cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Juhana Fredrik
thumb|Juhana Fredrik, [[Lucas Cranach vanhempi|Lucas Cranach vanhemman maalaama muotokuva vuodelta 1550.]] Juhana Fredrik Jalomielinen (30. kesäkuuta 1503 Torgau – 3. maaliskuuta 1554 Weimar) oli Saksin vaaliruhtinas vuosina 1532–1547 ja sen jälkeen tynkä-Saksin herttua kuolemaansa asti. Hän oli viimeinen Wettinin hallitsijasuvun ernestiläisen sukuhaaran edustaja Saksin vaaliruhtinaana. Juhana Fredrik oli luterilaisen uskonpuhdistuksen innokas puolustaja, joka menetti tappiollisessa Schmalkaldenin sodassa vaaliruhtinaan arvonsa ja pääosan valtakunnastaan Wettinien albertilaiselle haaralle.
Juhana Fredrik oli vaaliruhtinas Juhana Horjumattoman vanhempi poika, joka tuli isänsä seuraajaksi vuonna 1532. Hän käytännössä peri isältään myös aseman Saksan luterilaisten ruhtinaiden edellisvuonna muodostaman puolustusliiton eli Schmalkaldenin liiton johtajana. Juhana Fredrik uskoi aluksi, että protestanttisten valtioiden ja keisari Kaarle V:n välillä voitaisiin säilyttää rauha. Hänen päätöksensä sekaantua Naumburgin piispanvaaliin korvaamalla valittu katolinen piispa protestanttisella kuitenkin provosoi keisaria. Välit kiristyivät entisestään, kun Juhana Fredrik ja Hessenin maakreivi Filip Jalomielinen vuonna 1542 karkottivat katolisen Braunschweig-Wolfenbüttelin herttua Henrik II:n mailtaan. Juhana Fredrik myös vieroitti serkkunsa, luterilaiseksi kääntyneen Saksin herttua Moritsin vallatessaan tämän perintömailla sijainneen Wurzenin kaupungin.
Metonin jakso (albumi)
Metonin jakso on oululaisen metalliyhtye Murenan debyyttilevy. Se julkaistiin 22. elokuuta 2007.
Megan Fahlenbock
Megan Fahlenbock (s. 30. kesäkuuta 1971 Toronto, Ontario) on kanadalainen näyttelijä, joka tunnetaan äänirooleistaan Jen Mastersonina animaatiosarjassa 6teen ja Gwenina Total Drama Islandissa ja Total Drama Actionissa.
Metonin jakso (albumi)
Levyn piti alkuperäisten suunnitelmien mukaan ilmestyä jo vuoden 2007 huhtikuussa, mutta nauhoitusten venyminen ja kappaleiden viilailu aiheutti aikatauluun viivästyminen, jonka johdosta yhtye yhdessä levy-yhtiön kanssa päätti siirtää julkaisun keväästä syksyyn. Levy sijoittui julkaisuviikollaan Suomen listoilla sijalle 37.
Albumin nimi
Albumin nimi "Metonin jakso", johtuu muun muassa juutalaisessa kalenterissa käytetystä 19 vuoden pituisesta ajanjaksosta, jota myös kutsutaan nimellä "Metonin jakso". Ajatus lähti liikkeelle kun albumille mietittiin nimeä ja yhtyeen keskusteluissa tuli esiin termi "13. kuukausi". Tätä nimeä yhtye ei kuitenkaan halunnut käyttää albuminsa nimenä, koska Mokoma-yhtyeellä oli samaan suuntaan oleva, Viides vuodenaika -niminen EP. Murena kuitenkin lähti hakemaan tietoa 13. kuukaudesta ja esiin nousi albumin nykyinen nimi.
Megan Fahlenbock
Ura
Fahlenbock on näytellyt elokuvissa Johnny 2.0, Split City, Hooked on Speedman ja The Death of Alice Blue. Hänet palkittiin Toronto Inside Out Lesbian and Gay Film and Video -juhlissa parhaana näyttelijänä komediaelokuvasta The Baby Formula.
Fahlenbock oli myös Roguen äänenä videopelissä X-Men: Mutant Academy 2.
Juhana Fredrik
Kun Schmalkaldenin sodaksi kutsuttu uskonsota keisarillisia joukkoja vastaan vuonna 1546 puhkesi, Juhana Fredrik sai tuekseen vain osan Pohjois-Saksan protestanttisista ruhtinaskunnista. Kun hän lähetti joukkonsa Tonavalle kohtaamaan keisarin armeijan, Moritsin armeija hyökkäsi suojattomaksi jääneeseen vaaliruhtinaskuntaan. Liittoutuneet Kaarle V ja Morits löivät lopulta Juhana Fredrikin 24. huhtikuuta 1547 ratkaisevassa Mühlbergin taistelussa, jonka päätteeksi hän jäi haavoittuneena vihollistensa vangiksi. Juhana Fredrik tuomittiin 10. toukokuuta 1547 kapinallisena kuolemaan, mutta keisari armahti hänet sen jälkeen kun hän oli 19. toukokuuta luovuttanut vaaliruhtinaan arvonsa ja pääosan valtakunnastaan Moritsille. Hän sai pitää vain osan Thüringenistä ja Saksin herttuan arvon. Juhana Fredrikiä pidettiin vankina vuoteen 1552, jolloin hänet vapautettiin Moritsin ajauduttua vuorostaan sotaan keisaria vastaan.
Juhana Fredrikin kuoltua hänen edustamansa Wettinien ernestiläinen haara jäi hallitsemaan osaa Saksista, joka jakautui kuitenkin lukuisiksi pieniksi herttuakunniksi. Hänen kolme poikaansa olivat Saksin herttuat Juhana Fredrik II ja Juhana Fredrik III sekä Saksi-Weimarin herttua Juhana Vilhelm.
Kablin lintuasema
pienoiskuva|Kablin lintuasema Kablin lintuasema sijaitsee Viron Pärnumaassa, Häädemeesten kunnassa, Riianlahden rannalla.
Nigulan luonnonsuojelualueen johtaja Henn Vilbaste perusti Kablin lintuaseman vuonna 1969. Hän rakennutti suuren, nykyisin 17 metrin korkuisen helgolandrysän, jonka avulla on rengastettu suuria määriä muuttavia lintuja, etupäässä pieniä varpuslintuja. Lintuja pyydystetään myös lintuverkoilla. Tieteellisesti merkittävimmät tulokset on saatu talitiaisen muutosta.
Chicken Skin Music
Muusikot
"Stand by Me"
"Yellow Roses"
"Chloe"
"Goodnight Irene"
Lähteet
Ry Cooder LP Chicken Skin Music (Reprise Records REP 54 083 (MS 2254), 1976)
Deus Ex: Invisible War
Peli on jatko-osa Deus Ex -pelille.
Pelaaminen
Deus Exissä pelihahmo oli JC Denton, mutta Invisible Warissa seikkailee Alex Denton, joka on pelaajan valinnan mukaan nainen tai mies.
Vastaanotto
Peli on saanut IGN:n arvostelussa arvosanaksi 9/10.
Pont de Saint-Nazaire
Pont de Saint-Nazaire on Loire-joen ylittävä vinoköysisilta Saint-Nazairen kaupungin ja Saint-Brevin-les-Pinsin kunnan välillä. Sillan ylittävä tie on Loire-Atlantique departementtitie 213 (Route départementale RD 213).
Ympäristön sietokyky
Ympäristön sietokyky tarkoittaa sitä suurinta määrää haitallisia aineita, jonka tietty ympäristö voi kestää. Haitallisia aineita voivat olla esimerkiksi ympäristömyrkyt. Ympäristön sietokyky vaihtelee paikoittain.
Mike Hoffman
Michael Hoffman (s. 24. marraskuuta 1989) on kanadalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan vasen laitahyökkääjä, joka edustaa San Jose Sharksia.
Ura
Hoffman aloitti junioriuransa Kitchener Dutchmenissa kaudella 2006–2007 ansaitsemalla vuoden tulokas -palkinnon. Kauden 2006–2007 lopussa Kitchener Rangers kutsui hänet pelaamaan kahden runkosarja- ja neljän pudotuspeliottelun verran OHL-liigaa. Kauden 2007–2008 Hoffman epäonnistui vakuuttamaan Rangersin, eikä yksikään muu OHL-joukkue halunnut häntä, joten hän siirtyi pelaamaan QMJHL:ään, jossa pelasi vuoteen 2010 asti.
QMJHL:ssä Hoffman pelasi ensin Gatineau Olympiquesissa, josta joutui kuitenkin lähtemään 19 pelin jälkeen. Vuonna 2010 Olympiquesin General Manager Charlie Henry sanoi Hoffmanin olleen "hyvä pelaaja, mutta hän ei tehnyt töitä menestymisen eteen yhtä paljoa kuin tekee nykyään". Tämän jälkeen liigan viimeisenä ollut Drummondville Voltigeurs otti hänet ja hän teki 24 maalia 62 pelissä. Häntä ei varattu NHL:n varaustilaisuudessa vuonna 2008. Hän osallistui Philadelphia Flyersin harjoitusleirille, josta hänet vapautettiin 29. syyskuuta.
Hän palasi Drummondvilleen kaudeksi 2008–2009. Hän teki 62 pelissään 52 maalia Voltigeursissa joka edellisen vuoden viimeiseksi jäämisen jälkeen voitti QMJHL:n mestaruuden osallistui vuoden 2009 Memorial Cup -turnaukseen. QMJHL:n finaaleiden seitsemännessä ottelussa Hoffman teki maalin ja sai syöttöpisteen Drummondvillen voittaessa 3–2 Shawiniganin. Hän teki pudotuspeleissä 21 maalia 19 ottelussaan. Hänet varasi 19-vuotiaana NHL:ään 130. pelaajana vuoden 2009 varaustilaisuudessa Ottawa Senators. Senators olisi voinut tehdä sopimuksen Hoffmanin kanssa varaustilaisuuden jälkeen, mikäli yksikään muu joukkue ei olisi varannut häntä. 14 muuta joukkuetta osoitti olevansa kiinnostuneita Hoffmanista. Hoffman osallistui Ottawan harjoitusleirille ja pelasi ennen kautta harjoitusottelun Montreal Canadiensia vastaan, mutta joutui kuitenkin vielä palaamaan junioreihin.
Hoffman pelasi kauden 2009–2010 yli-ikäisenä Saint John Sea Dogsissa, johon Drummondville antoi hänet toisen kierroksen varausvuorosta CHL:n varaustilaisuuteen. Hoffman teki 56 pelissä 85 pistettä (46 maalia ja 39 syöttöpistettä). Hän rikkoi Sea Dogsin joukkueen kaikkien aikojen yhden kauden maaliennätyksen. Hän sijoittui kolmanneksi QMJHL:n maalipörssissä, jakoi toista paikkaa ylivoimamaaleissa 17 osumallaan ja oli pistepörssin seitsemännellä sijalla. Hoffman valittiin QMJHL:n ensimmäiseen tähdistöön ja hänet nimettiin liigan arvokkaimmaksi pelaajaksi sekä vuoden urheilijamaisimmaksi pelaajaksi.
Hoffman palasi jälleen kaudella 2011–2012 Binghamtoniin. Hoffman kutsuttiin ylös Ottawaan joulukuussa 2011 ja hän teki debyyttinsä NHL:ssä 23. joulukuuta 2011 Carolina Hurricanesia vastaan. Hoffman jäi ilman pisteitä debyytissään. Hoffman oli Binghamtonin paras pistemies kaudella 2012–2013, mutta hänen solisluunsa murtui vain vähän ennen AHL:n tähdistöottelua. Hän pelasi vain kolme ottelua Senatorsissa ennen kuin mursi solisluunsa uudelleen ja joutui sen vuoksi olemaan sivussa 12 viimeistä ottelua runkosarjassa sekä 10 ensimmäistä ottelua pudotuspeleissä.
Tammikuussa 2021 Hoffman teki vapaana pelaajana St. Louis Bluesin kanssa yksivuotisen ja neljän miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Heinäkuussa 2021 Hoffman teki vapaana pelaajana Montreal Canadiensin kolmen vuoden mittaisen ja yhteensä 13,5 miljoonan dollarin arvoisen sopimuksen.
Elokuussa 2023 Canadiens kauppasi Hoffmanin ja Rem Pitlickin Pittsburgh Penguinsiin vaihdossa Jeff Petryyn, Casey DeSmithiin ja Nathan Légaréen. Penguins kauppasi Hoffmanin, Mikael Granlundin, Jan Ruttan ja ensimmäisen kierroksen varausvuoron vuoden 2024 varaustilaisuudessa San Jose Sharksiin vaihdossa Erik Karlssoniin, Dillon Hamaliukiin ja kolmannen kierroksen varausvuoroon vuoden 2026 varaustilaisuudessa.
Sarawakin lippu
Sarawakin lippu on Malesian Sarawakin osavaltion tunnus. Lipun pohjaväri on keltainen, mikä on Borneon saaren tunnusväri. Punainen ja musta raita tulevat Sarawakin kuningaskunnan rajahin lipusta. Lipun keskellä on yhdeksänsakarainen tähti, joka viittaa osavaltion yhdeksään alueeseen.
Trades Union Congress
Trades Union Congress (lyh. TUC) on Englannin ja Walesin ammattiliittojen keskusjärjestö. Se on perustettu vuonna 1868, ja sillä on noin 5,6 miljoonaa jäsentä. TUC:n pääsihteeri on Frances O’Grady. Hän on toiminut pääsihteerinä vuodesta 2013.
Skotlannilla ja Irlannilla (mukaan luettuna Pohjois-Irlanti ) on omat ammattijärjestönsä sekä niiden keskusjärjestöt.
Oksalyylikloridi
Oksalyylikloridi eli etaanidioyylikloridi (C2O2Cl2) on happoklorideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Sitä käytetään orgaanisessa synteesissä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö
Oksalyylikloridia valmistetaan oksaalihapon ja fosforipentakloridin välisellä reaktiolla. Sitä käytetään agrokemikaalien, lääkeaineiden ja muiden hienokemikaali en valmistuksessa. Oksalyylikloridi reagoi karboksyylihappojen kanssa muodostaen muita happoklorideja, hiilimonoksidia ja hiilidioksidia. Katalyyttinä reaktiossa käytetään dimetyyliformamidia. Toinen reaktio, jossa oksalyylikloridia käytetään usein on Swern-hapetus. Siinä oksalyylikloridi ja dimetyylisulfoksidi hapettavat alkoholit aldehydeiksi tai ketoneiksi.
Rantanplan
Rantanplan (joskus Ran-Tan-Plan) on Lucky Luke -sarjakuvassa ja sen spin off -sarjana julkaistussa omassa nimikkosarjakuvassaan esiintyvä poikkeuksellisen tyhmä koira. Hahmo on parodia elokuvakoira Rin Tin Tinistä. Rantanplan-albumien takakansien mukaan se on ”varjoaan tyhmempi koira”. Lucky Luke itse puhutteli sitä ”Tyhmimmäksi, mutta kilteimmäksi tällä puolen Mississippiä”.
Rantanplan esiintyi ensimmäisen kerran Lucky Luke -tarinassa Daltonien jäljillä vankilan vahtikoirana, joka ei tajua, mitä oikein on tekemässä. Rantanplan tajuaa kaiken yleensä väärinpäin. Esimerkiksi tarinassa Daltonin muori Rantanplan luulee Joe Daltonia, joka on kahlittu kädestä Rantanplanin kaulaan, isännäkseen.
Omassa nimikkoalbumissaan Ran-Tan-Plan saa perinnön Rantanplan perii erään Oggie Svensonin jättiomaisuuden. Tarinassa omaisuus siirtyisi Joe Daltonille, jos Rantanplan kuolisi ihan miten tahansa. Joe haluaa tappaa eläimen, josta on tullut Yhdysvaltain rikkain koira. Kun Lucky Luke kutsutaan suojelemaan koiraa ja hän kuljettaa sen Teksasista Virginia Cityyn yrittää Rantanplan päästä takaisin ”rakastetun isäntänsä” luo.
Rantanplan oli alun perin Morrisin luoma hahmo, jolle René Goscinny antoi sielun. Terence Hillin vuonna 1990 tähdittämässä elokuvassa Lucky Luke Rantanplan on nimeltään Bushwack. Myös ranskalaisen Lucky Luke -piirrossarjan englanninkielisessä versiossa Rantanplan on nimeltään Bushwack. Lucky Luke – Uudet seikkailut -animaatiosarjan englanninkielisissä käännöksissä Rantanplania kutsutaan usein nimellä Rintindumb, kun taas ruotsiksi joskus nimellä Ratata.
Suomessa julkaistuja Rantanplan-albumeita
Otavan julkaisemat:
Sanoman ja Helsinki Median julkaisemat:
Egmontin julkaisemat:
Hurttahuumoria-albumeissa julkaistaan Rantanplan-sanomalehtisarjakuvia eli lyhyitä vitsisarjoja. Alkuperäisen sarjan kaksi ensimmäistä on julkaisematta suomeksi. Ensimmäinen Hurttahuumoria on alkukielellä numero 3.
Klassikern
Klassikern on kahden helsinkiläisen urheiluseuran, HIFK:n ja Kiffenin, kohtaamisista käytettävä nimitys. Seurat ovat kilpailleet vastakkain esimerkiksi jalkapallossa, jääpallossa, käsipallossa, jääkiekossa ja yleisurheilussa.
Tausta
Aikoinaan seurojen kilpailullisten välien taustalla olivat aatteet. Vaikka molemmat olivat porvarillisia suomenruotsalaisia seuroja, HIFK oli keski- ja yläluokan joukkue, kun taas Kiffen suuntautui hieman enemmän työväestön suuntaan ja otti HIFK:ta aktiivisemmin mukaan myös suomenkielisiä henkilöitä.
Riidat seurojen välillä olivat yleisiä, ja niitä kiristivät pelaajien siirtymiset kilpailijan riveihin. Esimerkiksi vuonna 1928 seurojen välit olivat katketa, kun HIFK:n aitajuoksija Bengt Sjöstedt vaihtoi edustamansa seuran HIFK:sta Kiffeniin.
Kohtaamiset urheilussa
HIFK on voittanut seitsemän ja Kiffen neljä jalkapallon Suomen mestaruutta. Keskinäiset ottelut olivat usein samankaltaisia poliittisten kiistojen värittämiä, kuten Espanjassa Real Madridin ja FC Barcelonan tai Ranskassa Olympique de Marseillen ja PSG:n vastaavat. Vuoteen 2015 mennessä HIFK:n ja Kiffenin jalkapallojoukkueet olivat kohdanneet eri sarjatasoilla 60 kertaa.
Jääkiekossa HIFK on voittanut Suomen-mestaruuden seitsemästi, kun taas Kiffenin suuruuden aikaa olivat 1930- ja 40-luvut, jolloin se voitti kolme mestaruutta, kaksi hopeaa ja kaksi pronssia. Sittemmin Kiffenin jääkiekkojaosto on lakkautettu.
1920-luvulta 1930-luvun puoliväliin molemmat helsinkiläisseurat taistelivat tasaväkisesti kahta viipurilaista jääpallojoukkuetta vastaan. Kiffen saavutti tuolloin kolme hopeaa, mutta jääkiekon tavoin myös sen jääpallojaosto on lakkautettu. HIFK sen sijaan on jatkanut jääpallon pelaamista ja voittanut seitsemäntoista mestaruutta.
Lehtonokkasammal
Lehtonokkasammal (Eurhynchium angustirete) on suikerosammalten heimoon kuuluva lehtisammallaji. Sitä esiintyy Euraasiassa lauhkealla vyöhykkeellä jokseenkin mantereisella alueella Lehtonokkasammal on isonokkasammalen (Eurhynchium striatum) kaltainen, mutta sen lehdet ovat lyhyempiä ja tylppiä. Sitä on pidetty myös isonokkasammalen alalajina Eurhynchium striatum ssp. zetterstedtii (Störmer) Podp. Laji on kaksikotinen ja harvoin itiöpesäkkeellinen.
Malesian talous
Malesia on yksi Aasian vauraimmista valtioista. Malesia on teollistunut hyvin nopeasti, ja kansallinen tavoite on nostaa maa kehittyneiden teollisuusmaiden eturiviin vuoteen 2020 mennessä. Malesian bruttokansantuote on maailman neljänkymmenen suurimman joukossa. Bruttokansantuotteesta palvelut muodostavat hieman alle 50 prosenttia ja teollisuus runsaat 40 prosenttia. Maatalouden osuus on kymmenisen prosenttia.
Maan talouden kannalta tärkeimmät teollisuudenalat ovat elektroniikkateollisuus. Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa ja niiden hyödyntäminen on taloudelle tärkeää. Maan tärkeimmät kauppakumppanit ovat muut Kaakkois-Aasian maat sekä Kiina, Japani ja Yhdysvallat.
Talouspolitiikka
Malesian hallitus on 1990-luvun lopulta alkaen yrittänyt houkutella maahan ICT-yrityksiä verohelpotuksin Multimedia Super Corridor -hankkeen (MSC) avulla. Lisäksi maassa kannustetaan yrityksiä sijoittamaan maahan pääkonttoreitaan, aluepalvelukeskuksiaan ja kansainvälisistä hankinnoista vastaavia yksiköitään. Malesian hallitus antaa maahan investoiville yrityksille tukea ja maksuhelpotuksia, ja yritysveroa on alennettu. Multimedia Super Corridor -alue koostuu pääkaupunki Kuala Lumpurin, Malesian territorion Putrajayan ja korkean teknologian keskuksen Cyberjayan alueista. MSC:n lisäksi Malesiaan on perustettu yli 200 teollisuusaluetta tuotannon hajauttamiseksi. Perinteisimpiä teollisuuskeskittymiä ovat Klang Valley Selangorissa ja Penangin saari. Toinen merkittävä erityistalousalue MSC:n lisäksi on Singaporen tuntumaan perustettava Iskander.
Malesian politiikkaa on leimannut malaijiväestön ja muiden alkuperäiskansojen muodostaman bumiputraväestön suosiminen. Politiikka sai alkunsa 1970-luvulla ja on pyrkinyt tasaamaan varakkaamman kiinalaisväestön ja vähävaraisemman malaijiväestön tulotasoa. Tavoitteena oli saada maan talouselämässä malaijien osuudeksi 30 prosenttia. Maassa luotiin erilaisia kiintiöitä, jotka ovat suosineet malaijiomisteisia yrityksiä ja malaijien nimittämistä korkeampiin virkoihin. Malaijeja suosiva politiikka lopetettiin virallisesti vuonna 1990, mutta käytännössä politiikkaa noudatetaan edelleen.
Vuonna 2009 maan pääministeri Najib Razak ilmoitti, että maassa luovutaan 30 prosentin bumiputrakiintiöstä tietyillä palvelualoilla, jotta kilpailukykyä saadaan parannettua. Vuonna 2010 julkistetun talousohjelman tarkoitus on tehostaa talouskasvua samalla kun bumiputratukea vähennetään. Talousohjelmassa maa varautuu tulevaisuuden haasteisiin, joita aiheuttavat muun muassa aivovuoto muihin maihin ja öljyvarantojen ehtyminen. Valtion öljy-yhtiö Petronas rahoittaa puolet valtion budjetista, ja öljystä saatavien vientitulojen ennustetaan vähenevän lähivuosina. Tilanteeseen on tarkoitus varautua bumiputrakiintiöistä luopumisen lisäksi verotusta uudistamalla, arvonlisäveron käyttöönotolla ja karsimalla tukia, jotka kohdistuvat elintarvikkeisiin ja polttoaineisiin. Maan oppositio on vastustanut muutoksia. Etenkin bumiputrakysymys on sisäpoliittisesti merkittävä asia.
Malesian vienti ja bruttokansantuote ovat kasvaneet viime vuosien aikana, ja kasvun ennustetaan jatkuvan, vaikka myös Malesiaan on vaikuttanut globaali talouskriisi maan ulkomaankauppariippuvuuden vuoksi. Maan hallituksen tavoitteena on nostaa Malesia korkean tulotason maaksi vuoteen 2020 mennessä.
Teollisuus
Malesiassa on pyritty 1970-luvulta lähtien kehittämään teollisuutta ja vähentämään riippuvuutta maatalouden raaka-aineviennistä. Maan teollistamisohjelma lähti käyntiin pääministeri Mahathir Mohamadin aikakaudella. Pitkän tähtäimen suunnitelman tavoite oli tehdä Malesiasta täysin teollistunut maa vuoteen 2020 mennessä. Malesian viennistä teollisuuden tuotteiden osuus on nykyään noin 80 prosenttia. Tärkeimmät teollisuudenalat ovat sähkö- ja elektroniikkalaitteet, puolijohdeteollisuus, elintarviketeollisuus, kumiteollisuus, kemikaalit, metsäteollisuus, kaivosteollisuus, öljynjalostus, moottoriajoneuvoteollisuus, ja rakennusteollisuus.
Malesian talouskasvun veturina on ollut etenkin elektroniikkatuotteiden, kuten puolijohteiden vienti. Puolijohteiden kysyntä maailmalla on kasvanut voimakkaasti. Malesia on myös maailman suurin tietokoneiden levyasemien valmistaja. Elektroniikka ja sähkölaitteet muodostavat yli puolet Malesian viennistä.
thumb|left|250px|Toisen sukupolven [[Proton Saga, jota valmistettiin 2008-2010.]] Malesiassa on järjestelmällisesti kehitetty raskasta teollisuutta, ja kansallinen ylpeydenaihe on malesialaisvalmisteinen auto Proton. Malesia on yksi Kaakkois-Aasian suurimmista autonvalmistajista, ja maassa valmistetaan vuosittain 450 000 autoa. Maan automarkkinoita hallitsee Protonin lisäksi Perodua. Autoja valmistetaan myös vientiin, mutta 95 prosenttia maan autotuotannosta jää kotimaan markkinoille.
Elintarviketeollisuutta Malesiassa hallitsee monikansallinen Nestlé. Muita tärkeitä elintarviketeollisuuden yrityksiä ovat singaporelainen palmuöljy-yhtiö Lam Soon ja malesialainen Ace Canning. Kaakkois-Aasian ja Kiinan suunnalta tuodut halpatuotteet ovat aiheuttaneet maassa monien elintarvikealan yritysten lopettamisia.
Luonnonvarat
Malesia on luonnonvaroiltaan rikas maa, ja maasta saatavia luonnonvaroja ovat muun muassa tina, bauksiitti, raakaöljy, maakaasu, kupari, rautamalmi, kulta ja hopea. Plantaaseilla viljellään runsaasti kumipuita ja öljypalmuja, ja maalla on myös merkittävät metsävarannot. Malesia on maailman suurin tinan ja palmuöljyn tuottaja.
Tina on ollut siirtomaa-ajoista lähtien Malesialle tärkeä luonnonvara. . Tinateollisuus kärsi laskusuhdanteesta 1980- ja 1990-luvulla, ja sen merkitys maan taloudelle ei ole enää yhtä merkittävää kuin nousevan palmuöljyteollisuuden. Malesia on silti yhä maailman suurin tinan tuottaja. 2000-luvulle tultaessa tinan kysyntä maailmalla lähti taas nousuun, ja tinakaivosteollisuuden kasvu jatkuu edelleen. Kysynnän nousu johtuu erityisesti elektroniikkalaiteteollisuuden tarpeista. Tinakaivoksia sijaitsee lähes kaikissa Malakan niemimaan osavaltioissa, mutta merkittävimmät tinaa tuottavat osavaltiot ovat Pahang, Perak ja Kelantan. Tinakaivosten ympärille on syntynyt monia kaupunkeja, muun muassa pääkaupunki Kuala Lumpur.
Öljy ja maakaasu muodostavat yhden Malesian talouden peruspilareista, ja öljytulot maan suurimman yksittäisen tulonlähteen. Malesian öljymarkkinoita hallitsee kansallinen öljy-yhtiö Petronas. Sillä on yksinoikeus kaikkiin öljynetsintä- ja tuotantoprojekteihin Malesiassa, ja kaikkien ulkomaisten yhtiöiden täytyy toimia yhteistyössä sen kanssa. Maan tärkeimmät öljykentät sijaitsevat Malakan niemimaan lähistöllä. Maakaasun tuotanto on keskittynyt Itä-Malesian Sarawakiin, jossa sijaitsevat Bintulun tuotantolaitokset muodostavat maailman suurimman LNG-keskittymän. Malesian öljyvarantojen ehtyminen on yksi maan tulevaisuuden suurimmista haasteista.
Maa- ja metsätalous
thumb|right|250px|Öljypalmuviljelmä Malesiassa. thumb|right|250px|Teeviljelyksiä Cameron highlandsin alueella. Malesian maa- ja metsätaloustuotteista tärkeimmät vientituotteet ovat palmuöljy, luonnonkumi, kookosöljy ja kopra. Muita vientituotteita ovat kaakao, pippuri, ananas ja erilaiset mausteet. Riisinviljely on myös tärkeä maatalouden ala, mutta riisiä tuotetaan lähinnä kotimaan markkinoita varten eikä maa ole riisin suhteen omavarainen. Myös vihanneksia ja hedelmiä tuodaan ulkomailta. Liha- ja siipikarjatuotteiden suhteen maa on melko omavarainen.
Aiemmin kumipuun viljely oli maan tärkein maataloustuote, mutta kun synteettinen kumi johti raakakumin hinnan alenemiseen, monet plantaasit siirtyivät öljypalmun viljelyyn. Palmuöljyn tuottajana Malesia on maailman toiseksi suurin naapurimaansa Indonesian jälkeen. Malesia ja Indonesia tuottavat maailman palmuöljystä 85 prosenttia. Malesian osuus maailmanmarkkinoista on noin 40 prosenttia, eli se tuottaa noin 15 miljoonaa tonnia palmuöljyä vuodessa. Palmuöljyä käytetään monissa elintarvikkeissa ja nykyisin yhä enemmän myös biopolttoaineena. Suomalainen Neste on perustamassa Singaporeen maailman suurinta biodiesellaitosta, joka on täysin riippuvainen Malesian palmuöljystä. Neste on maailman suurin yksittäinen palmuöljyn ostaja.
Metsätalous ja puutavaran jalostus ovat tärkeitä toimialoja niin Länsi- kuin Itä-Malesiassakin. Maassa toimii parikymmentä pientä paperitehdasta, mutta maa on riippuvainen muualta tuoduista paperiteollisuustuotteista. Maassa on vain yksi sellutehdas, joten myös sellu on tärkeä tuontituote. Tehtaille tärkein raaka-aine on keräyspaperi, joka myös on 90-prosenttisesti tuontitavaraa. Maassa on pyritty kehittämään paperinkeräystä raaka-aineen tuontiriippuvuuden vähentämiseksi.
Malesian metsävarannot keskittyvät etenkin Borneolla sijaitseviin Sabahiin ja Sarawakiin, missä puuteollisuus on keskeisimmässä asemassa. Länsi-Malesiassa alkaa olla pulaa maa-alasta, joka sopisi istutuksille. Ensisijaisesti puuviljelmät ovat kumipuuplantaaseja tai öljypalmuviljelmiä, eivätkä tuota puuraaka-ainetta. Malesia on maailman suurin trooppisen puutavaran viejä.
Malesian metsien hävittämisaste on maailman korkein. Luonnonsuojelujärjestöt ja alkuperäisasukkaat ovat vastustaneet metsähakkuita, jotka ovat siitä huolimatta lisääntyneet. Elintilaa metsiltä vievät myös öljypalmuviljelykset, ja Malesiassa muhii ekokatastrofi sademetsien häviämisen myötä. Metsien suojelemiseksi palmuöljyteollisuuden leviämistä on rajoitettu, minkä seurauksena suuryhtiöt ovat siirtäneet palmuöljytuotantoaan Afrikan maihin.
Tietoliikenne
Palvelut muodostavat noin puolet Malesian bruttokansantuotteesta.
Maan tietoliikenneverkko on Kaakkois-Aasian kehittyneimpiä. Suurin operaattori on valtionyhtiö Telekom Malaysia, TM. Sen lisäksi alalla on useita pienempiä yrityksiä. Telekom Malaysian hallussa on 90 prosenttia maan lankaliittymistä, ja sen tytäryhtiöinä on muun muassa laajakaista-, mobiili- ja verkkoyhtiöitä. Telekom Malaysia oli monopoliasemassa vuoteen 1994, jolloin alalla alkoi syntyä kilpailua uusien yrittäjien myötä. Kilpailu on johtanut tietoliikennepalveluiden paranemiseen, ja valtio pyrkii yhä lisäämään sitä. Palveluiden saatavuus on erittäin hyvä suuremmissa kaupungeissa, mutta maaseudulla tilanne on heikompi. Matkapuhelimen käyttäjiä arvioidaan olevan noin 70 prosenttia väestöstä. Suurimmat matkapuhelinoperaattorit ovat Maxis, Celcom ja DiGi
Internetin käyttäjiä maassa on noin 15 miljoonaa. Valtion tavoitteena on saada kaikille kansalaisille mahdollisuus nopean laajakaistan käyttöön. Sen leviämistä ovat hidastaneet korkea hintataso ja palveluntarjoajien puute.
Pankkisektori
thumb|right|250px|Public Bankin pääkonttori Kuala Lumpurissa. Malesian keskuspankki Bank Negara Malaysia valvoo maan pankkijärjestelmän toimintaa. Suurimmat maassa toimivat pankit ovat Malayan Banking Group, Bumiputra-Commerce Bank, Public Banking Group ja RHB Bank. Maassa toimivia islamilaisia pankkeja ovat Bank Islam Malaysia ja Bank Muamalat Malaysia. Pankki- ja vakuutustoiminta on sallittua ulkomaalaisille pankeille, ja suurimmat Malesian markkinoilla toimivat ulkomaalaiset pankit ovat HSBC, Standard Chartered, Citibank, OCBC ja UOB.
Turismi
Matkailu on yksi Malesian nopeimmin kehittyvistä elinkeinoista, ja se on maan kolmanneksi suurin ulkomaisen valuutan lähde. Maassa vierailee vuosittain yli 20 miljoonaa turistia, ja maassa on tehty suuria investointeja turismin kehittämiseen. Muun muassa Visit Malaysia -kampanjalla on pyritty houkuttelemaan maahan lisää matkailijoita. Suurin osa turisteista on viikonloppumatkailijoita Singaporesta. Merkittävä osa vierailijoista on myös muista Kaakkois-Aasian maista ja Kiinasta, mutta myös kaukomatkailijoiden määrä on myös kasvussa.
Matkailijoita Malesiaan houkuttelevat Malakan niemimaan itärannikon hiekkarantojen tuntumaan nousseet lomakeskukset. Suosituimpia kohteita ovat muun muassa reppumatkailijoiden ja auringonpalvojien suosiossa olevat Langkawi, Penang ja Redang. Luonnonharrastajia maassa houkuttelevat koskemattomat sademetsät ja kansallispuistot, kuten maan suurin kansallispuisto Taman Negara ja Gunung Mulun kansallispuisto Länsi-Malesiassa sekä Kinabalun ja Bakon kansallispuistot Borneon saarella.
Siirtomaa-ajan vanha kaupunki Malakka on Malesialle tärkeä turistikohde pitkän historiansa ansiosta. Kaupungin merkittäviin turistinähtävyyksiin lukeutuvat vanhojen siirtomaa-aikaisten linnoitusten rauniot ja samalta ajalta peräisin olevat satoja vuosia vanhat rakennukset. Pääkaupunki Kuala Lumpur houkuttelee turisteja nähtävyyksiensä ja ostosmahdollisuuksiensa ansiosta. Kaupungin kuuluisin nähtävyys ja maamerkki on Petronas Towers, jonka yhteydessä on kaupungin merkittävin ostoskeskus Suria KLCC.
Ulkomaankauppa
Malesian kansantalous ja talouskehitys ovat hyvin riippuvaisia ulkomaankaupasta. Valtion ulkomaankauppa on Aasian talouskriisin taituttua 1990-luvun lopulla ollut joka vuosi ylijäämäistä. Maailmanlaajuisen taantuman myötä maan talouden kasvua on ylläpitänyt kotimainen kysyntä, mutta maan talous perustuu pitkälti ulkomaankauppaan. Malesian ulkomaankaupan kannalta olennaisia asioita ovat Kiinan, Japanin ja Yhdysvaltain talouden kasvu sekä puolijohteiden kysyntä maailmalla.
Sharp Cut
Sharp Cut on suomalaisen Sweatmaster-yhtyeen levy. Sue-lehti valitsi sen 2000-kymmenluvun kolmanneksi parhaaksi kotimaiseksi albumiksi vuonna 2009.
Malesian talous
Ulkomaankauppa
Malesian suurimmat kauppakumppanit sekä viennissä että tuonnissa ovat Kiina ja Singapore. Kun mukaan lasketaan Hongkong ja Taiwan, kiinankielisen alueen osuus maan ulkomaankaupasta on noin 30 prosenttia. Tätä kehitystä edesauttaa erityisesti Malesian etnisesti kiinalaisten hallitseva osuus maan liike-elämässä. Muut tärkeät kauppakumppanit ovat Japani, Yhdysvallat ja Euroopan unioni. Ulkomaankaupan maantieteellinen jakautuminen on monipuolisempaa kuin monessa kehittyvien talouksien maassa. Keskeisimmät kauppakumppanit ovat aasialaisia valtioita, mutta minkään yksittäisen maan osuus Malesian ulkomaankaupasta ei ole hallitseva.
Tärkeimmät vientituotteet ovat elektroniikka- ja sähköteollisuuden tuotteet ja raaka-aineet, palmuöljy, öljy ja nesteytettyä maakaasua, kumi, tekstiilit ja kemikaalit. Näistä sähkö- ja elektroniikkateollisuuden osuus on hieman yli 40 prosenttia. Öljy-, kaasu-, ja öljyjalosteet ja kemikaalit muodostavat yli 20 prosentin osuuden ja palmuöljyn vienti hieman alle 10 prosenttia. Sähkö- ja elektroniikkalaitteet muodostavat myös Malesian tuonnista noin 40 prosenttia osuuden. Öljy- ja kaasutuotteita on tuonnista noin 15 prosenttia ja erilaisia koneita noin 10 prosenttia.
Rahoitus
Malesian talouden ja teknologian kehityksessä, rakennemuutoksessa ja korkean teknologian työpaikkojen luomisessa on suuri merkitys ollut ulkomaisilla sijoituksilla. Ennen 1990-luvun lopun Aasian talouskriisiä ulkomaisten investointien osuus oli lähes 10 prosenttia bruttokansantuotteesta, mutta kriisin jälkeen sijoitustulot eivät ole nousseet kriisiä edeltävälle tasolle ja ulkomaisten investointien osuus bruttokansantuotteesta on vain muutaman prosentin verran.
Kiinan vetovoima kansainvälisten sijoittajien silmissä on vähentänyt Malesiaan tehtäviä sijoituksia, mutta Kiinan markkinoiden imussa myös Malesiaan tehtävät investoinnit ovat kasvaneet. Malesiassa on kärsitty myös hitaasta byrokratiasta ja pääomien sääntelystä, mikä on karkottanut ulkomaisia sijoituksia. Kansainvälisen kilpailun kasvaessa Malesiassa on enenevässä määrin panostettu myös tutkimus- ja kehitystyöhön, koulutuksen parantamiseen ja tuotannon korkeaan teknologiaan.
Malesia on ulkomaisten sijoittajien silmissä kilpailukykyinen maa, sillä maassa on edullinen kustannustaso, toimiva infrastruktuuri, koulutettu englantia puhuva työvoima ja hyvät palvelut. Maan talouspolitiikka, jossa yrityksille annetaan tukea ja helpotuksia erilaisissa maksuissa, on myös houkutellut ulkomaista pääomaa maahan.
Työmarkkinat
Malesian työvoiman määrä on noin 11 miljoonaa ihmistä noin 20 miljoonasta työikäisestä ihmisestä, eli työvoiman määrä on noin kolmasosa 30 miljoonan asukkaan maan väestöstä. Nuorempien ikäluokkien kasvaessa työvoiman määrä on kasvussa. Loput maan työikäisestä väestöstä ovat opiskelijoita tai pitävät huolta omasta kotitaloudestaan. Suurin osa työllistyy valmistusteollisuuteen ja rakennusalalle. Seuraavaksi suurimmat alat ovat kauppa- ja matkailupalvelut. Malesian työttömyysaste on alhainen, noin 3 prosenttia, joskin tilastointi ei kaikilta osin ole vertailukelpoinen länsimaiden tilastointitapoihin. Työmarkkinoilla bumiputrat ovat suosituimmuusasemassa muihin väestönosiin nähden.
Työvoiman koulutustaso on pääosin riittävä työvoimavaltaisille valmistusteollisuuden aloille, mutta koulutustaso ei riitä kehittyvien työmarkkinoiden vaatimuksiin, minkä takia maan hallitus on käynnistänyt koulutuksen kehittämishankkeita. Työväestöstä 70 prosentilla on keskiasteen koulutus ja vajaalla 30 prosentilla on yliopistotutkinto.
Maa on kärsinyt aivovuodosta ja korkeammin koulutetun väestön muutosta ulkomaille opiskelujen ja työn perässä. Huonommin palkattuihin töihin maassa on tarvittu ulkomaisia työntekijöitä työvoimapulan takia rakennusteollisuuteen, viljelyksille ja kotiapulaistöihin. Vierastyöläisten osuus on noin kolmannes maan työvoimasta. Pääasialliset lähdemaat ovat Indonesia, Bangladesh, Filippiinit, Myanmar ja Nepal.
Suuri osa vierastyöläisistä on maassa laittomasti. Siirtolaisuutta kasvattaa Malesian korkeampi elintaso sen naapurimaihin nähden. Malesiassa on laittomia siirtolaisia karkotettu, jolloin työttömyysastetta on saatu alennettua. Laittoman työvoiman häätö jatkuu edelleen. Hallituksen tiukentamat työvoimasäädökset ovat toisaalta aiheuttaneet joillekin aloille työvoimapulaa.
Energia
Malesia on energiantuotannossaan lähes omavarainen. Maan vuotuinen sähköntuotto on noin 120 miljardia kWh (2012), jolloin Malesia on maailman 30 suurimman sähköntuottajan joukossa. Fossiiliset polttoaineet muodostavat yli 90 prosenttia Länsi-Malesian energiantuotannosta. Niistä nesteytetyn maakaasun osuus on noin 65 prosenttia ja kivihiilen noin 30 prosenttia. Vesivoimalla tuotetaan runsaat 5 prosenttia maan energiasta. Itä-Malesiassa taas energianlähteinä ovat maakaasu ja diesel, joiden molempien osuus energiantuotannosta on noin puolet.
Myös tulevaisuudessa fossiiliset polttoaineet tulevat muodostamaan pääosan maan energiantuotannosta, vaikka maan hallitus onkin ryhtynyt toimiin uusiutuvan energian määrän lisäämiseksi. Malesiassa on potentiaalia biomassan, vesivoiman, jätteenpolton, aurinkoenergian ja hakkuujätteen hyödyntämiselle. Malesiassa on aikomus lisätä kotimaan tuotantoa ja vähentää maahan tuotavan energian määrää, lisäksi tarvetta on energianlähteiden monipuolistamiselle öljyvarojen ehtymisen myötä.
Ydinvoimaa ei ole Malesiassa käytetty energianlähteenä, mutta kaasu- ja kivihiiliriippuvuuden takia maassa on suunnitteilla ydinvoimalan käyttöönotto vuoteen 2025 mennessä. Borneolle on rakennettu, ja suunnitteilla on lisää vesivoimalahankkeita Sarawakin jokien valjastamiseksi sähköntuotantoon. Hankkeet ovat aiheuttaneet vastustusta suurpatojen haitallisten ympäristövaikutusten takia.
Malesian sähköntuotantoa hallitsee maan mantereen puoleisella osalla kansallinen Tenaga Nasional (TNB). Itä-Malesian merkkinoita hallitsevat Sabah Electricity ja Sarawak Electricity. TNB:llä on monopoliasema maan sähkönsiirrossa.
Lentoliikenne
thumb|right|250px|Kuala Lumpurin kansainvälinen lentokenttä. Malesian sijainti Aasian ja Tyynenmeren välimaastossa on tehnyt maasta keskeisen lentoliikenteen solmukohdan. Maan suurin lentoasema on Kuala Lumpurin kansainvälinen lentoasema, joka sijaitsee noin 50 kilometrin päässä Kuala Lumpurista. Tärkeitä kansainvälisiä lentoasemia ovat myös Langkawi, Kota Kinabalu, Penang ja Kuching.
Kuala Lumpurin lentoasemaa käyttää vuosittain lähes 40 miljoonaa matkustajaa, ja matkustajamäärät ovat nousseet joka vuosi. Eniten lentoja maan kansainvälisiltä lentokentiltä tehdään muihin Kaakkois-Aasian maihin. Myös kotimaan liikenneyhteyksien kannalta lentotiet Itä- ja Länsi-Malesian välillä ovat tärkeitä.
Maan merkittävin lentoyhtiö on Malaysia Airlines, jota arvostetaan yhtenä maailman parhaista lentoyhtiöistä. Oneworld lentoyhtiöallianssiin kuuluvana se operoi yli 150 maahan. Toinen malesialainen lentoyhtiö on Aasian suurin halpalentoyhtiö Air Asia.
Vesiliikenne
Meriteitse käytävä kansainvälinen kauppa on historiallisista ajoista lähtien ollut Malesian elinehto. Nykyisinkin 95 prosenttia maan ulkomaankaupan kuljetuksista tehdään meriteitse. Maan suurin rahtiliikenteen satama on Kuala Lumpurin länsipuolella sijaitseva Port Klang. Se on myös yksi maailman suurimmista rahtiliikenteen satamista. Muita merkittäviä satamia on Penangilla Johorissa, Labuanilla ja Sabahissa. Lisäksi maassa on lukuisia pikkusatamia, jotka palvelevat rannikon teollisuuskaupunkeja. Länsi- ja Itä-Malesian välissä on kapeimmillaan 650 km Etelä-Kiinan merta, joten meritiet ovat myös kotimaan liikenteessä tärkeitä. Itä-Malesian lisäksi Länsi-Malesian satamista on laivareittejä Indonesian puolelle. Turismin kannalta merkittäviä ovat vesireitit Malakan niemimaalta rannikon pienemmille saarille. Itä-Malesiassa tärkeitä ovat myös sisämaan vesireitit tieverkoston vajavaisuuden takia.
Rautatiet
thumb|right|250px|[[KL Monorail -juna.]] Malesissa on rautateitä noin 2 000 kilometriä. Maan talouden nousukaudella 1990-luvulla rautateitse tehtävä rahtiliikenne kasvoi voimakkaasti. Rataverkkoa on sittemmin nykyaikaistettu sähköistämällä ja sitä on laajennettu. Valtaosa rautateistä sijaitsee maan mantereen puoleisella osalla Länsi-Malesiassa. Itä-Malesian kaikki rautatiet sijaitsevat Sabahissa. Sarawakin osavaltiossa rautateitä ei ole. Länsi-Malesian rautatieverkko on pääasiassa pohjois-etelä suuntainen, eikä vuoristoisen keskiosan läpi mene itä-länsi-suuntaisia rautateitä.
Rautatieverkko on Malesian valtion omaisuutta, ja se ylettyy Singaporeen asti. Junalla pääsee Malesian rataverkon eteläisimmästä päästä Johor Bahrusta länsirannikkoa pitkin Kuala Lumpurin ja Ipohin kautta Padang Besariin Thaimaan rajalle tai maan keskiosaa pitkin Tumpatiin, Kelantaniin. Itärannikkoa pitkin menee ainoastaan lyhyt rautatielinja Kuantanin ja Kertehin välillä, joka ei ole yhteydessä maan muuhun rautatieverkkoon, mutta suunnitteilla on uuden radan rakentaminen Kuantaniin muusta rataverkosta.
Kuala Lumpurissa on moderni metroverkosto. Osa kaupungin paikallisliikenteen asemista on maan alla ja osa maan pinnalla. Kaupungissa on myös yksiraiteinen monorail-linja. Metroverkosto poikkeaa muiden suurkaupunkien metroista siten että eri linjat ovat eri yhtiöiden ylläpitämiä.
Valtatiet
Borneolla tieverkosto on harvaa ja tiet ovat paikoin huonokuntoisia, jolloin vesiliikenteen merkitys on korostunut.
Taloushistoria
Siirtomaavallan aikana maan talous on ollut Britannialaisten siirtomaaisäntien kontrolloimaa. Siirtomaahallinnon aikana britit perustivat maahan luonnonvaroja hyödyntääkseen muun muassa tinakaivoksia ja kumipuuplantaaseja. Malaija kehittyi brittihallinnon alaisuudessa maailman suurimmaksi tinan ja raakakumin tuottajaksi. Samalla kehittyi maan tieverkko, kun sisämaan tinaesiintymiä alettiin hyödyntää.
Myös alueellisia eroja oli; itärannikko oli maatalousvaltaista ja teollisuus oli keskittynyt länsirannikolle. Ihmisiä yritettiin houkutella maataloudesta teollisuuteen ja näin yritettiin kuroa umpeen alueiden välisiä varallisuuseroja. Maassa alettiin kehittää teollisuutta omia luonnonvaroja hyödyntäen, jotta riippuvuus eurooppalaisista vähenisi.
Mahathir Mohamadin pääministerikauden alussa 1980-luvulla Malesiassa alettiin järjestelmällisesti kehittää maan teollisuutta ja maassa aloitettiin wavwasan 2020 -projekti, jonka tavoitteena on tehdä Malesiasta täysin teollistunut maa vuoteen 2020 mennessä. Maassa kehitettiin raskasta teollisuutta ja maassa alkoi Mahathirin aikakaudella taloudellinen nousukausi, mikä nosti Malesian kehittyvien teollisuusvaltioiden joukkoon. Maan bruttokansantuote kolminkertaistui ja köyhyysrajan alapuolella elävä väestönosa kutistui 50 prosentista alle kymmeneen prosenttiin.
Aasian talouskriisi 1990-luvun lopulla vaikutti Malesian talouteen voimakkaasti, ja maan talous romahti. Talouskriisi johti myös Mahathirin suosion putoamiseen ja aiheutti takaiskun visio 2020 -projektille. Maa kuitenkin toipui talouskriisistä nopeammin kuin useimmat naapurimaansa. Toipumista edesauttoi etenkin elektroniikkatuotteiden vienti maailmalle. Maa kärsi IT-alan taantumasta 2000-luvun alkuvuosina, mutta sen jälkeen maan talous on lähtenyt voimakkaaseen nousuun.
Vuonna 2009 pitkään jatkunut kasvu taittui kansainvälisen talouskriisi takia, sillä kansainvälinen kysyntä maan vientituotteita kohtaan laski. Tilannetta tasapainotti kuitenkin kotimainen kysyntä, ja Malesia on selvinnyt maailmaa kohdanneesta talouskriisistä vähäisin vahingoin. Malesia on kuitenkin voimakkaasti riippuvainen ulkomaankaupasta, minkä takia maan hallitus aloitti elvytystoimet taantuman torjumiseksi erilaisin tukipaketein. Maassa pidetään edelleen kiinni 2020-projektista, mutta se edellyttäisi tasaisen kasvun jatkumista.
Ingi Þorsteinsson
Þórarinn Ingi Þorsteinsson (24. helmikuuta 1930 Reykjavík – 23. maaliskuuta 2006 Fossvogur) oli islantilainen yleisurheilija, joka kilpaili pika-aitajuoksussa, 400 metrin aitajuoksussa ja pikajuoksussa. Hän edusti seuratasolla reykjavíkiläistä KR:ää.
Malesian talous
Haasteet
Maan talouden suurimmat tulevaisuuden haasteet liittyvät öljyvarantojen ehtymiseen ja aivovuotoon koulutetumman väestönosan muuttaessa pois maasta. Maan öljy-yhtiö Petronas rahoittaa maan budjetista puolet ja öljynviennistä saatavien tulojen on arvioitu pienenevän jo lähitulevaisuudessa. Maassa on pyritty varautumaan tulevaisuuteen verotusta uudistamalla ja lisäämällä erilaisia maksuja.
Ingi Þorsteinsson
Ingi osallistui olympialaisiin Helsingissä 1952, jossa hän oli mukana 110 metrin aidoissa, 400 metrin aitajuoksussa ja 4 × 100 metrin viestissä. Hän putosi ensimmäisellä kierroksella molemmilla aitajuoksumatkoilla, joista 400 metrin aidoissa hän oli alkueränsä hitain. Pikaviestissä Islannin joukkue hylättiin alkueräjuoksussaan.
Orli Znojmo
Orli Znojmo on tšekkiläinen jääkiekkojoukkue Znojmosta. Joukkue pelaa Tšekin kolmanneksi korkeimmalla sarjatasolla 2. česká hokejová ligassa.
Malesian talous
Korruptio
Vaikka Malesiassa esiintyy Transparency Internationalin mukaan huomattavasti vähemmän korruptiota kuin sen naapurimaissa, Singaporea lukuun ottamatta, on korruptio maan talouskehitystä haittaava tekijä. Korruptio kytkeytyy vahvasti maan politiikkaan ja päätöksentekoon suurista hankkeista päätettäessä. Maan virastaan eronneen entisen oikeusministerin mukaan maan puoluerakenne perustuu lahjusten antamiseen ja vastaanottamiseen. Maan pitkään vallassa olleen puolueliiton Barisan Nasionalin aikana maassa on syntynyt korruptiojärjestelmä, jossa kiinalaiset yritykset rahoittavat poliitikkoja ja yritykset hyötyvät näistä yhteyksistään maan hallitukseen. Maassa on aloitettu korruption torjunta, mutta toiminta on vielä alkutekijöissään.
Orli Znojmo
Historia
Joukkue pelasi ennen Itävallan pääsarjassa pelaamista Tšekin pääsarjassa Extraligassa. Joukkueen paras sijoitus Tšekin Extraligassa on kolmas sija kaudella 2005-06. NHL:n työsulkukaudella 2004-05 joukkueessa pelasi useita NHL-pelaajia, esim. Patrik Eliáš, Martin Havlát ja Tomáš Vokoun. Kaudet 2011-2020 joukkue pelasi Itävallan monikansallista EBEL-liigaa. Kaudeksi 2020–2021 joukkue kuitenkin palasi pelaamaan takaisin Tšekkiin.
Ingi Þorsteinsson
6. syyskuuta 1955 hän meni naimisiin Fjóla Þorvaldsdóttirin kanssa. Hänen poikansa on Þorsteinn Skúli (s. 28. heinäkuuta 1960)
Orli Znojmo
Joukkue kaudella 2023-2024
Lähde: EliteProspects
Ingi Þorsteinsson
Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde: Sports-Reference
Orli Znojmo
Joukkueenjohto
Lähde: EliteProspects
Hentosätkin
Hentosätkin (Ranunculus confervoides, syn. R. trichophyllus ssp. eradicatus, R. trichophyllus ssp. lutulentus, Batrachium eradicatum) on makeassa vedessä ja murtovedessä kasvava leinikkikasvi.
Ulkonäkö ja koko
Yksivuotinen hentosätkin kasvaa 5–30 senttimetriä pitkäksi. Sen ohut, vaaleanvihreä ja läpikuultava varsi on tyvestä pensasmaisesti haarova ja tyviosan nivelistä juurehtiva. Kasvin kaikki lehdet ovat hienoliuskaisia uposlehtiä. Ne ovat 1–3,5 cm pitkiä ja useimmiten varren nivelvälejä lyhyempiä. Lehtilapa on harittava-, veltto- ja harvaliuskainen. Kukkaperät ovat pituudeltaan tavallisesti 1–3 cm, mutta jäävät usein upoksiin jolloin kukat ovat umpipölytteisiä. Verho- ja terälehtiä on viisi kappaletta. Verholehdet ovat joskus sinikärkisiä. Valkoiset ja tyvestä keltaiset terälehdet ovat 3,5–4,5 mm, joskus jopa 7 mm pitkiä. Terälehdet eivät kosketa toisiaan ja niissä on sirppimäinen mesikuoppa. Heteitä on alle 10 kappaletta, ponnet ovat 0,5–0,7 mm pitkiä. Suomessa hentosätkin kukkii heinä-elokuussa. Hedelmä koostuu 1–1,5 mm pitkistä, siipipalteettomista pähkylöistä. Pähkylät ovat harvakarvaisia ja niissä on pieni ota. Hentosätkin on myrkyllinen kasvi, kuten muutkin leinikit.
Hentosätkin voi risteytyä järvisätkimen (R. peltatus ssp. peltatus) kanssa.
Levinneisyys
Hentosätkin on pohjoinen sirkumpolaarinen laji eli se kasvaa pohjoisessa maapallon ympäri ulottuvilla vyöhykkeillä. Euroopassa sitä tavataan ainoastaan Islannissa, Norjassa, Ruotsissa, Suomessa ja Pohjois-Venäjällä sekä Kaukasian alueella. Levinneisyysalue jatkuu Venäjällä Aasian puolelle aina Tyynelle valtamerelle saakka, ja edelleen Alaskaan, Pohjois-Kanadaan ja Grönlantiin. Laji kestää varsin arktisiakin olosuhteita, joten sitä kasvaa jopa Pohjois-Grönlannin rannikolla.
Suomessa hentosätkintä voi tavata sopivista vesistöistä koko maassa, mutta tavanomainen laji on vain Pohjanlahden rannikolla Vaasan korkeudelta pohjoiseen sekä Itä- ja Luoteis-Lapissa.
Elinympäristö
Hentosätkin kasvaa vähäsuolaisessa murtovedessä sekä neutraalivetisissä järvissä, lähteissä ja puroissa. Kasvupaikat ovat kovahkoja mineraalimaapohjia.
The Very Best of The Mills Brothers
The Very Best of The Mills Brothers on kokoelma-albumi Ohion Piquassa syntyneiden Millsin veljesten muodostaman kvartetin tuotannosta.
Levyn on julkaissut Weton/Wesgram B.V. DGR-merkillä. Musiikkikasettia DMC 1002 on tehty Italiassa. LP-levyn tunnus on DGR 1002 ja CD-levyn DGC 1002.
Levykannen on suunnitellut LW Project Consultancy B.V. (SWP / Jan Plooy).
Kappaleet
Sivu 1
1. Paper Doll – 2:40 2. Glowworm – 2:10 3. Mood Indigo – 2:48 4. Any Time – 2:29 5. I'll See You in My Dreams – 2:38 6. Poor Butterfly – 2:35 7. Tea for Two – 2:52
5. I Still Get a Thrill – 2:43 6. Stardust – 2:52 7. Autumn Leaves – 2:16
Robertsforsin kunta
thumb|right|250px|Maailman suurin juustohöylä Ånäsetissä. thumb|right|250px|[[Dalkarlsån kansanopisto.]]
Robertsforsin kunta on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin. Kunnan keskustaajama on Robertsfors.
Kunnan maapinta-ala on 1 292,32 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 6 786 henkeä (31.12.2021).
Kunnan väestö on vähenemään päin. Kunnanvaltuustossa on 31 jäsentä.
Kunnassa on monipuolista teollisuutta, kuten valimo, keramiikka ja harvinaista timanttiteollisuutta. Kunnassa sijaitsee myös Ruotsin pohjoisin lasitehdas Madam Glas ja vanha Robertsforsin ruukki. Kunnallisia palveluja tarjolla on kirjasto, terveys- ja päivähoitopalveluita, neljä alakoulua, yläkoulu ja lukio. Kirkkojen ja ruukin museon lisäksi on kunnassa on nähtävyyksinä mm. luonnonsuojelualueita ja maatalouteen liittyviä museoita.
Vuonna 2007 kunnassa oli 94,98 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 7,3 prosenttia kunnan maapinta-alasta.