cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Radium (albumi)
Kappaleet
Kaikki kappaleet on säveltänyt Kai Ahvenranta ja sovittanut Ruoska.
Ouro Ardo
Ouro Ardo on maalaiskunta Moptin alueen Ténenkoun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Kondo sijaitsee Nigerjoen tulva-alueella kymmenen kilometriä Ténenkousta koilliseen. Kunnassa on 9 100 asukasta (vuonna 2009).
Ouro Ardon kunta rajoittuu etelässä Ténenkoun piirin Ouro Guirén, lännessä Sougoulbén ja Ténenkoun, pohjoisessa Diondiorin ja koillisessa Togoro Kotian sekä kaakossa Moptin piirin Salsalbén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen.
Kuntaan kuuluu 29 kylää. Asukkaat ovat etupäässä fulbeja ja heidän entisiä orjiaan rimaibeja sekä bozoja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely, karjanhoito ja kalastus. Tärkeimmät viljelykasvit ovat riisi, hirssi, maissi, pavut ja vihannekset.
Keskuskylästä on tieyhteys Ténenkouhun. Tulva-aikaan liikennöinti tapahtuu vesiteitse. Palveluihin kuuluvat kaksi koulutus- ja kehittämiskeskusta (CED) ja terveysasema.
Sosnovyi Bor
Sosnovyi Bor on kaupunki Leningradin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Suomenlahden eteläpuolella Kaprionlahteen laskevan Hevaanjoen suulla 81 kilometrin päässä Pietarista. Asukkaita on 65 901 henkeä (vuonna 2010).
Uustia
Uustia (suomeksi on käytetty myös nimitystä Joensuu ) on Hevaanjoen suulla sijaitseva entinen kalastajakylä. Se mainitaan ensimmäisen kerran vuosien 1618–1623 ruotsalaisissa verokirjoissa. Tuolloin kylän 16 talossa asui 28 miestä, jotka kaikki olivat tilattomia talonpoikia. Historioitsija S. S. Gadzjatskin mukaan tilallisten puuttumista voi selittää seudulla harjoitettu raudan tuotanto, joka kuitenkin loppui ruotsinvallan aikana.
Hevaanjoen muista kylistä poiketen Uustian asukkaat olivat venäläisiä. Vuosina 1886–1917 kylässä toimi merenkulkuoppilaitos. Neuvostoliiton aikana 1930-luvulla perustettiin kalastuskolhoosi, joka vuonna 1962 yhdistettiin Lomonosovin kaupungin Progress-kolhoosiin.
Vuoteen 1958 saakka kylä kuului Leningradin alueen Lomonosovin piirin Vääskylän kyläneuvostoalueeseen. Sosnovyi Borin taajaman perustamisen yhteydessä muodostettiin Uustian kyläneuvosto, johon kuuluivat Uustian, Hirsikonnun, Ojankylän ja Siesta-Palkkinan kylät, Smolokurkan taajama sekä Rakopesän, Kirnun, 71. ja 75. kilometrin louhosten ja Mustovon asutukset. Vuonna 1974 Uustian kyläneuvostoalue liitettiin Sosnovyi Borin kaupunkiin.
Vääskylä
Hevaanjoen alajuoksulla sijaitsevien Vääskylän ja Uuden-Vääskylän eli Kangaspään kanta-asukkaita olivat inkerikot ja inkerinsuomalaiset äyrämöiset. Inkerikot kuuluivat ortodoksiseen Hevaan ja suomalaiset Kaprion luterilaiseen seurakuntaan.
Rautatie kaupunkiin
thumb|left|Näkymä Sosnovyi Borin [[Kalištšen rautatieaseman laiturille. Asema on yksi Pietarin lähijunaverkoston pääteasemista.]]
Vuonna 1908 alettiin rakentaa Oranienbaumista Vääskylän kautta Veimariin johtavaa rautatietä, joka ensimmäisen maailmansodan takia valmistui vasta vuonna 1927. Toisen maailmansodan jälkeen entisen lasitehtaan paikalle perustettiin kalatehdas Rutšjevski.
Nykyisin kaupunkitaajaman itäreunalla sijaitseva Kalištšen rautatieasema (Vääskylä) on eräs Pietarin Baltian aseman lähijunaliikenteen pääteasemista. Päivittäin ajetaan noin kymmenen junavuoroa kumpaankin suuntaan.
Sosnovyi Borin perustaminen
1950-luvun puolivälissä Vääskylän aseman lähelle päätettiin rakentaa sähkövoimala, jonka polttoaineena oli tarkoitus käyttää Viron öljyliuskeesta jalostettua masuttiöljyä ja kaasua. Tulevaa voimalaa varten Vääskylään siirrettiin Kirovskin lämpökattila- ja metallirakennetehdas. Voimalaitoksen pystyttäminen alkoi vuonna 1958, ja samana vuonna alettiin rakentaa myös radioaktiivisten jätteiden käsittelylaitosta, jonka nimenä on nykyään LSK Radon. Rakennustöihin värvättyä komsomolnuorisoa varten Hevaanjoen varrelle pystytettiin väliaikainen parakkikylä. Pian alkoi myös pysyvän taajaman rakentaminen, ja vuonna 1958 perustettiin uusi Sosnovyi Bor -niminen asutuskeskus. Tulevan kaupungin nimen (”Mäntykangas”) taustalla ovat seudun hiekkadyyneillä kasvavat mäntymetsät.
Vääskylän kyläneuvostoalueelle perustetusta Sosnovyi Borin taajamasta luotiin erillinen Lomonosovin piiriin kuulunut hallinnollinen yksikkö, johon liitettiin Vääskylän kylä, asema, tehdas, asutukset sekä 84. kilometrin kasarmi. Seudun muista kylistä muodostettiin Uustian kyläneuvostoalue.
1960-luvun alussa Sosnovyi Borin sähkövoimalan rakentamisesta luovuttiin, mutta sen sijaan alettiin suunnitella ydinreaktorien tutkimuslaitosta, joka valmistui vuonna 1966. Samana vuonna Uustian kylän pohjoispuolelle ryhdyttiin rakentamaan optiikan tutkimuslaitosta ja tehtiin päätös Leningradin ydinvoimalan perustamisesta entisen Tolkin inkeriläiskylän paikalle. Ydinvoimalan rakentaminen alkoi vuonna 1967, ja ensimmäinen reaktori otettiin käyttöön vuonna 1973.
Vuonna 1973 Sosnovyi Borista tuli suoraan Leningradin alueen alaisuuteen kuulunut kaupunki (gorod oblastnogo podtšinenija). Vuonna 1974 lakkautettiin Uustian kyläneuvosto ja siihen kuuluneet asutuskeskukset liitettiin Sosnovyi Boriin. Kaupungin rajat määriteltiin kuitenkin vasta vuonna 1992. Vuonna 2005 alueesta muodostettiin Sosnovyi Borin kaupunkipiirikunta (gorodskoi okrug). Se on ainoa Leningradin alueen kaupunki, joka ei kuulu ympäröivään kunnallispiiriin (munitsipalnyi raion).
Teollisuus ja tutkimus
Sosnovyi Borin teollisuutta hallitsee sähköntuotanto. Kaupungissa sijaitsee Rosenergoatomin Leningradin ydinvoimalaitos LAES. Se tuottaa 28 prosenttia Luoteis-Venäjän sähköstä, vastaa puolesta Pietarin alueen sähkönkulutusta vastaavasta tuotannosta, ja 25 prosenttia neljän reaktorin tuotannosta viedään Suomeen. Voimalan kapasiteetti on 28 terawattituntia sähköä vuodessa. Voimalan tuottama sähkö siirretään Lenenergon järjestelmän kautta RAO UES:n valtakunnanverkkoon 330 kilovoltin ja 770 kilovoltin kaapeleita myöten. Uustiasta suunniteltiin Suomeen Kotkan merikaapelin vetämistä, mutta hankkeesta luovuttiin keväällä 2007. Vanhin, 1974 käyttöönotettu reaktori poistettiin käytöstä joulukuussa 2018.
Sosnovyi Boriin rakennetaan uutta ydinvoimalaa. Ensimmäinen uusi reaktori otettiin kaupalliseen käyttöön lokakuussa 2018 ja toisen pitäisi valmistua v. 2020. Uudet VVER-1170 -reaktorit ovat vesihidasteisia.
Osaksi ydinvoimalatekniikan kehittämisen myötä kaupunkiin on kehittynyt huomattava tutkimus- ja tuotekehittelyosaaminen. Nykyään Sosnovyi Borilla on Venäjän tiedekaupungeille myönnetty naukogradin status. Kaupungissa on lisäksi kone-, rakennusmateriaali- ja elintarviketeollisuutta.
Kustom
thumb|Kustom 200 bassovahvistin vuodelta 1971. Kustom on yhdysvaltalainen vahvistimien valmistaja, joka aloitti toimintansa vuonna 1966. Yhtiö valmistaa myös oheistarvikkeita.
Wings of Fire
Wings of Fire on suomalaisen Brymirin kolmas albumi, joka julkaistiin vuonna 2019.
Levy sisältää kaksi piiloraitaa "Reaver" ja instrumentaalisen version "Chasing The Skyline" kappaleesta.
Stereotypia (kirjapaino)
Matriisi- ja stereotypiamenetelmää käytettiin kohopainoon perustuvissa kirjapainoissa monistamaan kohopainokirjakkeilla valmistettu ladelma muotin kautta uudeksi, metallista valetuksi kopioksi, matriisiksi. Stereotypiatekniikan avulla yhdestä latomuksesta voitiin puristaa matriisipahveille niin monta matriisia kuin tarvetta oli: jokaiselle kirjapainolle voitiin sitten lähettää oma pahville painettu kuvionsa. Tästä matriisipahvista jokainen kirjapaino pystyi sitten valamaan käyttöönsä oman stereotypialaatan. Stereotypialaattoja käytettiin erityisesti lähetettäessä samaa mainosta usealle eri kirjapainolle, joskin se vaikutti myös rotaatiopainokoneiden kehitykseen ja sanomalehtien painamiseen entistä nopeammalla tahdilla.
Matriisin valmistaminen
Stereotyyppilaatan valmistamista varten tarvitaan matriisipahvia. Se on erikoisvalmisteista paperia, jonka on kestettävä 350–375 asteen lämpö, jotta se kestäisi metallin valamisen. Ennen käyttöä märkämatriisipahvi liotetaan likomäräksi, jotta painopinnan pienimmätkin yksityiskohdat voisivat painua siihen. Kun haluttu ladelma on valmis, se suljetaan kehilöön. Ladelman ympärille asetetaan kirjakkeiden kokoiset teräsloitot, jotka puristavat matriisin reunat tasaisiksi. Suorat ja tasaiset reunat ovat välttämättömiä, jotta laatta aikanaan saataisiin valettua kelvolliseen asuun. Ladelmaan voidaan sijoittaa vierekkäin sekä latomakoneessa valmistettuja rivejä että puukirjasimiakin, koska nämä kaikki jättävät jäljen matriisipahviin.
Ladelman päälle asetetaan matriisipahvi ja tämän päälle puristushuopa, paperiarkkeja, toinen huopa tai mahdollisesti metalli- tai muovilevy, käyttäjän toivomusten ja matriisin laadun mukaan. Itse matriisi puristetaan kovassa paineessa joko matriisipuristimessa tai kalanterissa. Puristin voi olla kylmä tai lämmin. Lämmintä puristinta käytetään, kun matriisi ei saisi kutistua, kuten esimerkiksi monivärisissä painotöissä.
Matriisista stereotyypiksi
Tasonmuotoiset stereotypialevyt valmistetaan tasovalinlaitteessa. Kun stereotyyppi on asetettu valinlaitteeseen, valutetaan siihen sulaa metallia käsikaukalolla. Ennen kuin stereotyyppia aletaan painaa, liimataan sen taakse kuitenkin paperiliuska, joka jää kiinni raakaan levyyn. Valamisen jälkeen kuuma levy jäähdytetään. Levy viimeistellään sahaamalla ja höyläämällä levyn syrjiä ja pohjaa.
Stereotypioinnin vaikutuksesta
Paperimatriisien valmistamisella oli myös erittäin merkittävä osa rotaatiopainokoneiden kehityksessä: se tarjosi mahdollisuuden valmistaa sylinteripainolevyjä, toisin sanoen puolipyöreäksi valettuja stereolaattoja, jotka voitiin sitten asettaa sylinteripainokoneeseen. Sylinteripainamista käytettiin paljon erityisesti sanomalehtien valmistamisessa, sillä jatkuvasti pyörivä painolaatta takasi sanomalehdelle painamisnopeuden, jota yksinkertaisella, arkki kerrallaan painavalla koneella ei ollut mahdollista saavuttaa.
Nizar Khalfan
Nizar Khalfan (s. 21. kesäkuuta 1988 Mtwara, Tansania) on tansanialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän edustaa Tansanian valioliigan Young Africansia.
Seurajoukkueura
Khalfan aloitti uransa tansanialaisessa Mtibwa Sugarissa vuonna 2005. Vuosina 2007–2008 hän vietti yhden kauden Lähi-idässä, jossa hän pelasi kuwaitilaisen Tadamonin ja libanonilaisen Tadamon Sourin joukkueissa.
Kaudeksi 2008–2009 Khalfan palasi kotimaansa Moro Unitediin, minkä jälkeen hän siirtyi Pohjois-Amerikkaan ja tuolloin vielä Yhdysvaltain ja Kanadan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla USL First Divisionissa pelanneeseen Vancouver Whitecapsiin. Debyyttinsä korkeimmalla sarjatasolla Major League Soccerissa hän teki Vancouverin liityttyä liigaan kaudeksi 2011. Kaikkiaan hän pelasi kauden aikana 22 ottelussa ja teki yhden maalin.
Maajoukkueura
Khalfan on kuulunut Tansanian maajoukkueeseen vuodesta 2006 lähtien. Hän on osallistunut joukkueen kanssa muun muassa vuosien 2010 ja 2014 MM-kilpailuiden karsintoihin.
Myrskyn silmässä
Elokuva sai pääosin ristiriitaisen vastaanoton, Rotten Tomatoesin keskiarvon ollessa 4.3/10 ja Metacriticin puolestaan 44/100. Ristiriitaisesta vastaanotostaan huolimatta elokuva oli myyntimenestys, sillä 23. syyskuuta 2014 mennessä elokuva oli saavuttanut Yhdysvalloissa 46 425 752 dollarin ja kansainvälisesti 100 400 000 dollarin myyntitulot, kokonaisuuden ollessa 146 825 752 dollaria. Tämä oli kolminkertainen summa budjettia vastaan ja se teki elokuvasta taloudellisen menestyksen.
Iso mies ja keijukainen
Iso mies ja keijukainen on vuonna 1970 julkaistu suomalainen lastenmusiikkialbumi. Levyn julkaisi Love Records tunnuksella LRLP27 (myöhemmin julkaistiin CD-versiot LRCD27 vuosina 1992 ja 2007).
Tuotanto
Levyn tuotti kaksikko M. A. Numminen ja Pekka Jalkanen. Kotisivujen diskografiansa yhteydessä Numminen kuvailee levyn aloittaneen uuden tyylin lastenmusiikissa - Nummisen loruillessa Jalkanen otti vaikutteita vakavasta musiikista ja levyllä on kuultavissa monia eri musiikkityylejä kuten tangoa, valssia ja rockia. Kaikki levyn kappaleet ovat Nummisen, Jalkasen tai Rauli Somerjoen säveltämiä. Sanoituksissa on erikoisesti käytetty pikkulasten itse kirjoittamia runoja sekä myös Kirsi Kunnaksen runoutta.
Numminen, Jalkanen sekä työryhmään kuulunut Tytti Paavolainen saivat Suomen arvostelijain liiton Kritiikin kannukset -palkinnon vuonna 1971.
Levyn kappaleita esittämässä oli M. A. Nummisen ja Pekka Jalkasen lisäksi muun muassa Rauli Somerjoki, Feija Åkerlund ja Taisto Lundberg. Taustaorkestereina olivat Viisi vierasta miestä ja Joonaksen ystävät.
Albumi julkaistiin vuonna 1992 CD-versiona, tällöin mukaan liitettiin kymmenen kappaletta levyiltä Oskari Olematon - Suutari Joonaksen iltapäivä, osa I ja Niemisen pojat ja naapurin äijä - Suutari Joonaksen iltapäivä, osa II.
2007 albumista julkaistiin uudelleenmasterointi CD:llä, jonka kappalelistaus on sama alkuperäisen LP-julkaisun kanssa. Vuoden 1992 ja 2007 julkaisut ovat molemmat samalla julkaisunumerolla LRCD27.
Korean naisten jääkiekkomaajoukkue
Korean naisten jääkiekkomaajoukkue on yhdistetty naisten jääkiekkomaajoukkue. Se edusti koko Koreaa, eli sekä Etelä-Koreaa että Pohjois-Koreaa naisten jääkiekkoturnauksessa, kun Etelä-Koreassa järjestettiin talviolympialaisiset vuonna 2018. Korea kilpaili Kansainvälisen olympiakomitean IOC:n maakoodin COR alla.
Joukkueen muodostaminen
Joukkueen muodostamisesta päätettiin vain kuukausi ennen olympialaisia. Kyseessä oli ensimmäinen kerta, kun kahden eri valtion olympiakomiteat muodostivat missään lajissa yhdistetyn joukkueen. Käytännössä joukkue muodostettiin niin, että Etelä-Korean 23-henkiseen joukkueeseen lisättiin 12 Pohjois-Korean pelaajaa sekä yksi muu joukkueen jäsen. Korean joukkue sai kuitenkin nimetä vain 22 pelaajaa kuhunkin pelaamaansa otteluun. Sama sääntö koski kaikkia muitakin joukkueita. Joukkueen päävalmentaja oli Etelä-Korean valmentaja yhdysvaltalainen Sarah Murray. Hänen täytyi valita joka ottelun pelaavaan kokoonpanoon vähintää kolme Pohjois-Korean pelaajaa.
CDC
CDC on lyhenne:
Aristoteles
Aristoteles (384 eaa. Stageira – 322 eaa.) oli antiikin kreikkalainen filosofi ja tiedemies. Häntä pidetään opettajansa Platonin ohella yhtenä länsimaiseen ajatteluun eniten vaikuttaneista filosofeista.
Korean naisten jääkiekkomaajoukkue
Joukkueen tunnukset
Korean joukkueen hymninä käytetään Etelä- tai Pohjois-Korean kansallislaulun sijaan kansanlaulua Arirang. Joukkueen yhtenäinen tunnus on Korean niemimaan siluetti, jossa lukee Korea.
Joukkueeseen suhtautuminen
Joukkueen muodostamista vastustettiin jonkin verran. Toisaalta Korean joukkuetta toivottiin jopa Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Joukkueen otteluissa oli paljon yleisöä ja runsaasti tiedotusvälineiden edustajia paikalla. Ruotsille kärsityn 1–6-tappion jälkeen yleisö nousi seisomaan ja osoitti suosiotaan Korean joukkueelle, joka kumarsi yleisölle jäällä. Korean päävalmentaja Murray herkistyi kyyneliin ja halasi pohjoiskorealaista apuvalmentajaansa Pak Chul-hota. Pohjoiskorealaisten pelaajien ottaminen olympiajoukkueeseen herätti Etelä-Koreassa myös kritiikkiä, sillä sen katsottiin riistävän joiltakin eteläkorealaisilta pelaajilta mahdollisuuden pelata kotikisoissa. Jatkoaika-jääkiekkosivusto haastatteli paikan päällä kisahallilla tällaisen pelaajan veljeä, joka ei kuitenkaan ollut halukas ottamaan kantaa asiaan siskonsa puolesta. Hän kuitenkin arvioi, että siskon lausunnot olisivat olleet kriittisiä. Yhdistyneen joukkueen otteluista oltiin kuitenkin myös innostuneita. Kansainvälisen jääkiekkoliiton silloinen puheenjohtaja Rene Fasel kertoi toivovansa, että myös tulevissa olympiakisoissa Koreat pelaavat yhteisellä joukkueella.
Aristoteles
Aristoteleen teokset tarjosivat perustan erityisesti keskiajan skolastiselle ajattelulle sekä lännessä että arabiankielisessä maailmassa. Teoksia käytettiin yliopistollisina oppikirjoina vielä 1600-luvulle, uuden ajan alkuun, saakka. Samalla aristoteelinen luonnontiede ja sen mukainen todellisuuskäsitys hallitsivat tieteessä 2 000 vuotta niin kutsuttuun tieteelliseen vallankumoukseen saakka.
Korean naisten jääkiekkomaajoukkue
Joukkueeseen suhtautuminen
Yhtenäistä joukkuetta kritisoineet uskoivat, että sillä oli pienemmät mahdollisuudet voittaa mitali kuin Etelä-Korean joukkueella. Puolestaan Jatkoaika-jääkiekkosivusto arvioi, että joukkueen avauspeli Sveitsiä vastaan muodostui enemmän poliittikseksi, kuin kiekolliseksi näytelmäksi.
Aristoteles
Varhainen elämä ja opinnot Akatemiassa
pienoiskuva|upright=0.6|Aristoteles [[Rafaelin maalauksessa Ateenan koulu, kädessään teoksensa Nikomakhoksen etiikka.]]
Korean naisten jääkiekkomaajoukkue
Joukkueeseen suhtautuminen
Ennen avausottelua tiedotusvälineissä ympäri maailmaa kerrottiin, että Pohjois-Korea lähettää yhteensä 229 nuorta naista kannatusjoukoiksi kisoihin. Jatkoaika arvioi, että kaikki 229 olivat paikalla avausottelussa Kwandong Hockey Centressä. Jatkoaika totesi, että lopputulos oli katsomokulttuurin kannalta täysin järjetön. Kannattajat oli nimittäin jaoteltu noin 30 hengen ryhmiin ympäri hallia. He istuivat koko pelin punaisissa asuissaan ja valkoisissa pipoissaan ja lauloivat. Laulu raikui niin ottelun kuin koko toisen erätauonkin aikana. Erityisesti Jatkoaika piti hämmästyttävänä, että ryhmät lauloivat kuin yhteisestä käskystä ilman johtajaa tai merkin antajaa.
Aristoteles
Varhainen elämä ja opinnot Akatemiassa
Aristoteles oli Platonin oppilaana noin 20 vuotta kunnostautuen tämän taitavimpana oppilaana. Platonin ja Aristoteleen väleistä on kuitenkin erilaisia tarinoita, eivätkä ne aina imartele Aristotelesta. On selvää, että heidän välillään oli ainakin suuria erimielisyyksiä monista asioista. Platon halusi pitää kiinni ideaopistaan, kun taas Aristoteles oli kiinnostuneempi luonnon tosiseikkojen ja lakien tutkimisesta. Platon halusi mieluummin pidätellä Aristotelesta kuin rohkaista häntä lisää. Heidän välinsä eivät kuitenkaan olleet avoimesti rikkoutuneet, vaan he osoittivat silti toisilleen sydämellisyyttä, pitkämielisyyttä ja yhteisymmärrystä. Tämän osoittaa myös Aristoteleen käytös Platonin kuoleman jälkeen, sillä hän jatkoi yhteistyötä Ksenokrateen ja muiden platonilaisten kanssa, sekä hänen kirjoituksissaan olevat viittaukset Platonin oppeihin. Aristotelesta mustamaalaavat legendat ovat myös peräisin Isokrateen kannattajilta, epikurolaisilta ja muilta hänen vihamiehiltään.
Tuonen viemää
"Tuonen viemää" on industrial metal -yhtye Ruoskan kolmas single, joka julkaistiin vuonna 2005. Singlen kaksi ensimmäistä kappaletta löytyvät myös Radium-albumilta. Tuonen viemää - musiikkivideolla esiintyy Sami Karppisen sisko Saara Karppinen. Kuten muitakin Ruoskan videoita, tämän on myös ohjannut Patrikin veli Henrik Mennander.
Aristoteles
Varhainen elämä ja opinnot Akatemiassa
Aulus Gelliuksen mukaan Aristoteles opetti retoriikkaa viimeisen kymmenen akatemiavuotensa aikana. Tuohon aikaan hän kirjoitti myös ensimmäiset retoriikkaa käsittelevät tutkielmansa. Aristoteles vastusti periaatteessa kaikkea aiempaa ja oman aikansa retoriikkaa. Erityisesti hän halusi erottautua Isokrateesta, joka oli tuon ajan tunnetuin puhuja. Aristoteles halusi retoriikan palvelevan ennen kaikkea totuuden etsimistä, kun taas Isokrates välitti ensisijaisesti tyylistä eikä halunnut tietää juuri mitään filosofiasta. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles säilytti yhteytensä Makedoniaan. Hän kävi kerran Ateenan lähettiläänä kuningas Filippos II:n hovissa ja sai kirjeen kruununperijä Aleksanterin syntymästä.
Tuonen viemää
Kappale nousi Suomen virallisen singlelistan sijalle 9, ja se pysyi listalla yhteensä 4 viikkoa.
Aristoteles
Aristoteles ja Aleksanteri Suuri
pienoiskuva|upright=1.1|Aleksanteri Suuri kuuntelee Aristotelesta.
Vuonna 342 eaa. Aristoteles matkusti Makedonian pääkaupunkiin Pellaan Filippos II:n hoviin opettamaan tämän pyynnöstä kruununperijä Aleksanteria, josta myöhemmin tuli Aleksanteri Suuri. Aleksanteri oli tuolloin noin 13-vuotias. Plutarkhos on kirjoittanut, että Aristoteles opetti Aleksanterille paitsi runoutta, puhetaitoa, etiikkaa ja politiikkaa, myös syvällisempää filosofiaa. On mahdollista, että Aristoteles osallistui myös Aleksanterin lapsuudenystävien koulutukseen. Plutarkhoksen mukaan heihin kuuluivat muiden muassa Kassandros ja Ptolemaios. Heihin saattoivat kuulua myös Hefaistion ja Harpalos.
Kun Aleksanteri sai 20-vuotiaana Makedonian kruunun, Aristoteles toimi käytännössä hänen epävirallisena neuvonantajanaan. On todisteita siitä, että Aleksanteri hyötyi suuresti yhteyksistään suureen filosofiin. Vastaavasti Aristoteles käytti varovasti hyödykseen vaikutusvaltaansa nuoreen hallitsijaan. Hän sai laajat mahdollisuudet kirjallisuuden hankkimiseen ja tieteellisten tutkimusten tekemiseen. Plutarkhos ja Diogenes Laertios kertovat myös, että Filippos oli polttanut Aristoteleen kotikaupungin Stageiran 340-luku eaa., ja Aristoteles sai Aleksanterin rakennuttamaan kaupungin uudelleen.
Lykeionin perustaja ja mestari
pienoiskuva|vasen|Aristoteleen koulu ([[Gustav Spangenberg|Gustav Adolph Spangenberg, 1883–1888)]]
Kun Aleksanteri aloitti omat sotaretkensä Aasiassa noin vuonna 335 eaa., Aristoteles palasi Ateenaan. Kaupunki ilmeisesti kutsui hänet. Aristoteles oli todennäköisesti toivonut ja odottanut pääsevänsä Akatemian johtoon Speusippoksen jälkeen. Ksenokrateen valinta oli hänelle lopullinen takaisku, jonka jälkeen hän seurasi Platonin esimerkkiä ja perusti oman filosofikoulun. Aristoteles alkoi opettaa filosofiaa Lykeionin gymnasionissa, joka oli omistettu Apollon Lykeiokselle. Siksi myös koulua kutsuttiin usein nimellä Lykeion.
Aristoteleen koulukuntaa kutsuttiin myös peripateettiseksi kouluksi. Nimitys tulee siitä, että Aristoteles mielellään käveli (kreikaksi peripateo) ja filosofoi oppilaidensa kanssa koulun pylväskäytävillä, sen sijaan että olisi istunut, niin kuin filosofeilla oli yleensä ollut tapana. Aristoteles keräsi pian ympärilleen suuren joukon opiskelijoita koko helleenisestä maailmasta, ja koulu nousi pian maineessa Akatemian tasolle. Aristoteles opetti Lykeionissa kolmetoista vuotta (335–323 eaa.). Hänellä oli tapana opettaa luennoimalla ennemmin kuin keskustelemalla; hän piti yhden luennon aamupäivisin ja yhden iltapäivisin.
Tällöin Aristoteles myös kirjoitti suurimman osan teoksistaan. Ne näyttävät, kuinka hyvin hän käytti Aleksanterin antamia resursseja ja kuinka laajalti hän harjoitti tutkimuksia luonnonilmiöiden maailmassa. Aristoteles oli hyvin perehtynyt kaikkien edeltäjiensä opetuksiin, ja hän kykeni saattamaan yhteen heidän ajattelunsa. Strabon on kirjoittanut, että Aristoteles oli ensimmäinen, joka kokosi suuren kirjaston. Plinius vanhemman mukaan Aleksanteri asetti Aristoteleen käyttöön kaikki kuningaskunnan metsästäjät, kalastajat ja linnustajat sekä kaikki kuninkaallisten metsien, järvien ja karjatilojen valvojat. Aristoteleen saavutukset eläinopissa tekevät tämän kertomuksen uskottavaksi. Athenaios puolestaan kertoo Aleksanterin lahjoittaneen koululle 800 talenttia, mikä olisi ollut huomattava summa.
Maanpako ja kuolema
pienoiskuva|upright=0.7|Aristoteleen rakastajatar Fyllis ratsastaa suurella filosofilla. Taiteilijoiden renessanssiaikana suosima tarina havainnollisti naisten valtaa.
Aristoteleen elämän loppupuolella hänen ja Aleksanterin välit kiristyivät. Aristoteles oli esitellyt kuninkaalle sukulaisensa Kallistheneen, joka kuitenkin joutui pian epäsuosioon. Lopulta Kallistheneen epäiltiin syyllistyneen salaliittoon kuningasta vastaan, ja hänet syötettiin leijonille. Aleksanteri ei koskaan osoittanut suoranaista vihamielisyyttä entistä opettajaansa kohtaan, mutta heidän sydämelliset välinsä eivät palanneet ennalleen.
Joka tapauksessa Aristoteles yhdistettiin ateenalaisten mielissä Aleksanteriin, ja häntä pidettiin Makedonian edustajana. Hänellä oli hyvät suhteet muun muassa Makedonian varakuninkaaseen Antipatrokseen. Kun Aleksanteri kuoli, puhkesi levottomuuksia, ja Aristoteles joutui muiden makedonialaisten kanssa epäsuosioon. Häntä vastaan ei ollut kuitenkaan helppo nostaa syytteitä pelkästään poliittisin perustein. Lopulta Aristotelesta alettiin syyttää Anaksagoraan ja Sokrateen tavoin jumalattomuudesta, ja perusteet olivat vieläkin vähäisemmät: hierofantti Eurymedonin kirjoittaman syytteen mukaan hän oli kirjoittanut tietyn tyyppisen hymnin, paiaanin, apelleen Hermiaalle. Paiaaneja sai kuitenkin kirjoittaa vain Apollonille. Myös joitakin Aristoteleen opetuksia käytettiin häntä vastaan.
Tämän seurauksena Aristoteles joutui lähtemään maanpakoon. Useiden antiikin lähteiden mukaan hän olisi sanonut edeltäjiensä kohtaloihin viitaten, että hän ei anna ateenalaisille kolmatta mahdollisuutta rikkoa filosofiaa vastaan, ja pakeni ennen oikeudenkäyntiä. Aristoteles muutti vuoden 322 eaa. alkupuolella maaseutuasunnolleen Khalkikseen Euboiaan. Hän kuoli siellä vielä saman vuoden elokuun alussa noin 63 vuoden ikäisenä pitkän sairauden murtamana. Joidenkin kertomusten mukaan hän olisi tehnyt itsemurhan joko jumalanpilkkasyytteiden vuoksi tai koska ei osannut selittää vuorovesi-ilmiötä, mutta kumpikaan ei todennäköisesti pidä paikkaansa. Hänen ruumiinsa kuljetettiin Stageiraan, ja hänen muistokseen järjestettiin vuosittaiset juhlat.
Aristoteleen persoonasta ei tiedetä paljoakaan. Aristoteleesta tehdyt patsaat ja rintakuvat, jotka on mahdollisesti tehty peripateettisen koulun alkuvuosina, esittävät hänet tuimailmeisenä, hieman normaalia lyhyempänä. Hänen kerrotaan olleen huomattavan hyvä puhuja jonkinlaisesta puheviastaan huolimatta. Hänen kerrotaan myös kiinnittäneen tarkkaa huomiota ulkoiseen olemukseensa, kuten vaatetukseensa. Aristoteleen teokset, testamentti, hänen kirjeistään säilyneet katkelmat sekä puolueettomien aikalaisten kommentit antavat ymmärtää, että hän oli luonteeltaan ylevämielinen, hyväsydäminen ja oikeudenmukainen, ja hänen kerrotaan olleen omistautunut perheelleen ja ystävilleen. Kun aristotelismi nousi uudelleen keskiajalla, Aristoteles näyttäytyi aikakauden kristityille kirjailijoille "viisasten mestarina", tyynenä ja majesteettisena hahmona vailla moraalisia heikkouksia. Näin Aristoteles on usein esitetty filosofiansa ruumiillistumana.
Filosofia
pienoiskuva|Aristoteles ja [[Homeros|Homeroksen patsas (Rembrandt, 1653)]]
Aristoteles opetti, että ihminen on järjellinen, tiedonhaluinen, utelias ja oppivainen eläin, joka lähestyy omaa ihanteellista ja lajilleen tyypillistä olemustaan hankkiessaan teoreettista tieteellistä tietoa maailmasta ja käytännöllistä moraalista tietoa oikeasta ja väärästä. Aristoteleen mukaan filosofia ja kaikki tutkimus saa alkunsa ihmettelystä, ja sen vuoksi ihmiset pyrkivät selittämään kokemiaan asioita ja etenevät yhä uusiin ongelmiin.
Aristoteles itse tutki sekä filosofian perustavia kysymyksiä, että pyrki hahmottelemaan eri aloja koskevan tiedon pääpiirteet. Hän uskoi, että havainto- ja ymmärryskykymme voi saada suoran kuvan maailmasta. Vastaavasti hän eteni kaikilla tutkimuksen aloilla nykyaikaisen luonnontieteilijän tapaan, tehden havaintoja, käyttäen järkeään pyrkiessään selittämään niitä, ja ongelmia kohdatessaan pyrkien selvittämään, mitä muut ovat samoista asioista aiemmin sanoneet.
Näin Aristoteles pyrki teoksissaan etenemään erilaisista havainnoista ja edeltäjien käsityksistä kohti asioiden tieteellisempää ymmärtämistä. Sekä metafysiikassa että luonnontieteissä Aristoteles oli erityisesti innokas syiden etsijä, joka halusi löytää kaikille havaitsemilleen asioille syyn. Hän pyrki löytämään sellaisia selittäviä tekijöitä, jotka selittäisivät tyhjentävästi tutkitun ilmiön tai määrittäisivät tutkitun lajin olemukselliset piirteet.
Aristoteleen filosofia voidaan jakaa klassisen jaon mukaan kahteen osaan, teoreettiseen ja käytännölliseen filosofiaan tai "tieteeseen". Teoreettiseen filosofiaan kuuluvat fysiikka ja metafysiikka sekä niiden työkaluna toimiva logiikka, ja käytännölliseen filosofiaan kuuluvat etiikka, politiikka sekä estetiikka (kuten retoriikka ja poetiikka). Tieteenaloihin Aristoteles luki näiden kahden lisäksi myös tuotannolliset tieteet tai taidot, kuten lääketiede, laivanrakennus sekä musiikki ja muut taiteet.
Aristoteleen filosofia perustui vahvasti häntä edeltäneiden kreikkalaisten filosofien ajatteluun. Aristoteleen työn merkittävimpiä puolia oli hänen aikansa Kreikan tieteen systematisointi ja erittäin systemaattinen esittäminen sekä laajentaminen lähes kaikilla osa-alueilla. Toisin kuin edeltäjiään, varsinkin Platonia, Aristotelesta voidaan pitää jos ei modernina niin ainakin oman aikansa empiristinä, ja hänen voidaan nähdä laskeneen perustan sille, mistä vuosisatoja myöhemmin kehittyi tieteellinen menetelmä. Aristoteles ei kuitenkaan katsonut, että tiedon saaminen olisi mahdollista pelkästään havaintokokemuksen avulla; sen lisäksi tarvitaan myös järjen yleistävän ja selityksiä käsittävän kyvyn käyttöä.
Aristoteleen omaan ajatteluun pohjautuvaa myöhempää filosofiaa kutsutaan aristotelismiksi.
Logiikka
Aristotelesta sanotaan koko logiikan isäksi, ja hänen teoksensa muodostavat länsimaisen logiikan ja tieteenteorian perustuksen. Hänen logiikan pääteoksestaan käytetään nimitystä Organon, koska sen osa-alueiden hallitsemisen katsotaan antavan filosofille tarvittavat ajattelun välineet kaikkien muiden asioiden käsittelyyn, sekä tieteessä että yleensäkin kaikessa järkevässä ajattelussa ja väittelyissä.
Aristoteleen kehittämää deduktiivista logiikkaa sanotaan syllogistiikaksi. Syllogistiikan avulla voidaan luokitella asioita yksinkertaisten, yksipaikkaisten (subjekti-predikaatti-objekti) väitelauseiden avulla. Klassinen esimerkki tällaisesta loogisesta päättelystä eli syllogismista on:
Suoranaisesti logiikan alan kirjoitusten lisäksi Organon sisältää analytiikkaan ja dialektiikkaan liittyviä kirjoituksia. Niiden avulla on mahdollista väittelyssä toisaalta keksiä vakuuttavia argumentteja sekä toisaalta arvioida vastustajan väittämiä ja tunnistaa tämän tekemät virhepäätelmät.
Aristoteles kehitti logiikkansa todennäköisesti Akatemiassa saamiensa kokemusten perusteella. Platon oli jo kehittänyt Sokrateen menetelmää dialektiseksi filosofiaksi, jossa totuus pyritään samaan selville kysymysten ja vastausten avulla. Aristoteles jatkoi tätä työtä, ja periaatteena hänellä oli se, että tällaisen logiikan avulla väittelijä (alun perin: sokraattiseen keskusteluun osallistuva) voi puolustaa ja kritisoida erilaisia väittämiä pelkästään niiden loogisen totuusarvon perusteella, välittämättä siitä, mitä mieltä itse on kyseisistä väittämistä.
Hellenistisenä aikana aristoteelinen logiikka jäi stoalaisen logiikan varjoon, mutta sai valta-aseman myöhäisantiikin aikana.
Metafysiikka
pienoiskuva|Aristoteles keskiaikaisessa kuvassa.
Metafysiikka oli Aristoteleen mielestä "ensimmäinen filosofia" (prōtē filosofia) eli kaikkein korkein tiede, koska se pyrki lähestymään jumalallista tietämystä maailman toiminnan syistä ja perusteista eli niistä asioista, jotka tulevat fysiikan eli luonnontieteiden (fysika) jälkeen (meta). Tällaista tietoa ei hänen mielestään etsitty jonkin muun hyödyn vuoksi, vaan pelkästään sen itsensä takia, ainoana vapaana tiedon lajina, joka ei ole riippuvainen mistään muusta tiedosta.
Aristoteleelle viisaus oli juuri tällaista tietämystä asioiden prinsiipeistä ja syistä. Metafysiikan tarkoituksena oli tutkia ontologiaa, olevaa olevana, ja määritellä erilaisia yleisiä prinsiippejä, joita erityistieteet voivat tämän jälkeen käyttää, ilman että niiden tarvitsee varsinaisesti tutkia niitä. Selittäessään maailmaa perusprinsiippien ja syiden kautta metafysiikka oli myös lähimpänä kaikkein suurinta viisautta. Metafysiikassaan Aristoteles halusi ennen kaikkea välttää platonilaista ideaoppia. Aristoteleen metafysiikan keskeisiin käsitteisiin kuuluvat muun muassa substanssi ja aksidenssi, olemus, universaalit, sekä aktuaalisuus ja potentiaalisuus.
Aristoteles yhdisti metafysiikan monilta osin myös teologiaan, tosin hän käytti sanaa jossain määrin eri merkityksessä kuin nykyään. Hänelle teologia oli se metafysiikan osa, jossa tutkitaan aistihavaintojen ulkopuolella olevaa "ensimmäistä liikuttajaa". Hän opetti, että kaikki toimii syyn ja seurausten ketjuina, mutta että kaiken alussa täytyy olla myös joku, joka saa aikaan seurauksia, ilman että liikkuu itse. Tätä hän kutsui ensimmäiseksi liikkumattomaksi liikuttajaksi, tai jumalaksi. Platonin tavoin hän piti jumalaa aineettomana. Näin metafysiikka erosi fysiikasta nimenomaan siinä, että kun luonnontieteet tutkivat muuttuvia, liikkuvia ja aineellisia kohteita, metafysiikka puolestaan tutki myös ikuisia, muuttumattomia, liikkumattomia ja aineesta erillisiä kohteita.
Kaiken kaikkiaan Aristoteles määritteli neljä syytä sille, että jotain tapahtuu tai joku on jotakin. Nämä syiden luokat olivat:
Aristoteleen metafyysinen pääteos on nimeltään Metafysiikka.
Etiikka
pienoiskuva|upright=0.8|Aristoteles (Francesco Hayez, 1811)
Aristoteleen etiikan keskiössä olivat hyveet ja oikea toiminta. Hänen mukaansa yksilön tulee käyttäytyä jatkuvasti hyveellisesti ja kehittää hyveitä sen sijaan että hän tekisi vain yksittäisiä hyviä tekoja. Aristoteles totesi, että kaiken inhimillisen pyrkimyksen lopullisena päämääränä on eudaimonia, onnellisuus, kukoistus tai ehkä tarkemmin hyvä elämä. Tämä on jotain sellaista, jota tavoitellaan sen itsensä vuoksi eikä jonkin muun saavuttamiseksi. Aristoteleen toisena lähtökohtana oli periaate, jonka mukaan jokaisen toimivan olennon korkein hyvä on hänen mahdollisuuksiensa täysi kehittyminen, teleologinen päämäärähakuisuus. Ihmiseen sovellettuna onnellisuus syntyy mielen korkeimmanasteisesta toiminnasta, kyvystä ajatella, sillä ihmisen erottaa eläimestä nimenomaan järki. Hyvä elämä koostuu näin tämän kyvyn käyttämisestä yhdessä hyveellisen toiminnan kanssa.
Aristoteleen mukaan täydelliseen onnellisuuteen vaadittiin kuitenkin myös muita asioita. Hän opetti inhimillisen onnellisuuden koostuvan kolmenlaisesta hyvästä, jotka kaikki edesauttavat täydellistä elämää. Näitä olivat:
Moraalisilla hyveillä on puolestaan merkitystä toiminnan oikeellisuuden kannalta. Jokainen hyve on kahden äärimmäisyyden keskivälillä. Tässä Aristoteles opetti kultaista keskitietä. Esimerkiksi rohkeus on keskitie uhkarohkeuden (liikaa) ja pelkuruuden (liian vähän) välillä. Oikea toiminta edellyttää valintaa, jossa kaikki tilanteeseen vaikuttavat tekijät otetaan huomioon. Tällaisia tekijöitä ovat muun muassa henkilö, aika, paikka ja olosuhteet.
Politiikka
Aristoteles sanoi toisaalta metafysiikasta, että se on kaikkein korkein tiede, "ensimmäinen filosofia", mutta toisaalta Nikomakhoksen etiikassa, että politiikan tiede on kaikkein tärkein ja määrää muita tieteitä. Tämä kuvaa Aristoteleen filosofian kaksijakoisuutta, jossa toisaalta eettisen elämän korkein muoto on metafyysisten, jumalallisten, asioiden teoreettinen mietiskely, mutta toisaalta käytännön elämässä etiikka kuitenkin toteutuu parhaiten hyvässä politiikassa – että "yksittäisen ihmisen onnistuminen hyvässä elämässä on arvokasta, mutta kokonaisen kansan tai valtion onnistuminen siinä on parempaa ja jumalallisempaa".
Aristoteleen käsityksen mukaan politiikkaa ja etiikkaa ei voikaan varsinaisesti erottaa toisistaan. Ihminen on luonnostaan yhteisöllinen olento, zōon politikon, joka pyrkii elämään yhteisössä ja voi kehittyä ihmisenä ainoastaan yhteisön jäsenenä. Yhteisöllä Aristoteles tarkoitti pientä kaupunkivaltiota (kreikaksi ).
Koska ihminen voi saavuttaa korkeimman päämääränsä elämässä vain poliittisen yhteisön jäsenenä, valtiolla on suuri vaikutus ihmisen moraaliseen elämään. Aristoteleen mukaan valtio ei ole ainoastaan yhteenliittymä, vaan luonnollinen kokonaisuus, sillä se saa alkunsa yksilöiden luonnollisesta tarpeesta elää yhdessä. Yksilön omat päämäärät elämässä eivät ole valtiolle alistettuja: valtio on olemassa hyvää elämää varten, jotta yksilö voisi täysin kehittää itseään.
Aristoteleen politiikan pääteos on nimeltään yksinkertaisesti Politiikka. Sen lisäksi hänen koulunsa keräsi laajan aineiston kaikista mahdollisista kreikkalaisten kaupunkivaltioiden perustuslaeista, 158 kaupungin kansanvaltaiset, harvainvaltaiset, parhaidenvaltaiset ja tyranninvaltaiset valtiomuodot lajeittain. Näistä ainoa säilynyt teos on Ateenan valtiomuoto. Politiikka kuitenkin ilmentää laajaa tästä tutkimustyöstä peräisin olevaa kreikkalaisten kaupunkivaltioiden perustuslakien tuntemusta.
Aristoteles ei voinut osallistua Ateenan politiikkaan käytännössä, koska hän oli ulkomaalainen.
Retoriikka
Politiikkaan liittyy läheisesti myös retoriikka, sillä kaupunkivaltiossa ei voinut toimia menestyksekkäästi ilman vakuuttamisen taitoa. Vaikka Aristoteles suosikin järkeen perustuvia loogisia argumentaatioita, hän myönsi myös sen, että suuri yleisö ei aina jaksa seurata tällaisia todisteluketjuja. Retoriikan taitoja tarvitaan, jotta totuus voisi voittaa aina.
Teoksessaan Retoriikka Aristoteles pyrki antamaan aiheesta edeltäjiään laajemman ja oman näkemyksensä mukaisen selvityksen. Hän erotti kolme syytä, jotka saavat aikaan puheen vakuuttavuuden: itse puhe ja sen loogiset argumentit (logos), puhujan oma luonne (ethos), sekä puhujan mielentila tai tunteiden ilmaisu, ja kuulijoiden tunteisiin vetoaminen (pathos). Aristoteles myös jakoi retoriikan kolmeen osaan: poliittiseen, oikeudelliseen ja esittävään (epideiktiseen). Poliittiset puheet käsittelevät sitä, mitkä toimenpiteet tulisi tehdä tai jättää tekemättä tulevaisuudessa. Oikeudelliset puheet pyrkivät selvittämään totuuden toimenpiteistä, jotka on tehty menneisyydessä. Esittävät puheet keskittyvät jonkun henkilön tai asian ylistämiseen tai syyttämiseen nykyisyydessä. Kuhunkin lajiin kuuluvan puheen tulee olla luonteeltaan erilainen ja huomioida erilaisia seikkoja.
Poetiikka
Poetiikka eli runousoppi liittyy puolestaan läheisesti retoriikkaan, sillä siinä käsitellään puheen tyyliä ja hyvää jäsennystä. Aristoteles selvitti myös tragedian, komedian ja epiikan tyylisuuntia sekä muun muassa metaforan käsitettä. Hänen mukaansa runoudessa ja kaikessa kerronnassa keskeisintä oli jäljittely. Tragediassa ja epiikassa jäljiteltiin korkea-arvoisia ja komediassa puolestaan vähempiarvoisia ihmisiä. Aristoteles kehitti erityisesti tragedian teoriaa. Hänen mukaansa tragedia muodostaa juonellisen kokonaisuuden, jossa on selkeä alku, keskikohta ja loppu. Keskeistä oli katharsis, emotionaalinen puhdistuminen, jossa katsojat saattoivat puhdistua erilaisista tunteista katsoessaan näytelmän henkilöiden kärsivän.
Aristoteleen pääteos aiheesta on nimeltään Runousoppi. Se voidaan nähdä varhaisena kirjallisuusteoreettisena teoksena. Teos on vaikuttanut merkittävästi eurooppalaisen kirjallisuuden klassiseen kerrontaan ja vaikuttaa edelleen esimerkiksi Hollywood-elokuvien kerronnassa.
Kärim Mäsimov
Kärim Mäsimov (, s. 15. kesäkuuta 1965 Tselinograd, Kazakkien sosialistinen neuvostotasavalta, nykyään Astana, Kazakstan) on kazakstanilainen poliitikko, joka oli kahteen otteeseen Kazakstanin pääministeri. Hän aloitti tehtävässään 10. tammikuuta 2007.
Aristoteles
Fysiikka ja matematiikka
Fysiikka on määritelmällisesti tiedettä luonnosta (fysis). Aristoteles ymmärsi fysiikan laajemmin kuin se nykyään ymmärretään: se sisälsi kaiken, mikä kuuluu luonnonfilosofian tutkimuspiiriin. Hän itse tutki luonnon ilmiöitä laajasti pyrkien paitsi ymmärtämään yleisiä aiheita, kuten liike, kausaatio, aika ja paikka, sekä syntyminen ja häviäminen, myös havainnoimaan ja selittämään erilaisia yksittäisiä luonnonilmiöitä. Aristoteleen mukaan luonto on muutoksen ja levossa olemisen sisäinen prinsiippi, toisin sanoen kaikella – kuten asioiden syntymisellä, häviämisellä, muuttumisella ja liikkumisella – on luonnollinen syy.
Gail Stanton
Brenda Stone eli Gail Stanton (19. marraskuuta 1954 Memphis, Tennessee – 21. marraskuuta 1996 Memphis, Tennessee) oli yhdysvaltalainen malli. Hän oli high schoolissa cheerleader ja otti käyttöön nimen Gail Stanton aloittaessaan mallinuraansa, jotta ei olisi häpäissyt isäänsä, joka oli diakoni baptistikirkossa.
Aristoteles
Fysiikka ja matematiikka
pienoiskuva|vasen|Aristoteles tutkii taivasta keskiaikaisessa kuvassa. Teoksissaan Aristoteles kommentoi laajasti edeltäjiensä, kuten joonialaisten (pääasiassa Anaksagoraan) ja pythagoralaisten luonnonfilosofien, teorioita maailman synnystä ja toiminnasta. Sen lisäksi hän esitti omat näkemyksensä. Fysiikan ala kattoi Aristoteleen mukaan lähes kaiken olevan. Ellei aineettomia muotoja, kuten liikkumaton liikuttaja, olisi olemassa, fysiikka olisi metafysiikan sijasta "ensimmäinen filosofia". Koska tällaisia on olemassa, fysiikka on niistä riippuvainen, ja tämän vuoksi vain "toinen filosofia". Näin metafysiikka ja fysiikka liittyvät läheisesti yhteen.
Gail Stanton
Stanton nähtiin Playboyssa ensi kertaa vuonna 1977. Kesäkuussa 1978 hän oli Playboyn "Playmate of the Month". Hän myös työskenteli Anheuser-Buschille ja teki PR-työtä vuoden 1982 Knoxvillen maailmannäyttelyä varten. Stanton seurusteli jonkin aikaa Elvis Presleyn kanssa. Hän teki hyväntekeväisyystyötä ja osallistui eläinaktivismiin.
Stantonilla oli rooli Dorian Walkerin ohjaamassa komediaelokuvassa Maikat matalaksi (Making the Grade, 1984).
Chile olympialaisissa
Chile osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran jo ensimmäisiin, Ateenan 1896 kesäolympialaisiin, jolloin kisoihin osallistui yksi chileläinen urheilija. Seuraavan kerran maa oli mukana Tukholman 1912 kesäolympialaisissa. Talviolympialaisiin maa osallistui ensimmäistä kertaa St. Moritzin vuoden 1948 talvikisoissa.
Gail Stanton
Stanton kuoli suolitukoksen takia 42-vuotiaana.
Chile olympialaisissa
Chilen menestyksekkäin laji olympialaisissa on tennis, josta se on saavuttanut toistaiseksi ainoat olympiavoittonsa. Ateenan 2004 kesäolympialaisten tenniskilpailuissa Nicolas Massú voitti kultaa kaksinpelissä, ja kaksikko Massú-Fernando González nelinpelissä.
Gail Stanton
Aiheesta muualla
List of Playboy Playmates of 1978
Kärim Mäsimov
Mäsimov osaa puhua kazakkia, venäjää, kiinaa, englantia ja arabiaa. Hän on uransa aikana toiminut muun muassa Hongkongissa Kazakstanin kaupankäyntioperaatioiden johtotehtävissä. Sitä ennen hän opiskeli Kiinassa. Mäsimovilla ajatellaan olevan hyvät yhteydet myös Kremliin. Hän työskenteli aiemmin varapääministerinä 19. tammikuuta 2006 – 9. tammikuuta 2007 ja talousministerinä sekä liikenteen ja viestinnän budjettisuunnitteluministerinä vuonna 2001. Pravda-lehden mukaan häntä pidetään ”yhtenä vaikutusvaltaisimmista hahmoista presidentin sisäpiirissä”.
Presidentti Nazarbajev nimitti Mäsimovin Danïal Ahmetovin seuraajaksi pääministerinä 9. tammikuuta 2007. Nur Otan -puolue hyväksyi Mäsimovin ehdokkuuden ja Kazakstanin parlamentti vahvisti nimityksen 10. tammikuuta. Mäsimov oli ensimmäinen pääministerin tehtävässä toimiva uiguuri, vaikka hänen Kazakstanin sisämaanpassinsa mukaan hän on kansallisuudeltaan kazakki.
Aristoteles
Fysiikka ja matematiikka
Kosmologiassa Aristoteles selvitti maailmankaikkeuden toimintaan, koostumukseen, kokoon ja muotoon liittyviä asioita. Hän opetti, että taivas koostuu sisäkkäin olevista kehistä, sfääreistä, jotka ovat jatkuvassa pyörivässä liikkeessä. Niiden alapuolella sijaitsee kuun alapuolella oleva maailma, joka taas koostuu neljästä peruselementistä, maasta, vedestä, ilmasta ja tulesta. Näillä on neljä ominaisuutta: kuuma, kylmä, kuiva ja kostea. Näiden ominaisuuksien muuttuessa jossakin elementissä se voi muuttua miksi tahansa toiseksi elementiksi. Näiden lisäksi oli viides elementti, josta muodostuivat taivaankappaleet ja jonka liike oli juuri ympyräliikettä.
Aristoteles selvitti myös maailmankaikkeuden alkuperää ja ikää. Hänen mielestään maailmankaikkeus on ollut aina olemassa, ja se on myös ikuinen – jos maailmankaikkeus olisi syntynyt, sen tulisi myös hävitä. Syntymisen ja häviämisen sijasta taivaankappaleet ovat toisaalta mainitussa ikuisessa sfäärien pyörimisliikkeessä ja toisaalta sen elementit ikuisessa muuttumisliikkeessä.
Aristoteles sovelsi matematiikkaa useissa teoksissaan ja muun muassa käsitteli matemaattisten olioiden luonnetta Metafysiikassaan. Aristoteles vaikuttaa olleen monilta, joskaan ei kaikilta, osin tietoinen aikansa uusimmasta matematiikasta. Aristoteleen nimiin laitettujen teosten joukkoon kuuluvat myös matemaattisia ongelmia käsittelevät teokset Jakamattomista viivoista ja Mekaniikan ongelmat.
Biologia
pienoiskuva|upright=0.8|Aristoteles luonnonhistoriallisten teostensa käsikirjoituksen kuvassa vuodelta 1457.
Aristoteleen merkittävimmät biologiset tutkielmat ovat todennäköisesti peräisin hänen varhaisemmilta vuosiltaan, jolloin hän suoritti luonnontieteellisiä tutkimuksia muun muassa Lesboksella. Aristoteles kirjoitti laajasti eläinten lajeista, rakenteesta, syntymisestä ja kehittymisestä muun muassa teoksissa Eläinoppi, Eläinten syntymisestä ja Eläinten osista. Hän kehitti eläinlajien luokittelujärjestelmän, jossa hän käytti luokittelun perusteena ensimmäisenä eläinten toiminnallisia ominaisuuksia ja ruumiinosia. Hän esitti myös joitakin kasveja koskevia yleisluonteisia oppilauseita. Aristoteleen biologian tunteminen auttaa ymmärtämään myös hänen filosofiaansa, sillä hän käyttää biologian käsitteitä laajasti muun muassa psykologiaa, etiikkaa ja metafysiikkaa käsittelevissä teoksissaan.
Psykologia
Aristoteles määritteli psykologian tieteeksi, joka tutkii sielua (kreikaksi psykhē) ja sen ominaisuuksia. Sen keskeisimpiin piirteisiin kuuluu näkemys sielusta kaikki elävät olennot elävöittävänä tekijänä. Aristoteleen psykologiset näkemykset ovat todennäköisesti muotoutuneet hänen kypsemmän kautensa aikana, kun hän johti omaa Lykeionin peripateettista kouluaan.
Aristoteles kirjoitti sielun toiminnasta erityisesti psykologisessa pääteoksessaan Sielusta. Hänen tavoitteensa oli selvittää, millä tavalla sielu toimii ja mistä osista se koostuu. Hänen päätelmänsä oli, että juuri sielu on se, mikä tekee ruumiista elävän olennon. Hän opetti, että sielu on aineeton ja sen suhde ruumiiseen on sama kuin muodon suhde aineeseen: se on luonnollisen, elimellisen ja potentiaalisesti elävän ruumiin (eli aineellisen muodon) ensimmäinen aktuaalisuus (eli aineeton muoto). Hän vastusti jossain määrin Platonin näkemystä siitä, että sielu voisi olla olemassa ja toimia ruumiista täysin erillisenä.
Tämän lisäksi Aristoteles kirjoitti aistien toiminnasta, muistamisesta ja unista sekä tämän kaiken kytkeytymisestä sieluun muun muassa teoksissa Aisteista ja aistimisesta, Muistista ja muistamisesta, Unesta ja valveesta ja Unista ennustamisesta. Psykologisiin asioihin viitataan myös monissa filosofisemmissa teoksissa sekä joissakin luonnontieteellisissä, kuten eläinopillisissa teoksissa.
Teosten historia
Aristoteleen teokset voidaan jakaa kahteen pääryhmään. Akatemiassa opiskellessaan Aristoteles kirjoitti Platonin tyyliin dialogeja, jotka oli tarkoitettu suurelle yleisölle ja joissa hän kuvasi opetuksensa helposti ymmärrettävällä kielellä. Näistä Aristoteleen dialogeista, joista parhaiten tunnetaan Eudemos, Kehotus (Protreptikos) ja Filosofiasta (Peri filosofias), on säilynyt ainoastaan katkelmia ja kuvauksia. Esimerkiksi Cicero ylisti dialogien kaunopuheisuutta kutsuen kirjoittajaa "vuolaaksi kultavirraksi", antaen näin välähdyksen näihin muuten lähes kokonaan kadonneisiin teoksiin.