cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Heritabiliteetti
Heritabiliteetti voidaan mitata ainoastaan muunteleville piirteille. Jos jotakin ominaisuutta on populaatiossa kaikilla tai jos sitä ei ole kenelläkään, ei sillä ole heritabiliteettiakaan. Heritabiliteettia ei myöskään voi soveltaa muihin kuin siihen ympäristöön, jossa se on mitattu.
Heritabiliteetti on myös piirrekohtainen: jos esimerkiksi korvan kokoon vaikuttavalla jollakin ominaisuudella on suuri heritabiliteetti, ei se tarkoita sitä, että saman yksilön immuunijärjestelmään vaikuttavilla geeneillä olisi sama heritabiliteetti.
Voimakkaasti kelpoisuuteen vaikuttavat geenit eli eliölle ympäristössä hyödylliset geenit pienentävät heritabiliteettia, koska luonnonvalinta pienentää vaihtelua.
Säämiskäkanastero
Säämiskäkanastero (Thripophaga fusciceps) on orneeroiden heimoon kuuluva varpuslintulaji.
Olav Jensen
Olav Weberg Jensen (13. syyskuuta 1895 Fredrikstad, Norja – 4. helmikuuta 1966 Kotka ) oli norjalaissyntyinen teollisuusjohtaja. Hän sai vuorineuvoksen arvonimen 1949. Hän oli Ab Gustaf Örnin johtaja 1922–1926 ja Kotkassa toimivan Oy Gutzeitin laatikkotehtaan johtaja vuodesta 1926.
Säämiskäkanastero
Levinneisyys
Säämiskäkanasteroa tavataan laajalla alueella Boliviassa, Brasiliassa, Ecuadorissa ja Perussa. Lajia on kuvattu harvinaiseksi ja laikuttaisesti esiintyväksi, mutta sen ei uskota olevan vaarassa. Laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Montgomery Clift
Edward Montgomery Clift (17. lokakuuta 1920 Omaha, Nebraska – 23. heinäkuuta 1966 New York City, New York) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli yksi sukupolvensa seksisymboleista ja ensimmäinen nuoriksi kapinallisiksi kutsutuista metodinäyttelijöistä, joista myöhemmin tulivat tunnetuiksi etenkin James Dean ja Marlon Brando. Cliftin tavaramerkkejä olivat hänen herkkä näyttelemistyylinsä sekä ilmaisuvoimaiset silmät. Hän oli neljä kertaa Oscar-ehdokkaana.
Nuoruus ja uran alku
Clift näytteli Broadwaylla yli kymmenen vuoden ajan ja menestyi erinomaisesti. Hänen luultavasti ylistetyin roolisuorituksensa tältä ajalta on suomalaisen Erik Valkosen rooli näytelmässä There Shall Be No Night (1940), joka sijoittuu talvisodan aikaiseen Suomeen. Suoritus on edelleen yksi Cliftin parhaiten arvostelluista, ja inspiroi häntä värväytymään Yhdysvaltain armeijaan Toisen maailmansodan aikana. Clift sairasti kuitenkin punatautia, eikä häntä huolittu sotilaaksi.
Hollywoodiin Clift siirtyi 1940-luvun lopulla esiintyäkseen John Waynen kanssa lännenelokuvassa Punainen virta (1948), joka sai ensi-iltansa vasta Cliftin toisen elokuvan, Yksin maailmassa (1948) jälkeen. 28-vuotiaasta Cliftistä tuli nuorisoidoli ja hän sai ensimmäisen Oscar-ehdokkuutensa vuonna 1949 elokuvasta Yksin maailmassa. Näiden jälkeen Clift nähtiin katalan onnenonkijan roolissa elokuvassa Perijätär (1949) Olivia de Havillandin vastanäyttelijänä.
Huippuvuodet
Vuonna 1951 valmistunut Paikka auringossa toi Montgomery Cliftille toisen Oscar-ehdokkuuden vuonna 1952 ja sinetöi hänen imagonsa nuorena kapinallisena. Hänen tulkintansa henkisesti eksyneestä nuorukaisesta jätti jälkensä elokuvan historiaan. Vastanäyttelijä Elizabeth Taylorista tuli Cliftin elinikäinen ystävä, jonka kanssa Clift työskenteli kolmasti.
Cliftin yksityiselämä oli suosiosta huolimatta tasapainotonta. Hänellä oli ongelmia biseksuaalisuuteensa kohdistuvien ennakkoluulojen sekä mielenterveytensä kanssa. Cliftistä tuli päihderiippuvainen. Hän kärsi myös univaikeuksista ja joi rankasti.
Clift oli 1950-luvun alussa uransa huipulla. Hän teki kiitettyjä roolitöitä Alfred Hitchcockin elokuvassa Minä tunnustan (1953), Vittorio De Sican ohjauksessa Kohtalokas laituri (1953) ja Fred Zinnemannin ohjaamassa klassikossa Täältä ikuisuuteen (1953), josta Clift sai kolmannen Oscar-ehdokkuutensa.
GeoGuessr
GeoGuessr on internetissä toimiva online-peli, jossa pelaajat pystyvät liikkumaan kartalla tarkoituksenaan selvittää tai arvata kyseisen paikan sijainti. Pelaaja saa pisteitä sen mukaan, kuinka lähelle tämä osuu paikan selvittämisessä. Peli julkaistiin vuonna 2013.
Montgomery Clift
Viimeiset vuodet ja kuolema
Tästä alkoi uusi jakso Cliftin näyttelijänuralla. Hänelle ei enää voinut antaa kauniskasvoisten nuorukaisten rooleja. Tämä oli näyttelijälle suuri henkilökohtainen vastoinkäyminen, ja hänen alkoholiriippuvuutensa syveni krooniseksi. Lisäksi Cliftistä tuli pilleriaddikti. Hänet alettiin tuntea filmiteollisuudessa "hulluna juoppona", pilleristinä, sekopäänä ja riitapukarina, ja hän oli monien silmissä siirtynyt rahasammosta pahaksi riskitekijäksi.
GeoGuessr
Google Street View mahdollistaa GeoGuessrissa näkyvät kartat. Käyttäjä pystyy liikkumaan kartalla eteen ja taakse, samalla tavalla kuin Google Mapsissakin.
Pelin on kehittänyt Anton Wallén.
Montgomery Clift
Viimeiset vuodet ja kuolema
Alkoholismi ja lääkeriippuvuus kuitenkin veivät Montgomery Cliftiä vääjäämättä kohti loppua. Hänen univaikeutensa pahenivat, hän kärsi muistikatkoksista, ja hänellä todettiin harmaakaihi vain 39-vuotiaana. Clift vietti viimeiset vuotensa kotiinsa lukkiutuneena, vaikkakin näytteli vielä yhdessä, epäonnistuneena pidetyssä elokuvassa Kujanjuoksu (1966). Cliftin kumppani Lorenzo James löysi hänet kuolleena vuoteesta 23. heinäkuuta 1966. Kuolinsyy oli sepelvaltimotukos.
GeoGuessr
Pelaaminen
pienoiskuva|Näkymä GeoGuessrin Classic-pelimuodossa. Klassinen (Classic) GeoGuessrin pelimuoto sisältää viisi kierrosta joista jokaisessa pelaaja yrittää arvata sijaintinsa Googlen karttanäkymällä. Pelaaja saa sitä enemmän (enintään 5000 pistettä) pisteitä mitä lähemmäksi oikeaa sijaintia hän arvaa. Pelien arvattavat sijainnit voivat olla joko pelin tuottamia satunnaiskarttoja tai käyttäjien luomia.
Battle Royale on usean pelaajan peli, jossa arvataan maita tai paikkoja. Pelissä karsiutuu joka kierroksella heikoiten arvannut pois pelistä. Kaksintaistelussa (Duel) kaksi vastustajaa pelaa toisiaan vastaan. Explorer-yksinpelissä saa palkintoja arvaamalla paikkoja yksittäisessä maassa. Maakohtaisten pelien lisäksi tarjolla on myös maailmanlaajuisia ja kaupunkikohtaisia pelejä ja muun muassa pelejä, jossa arvataan kuuluisia nähtävyyksiä. GeoGuessrissä on myös päivittäinen Daily Challenge -peli ja viikottaisia turnausmuotoisia pelejä.
Vuonna 2022 GeoGuessriin lisättiin Quiz-pelimuoto, joka yhdistää katunäkymäpelin ja perinteiset tietokilpailukysymykset.
Pelinäkymä
Pelaajan näkymässä kartta on Googlen katunäkymän kartta lisättynä kompassilla. Pelaaja voi siirtyä kartalla, lähentää kuvaa ja kääntyä eri suuntiin Googlen karttanäkymän ominaisuuksien mukaisesti. Vaikeimmissa pelimuodoissa näitä ominaisuuksia on voitu poistaa käytöstä. Kuvaruudun pienempään karttanäkymään pelaaja tekee pelissä arvauksensa sijainnista.
Strategiat
Pelissä menestymiseen voidaan hyödyntää monia eri näkymän antamia tietoja. Näitä ovat muun muassa katukyltit, kasvillisuuden ja maaperän laatu, autojen rekisterikilvet, sähkötolpat, tiemerkit ja teiden viivat. Arvauksessa voidaan hyödyntää myös Googlen kartasta saatavia meta-tietoja kuten kartassa mahdollisesti näkyvää osaa kuvausautosta ja eri maiden kuvissa olevia poikkeamia kuten taivaalla näkyviä kuvioita.
Kehittäminen
GeoGuessrin kehitti vuonna 2013 ruotsalainen IT-konsultti Anton Wallén. Hän piti kaukaisten paikkojen tutkimisesta Google Street View’n avulla ja kehitti avuksi ohjelman, joka sijoitti käyttäjänsä satunnaiseen paikkaan Street View’ssä. Jonkin ajan kuluttua hän lisäsi siihen pelillisen arvauselementin. Pelin koodaaminen vaati kaikkeaan noin kahden viikon työn, jonka Wallén teki hiljalleen usean kuukauden aikana. GeoGuessr on toteutettu käyttäen Backbone.js -kirjastoa ja Google Mapsin ohjelmointirajapintaa. Valmis peli julkaistiin alun perin Google Chrome Experiments -palvelussa.
GeoGuessrin käyttöliittymä on saatavilla 11 eri kielellä: englanniksi, saksaksi, espanjaksi, ranskaksi, italiaksi, hollanniksi, portugaliksi, ruotsiksi, turkiksi, japaniksi ja puolaksi. Alkuperäisen selainversion lisäksi pelistä on julkaistu sovellukset iOS- ja Android-pohjaisille mobiililaitteille.
Vastaanotto
GeoGuessrin julkaisua vuonna 2013 kuvailtiin ”erittäin onnistuneeksi” ja peliä itseään ”mielettömän koukuttavaksi”, ja siitä tulikin heti viraali ilmiö. Alkuinnostuksen jälkeen kiinnostus peliä kohtaan laantui, mutta pysyi tasaisena. Koronaviruspandemian myötä kiinnostus peliä kohtaan nousi jälleen vuosina 2020–2021. Peli nousi tällöin etenkin striimaajien ja muiden sosiaalisen median sisällöntuottajien suosioon muun muassa Twitchissä, YouTubessa, Redditissä ja TikTokissa. Suosittujen sisällöntuottajien, kuten GeoWizardin, Ludwigin ja Rainboltin, kautta GeoGuessr saavutti uuden ja entistä laajemman yleisön. Vuonna 2023 GeoGuessrillä oli yli 60 miljoonaa pelaajaa.
Vaikka GeoGuessrin alkuperäinen tarkoitus on viihteellinen, sitä on kuvailtu myös oppimispeliksi, joka innostaa käyttäjiään perehtymään maailmaan ja soveltamaan maantiedon ja kulttuurin tietämystään. Sitä onkin käytetty jonkin verran työkaluna maantieteen opetuksessa.
Kilpailut
GeoGuessr järjestää lokakuussa 2023 Tukholmassa ensimmäistä kertaa GeoGuessr World Cup -kilpailun, jonka palkintojen yhteissumma on 50 000 dollaria. Kilpailuun osallistuu 24 pelaajaa, jotka kilpailevat neljä alkulohkoa ja pudotuspelit kaksintaistelu-pelimuodossa. Kilpailupaikoista 20 jaettiin kilpailuun kutsutuille pelaajille, minkä lisäksi neljä pelaajaa pääsee mukaan 16 pelaajan karsintaturnauksesta, johon pelaajat on niin ikään kutsuttu. Tulevina vuosina tavoitteena on järjestää kaikille pelaajille avoimet karsinnat.
Rosoruskokarve
Rosoruskokarve (Montanelia disjuncta) on mustakarpeiden sukuun kuuluva laji. Se on muodoltaan ruusukkeinen. Väri on yläpuolella mustanruskea tai tumma oliivinruskea ja alapuolella musta. Yläpinta on kuoppainen. Liuskat ovat kuperia tai litteitä ja niiden kärjet ovat yläpuolelta kiiltäviä. Rosoruskokarvetta tavataan Euraasian mantereella, Afrikan itäosassa ja Pohjois-Amerikassa. Se kasvaa kivien päällä ja sitä esiintyy kallioilla, erityisesti jyrkillä kalliomuodostelmilla.
Božena Němcová
Božena Němcová (o.s. Novotná ja Panklová) (luultavasti 4. helmikuuta 1820 Wien, Itävallan keisarikunta –21. tammikuuta 1862 Praha, Itävallan keisarikunta) oli tšekkiläinen kirjailija.
Elämä
Němcován syntyperästä ei ole tarkkaa varmuutta. Perinteisen tarinan mukaan hän syntyi tšekkiläisen piian Terezia Novotnán sekä itävaltalaisen vossikan Johann Panklin perheeseen Wienissä vuonna 1820. Toisaalta Němcováa on myös väitetty herttuatar Kateřina Zaháňskán aviottomaksi tyttäreksi, jonka Novotná kasvatti omanaan. Tämän teorian mukaan hän olisi syntynyt jo vuonna 1847.
Joka tapauksessa Němcován tiedetään kasvaneen Itä-Böömissä, jossa hänen vanhempansa työskentelivät herttuatar Zaháňskán kartanolla. Jo nuorena Němcová kiinnostui kirjoista ja luki erityisesti saksalaista kirjallisuutta.
Vain 17-vuotiaana Němcová naitettiin häntä 15-vuotta vanhemmalle Josef Němecille, jonka kanssa hän sai yhteensä neljä lasta. Němec oli ammatiltaan finanssivirkamies, mutta joutui vahvojen tšekkiläisnationalististen mielipiteittensä takia muuttamaan useasti kaupungista toiseen itävaltalaisten viranomaisten painostuksesta. Liitto soittatui onnettomaksi. Němecin tiedetään pahoinpidelleen vaimoansa useaan otteeseen ja perhe pysyi köyhänä johtuen lähes vuosittaisista muutoistaan kaupungista toiseen. Toisaalta Němcová sai aviomieheltään kiinnostuksen tšekin kielen käyttämiseen, mikä osoittautui hänen myöhemmällä urallaan merkittäväksi.
Aviopari muutti vuonna 1841 Prahaan, Tšekin kansallisen heräämisen keskukseen. Siellä Němcová teki nopeasti tuttavuutta ajan merkittävien tšekkiläisten ja slovakialaisten kulttuurivaikuttajien kanssa. Tähän aikaan Němcová myös aloitti omien kirjoitustensa julkaisun sekä länsislaavilaisten kansantarinoiden keräämisen. Hänen merkittävin teoksensa Isoäiti julkaistiin vuonna 1855 suuren suosion saattelemana. Sen taustalla oli kuiteinkin suuri suru, sillä Němcován esikoinen oli kuollut muutama vuosi aikaisemmin vain 16-vuotiaana. Kirjallisen tuotantonsa saamasta kuuluisuudesta huolimatta, Němcová ja hänen perheensä pysyivät köyhinä koko hänen elämänsä ajan. Pariskunta erosi lopullisesti vuonna vuonna 1861.
Němcová kuoli vuonna 1862 pitkällisen köyhyyden uuvuttavamana vain hieman yli 40-vuotiaana. Hänet on haudattu Prahan Vyšehradin hautausmaalle.
Kirjallinen tuotanto
Němcová julkaisi kansansatuja, kansatieteellisiä kuvauksia ja novelleja sekä romaaneja, joista tunnetuimmat ovat Babička (1855, suom. Isoäiti) ja 'Vuoristokylä' (1856). Němcován proosasta kuvastuu romanttinen käsitys maalaiselämästä ja samalla yhteiskunnan realistinen havainnointi.
Němcován yhdessä Karel Jaromír Erbenin kanssa julkaisemat sadut ovat tšekkiläisen 1800-luvun kirjallisuuden klassikkoja. He loivat niillä itsenäisen tšekkiläisen sadun realistisen tyylin ja poetiikan, jotka kuuluvat yhä nykyiseen tšekkiläiseen kulttuuriin: satuihin, peleihin, televisiosarjoihin. Alkuperäisiä satuja luetaan edelleen. Myös Isoäitiä luetaan yhä: se on tunnettu ja parodioitukin romaani, joka vie lukijan idylliseen lapsuuden maailmaan.
Kunnianosoituksia
Němcován mukaan on nimetty asteroidi 3628 Božněmcová.
Vuonna 2005 Němcová äänestettiin Tšekin yleisradioyhtiön järjestämässä kilpailussa kymmenenneksi suurimmaksi tšekkiläiseksi. Hän oli kilpailun korkeimmaksi sijoittunut nainen.
Němcová on kuvattuna Tšekin 500 korunan setelissä.
Liiketoimintamalli
Liiketoimintamalli on sellainen kuvaus materiaalisista ja kognitiivisista liiketoiminnan menestystekijöistä sekä niiden välisistä riippuvuussuhteista, joka on toimialan ja yrityksen kehitysvaiheen kannalta relevantti liiketoiminnan kehittämiseksi.
Liiketoimintamalli ja strategia
Liiketoimintamallilla on keskeinen rooli strategian toimeenpanon onnistumisessa. Useiden tutkimusten mukaan yritykset kokevat suurimmaksi haasteekseen juuri strategian käytäntöön viemisen. Liiketoimintamallilla voidaan hahmottaa ne keskeiset elementit, joiden avulla strategia voidaan toteuttaa käytännössä.
Liiketoimintamallin elementit
Liiketoimintamallin ytimen muodostaa asiakaslupaus. Muita keskeisiä elementtejä ovat asiakkuusstrategian osatekijät: asiakaskohderyhmät, kohderyhmille suunnatut tuotteet ja palvelut sekä tapa toimia (jakelu- ja palvelumallit) eri asiakaskohderyhmien kanssa. Lisäksi liiketoimintamalliin olennaisina kuuluvat sisäiset voimavarat: henkiset ja fyysiset resurssit, organisaatiorakenne sekä johtamismalli. Asiakkuusstrategian ja voimavarojen keskinäisen tasapainon tarkastelu on erittäin tärkeää, jotta yritys pystyy lunastamaan antamansa lupaukset. Strategiset tavoitteet, ansaintamallit ja kustannusrakenne luovat raamit toiminnalle.
Liiketoimintamalli-käsitteen historia
Liiketoimintamalli-käsite nousi voimakkaasti esille 1990-luvulla internet-huuman myötä. Liiketoimintamallin nähtiin olevan ratkaisun kaikkeen ja sen uskottiin tekevän strategian tarpeettomaksi. Tosiasiassa liiketoimintamalli-käsitettä on eri lähteissä käsitelty hyvin eri sisältöisenä. On tärkeää tarkistaa, mitä liiketoimintamallilla missäkin yhteyksissä tarkoitetaan. Usein liiketoimintamallista puhuttaessa tarkoitetaan sen yhtä osa-aluetta. Tyypillistä on esimerkiksi, että ansaintamallista, johtamismallista tai asiakaslupauksesta puhuttaessa käytetään termiä liiketoimintamalli, vaikka kyseessä on vain yksi osa-alue siitä.
Liiketoimintamalli ja liiketoimintasuunnitelma
Liiketoimintamalli on tapa kuvata yrityksen liiketoiminnan keskeiset menestystekijät ja niiden väliset suhteet. Liiketoimintamallin pohjalta voidaan laatia tarkemmat yksityiskohtaiset suunnitelmat ja laskelmat liiketoimintasuunnitelman muotoon.
Tohtori Katinkoski
Tohtori Katinkoski (Dr. Catorkian) on kuvitteellinen hullu tiedemies Prätkähiiret-sarjassa, jonka loi Rick Ungar. Hänen ensiesiintymisensä oli animaatiosarjan jaksossa Muistikatkos vuonna 2006.
Hahmo
Tohtori Katinkoski on Karvapallon henkilökohtainen tiedemies, jota pidetään hulluna. Hän onnistui kehittämään samanlaisen uudistajan, jonka Rontti keksi ja on myös löytänyt muutamia Nuikin kehittämiä keksintöjä, joiden avulla Katinkoski on auttanut Karvapalloa ja Kattinaattoria yrittämään tuhota prätkähiiret. Karvapallon lisäksi Katinkoski työskentelee Palkin palkkalistoille, kuten Nuikki teki samanlaisia keksintöjä Lalli Leipäjuustolle.
Suomen Kylät
Suomen Kylät ry on valtakunnallinen paikallisen kehittämisen järjestö. Yhdistys toimii kylätoiminnan, Leader-ryhmien ja kaupunginosayhdistysten eduntekijänä. Suomen Kylät edustaa noin 4 000 kyläyhdistystä ja -toimikuntaa, 19 maakunnallista kyläyhdistystä ja 54 seudullista Leader-ryhmää. Yhdistys toimi vuoden 2017 loppuun nimellä Suomen Kylätoiminta ry. Järjestön toiminnanjohtajana toimii Aleksi Koivisto.
Jäsenet ja hallinto
Järjestön jäseniä ovat
Ruotsinkielisen kylätoiminnan kokoaa Svenskfinlands Byar, joka toimii Svenska lantbrukssällskapens förbund -järjestön alla.
Toiminnasta vastaa hallitus, ja puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2016 Petri Rinne. Järjestön keskustoimisto on Salon Perniössä Varsinais-Suomessa.
Historia
Nykymuotoinen kylätoiminta aktivoitui 1970–80-lukujen vaihteessa. 1990-luvulla perustettiin maakunnallisia kylien yhteenliittymiä, kyläneuvostoja, joista lähes kaikki ovat nykyään yhdistysmuotoisia. Vuonna 1982 perustettiin valtakunnallinen Kyläasiain neuvottelukunta. Silloinen Suomen Kylätoiminta ry perustettiin Kyläasiain neuvottelukunnassa virinneen toiminnan pohjalle v. 1997.
Vuonna 1992 suomalainen kylätoimintaliike sai Right Livelihood -palkinnon, nk. vaihtoehto-Nobelin "for showing a dynamic path to rural regeneration, decentralisation and popular empowerment".
Toiminta
Suomen Kylät ry:n kaksi toimintaa ohjaavaa jäsenryhmää ovat maakunnalliset kyläyhdistykset ja Leader-ryhmät.
Twinkie
thumb|190px|Twinkieitä Twinkie on kermatäytteinen kullanruskea leivos. Twinkie on peräisin Yhdysvalloista ja sen alkuperäistä versiota alettiin valmistaa vuonna 1930. Resepti on tosin myöhemmin muuttunut huomattavasti. Twinkiet ovat kooltaan noin 10 x 2,5 senttimetriä, ja niitä myydään usein tuplapakkauksissa.
Suomen Kylät
Toiminta
Maakunnalliset kyläyhdistykset
Suomen Kylät ry on kylätoiminnan keskusjärjestö. Kyläyhdistyksiä ja -toimikuntia on Suomessa noin 4 200. Nämä ovat järjestäytyneet 19 maakunnalliseksi kyläyhdistykseksi. Näitä on nykyisissä maakunnissa, minkä lisäksi ruotsinkielisten yhteisiä asioita hoitaa Svenska Byaservice.
Twinkie
Yhdysvalloissa twinkiet luokitellaan yleisesti roskaruoaksi. Yksi Twinkie sisältää noin 150 kilokaloria. Twinkieitä valmistetaan vuosittain noin viisisataa miljoonaa kappaletta.
Suomen Kylät
Toiminta
Kylätoiminnassa Suomen Kylät ry:n 2000-luvun toimintoja ovat olleet mm. kylätoimikuntien järjestäytyminen rekisteröidyiksi yhdistyksiksi, kyläsuunnitelmien tekeminen, kylätalouden kehittäminen, kylien infrastruktuurin kehittäminen, palveluiden järjestäminen ja maakunnallisten yhdistysten osallistuminen maakuntansa kehittämiseen. Maakunnallisilla kyläyhdistyksillä on edustuksia maakuntiensa eri toimielimissä ja työryhmissä.
Leader-ryhmät
Twinkie
Historia
Twinkien keksi Continental Baking Company-nimiselle yhtiölle Schiller Parkissa lähellä Chicagoa työskennellyt James A. Dewar vuonna 1930. Dewar halusi keksiä yleisempää käyttöä pikkupullapannuille, joita tavallisesti käytettiin vain mansikoiden sesonkikauden aikana. Alkuperäistä twinkien reseptiä ei tunneta kokonaan. Alun perin twinkien täyte oli banaanikermaa. Banaaneista oli kuitenkin puutetta toisen maailmansodan aikana, jolloin täyte vaihdettiin vaniljakermaan.
Suomen Kylät
Toiminta
Suomen Kylät ry toimi EU-ohjelmakaudella 2000-2006 toimintaryhmien (nykyään Leader-ryhmät) verkostoyksikkönä. Tuolloin Leader-ryhmiä toimi Suomessa 58.
Twinkie
Historia
Twinkien suosio nousi etenkin maailmansodan jälkeen. Suosion kasvuun vaikuttivivat televisiomainonta, sekä ruuan tuotantoon ja säilyttämiseen liittyvät keksinnöt elintarvikealalla. Televisiossa twinkie tuli tunnetuksi hyvin suositun lasten televisio-ohjelman The Howdy Doody Show'n kautta. Alkujaan mainoksissa twinkiet esitettiin hyvänä jälkiruokavaihtoehtona. Niitä väitettiin jopa terveellisiksi. Ne yleistyivät lasten eväiden juokossa vanhempien ostamana. Samoihin aikoihin kemianalalla oli edelleen maailmansodan jäljiltä huomattavasti aikaisempaa enemmän tuotantoa, jota alettiin hyödyntää elintarvikkeissa. Tämä vaikutti etenkin tuotteiden säilyvyteen, kun helposti pilaantuvia raaka-aineita, kuten kananmunaa ja maitotuotteita korvattiin keinotekoisilla korvikkeilla. Twinkie kestää jopa 45-päivää kaupan hyllyllä, kun ne aikaisemmin oli poistettava parissa päivässä pilaantumisen takia.
Suomen Kylät
Toiminta
Seuraavalla ohjelmakaudella 2007-2013 maaseutuverkoston toiminta järjestettiin uudella tavalla, ja samalla Leader-ryhmistä tuli Suomen Kylät ry:n jäseniä ja järjestöön palkattiin Leader-asiamies edustamaa kaikkia Suomen Leader-ryhmiä eri toimielimissä.
EU:n ohjelmakaudella 2014–2020 Leader sisältyy Manner-Suomen maaseudun kehittämisohjelmaan. Leaderiin on varattu runsas viisi prosenttia EU:n rahoitusosuudesta eli noin 300 miljoonaa euroa julkisia EU:n ja valtion varoja.
Twinkie
Historia
Twinkiestä tuli lopulta olennainen osa yhdysvaltalaista ruokakulttuuria ja yksi tunnetuimmista elintarvikkeiden brändeistä. Vuonna 1999 tuolloinen Yhdysvaltain presidentti Bill Clinton sisällytti twinkien Millennium Time Capsule-aikakapseliin. Huolimatta kulttuurisesta asemastaan twinkie ajautui 2010-luvun alussa ongelmiin. Twinkien brändin omistanut Interstate Bakeries ajautui vuonna 2012 vararikkoon. Vararikko ja uhannut twinkien valmistuksen loppuminen oli suuri uutinen. Lopulta kuitenkin kaksi private equity yhtiötä nimeltä Apollo Global Management ja C. Dean Metropoulos and Company ostivat twinkien oikeudet 410 miljoonan dollarin hintaan. Twinkie palasi markkinoille heinäkuussa 2013.
Suomen Kylät
Toiminta
Manner-Suomessa toimii 54 Leader-ryhmää, jotka myöntävät rahoitusta yrittäjien, yhdistysten ja muiden yhteisöjen hankkeille. Leader-ryhmät koostuvat yhdistysten, yritysten ja viranomaisten edustajista sekä alueen asukkaista. Toiminta on EU-osarahoitteista, ja paikalliset asukkaat pääsevät itse kanavoimaan rahoitusta heidän kannaltaan tärkeisiin kohteisiin. Leader-ryhmät edistävät oman alueensa paikallista kehittämistä ja aktivoivat paikallisia toimijoita – rahoitusta voivat hakea yhteisöt, yhdistykset ja pienet yritykset.
Lokaali ja Vuoden kylä
Suomen Kylät ry järjestää yhteistyössä paikallisten ja maakunnallisten toimijoiden kanssa vuosittain Lokaali-tapahtuman, jossa palkitaan Vuoden kylä. Lokaali kerää yhteen paikalliskehittäjät ympäri Suomen, ja Vuoden kylän lisäksi tapahtumassa palkitaan aktiiveja kylätoimijoita ja Vuoden maaseutukasvo. Vuonna 2017 järjestettiin ensimmäinen Suomen Maaseutuparlamentti, ja tuolloin Lokaali järjestettiin osana tapahtuman iltajuhlaa.
Avoimet kylät -tapahtuma
Avoimet kylät on kesäkuun toisena lauantaina järjestettävä valtakunnallinen tapahtumapäivä, jona sadat kylät ympäri Suomen kutsuvat tutustumaan toimintaansa ja järjestävät tapahtumia. Tapahtuman järjestävät yhteistyössä Suomen Kylät ry, maakunnalliset kyläyhdistykset ja paikalliset yhdistykset ja aktiivit.
Kansainväliset kontaktit
Suomalaistyyppistä kylätoimintaa on ainakin Pohjoismaissa, saksankielisissä maissa ja muutamissa itäisen Keski-Euroopan maissa. Kylätoiminnalla kylien kansalaistoiminnan muotona ei ole laajaa kansainvälistä keskusjärjestöä.
Suomen Kylät on vuonna 2005 perustetun European Rural Alliance -järjestön ensimmäinen isäntäjärjestö. Suomen Kylät on jäsenenä pohjoismaisessa kylätoiminnan Hela Norden kan Leva -verkostossa, itäisen Keski-Euroopan maiden maaseudun kehittämistoimintaa aktivoivassa PREPARE-verkostossa sekä Leader-toimintaryhmien yhteistyöjärjestössä ELARD:ssa.
Koirivaara
Koirivaara oli kylä Soanlahden kunnassa Raja-Karjalassa Viipurin läänissä Suomen Neuvostoliitolle luovuttamalla alueella. Koirivaaran kyläkeskus sijaitsi Soanlahden länsiosassa Värtsilän vastaisella rajalla Soanlahden kirkonkylästä Värtsilään johtavan maantien varrella, josta kylän kohdalla erkani maantie pohjoiseen Havuvaaraan Värtsilästä Korpiselkään johtavalle maantielle. Koirivaaran naapurikyliä olivat pohjoisessa Havuvaara, Harsuvaara, idässä Kiekua ja Juttulampi sekä lännessä Pälkjärvestä vuonna 1936 Värtsilään siirretyt Anonniemi ja Kuhilasvaara.
Koirivaaran kansakoulu oli perustettu vuonna 1901 ja se sijaitsi kylän keskustassa olevasta maanteiden risteyksestä pohjoiseen, Korpiselän suuntaan vievän tien varrella. Koirivaaran posti toimi Kontran talossa. Koirivaaralla ja sen naapurikylällä Harsuvaaralla oli yhteinen Maalaisliiton paikallisosasto, jonka talo sijaitsi Harsuvaarassa. Pankkitoimintaa kylässä harjoitti Koirivaaran Ympäristön osuuskassa.
Talvisodassa Neuvostoliitto ei vallannut Koirivaaraa, mutta 1940 Moskovan rauhanehtojen mukaan se oli luovutettava Neuvostoliitolle ja asukkaat evakuoitiin jäljelle jääneeseen Suomeen. Jatkosodan alussa 1941 kylä vallattiin takaisin ja asukkaat pääsivät palaamaan koteihinsa. Koirivaaran kansakoulu toimi jatkosodan aikana 1942–1944 Harsuvaarassa sijainneessa Maalaisliiton paikallisosaston talossa. Jatkosodan lopulla 1944 alueelta oli vetäydyttävä ja väestö evakuoitiin uudelleen. Nykyisin Koirivaarassa ei ole asutusta ja rakennuksetkin on hävitetty.
Alex Pietrangelo
Alexander Pietrangelo (s. 18. tammikuuta 1990 King City, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa NHL-joukkue Vegas Golden Knightsissa. Hän on St. Louis Bluesin ensimmäisen kierroksen varaus vuodelta 2008, jolloin Pietrangelo varattiin neljäntenä pelaajana. Isokoinen Pietrangelo laukoo oikealta.
Ura
Pietrangelo oli voittamassa vuonna 2005 Ontarion paikallisen juniorisarjan mestaruutta Toronto Jr. Canadiensin joukkueessa. Hän teki sarjan loppuottelun voittomaalin Markham Waxersia vastaan. Vuotta myöhemmin OHL-joukkue Mississauga IceDogs varasi Pietrangelon kolmentena pelaajana OHL:n varaustilaisuudessa, ja hän siirtyi kaudeksi 2006–2007 joukkueen riveihin. Pietrangelo pelasi siellä hyvän tulokaskauden ja teki 59 runkosarjaottelussa tehot 7+45=52, joilla hän sijoittui IceDogsin sisäisessä syöttöpörssissä toiseksi Michael Swiftin jälkeen ja OHL:n puolustajien syöttöpörssissä viidenneksi. Pietrangelo valittiin kauden päätteeksi OHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen, OHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen sekä koko CHL:n tulokkaiden tähdistökentälliseen.
Kaudeksi 2007–2008 IceDogs muutti Niagaraan. Pietrangelo teki OHL:n runkosarjassa 60 ottelussa tehot 13+40=53, jotka jäivät hänen yhden kauden piste-ennätykseksi liigassa. Pietrangelo sijoittui puolustajien pistepörssissä kahdeksanneksi. Hän oli Jordan Foremanin jälkeen IceDogsin toiseksi tehokkain puolustaja ja sijoittui joukkueen sisäisessä pistepörssissä neljänneksi. Kevään 2008 pudotuspeleissä Pietrangelo oli tehoilla 5+4=9 IceDogsin tehokkain puolustaja sekä puolustajien maalipörssin toinen Belleville Bullsin P.K. Subbanin jälkeen. Puolustajien pistepörssissä hän oli neljäs. Pietrangelo valittiin kauden päätteeksi OHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen. St. Louis Blues varasi hänet koko varaustilaisuuden neljäntenä pelaajana kesällä 2008.
Pietrangelo teki syyskuussa 2008 tulokassopimuksen St. Louis Bluesin kanssa ja hän sai paikan joukkueesta harjoitusleirin jälkeen. Hän pelasi ensimmäisen NHL-ottelunsa 10. lokakuuta 2008 Nashville Predatorsia vastaan, mutta sai kolme päivää myöhemmin iskun päähänsä joutuessaan New York Rangersin Ryan Hollwegin taklaamaksi. Pietrangelo ei ollut kauan poissa, mutta hänet lähetettiin yhteensä kahdeksan ottelun jälkeen takaisin OHL:ään ja Niagara IceDogsiin. Pietrangelo teki pelaamissaan NHL-otteluissa yhden syöttöpisteen. IceDogsissa hän toimi joukkueensa kapteenina ja teki 36 runkosarjaottelussa tehot 8+21=29, joilla Pietrangelo oli IceDogsin toiseksi tehokkain puolustaja Drew Schiestelin jälkeen. Hänet valittiin kauden päätteeksi jälleen OHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen. Keväällä 2009 Pietrangelo palasi St. Louis Bluesin organisaatioon pelatessaan sen farmijoukkue Peoria Rivermenissä, AHL:ssä. Hän pelasi joukkueessa yhden runkosarja- ja seitsemän pudotuspeliottelua.
Kauden 2009–2010 Pietrangelo aloitti St. louis Bluesissa. Hän pelasi syksyllä 2009 yhdeksän ottelua tehden tehot 1+1=2. Pietrangelo teki NHL-uransa avausmaalin 25. lokakuuta 2009 Dallas Starsin Marty Turcon taakse. Blues lainasi hänet Kanadan käytettäväksi alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuihin, joiden jälkeen Pietrangelo siirtyi loppukaudeksi takaisin OHL:ään. Ennen sinne siirtymistään Niagara IceDogs kuitenkin kauppasi hänet Barrie Coltsiin, jossa Pietrangelo teki 25 runkosarjaottelussa otteluihinsa ja pelipaikkaansa nähden hyvät tehot: 9+20=29. Kevään 2010 pudotuspeleissä hän teki 17 ottelussa tehot 2+12=14, joilla Pietrangelo oli Coltsin toiseksi tehokkain puolustaja T.J. Brodien jälkeen. Pietrangelo oli kuitenkin joukkueen eniten maaleja tehnyt puolustaja. Kauden aikana OHL:n tähdistöottelussakin pelannut Pietrangelo valittiin jo neljännen kerran peräkkäin OHL:n kolmanteen tähdistökentälliseen.
Maajoukkue
Pietrangelo edusti Kanadaa alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuskilpailuissa vuosina 2009 ja 2010. Vuoden 2009 turnaus päättyi maailmanmestaruuteen ja vuoden 2010 turnaus hopeaan. Pietrangelo toimi jälkimmäisessä turnauksessa Kanadan varakapteenina ja hän oli tehoilla 3+9=12 kisojen tehokkain puolustaja sekä Kanadan toiseksi paras pistemies Taylor Hallin kanssa. Pietrangelo valittiin turnauksen tähdistökentälliseen.
Pietrangelo edusti Kanadaa myös miesten maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2011. Hän oli tehoilla 2+3=5 joukkueen tehokkain puolustaja, lukemalla +9 turnauksen +/–-tilaston voittaja. Pietrangelo valittiin myös turnauksen parhaaksi puolustajaksi.
Muuta
Alexin setä Frank Pietrangelo on entinen NHL-maalivahti. Hän torjui kausina 1987–1994 Pittsburgh Penguinsin ja Hartford Whalersin joukkueissa.
Amanda Fondell
Amanda Fondell (s. 29. elokuuta 1994 Linderöd, Ruotsi) on ruotsalainen laulaja ja Ruotsin Idol-voittaja. Fondell voitti vuoden 2011 kilpailun 9. joulukuuta 2011 52 %:n äänienemmistöllä.
Fondellin ensimmäinen single "All This Way" julkaistiin 2. joulukuuta 2011.
Husby (Tukholma)
thumb|300px|Husby [[Akallasta nähtynä. Taustalla Kista Science Tower.]] thumb|Tukholman mellakat vuonna 2013.
Husby on yksi Ruotsin pääkaupungin Tukholman kaupunginosista. Se sijaitsee läntisen Tukholman eli Västerortin alueella ja kuuluu hallinnollisesti Rinkeby-Kistan kaupunginosa-alueeseen. Kaupunginosaa rajaavat Akallan, Kistan ja Tenstan kaupunginosat. Vuosina 1971–1980 kaupunginosa tunnettiin nimellä Husby gård. Siellä on nykyisin 11 790 asukasta, ja maa-alaltaan kaupunginosa on 1,85 neliökilometrin laajuinen. Vuonna 2007 Husbyn väestöstä 81,7 % oli taustaltaan joko ensimmäisen tai toisen sukupolven maahanmuuttajia. Husbyssä on uimahalli sekä seikkailukylpylä Husbybadet.
Husbyssä on paljon yhdistyksiä. Rakennuskanta on peräisin 1970-luvun miljoonaohjelmasta.
Husby oli aiemmin varsin rauhallinen. Tukholman mellakat saivat 19. toukokuuta 2013 alkunsa Husbystä ampumavälikohtauksesta. Muutamien päivien aikana kymmeniä autoja poltettiin. Alueella on senkin jälkeen ilmennyt paljon levottomuuksia, ja siellä on väkivaltaisia jengejä.
Liikenne
Tukholman metron Husbyn metroasema otettiin käyttöön 5. kesäkuuta 1977. Asema sijaitsee kalliotunnelissa Husby centrumin alapuolella.
Se mikä on totta
Se mikä on totta on vuonna 1998 julkaistu Carl Franklinin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva, jonka pääosissa ovat Meryl Streep, Renée Zellweger ja William Hurt. Se mikä on totta perustuu tositapahtumiin ja Anna Quindlenin samannimiseen romaaniin.
Tuotanto
Se mikä on totta kuvattiin New Jerseyn Morristownissa, Basking Ridgessa, Clintonissa, Garfieldissa, Maplewoodissa, Princetonissa, West Caldwellissa ja West Orangessa 30 miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan tuottajina toimivat Jesse Beaton, Leslie Morgan, Harry J. Ufland ja William W. Wilson III.
Julkaisu ja vastaanotto
Se mikä on totta sai ensi-iltansa kotimaassaan Yhdysvalloissa 18. syyskuuta vuonna 1998. Elokuva myös oli osallisena Berliinin elokuvajuhlilla 13. helmikuuta vuonna 1999. Universal Pictures toimi elokuvan levittäjänä Yhdysvalloissa. Elokuva tuotti maailmanlaajuisesti 26 616 840 dollaria, joista 23 245 840 dollaria kotimaassa ja 3 371 000 dollaria ulkomailla.
Elokuva sai ilmestyessään kriitikoilta kiitettävän vastaanoton. Elokuvalla on Rotten Tomatoes -sivustolla 89 prosentin "tuore"-arvosana, joka perustuu kuuteenkymmeneenyhteen arvosteluun. Metacritic-sivustolla elokuvalla on 63 pistettä sadasta. Chicago Sun-Timesin elokuvakriitikko Roger Ebert antoi elokuvalle kolme tähteä neljästä.
Palkinnot ja palkintoehdokkuudet
Meryl Streep sai roolisuorituksestaan Oscar-ehdokkuuden parhaasta naispääosasta, mutta hävisi sen Gwyneth Paltrowille, joka voitti patsaan roolisuorituksestaan elokuvasta Rakastunut Shakespeare.
Vesannon terveysasema
Vesannon terveysasema on pohjoissavolaisessa Vesannon kunnassa toimiva julkisen palvelun terveysasema. Terveysaseman toiminnasta vastaa Pohjois-Savon sairaanhoitopiirin Kysteri-liikelaitos.
Terveysaseman palvelee yleensä arkisin kello 8-16, perjantaisin kello 15 saakka. Kesälomakaudella terveysaseman ollessa suljettu terveyspalveluja tuotetaan naapurikunnissa (esimerkiksi Tervon terveysasemalla), joskin jonain vuonna terveysasema on palvellut läpi kesän. Arki-iltaisin kello 16–18 ja viikonloppuisin kello 8–18 akuuttivastaanottoa tarjotaan Pielaveden tai Keiteleen terveysasemilla. Iltaisin ja öisin päivystyspalvelut ovat saatavilla Kuopion yliopistollisen sairaalan päivystyksestä (Puijonlaaksontie 2, Kuopio, C-ovi).
Jussi Halla-aho
Jussi Kristian Halla-aho (s. 27. huhtikuuta 1971 Tampere) on suomalainen poliitikko, joka on toiminut eduskunnan puhemiehenä 21. kesäkuuta 2023 lähtien. Hän toimi perussuomalaisten puheenjohtajana vuosina 2017–2021. Halla-aho on toiminut kansanedustajana vuosina 2011–2014 ja uudelleen heinäkuusta 2019 alkaen sekä Euroopan parlamentin jäsenenä 2014–2019.
Halla-aho tuli tunnetuksi "Scripta"-nimisen bloginsa kautta. Blogissaan Halla-aho käsitteli vuosien ajan Suomen maahanmuuttopolitiikkaa ja monikulttuurisuutta. Sen sisältämästä vieraskirjasta sai alkunsa maahanmuuttokriittisten keskustelijoiden Hommaforum-keskustelupalsta.
Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen hän on ollut vuoden 2009 alusta. Koulutukseltaan hän on kielitieteilijä ja filosofian tohtori. Halla-aho liittyi Perussuomalaiset-puolueen jäseneksi loppuvuodesta 2010. Sitä ennen hän toimi sitoutumattomana Helsingin kaupunginvaltuutettuna ja nousi perussuomalaisten kansanedustajaksi vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Halla-aho kuului Nuivan manifestin allekirjoittajiin vuonna 2010. Europarlamentaarikoksi Halla-aho valittiin samaan aikaan Sampo Terhon kanssa vuoden 2014 eurovaaleissa. Halla-aho on tullut tunnetuksi monikulttuurisuutta ja Suomen maahanmuuttopolitiikkaa kritisoivista kannanotoistaan.
Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesäkuussa 2017, kun hän voitti vastaehdokkaansa Sampo Terhon ja nousi Timo Soinin seuraajaksi. Halla-ahon tultua valituksi puolueen eduskuntaryhmä hajosi. Puheenjohtajana Halla-aho onnistui nostamaan puolueen kannatuksen hajoamista edeltäneelle tasolle ja sirpaleryhmä Sininen tulevaisuus kuihtui. Vuoden 2021 puoluekokouksessa Halla-aho ei enää asettunut ehdolle puolueen puheenjohtajaksi. Syy tähän löytyy tiedotteesta, jonka saa julkaista vasta kesäkuussa 2031.
Tausta
Halla-aho on sukutaustaltaan pohjalainen. Isän suku on talollisia Alajärven Hoiskosta. Äidinpuoleisessa Bergrothien suvussa on virkamiehiä ja kulttuurin parissa toimineita 1700-luvulta lähtien. Halla-ahon äidin isoisä toimi Alajärvellä metsänhoitajana ja äidinisä kunnanlääkärinä. Halla-ahon elämäkerran kirjoittaneen Lauri Nurmen mukaan sukutausta on keskeinen tekijä Halla-ahon nousussa yhteiskunnan huipulle. Halla-ahon vanhemmat muuttivat ennen hänen syntymäänsä Tampereelle Etelä-Pohjanmaalta Alajärveltä. Halla-aho varttui Peltolammin kaupunginosassa perheessä, jossa isä oli "viihdealan monitoimimiehen" Tappi Suojasen palveluksessa, äiti sairaanhoitaja. Vanhempien erotessa Jussi oli 12-vuotias. Hän kävi sekä peruskoulun, jonka yläasteella joutui koulukiusatuksi, että lukion Tampereella. Hän kävi lukiota aluksi Hatanpään lukiossa, mutta kirjoitti ylioppilaaksi Tampereen iltalukiosta vuonna 1991 yleisarvosanalla magna cum laude approbatur. Halla-aho soitti noin vuosina 1989–1994 Blashemia-nimisessä speed metal -yhtyeessä, jonka kappaleet hän sävelsi ja sanoitti. Yhtye esiintyi Lemporockissa vuonna 1994. Halla-aho suoritti 1990-luvun alussa siviilipalveluksen työskentelemällä nuorisotalon iltaohjaajana. Myöhemmin hän on sanonut katuneensa siviilipalveluksen suorittamista. Siviilipalvelusaikoihin yrittäjäkurssille osallistunut Halla-aho sanoi Hyvinkään Sanomien toimittajalle suunnittelevansa seksikaupan avaamista Joensuuhun. Suunnitelma jäi toteutumatta ja saattoi olla pelkkä satunnainen heitto.
Siviilipalveluksen jälkeen Halla-aho opiskeli Pirkanmaan hotelli- ja ravintolaoppilaitoksessa, josta hän valmistui tarjoilijaksi vuonna 1994. Vuosina 1995–2000 Halla-aho opiskeli Helsingin yliopistossa venäjää ja valmistui vuonna 2000 filosofian maisteriksi. Sen jälkeen hän oli vuosina 2000–2006 yliopistossa tutkija, tuntiopettaja ja jatko-opiskelija. Vuonna 2006 hän väitteli filosofian tohtoriksi muinaiskirkkoslaavista arvosanalla eximia cum laude approbatur. Halla-ahon väitöskirja käsitteli muinaiskirkkoslaavin substantiivien ja adjektiivien taivutuspäätteiden historiallista kehitystä. Ennen poliitikon uraansa Halla-aho työskenteli tarjoilijana, viisumivirkailijana Suomen Kiovan-suurlähetystössä sekä Helsingin yliopistossa tutkijana ja muinaiskirkkoslaavin tuntiopettajana. Nurmi on haastatellut elämäkertaa varten muun muassa slavistiikan professoria Jouko Lindstedtiä. Haastattelujen pohjalta Nurmi kertoo kirjoittamassaan elämäkerrassa, että Halla-ahon verkkokäytös oli herättänyt yliopistolla huomiota jo vuosia ja rasistiset tekstit aiheuttaneet ongelmia. Halla-ahoa oli varoitettu useasti. Haastattelujen perusteella Nurmi kirjoittaa, että Halla-ahon yliopistoura päättyi, kun tuntiopettajan työsopimus jäi vaille jatkoa. Nurmen mukaan tämä sai Halla-ahon katkeroitumaan ja väittämään olevansa uhri, vaikka väitöskirjan jälkeen harva saa yliopistosta työpaikan.
Poliittinen toiminta
Halla-aho kuului vuodesta 2000 alkaen aina perussuomalaisten puheenjohtajaksi valitsemiseensa saakka kansallismieliseen Suomen Sisu -yhdistykseen, joka ilmoittaa toimivansa herättääkseen ja vahvistaakseen suomalaisten kansallista yhtenäisyyttä ja itsetuntoa.
Halla-aho on ylläpitänyt vuodesta 2003 blogia nimeltä Scripta – kirjoituksia uppoavasta Lännestä, joka sisältää hänen omien sanojensa mukaan ”pääasiassa maahanmuuttoa, monikultturismia, suvaitsevaisuutta, ilmaisunvapautta ja poliittista korrektiutta käsitteleviä kriittisiä mielipidekirjoituksia”. Blogin lukijamäärä on vaihdellut kolmestatuhannesta kahdeksaantuhanteen päivässä. Halla-aho on todennut kirjoitustapansa olevan ”kärkevä, sarkastinen ja ajoittain aggressiivinen, mikä jättää lukijalle paljon vastuuta”. Halla-ahon blogin vieraskirjan keskusteluista kehittyi itsenäinen Hommaforum-niminen keskustelupalsta joulukuussa 2008.
Halla-aho oli perussuomalaisten sitoutumaton kansanedustajaehdokas Helsingin vaalipiirissä jo vuoden 2007 eduskuntavaaleissa mutta ei tullut valituksi 2 215 äänellä. Vuoden 2008 kunnallisvaaleissa hänet valittiin Helsingin kaupunginvaltuustoon sitoutumattomana perussuomalaisten ehdokkaana. Hän sai 2 977 ääntä, mikä oli 18. eniten koko maan ehdokkaista. Kannatuksensa Halla-aho keräsi lähes kokonaan ilman mainontaa ja perinteisiä tiedotusvälineitä. Valtio-opin emeritusprofessori Tuomo Martikainen sanoi, että ”Halla-ahon maahanmuuttajakriittisyys herättää kannatusta etenkin niiden ihmisten joukossa, jotka kokevat maahanmuuttajat arjessaan”.
Halla-ahon kannattajat keräsivät keväällä 2009 kahtatuhatta kannattajakorttia Halla-aholle perustettua valitsijayhdistystä varten siltä varalta, etteivät perussuomalaiset ottaisi Halla-ahoa ehdokkaakseen kesän 2009 eurovaaleihin. Halla-ahoa ei lopulta valittu perussuomalaisten listalle, ja kannattajayhdistys keräsi lähes 3 700 nimeä, mutta Halla-aho ei lähtenyt ehdolle, koska pelkäsi ehdokkuuden hajottavan ”maahanmuuttokriittisen liikkeen”.
Lokakuussa 2010 Halla-aho liittyi perussuomalaisen puolueen jäseneksi. Vuonna 2011 hän nousi Helsingin kaupunginhallitukseen ja on toiminut muun muassa opetuslautakunnan jäsenenä. Hän on toiminut myös perussuomalaisten valtuustoryhmän varapuheenjohtajana. Vuoden 2012 kuntavaaleissa Halla-aho valittiin 6 034 äänellä Helsingin kaupunginvaltuustoon. Hänen äänimääränsä oli kolmanneksi korkein sekä Helsingissä että koko maassa, vaikkei hän kampanjoinut vaaleissa lainkaan. Halla-aho erosi kaupunginhallituksen jäsenyydestä tultuaan valituksi Euroopan parlamenttiin mutta jatkoi kaupunginvaltuustossa. Vuonna 2015 hän ei kuitenkaan osallistunut lainkaan kaupunginvaltuuston kokouksiin.
Kansanedustaja
Vuoden 2011 eduskuntavaaleissa Halla-aho valittiin kansanedustajaksi Helsingin vaalipiirin toiseksi suurimmalla ja koko maan kuudenneksi suurimmalla äänimäärällä (15 074). Halla-ahon vaalirahakeräys tuotti reilut 60 000 euroa, kaikki 910 yksityiseltä lahjoittajalta. Halla-aho arvioi, että kyseessä on suurin summa, jonka eduskuntavaaliehdokas on milloinkaan kerännyt yksittäisiltä lahjoittajilta.
Huhtikuussa 2011 perussuomalaisten eduskuntaryhmä valitsi Halla-ahon maahanmuuttoon liittyviä lakiesityksiä käsittelevän hallintovaliokunnan puheenjohtajaksi. Hän kuitenkin luopui puheenjohtajuudesta kesäkuussa 2012 muiden puolueiden eduskuntaryhmien vaadittua hänen eroaan. Taustalla olivat Halla-ahon blogikirjoituksestaan saama sakkotuomio sekä hänen omat kommenttinsa korkeimman oikeuden vahvistamasta tuomiosta. Halla-ahoa syytettiin muun muassa oikeusjärjestelmän vähättelystä.
Vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Halla-aho keräsi koko maassa eniten ääniä, 30 596, mikä on uusi ennätys Helsingin vaalipiirissä. Hän pyysi vapautusta edustajantoimesta 2. heinäkuuta 2019 saakka, jolloin hänen toimikautensa Euroopan parlamentissa päättyy.
Vuoden 2023 eduskuntavaaleissa Halla-ahon äänimäärä oli maan neljänneksi suurin, 22 081.
Europarlamentaarikko
Vuoden 2014 europarlamenttivaaleissa Jussi Halla-aho valittiin europarlamenttiin Alexander Stubbin jälkeen suurimmalla henkilökohtaisella äänimäärällä Suomessa (80 529 ääntä). Halla-aho aloitti europarlamentaarikkona heinäkuussa 2014, ja hänen tilalleen kansanedustajaksi nousi varasijalta Mika Raatikainen.
Europarlamentissa Halla-aho kuului Euroopan konservatiivien ja reformistien ryhmään (ECR). Hän oli jäsen kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnassa (LIBE) sekä EU:n ja Venäjän parlamentaarisen yhteistyövaliokunnan valtuuskunnassa. Varajäsen hän oli sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnassa (IMCO) ja valtuuskunnassa, joka toimii EU:n ja Kazakstanin, Kirgisian ja Uzbekistanin parlamentaarisissa yhteistyövaliokunnissa ja vastaa suhteista Tadžikistaniin, Turkmenistaniin ja Mongoliaan.
Halla-aho oli vuoden 2017 alkuun mennessä jättänyt yksitoista kirjallista kysymystä, joista kymmenen käsitteli maahanmuuttoa. Käyttämissään 31:ssä puheenvuorossa hän on 25:ssä käsitellyt maahanmuuttoa, kolmessa rajatarkastuksia ja kahdessa muslimien osuutta viharikoksiin. Halla-aho on europarlamentissa äänestänyt muun muassa terrorismia tukevan Saudi-Arabian aseidenvientikieltoa vastaan.
Joulukuussa 2016 Halla-aho ilmoitti, ettei aio pyrkiä jatkokaudelle Euroopan parlamentissa vaan asettuu ehdolle kuntavaaleissa 2017 sekä eduskuntavaaleissa 2019. Hän ilmoitti myös asettuvansa todennäköisesti ehdolle perussuomalaisten puheenjohtajaksi kesän 2017 puoluekokouksessa.
Puolueen puheenjohtaja
thumb|left|Halla-aho puhumassa Lappajärven markkinoilla heinäkuussa 2018. Halla-aho valittiin perussuomalaisten puheenjohtajaksi Jyväskylän puoluekokouksessa 10. kesäkuuta 2017. Halla-aho sai puheenjohtajavaalin ensimmäisellä kierroksella yli puolet annetuista äänistä (949 ääntä), minkä johdosta hänet valittiin puheenjohtajaksi ensimmäisellä kierroksella.
Linjapuheessaan puoluekokouksessa Halla-aho muun muassa arvosteli maahanmuuttopolitiikkaa, eurooppalaista integraatiota ja yhteisvaluutta euroa. Puheessaan Halla-aho myös toi esille, että perussuomalaiset eivät ole vaatineet hallitusohjelman neuvottelua uusiksi vaan perussuomalaiset edellyttävät, että myös perussuomalaisille tärkeitä hallitusohjelman kirjauksia noudatetaan.
Halla-ahon mukaan perussuomalaiset selvisi kesän 2017 eduskuntaryhmää koskeneesta kriisistä hyvin, sillä ”Perussuomalaisten kannatus näyttää olevan suunnilleen siinä, missä se oli ennen tätä eduskuntaryhmästä tapahtunutta loikkaustakin”. Halla-aho jatkaa puolueen puheenjohtajana myöhemmin samassa kuussa järjestettävän puoluekokouksen jälkeenkin.
Halla-aho kertoi kesäkuussa 2021, ettei ole ehdolla puheenjohtajaksi seuraavassa elokuun 2021 puoluekokouksessa.
Eduskunnan puhemiehenä
Halla-aho valittiin eduskunnan puhemieheksi 21. kesäkuuta 2023. Hänen valintansa puolesta äänesti 134 kansanedustajaa.
Valintansa jälkeen pitämässä puheessaan Halla-aho korosti sananvapauden tärkeyttä eduskunnassa ja sitä, että kansanedustajalla on oikeus olla tulematta loukatuksi, mutta hänellä on myös velvollisuus olla loukkaantumatta toisten edustajien arvoista tai mielipiteistä. Tyyliseikoilla on Halla-ahon mukaan merkitystä, mutta ne ovat aina toissijaisia sananvapauteen nähden.
Presidenttiehdokkaana
Halla-aho ilmoitti 7. heinäkuuta 2023 pyrkivänsä puolueen ehdokkaaksi presidentinvaaleihin 2024. Tiedotteessaan Halla-aho korosti muun muassa perussuomalaisen arvopohjan vastaavan sitä, mitä tasavallan presidentiltä voidaan edellyttää, sekä omaa kokemustaan mediapaineen kestämisestä poliittisen uransa aikana. Halla-aho valittiin ainoana ehdokkaana perussuomalaisten presidenttiehdokkaaksi puoluekokouksessa elokuussa 2023.
Euroopan unioni
Keväällä 2017 Halla-aho ilmoitti, että mikäli hänet valitaan perussuomalaisten puheenjohtajaksi seuraavana kesänä, hän tuo EU-eron perussuomalaisten päätettäväksi. Halla-aho sanoi puheenjohtajana ajavansa aktiivisesti Suomen eroa EU:sta ja eurosta. Puheenjohtajaksi valintansa jälkeen toukokuussa 2018 Halla-aho sanoi, ettei pidä Suomen EU-eroa realistisena.
Fasismia ja natsismia vastaan
Puheenjohtajana Jussi Halla-aho on ojentanut puolueen nuorisojärjestöä esimerkiksi siitä, että natsitervehdykset ja ”fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen” vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tällöin Perussuomalaisista Nuorista erotettiin etnonationalistien johtohahmoja, jotka totesivat, että ”selkäänpuukottajan palkka” on kuolema.
Avoin suomalaisuus
Huhtikuussa 2018 Halla-aho puolusti puolueen etnonationalistien vastustamaa avointa suomalaisuutta ja sanoi sen olevan historiallinen todellisuus. Hänen mielestään suomalaisuutta ei voi rajoittaa esimerkiksi ihonvärin tai silmien tai hiusten värin perusteella.