonan, joka alkaa vetää Muumimammaa kuoppaan. Selvittyään he lähtevät jatkamaan matkaansa veneellä hattivattien kanssa, mutta merellä on kova myrsky. Matkan aikana nousee myös suuri tulva, jossa Muumipappakin joutuu hätään. Sen he kuulevat punatukkaisen pojan tornissa, jossa he ovat syömässä merivanukasta ja Tulppaana jää sinne. Poika kertoo, että hänen luonaan on poikennut nuuskamuikkusia, meriaaveita, pikkuötököitä, hemuleita, suuria eläimiä, niiskuja ja merikissoja, vaikka Niiskun, Nuuskamuikkusen ja Hemulin ensiesiintyminen on vasta seuraavassa kirjassa (Muumipeikko ja pyrstötähti). He kulkevat tulvan mukana nojatuolilla, joka kuuluu eräälle hemulille. Sitten Muumipeikko löytää erään marabuherran silmälasit ja marabuherra vie heidät Muumipapan luo. Illalla he istuvat nuotion äärellä monien muiden kanssa. Lopulta Muumit ja Nipsu muuttavat Muumilaaksoon Muumipapan rakentamaan Muumitaloon, joka on pyöreä ja tornikattoinen ja siinä on neljä huonetta ja keittiö. Muumitalo ajelehti tulvan mukana pieneen kauniiseen laaksoon.
Matka Intiaan
Matka Intiaan (A Passage to India) on David Leanin ohjaama ja käsikirjoittama brittiläinen draamaelokuva vuodelta 1984. Se pohjautuu E. M. Forsterin samannimiseen romaaniin.
Norwegian Air Shuttle
Norwegian Air Shuttle AOC (IATA: DY, ICAO: NOZ, kutsutunnus NORDIC; aiemmin ICAO: NAX, kutsutunnus NOR SHUTTLE ) on norjalainen vuonna 1993 perustettu halpalentoyhtiö, joka työllistää noin 4 500 henkilöä. Yhtiö listattiin Oslon pörssiin vuonna 2006 (OSE:NAS ). Vuonna 2017 yhtiö kuljetti noin 33 miljoonaa matkustajaa ja oli Euroopan kolmanneksi suurin halpalentoyhtiö. Yhtiö käyttää markkinointinimenään lyhyempää muotoa Norwegian.
Matka Intiaan
Matka Intiaan oli ehdolla useisiin palkintoihin. Oscar-gaalassa sille annettiin kaksi palkintoa 11 ehdokkuudesta, kun Peggy Ashcroft sai Oscarin parhaasta naissivuosasta ja Maurice Jarre parhaasta elokuvamusiikista. Ashcroft ja Jarre voittivat myös Golden Globen ja Ashcroft lisäksi BAFTAn.
The New York Timesin kriitikot valitsivat Matkan Intiaan vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa.
Norwegian Air Shuttle
thumb|250px|Norwegian Air Shuttlen pääkonttori Diamanten.
Matka Intiaan
Oscarit
Ehdokkaana:
Norwegian Air Shuttle
Historia
Finnair myi tytäryhtiönsä, ruotsalaisen halpalentoyhtiö FlyNordicin, kesäkuussa 2007 Norwegian Air Shuttlelle. Kauppa toteutettiin osakevaihtona, jossa Finnair sai runsaat viisi prosenttia Norwegian Air Shuttlen osakkeista. FlyNordicin liiketoiminnot yhdistettiin Norwegian Air Shuttleen huhtikuusta 2008 lukien.
Matka Intiaan
BAFTAt
Ehdokkaana:
Norwegian Air Shuttle
Historia
Norwegian aloitti vuonna 2010 lennot Helsingistä Tukholmaan ja Osloon, sekä vähän myöhemmin Helsingistä Ouluun ja Rovaniemelle. Kesällä 2011 yhtiö lensi Helsingistä Tukholman ja Oslon lisäksi 11 muuhun Euroopan kohteeseen ja aloitti 2011 suorat lennot Helsingistä Teneriffalle ja Gran Canarialle. Vuonna 2016 Norwegian operoi Helsingistä 40 eri kohteeseen. Norwegian on lennättänyt Helsingistä vuodesta 2010 noin 10 miljoonaa matkustajaa.
Toukokuussa 2011 yhtiö kertoi aikeistaan ostaa kolme Boeing 787-8 -konetta ja kahden samanlaisen lentokoneen leasing-sopimuksesta. Ostetuista koneista oli tarkoitus toimittaa kaksi vuoden 2013 ensimmäisellä puoliskolla ja yksi vuoden 2015 alussa. Yritys pyrkii laajentumaan myös pitkän matkan reiteille. Koneista ainakin neljä oli tarkoitus liittää laivueeseen kesään 2013 mennessä. Tammikuussa 2012 yhtiö kertoi ostavansa 122 kappaletta Boeing 737 -koneita ja 100 kappaletta Airbus A320 -koneita, joka on Euroopan suurin lentokonetilaus ikinä.
Norwegian hakeutui 8. huhtikuuta 2020 yrityssaneeraukseen. Koronaviruspandemian vuoksi lähes puolet yhtiön lentokoneista oli jäänyt vaille käyttöä. Saadakseen Norjan valtion sille lupaamat kolme miljardia kruunua, eli noin 270 miljoonaa euroa, Norwegianin piti kasvattaa omavaraisuusastettaan. Yrityssaneerauksessa lentoyhtiö pyrki muuntamaan velkojaan omaksi pääomaksi ja järjesti osakeannin. Yrityksen tavoitteena oli jatkaa toimintaansa koronakriisin jälkeenkin. Norwegianin lentäjät ja matkustamohenkilökunnan Ruotsissa ja Tanskassa työllistävät tytäryhtiöt hakeutuivat 20. huhtikuuta 2020 konkurssiin. Yritykset olivat nimeltään Norwegian Pilot Services Sweden AB, Norwegian Pilot Services Denmark ApS, Norwegian Cabin Services Denmark ApS ja Norwegian Air Resources Denmark LH ApS.
Uudelleenjärjestelyjen seurauksena Norwegian lakkautti tytäryhtiönsä Norwegian Long Haulin, Norwegian Air Internationalin, Norwegian Air UK:n ja Norwegian Air Swedenin. Norwegian Air Swedenin toimintaa jatkoi uusi tytäryhtiö Norwegian Air Sweden AOC, jonka alle Norwegian keskitti kaikki EU:n lentotoimintansa. Vastaavasti itse Norwegian Air Shuttlen tilalle perustettiin uusi yhtiö, Norwegian Air Shuttle AOC, uudella toimiluvalla. Laivasto siirrettiin uudelle yhtiölle, joka aloitti toimintansa 1. marraskuuta 2021.
Peräsinten maalaukset
Lentokoneidensa peräsimeen Norwegian maalauttaa jonkun merkkihenkilön kuvan. Henkilöt ovat pääosin kotoisin maista, joissa Norwegianilla on solmukohtia tai tytäryhtiöitä. Ensimmäinen suomalainen merkkihenkilö on kirjailija J. L. Runeberg. Koneyksilö, johon kuva tuli, on maaliskuussa 2012 lentonsa aloittanut Boeing 737-800. Nykyisin suomalaisia merkkihenkilöitä, Runeberg mukaan lukien, on Norwegianin koneisiin maalattuna neljä: Runeberg, Canth, Kivi ja Sibelius.
Laivasto
pienoiskuva|Norwegianin [[Boeing 737-800 laskeutumassa Tallinnan Lennart Meri -lentoasemalle.]] pienoiskuva|Norwegianin [[Boeing 737 MAX 8 Helsinki-Vantaan lentoasemalla.]] pienoiskuva|Norwegianin entinen [[Boeing 787-9 Arlandan lentoasemalla.]]
Nykyinen laivasto
Lokakuussa 2022 Norwegian Air Shuttlen laivasto koostuu seuraavista konetyypeistä. Laivaston keski-ikä on 8,9 vuotta.
===Historiallinen laivasto ===
Kohteet
Norwegian lentää useisiin kohteisiin Euroopassa sekä muutamiin kohteisiin Afrikassa, Aasiassa sekä Amerikassa. Suurimpana solmukohtana liikenteessä toimii Gardermoenin lentoasema Oslossa. Muita tärkeitä solmukohtia ovat Trondheim, Bergen, Stavanger, Kööpenhamina, Tukholma, Helsinki-Vantaa, Varsova ja Mossin lentoasema (Rygge, noin 50 km Oslosta etelään).
thumb|250px|Norwegian Air Shuttlen kohteet.
Omistus
Yhtiö henkilöityy paljolti toimitusjohtaja Bjørn Kjosiin. Huhtikuussa 2018 British Airwaysin emoyhtiö IAG osti 4,6 prosentin osuuden Norwegian Air Shuttlesta.
Wapol
Peltipaita Wapol on hahmo One Piece -manga- ja animesarjoissa.
Persoona ja suhteet
Wapol oli aikoinaan prinssi, mutta tuli Drumin saaren kuninkaaksi isänsä kuoltua. Hän on korruptoitunut ja ”pilaantunut” kuningas. Ennen Wapolin kuninkaaksi tuloa Drumin valtakunnassa oli eniten taitavia lääkäreitä koko Grand Linessa. Hän ajattelee olevansa tärkein koko kuningaskunnassaan. Wapolilla ei ole aikaa eikä kiinnostusta politiikasta eikä vaaroista, jotka eivät koske hänen valtakuntaansa. Esimerkiksi Dragon, jonka ideat tulisivat olemaan Maailman hallitukselle ongelma.
Wapolin valtakausi
Wapol on entinen Drumin saaren hallitsija (nykyisin paikka on Kirsikka-kuningaskunta), jonka linna sijaitsi Drumin saaren vuorten huipulla. Hän karkotti kaikki lääkärit Drumin saarelta, paitsi omaa ”Lekurijengiä” (Isshi 20) johon kuuluu 20 lääkäriä. Wapol pakkotyöllisti heidät itselleen ja uskoi, että omimalla kaikki lääkärit hän saisi kansalaiset polvistumaan. Kuitenkin kaksi lääkäriä jäi Isshi 20:n lisäksi jäljelle: Tri Hiruluk ja Tri Kureha. Hiruluk kuitenkin oli epäpätevä lääkäri ja Kureha taas pyysi röyhkeän hintaisia korvauksia.
Wapol halusi päästä Hirulukista eroon ja kehitti suunnitelman. Hän houkutteli Hirulukin linnaan kertoen kaikkien Lekurijengin jäsenten olevan sairaita ja he tarvitsisivat lääkäriä. Hirulukin tullessa paikalle kuitenkin selvisi, että kaikki lääkärit olivat kunnossa ja Hiruluk oli astunut Wapolin ansaan. Wapolin sotilaat olivat valmiina ampumaan Hirulukin. Hiruluk oli kuitenkin kiitollinen siitä, ettei kukaan ollut sairaana. Hän kertoi myös, ettei ihminen kuole puukoilla, pyssyillä, saatikka myrkyillä. Ihminen kuolee silloin, kun hänet on unohdettu. Ennen räjähtämistään juomansa vaikutuksesta hän sanoi: ”Kerta kaikkiaan! Että oli hyvä elämä!” Kauhistuneena Wapolin julmuudesta ja Drumin kuningaskunnasta itsessään, Dolton, Wapolin armeijan johtaja kääntyi Wapolia vastaan ja sanoi: ”Tyhmyydelle ei ole olemassa lääkettä.”
Wapol pakenee peloissaan
Wapol jatkoi yhä tyrannikuninkaan tittelissään valtakuntansa hallitsemista, kunnes Mustaparta saapui ja hävitti koko kuningaskunnan. Hän hääti raukkamaisen Wapolin pois Drumin saarelta merelle. Sen jälkeen Wapol taivalsi pitkin merta sukelluslaivallaan lojaalien palvelijoittensa kanssa. Dolton jäi saarelle ja piti kansan koossa Mustaparran lähdettyä ja myöhemmin auttoi estämään Wapolin paluun kuninkaaksi. Onnistuttuaan siinä, kansa lähetti Tri Hirulukin kemiallista ainetta taivaalle joka loi vaaleanpunaista lunta. Samalla kuningaskunta nimettiin uudelleen, Kirsikaksi.
Taistelu Luffyn kanssa
Jossain vaiheessa Wapol söi Baku Baku no Mi (Munch Munch Fruit/Mumsmumsmarjan) joka antoi Wapolille kyvyn syödä mitä vain (jopa itsensä). Pirunmarjan syötyään tuli kuitenkin pieni sivuvaikutus: Wapolin ruokahalu kasvoi ja hänen tulee herkemmin nälkä. Wapol käytti voimiaan Monkey D. Luffyä vastaan monesti esimerkiksi muuttamalla kaksi apuriaan yhdeksi soturiksi ja käyttämällä käsikanuunoja. Hän myös yritti syödä asevarastonsa tyhjäksi, jolloin hän olisi voinut muuttaa ne kaikki osaksi kehoaan, mutta Nami varasti varaston avaimen. Lopuksi Luffy singautti Wapolin pois Drumin saarelta Gomu Gomu no Bazooka -hyökkäyksellään.
Entisen kuninkaan kohtalo
Wapolin toisen lähdön jälkeen kotisaareltaan, hän vaelsi Grand Linella, syöden mitä vastaan tuli. Kierreltyään jonkin aikaa hän tajusi, ettei hän pääsisi enää Drumin kuninkaaksi, koskaan. Hän myös huomasi, että pystyi luomaan leluja Mumsmums-voimillaan. Wapolista tuli suosittu yhdessä yössä. Myöhemmin hän nai ”Miss Universumin” ja Wapolista tuli paljon suositumpi mitä hän Drum saarella oli. On kuitenkin vielä epäselvää missä Wapol tulee tapaamaan Luffyn uudestaan (jos tällainen kohtaaminen joskus sattuu). Animessa Wapolin minitarinaa ei ole toistaiseksi esitetty.
Amerikansaksalaiset
Amerikansaksalaiset ovat yhdysvaltalaisia, joilla on saksalaiset sukujuuret. Vuonna 2019 noin 43 miljoonaa yhdysvaltalaista ilmoitti Yhdysvaltain väestönlaskentaviraston tutkimuksessa olevansa ainakin osittain saksalaista alkuperää, mikä tekee Saksasta yleisimmän alkuperämaan kaikista etnisistä ryhmistä. Suurimmat amerikansaksalaiset väestöt löytyvät Kalifornian ja Pennsylvanian osavaltioista.
Epieikidai
Epieikidai eli Epeikidai  oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Epieikidain sijaintipaikkaa ei tunneta, koska sitä ei kuvata antiikin säilyneessä kirjallisuudessa, eikä siitä ole tehty arkeologisia löytöjä.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli ainakin alun perin yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Myöhempien aikojen edustajamäärästä ei ole varmuutta. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Epieikidēs tai Epeikidēs.
Electropedia
Electropedia on kansainvälisen sähköalan standardointijärjestö IEC:n ylläpitämä palvelu, johon on koottu järjestön laatimien sanastojen sisältöä. Palvelu on maksuton eikä siihen vaadita rekisteröitymistä. Tietokannasta löytyy sähköalan sanastoja 20 eri kielellä, myös suomeksi.
Electropedia sisältää IEC 60050 (kansainvälinen sähkötekninen sanaston IEV:n (International Electrotechnical Vocabylary) -standardisarjassa julkaistujen sanastojen termit ja määritelmät. Suomessa sähkö- ja elektroniikka-alan standardointijärjestö SESKO:n terminologiakomitea SK 1 osallistuu IEC:n komitean TC 1 Terminology toimintaan sekä Electropedian kehittämiseen. Electropedian yli 20 000 termistä on suomennettu noin 10 000.
Electropedia on jaettu osiin, joista kukin käsittelee tiettyä sähkö- ja elektrotekniikan aluetta. Osat numeroidaan ja kullekin luodulle termille muodostetaan osanumerointiin perustuva numerotunnus, joka säilyy muuttumattomana koko termin elinkaaren ajan. Tämä auttaa teknisten tekstien laatijoita viittaamaan yksiselitteisesti tiettyyn Electropedian termiin.
Trigonometria
thumb|300px|Suorakulmainen kolmio
Trigonometria (, kolmekulmainen, ja, métron, mitata), kolmiomitanto, on matematiikan ala, joka käsittelee kolmioiden sivujen ja kulmien välisiä suhteita sekä tiettyjä, kolmion kulmista riippuvia funktioita ja niiden soveltamista laskutoimituksissa.
Trigonometrian perustana on se tosiasia, että kaikki suorakulmaiset kolmiot, joissa on suoran kulman lisäksi toinen yhtä suuri kulma, ovat keskenään yhdenmuotoisia. Koska yhdenmuotoisten kolmioiden vastinsivujen suhteet ovat samat, suorakulmaisen kolmion sivujen suhteet määräytyvät vain kolmion (ei-suorasta) kulmasta. Nämä suhteet ovat siis pelkästään kulman funktioita.
Suorakulmaisen kolmion ABC,, kolmesta sivusta BC=a, CA=b ja AB=c voidaan muodostaa kuusi suhdetta. Nämä on tapana nimittää kulman funktioiksi seuraavasti:
sin(\alpha) on \frac{a}{c} eli kulman \alpha vastakkaisen sivun pituus jaettuna hypotenuusan pituudella;
cos(\alpha) on \frac{b}{c} eli viereisen sivun pituus hypotenuusan pituudella ja
tan(\alpha) on \frac{a}{b} eli vastaisen sivun pituus jaettuna viereisen sivun pituudella
Lisäksi \frac{b}{a} on \alpha:n kotangentti, \frac{c}{b} on \alpha:n sekantti ja \frac{c}{a} on \alpha:n kosekantti.
Näiden suhteiden eli trigonometristen funktioiden arvoja on aikojen kuluessa taulukoitu ja muita menetelmiä niiden tuottamiseksi kehitetty. Trigonometristen funktioiden, erityisesti sinin ja kosinin, arvojen tuntemus ja sinilauseen ja kosinilauseen käyttö tekevät mahdolliseksi kolmion tuntemattomien osien laskemisen, kun kolmiosta tunnetaan vähintään kaksi osaa, joista ainakin yksi on kolmion sivun pituus.
Trigonometrialla on monia sovelluksia esimerkiksi tähtitieteessä, tilastotieteessä, kemiassa, arkkitehtuurissa, meteorologiassa ja kartografiassa.
Klassiset määritelmät
Kateettien ja hypotenuusan pituuksien välillä olevaa yhteyttä a^2+b^2=c^2 kutsutaan nimellä Pythagoraan lause. Se on erikoistapaus kosinilauseesta.
Yleensä käytetään vain kahta tai kolmea ensimmäistä funktiota, koska kotangentti, sekantti ja kosekantti saadaan tangentin, kosinin ja sinin (vastaavasti) käänteisarvoina ja tangentti on sinin ja kosinin osamäärä.
Yleisempi määritelmä
Muut trigonometriset funktiot ovat sinin ja kosinin suhteita tai käänteislukuja. Niiden yleiset määritelmät palautuvat siis sinin ja kosinin yleiseen määritelmään. Koska sini ja kosini saavat tietyillä kulmilla arvon 0, niin tangentti, kotangentti, sekantti ja kosekantti eivät ole määriteltyjä kaikilla kulmilla.
Sarjakehitelmät
Sini- ja kosinifunktion arvot voidaan laskea niiden sarjakehitelmistä kaikilla reaaliluvuilla x:
Näistä sarjoista voidaan johtaa myös muiden trigonometristen funktioiden sarjakehitelmiä, esimerkiksi
Derivointi
Trigonometristen funktioiden monikertaisten kulmien kaavat (esimerkiksi \sin 2x) voidaan johtaa De Moivren kaavalla.
Pallotrigonometria
Yleensä trigonometrialla tarkoitetaan vain tasopinnalle sijoitettuja kolmioita käsittelevää matematiikkaa. Pallotrigonometria käsittelee kolmioita, jotka muodostuvat pallon isoympyröiden kaarista. Pallokolmion kulmien ja sivujen suuruus ilmaistaan kulmamitoin. Pallotrigonometrialla on runsaasti sovelluksia tähtitieteessä.
Sojuz 35
Sojuz 35 oli Neuvostoliiton Sojuz-lento Saljut 6 -avaruusasemalle.
Laukaisu tapahtui Baikonurin kosmodromilta 9. huhtikuuta 1980 ja paluu noin 55 vuorokautta myöhemmin, 3. kesäkuuta 1980. Lennon radiokutsu oli Dnepr (Днепр).
Miehistö
Meno
Paluu
Xavier Marmier
thumb|right|200px|Xavier Marmier Xavier Marmier (22. kesäkuuta 1808 Pontarlier – 12. lokakuuta 1892 Pariisi) oli ranskalainen kirjailija, tutkimusmatkailija ja pohjoismaisen kirjallisuuden kääntäjä.
Ura
Toimittuaan lyhyen aikaa kirjastonhoitajana Besançonissa Marmier muutti Pariisiin. Hän matkusteli Saksassa ja kirjoitteli Revue germanique -lehteen ja muihin lehtiin. Tämän jälkeen hän osallistui useisiin merellisiin tutkimusmatkoihin sekä Islantiin että Skandinaviaan. Vuonna 1839 hänet nimitettiin Rennesin yliopiston vierasmaalaisen kirjallisuuden professoriksi, mutta jo samana vuonna, muutamaan kuukautta myöhemmin, hän lähti uudelleen matkalle kohden pohjoista. Keskeisenä tavoitteenaan hänellä oli tutustuminen paikalliseen kansanrunouteen ja kansantapoihin ja yleensä kansan elämään
Kun hän palasi matkalta, joka oli suuntautunut myös Ruotsin ja Suomen Lappiin, hänet nimitettiin Ranskan opetusministeriön kirjastonhoitajaksi. Jälleen hän lähti matkoilla, ja nyt matkat suuntautuivat Alankomaihin, Suomeen, Venäjälle ja Puolaan. Tämän jälkeen hän matkasi Lähi-itään ja Algeriaan. Vuonna 1846 hänestä tuli Sainte-Genevièven kirjaston hallintovirkamies ja lopulta kirjaston pääjohtaja.
Vuonna 1848 hän lähti Pohjois-Amerikkaan ja suuntasi matkansa myös Etelä-Amerikkaan. Kaikilta näiltä matkoiltaan hän kirjoitti kuvauksia, ja mukana oli myös kirjoituksia kohdemaan ja -alueiden kirjallisuudesta, historiasta ja maantieteestä. Hänen oleskelustaan Kanadassa on tehty kokonaisvaltainen tutkimus
Marmier valittiin Ranskan akatemian jäseneksi vuonna 1870, ja hän oli jäsenenä akatemian sanakirjakomissiossa. Hän ei ollut vain matkakertomusten kirjoittaja, vaan kunnostautui runouden ja romaanien kääntäjän. Marmier on tullut tunnetuksi eritoten halustaan tehdä ulkomaalaista, erityisesti skandinaavista ja germaanista, kirjallisuutta tutuksi ranskalaisille.
Marmier ja Suomi
Marmier vieraili Suomessa kaikkiaan kolme kertaa. Syyskuussa 1838 hän vaelsi Joseph Paul Gaimardin retkikunnan jäsenenä Ruijasta Lapin rajajokia myöten Tornioon ja sieltä Ruotsin rannikkoa pitkin etelään. Vuoden 1839 syksyllä matkareitti oli sama. Alkukesästä 1842 hän matkusti Tukholmasta Turkuun ja sieltä Helsingin kautta Viipuriin ja Pietariin.
Poitiers
Poitiers [pwatje] on Viennen departementin pääkaupunki Länsi-Ranskassa. Poitiers on maataloustuotteiden ja viinin kauppakeskus, ja lisäksi siellä on graafista, mekaanista ja kemianteollisuutta. Kaupungissa on 88 776 asukasta (2006).
Epikefisia
Epikefisia oli antiikin aikainen Oineis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen asty-trittykseen eli kaupunkialueen demoksiin.
Poitiers
Kaupungilla on pitkä ja merkittävä historia. Poitiers oli kelttiheimo piktonien pääkaupunki, ja se tunnettiin roomalaisajalla nimellä Limonum Pictonum. Kaupungin lähellä käytiin Toursin taistelu, jossa Kaarle Martel kukisti maurit vuonna 732. Lisäksi vanhassakaupungissa on useita rakennusmuistomerkkejä, kuten Saint-Jeanin kastekirkko 600-luvulta, Notre-Dame-la-Grande 1100-luvulta ja oikeuspalatsi 1300-luvulta. Kaupunkiin perustettiin yliopisto vuonna 1431.
Epikefisia
Epikefisia sijaitsi Kefissos-joen laaksossa Ateenan länsi- tai luoteispuolella. Sijaintipaikka saattoi olla nykyisen Peristérin kaupungin alueella tai lähistöllä.
Poitiers
Urheilu
Poitiersia monessa lajissa edustaa urheiluseura Stade Poitevin. Stade Poitevinin joukkueita ovat muun muassa lentopalloseura Stade Poitevin VB, joka pelaa Ranskan korkeimmalla sarjatasolla Pro A -liigassa ja jalkapallojoukkue Stade Poitevin FC, joka pelaa ranskan viidenneksi korkeimmalla sarjatasolla Championnat National 3:ssa. Koripallossa kaupunkia edustaa Poitiers Basket 86 Ranskan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla LNB Pro B -sarjassa.
Epikefisia
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli yksi edustaja Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Epikēfisios.
Thomas A. Steitz
Thomas Arthur Steitz (23. elokuuta 1940 Milwaukee, Wisconsin, Yhdysvallat – 9. lokakuuta 2018 Branford, Connecticut, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen biokemisti. Steitz toimi molekyylibiofysiikan ja biokemian professorina Yalen yliopistossa. Hän sai Nobelin kemianpalkinnon vuonna 2009 ribosomeja koskevista tutkimuksistaan. Steitz jakoi palkinnon Venkatraman Ramakrishnanin ja Ada E. Yonathin kanssa.