cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mohamed Salah
Liverpool
Salah siirtyi Englannin Valioliigan Liverpooliin 42 miljoonalla eurolla kesällä 2017. Hän teki maalin heti kauden avausottelussa Watfordia vastaan. Kauden toisessa Watford-ottelussa hän teki neljä maalia. Hän teki pelaamissaan 36 valioliigaottelussa 32 maalia ja antoi 11 maalisyöttöä. Kauden aikana hän jäi vain kaksi kertaa ilman maaleja kahdessa peräkkäisessä liigaottelussa. Hän voitti sarjan maalikuninkuuden ja hänet valittiin Valioliigan kauden pelaajaksi sekä myös toimittajien ja pelaajien valitsemaksi vuoden pelaajaksi. Hänet valittiin myös Valioliigan kauden joukkueeseen. Mestarien liigassa hän pelasi 13 ottelua, joissa teki kymmenen ja syötti viisi maalia. Välierien ensimmäisessä osaottelussa entistä seuraansa Romaa vastaan hän teki kaksi ja syötti kaksi maalia. Hän joutui jättämään tappiollisen loppuottelun Real Madridia vastaan kesken loukkaantumisen vuoksi. Hänet valittiin Mestarien liigan kauden joukkueeseen.
Salah voitti Valioliigan maalikuninkuuden myös kaudella 2018−2019 tehtyään 38 ottelussa 22 maalia. Lisäksi hän antoi 11 maalisyöttöä. Ottelussa Bournemouthia vastaan hän teki hattutempun. Mestarien liigassa hän teki 12 ottelussa viisi ja syötti kaksi maalia. Loppuottelussa Tottenhamia vastaan hän teki avausmaalin rangaistuspotkusta. Liverpool voitti ottelun lopulta 2−0.
Liverpoolin mestaruuteen päättyneellä valioliigakaudella 2019–2020 Salah viimeisteli 34 sarjaottelussa 19 ja syötti kymmenen maalia. Hän voitti myös UEFA Super Cupin ja seurajoukkueiden maailmanmestaruuden. Mestarien liigan kahdeksassa ottelussa hän teki neljä maalia. Kaudella 2020–2021 hän teki 37 valioliigaottelussa 22 maalia. Hänet nimettiin Valioliigan kauden joukkueeseen. Mestarien liigassa hän viimeisteli kymmenessä ottelussa kuusi maalia.
Salah teki kaudella 2021–2022 pelaamissaan 35 valioliigaottelussa 23 maalia, millä hän jakoi maalikuninkuuden Son Heung-min kanssa. Lisäksi hän voitti syöttötilaston annettuaan 14 maalisyöttöä. Hänet valittiin sekä toimittajien että pelaajien äänestyksessä vuoden pelaajaksi. Hänet valittiin myös Valioliigan vuoden joukkueeseen. Mestarien liigassa hän pelasi Liverpoolin kaikissa 13 ottelussa, yhtä vaille kaikissa avauskokoonpanossa, ja teki kahdeksan maalia ja antoi kaksi maalisyöttöä. Hän oli avauskokoonpanossa myös tappiollisessa loppuottelussa. Hän pelasi Liverpoolin voittamissa FA Cupin ja liigacupin loppuotteluissa.
Salah nousi maaliskuussa 2023 Liverpoolin valioliigahistorian parhaaksi maalintekijäksi tehtyään kotiottelussa Manchester Unitedia vastaan 128. ja 129. valioliigamaalinsa, millä hän ohitti tilastossa Robbie Fowlerin. Kaikkiaan hän teki kaudella 2022–2023 pelaamissaan 38 liigaottelussa 19 maalia ja antoi 12 maalisyöttöä. Mestarien liigan kahdeksassa ottelussa hän viimeisteli kahdeksan maalia, mukaan lukien hattutemppu alkulohko-ottelussa Rangersia vastaan. Hän teki myös voittomaalin kauden avanneessa FA Community Shield -ottelussa.
Maajoukkueura
Salah pelasi Egyptin alle 20-vuotiaiden maajoukkueessa neljä ottelua maan saavuttaessa pronssia ikäluokan Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2011. Hän pelasi maansa kaikki neljä ottelua alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2011. Hän pelasi kaikki viisi ottelua Egyptin sijoittuessa kolmanneksi alle 23-vuotiaiden Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2011. Hän pelasi maansa kaikki neljä ottelua Lontoon olympialaisissa 2012, ja teki maalin kaikissa kolmessa alkulohko-ottelussa.
Salah pelasi ensimmäisen ottelunsa Egyptin A-maajoukkueessa Afrikan-mestaruuskilpailujen karsintaottelussa Sierra Leonea vastaan syyskuussa 2011. Ensimmäisen maaottelumaalinsa hän teki saman vuoden lokakuussa Nigeriä vastaan. Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2017 hän pelasi hopeaa saavuttaneen Egyptin kaikki kuusi ottelua, ja teki kaksi maalia. Hänet valittiin turnauksen tähdistöjoukkueeseen Hänet valittiin Afrikan vuoden jalkapalloilijaksi 2017 MM-kilpailuissa 2018 hän pelasi kaksi ottelua. Hänet valittiin Afrikan vuoden jalkapalloilijaksi myös 2018 Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 hän teki kaksi maalia pelaamissaan neljässä ottelussa. Vuodelle 2022 siirretyissä Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2021 hän pelasi täyden ajan hopeaa saaneen Egyptin kaikissa seitsemässä ottelusa, ja teki kaksi maalia. Hänet valittiin turnauksen tähdistöjoukkueeseen
Stephen Sommers
Stephen Sommers (s. 20. maaliskuuta 1962 Indianapolis, Indiana) on yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, -⁠käsikirjoittaja ja elokuvatuottaja. Hänet tunnetaan muiden muassa elokuvista Deep Rising – uhka syvyyksistä (1998), Muumio (1999), Muumion paluu (2001) ja Van Helsing (2004).
Sommers syntyi vuonna 1962 Indianapolisksessa, Indianassa. Valmistuttuaan collegesta hän oli neljä vuotta näyttelijänä teatterirymissä ja rockyhtyiden managerina, jonka jälkeen hän muutti Los Angele]]iin jossa opiskeli USC School of Cinematic Arts elokuvakoulussa ja valmistui sieltä maisteriksi.
Virojoen vesistö
Virojoen vesistö (vesistöaluetunnus 11) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Virojoki laskee Suomenlahden Virolahteen. Vesistöalue sijaitsee kokonaan Suomessa.
Tarja Turunen
Tarja Soile Susanna Turunen-Cabuli (s. 17. elokuuta 1977 Kitee) on suomalainen sopraano. Hän oli sinfonista metallia esittävän Nightwish-yhtyeen laulaja vuosina 1996–2005. Nykyisen soolouransa Turunen aloitti vuonna 2005.
Virojoen vesistö
Vesistön sijainti
Vesistön valuma-alueen pinta-ala on 357 neliökilometriä ja sen järvisyys on 3,8 %. Valuma-alue on lähes 50 kilometriä pitkä ja suurimmillaan noin 20 kilometriä leveä. Sen pohjoisosa kuuluu Etelä-Karjalan Luumäelle, keskiosa Kymenlaakson Miehikkälään, Haminaan ja vähäisessä määrin myös Kouvolaan, ja eteläosa vain Virolahteen. Pohjoisessa kulkee vedenjakaja seuraten ensimmäistä Salpausselkää ja sen takana sijaitsee Kymijoen vesistö (14). Itäpuolella sijaitsee Vaalimaanjoen vesistö (10), mutta sen pohjoispuolella vaihtuu vedenjakajan taakse Urpalanjoen vesistö (09). Etelässä samaan Virolahteen laskee pieni Paisillanojan valuma-alue (81.002). Länsipuolella sijaitsee Vehkajoen vesistö (12), mutta luoteispuolelle vaihtuu sen tilalle Summanjoen vesistö (13). Vehkajoen ja Virojoen välissä on pieni vesistöalue, jossa laskevat esimerkiksi Ravijoki (81.007) ja Pyölinjoki (81.011) Suomenlahteen.
Tarja Turunen
Ura
Tarja Turunen aloitti klassisen musiikin harrastamisen kuusivuotiaana, ja suunta on jatkunut näihin päiviin saakka. Tästä harrastuksesta on tullut hänen ammattinsa. Turunen kävi Savonlinnan Taidelukion musiikkilinjan. 18-vuotiaana hän aloitti klassisen laulun opiskelun Sibelius-Akatemiassa Kuopiossa. Vuonna 1996 hän liittyi Tuomas Holopaisen kutsusta Nightwish-yhtyeeseen. Nightwishin julkaistua Century Child -albumin (2002) Turunen päätti ottaa askeleen eteenpäin lauluopinnoissaan jatkaessaan klassisen laulun opintoja Saksassa Karlsruhen musiikkiyliopistossa. Turunen on Nightwishin konserttien lisäksi esiintynyt Savonlinnan Oopperajuhlilla sekä musikaaleissa ja omissa konserteissaan. Turusella on myös ollut useita televisioesiintymisiä, esimerkiksi Lista-ohjelmassa, Kokkisodassa sekä Jyrkissä.
Virojoen vesistö
Pääuoman kulun ja pituuden määritys
Virojoen pääuomasta ei ole käytettävissä lähteitä. Suomessa valitaan jokihaarasta se uoma pääuomaksi, jossa virtaa eniten vettä. Mutta koska sivu-uomien virtaamatietoja ei ole käytettävissä, voidaan niiden sijasta hyödyntää valinnassa valuma-alueen pinta-aloja. Jo vesistöalueen alajuoksulla yhtyvät Virojoki ja Onkamaanjoki toisiinsa. Näiden jokihaarojen valuma-alueiden pinta-alat ovat vastaavasti 205 ja 119 neliökilometriä. Pääuomaksi valitaan tällöin Virojoki. Ylempänä yhtyy Ounionjoki ja Virojoki toisiinsa. Näiden haarojen alat ovat vastaavasti 51 ja 66 neliökilometriä. Pääuomaksi valitaan edelleen Virojoki, joka alkaa Virojärvestä. Vesistöviranomaiset ovat Virojärven yläjuoksulle merkinneet vain yhden vesireitin. Sen osuuksia ovat Virojärvi, Kiviniemenjoki, Kurvinjärvi, Sillanpäänjoki ja Myllyoja. Myllyojan yläjuoksua kutsutaan Polvenjoeksi, joka on Somerharjun eteläpuolella sijaitsevan ojitetun suon johto-oja. Uoman pituudet on määritetty Paikkatietoikkunan verkkopalvelusta saatuja osuuksia yhdistämällä. Pääuoman pituudeksi tulee näin 60,0 ja Virojoen 46,6 kilometriä.
Tarja Turunen
Ura
Tarjan kuva on ollut lukuisten eri maiden lehtien kansissa. Monissa näissä julkaisuissa Turunen on ollut useaan kertaan tunnustettuna parhaiden laulajien joukossa ja Suomessa musiikkilehti Soundin lukijaäänestys valitsi Tarjan vuoden 2002 parhaaksi suomalaiseksi laulajaksi ja ihanimmaksi ihmiseksi.
Virojoen vesistö
Vesistöalueen jako
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
Tarja Turunen
Ura
Turunen oli Nightwish-yhtyeen laulaja Once-albumin maailmankiertueen 21. lokakuuta 2005 järjestettyyn päätöskonserttiin asti, jonka jälkeen muut jäsenet ilmoittivat avoimella kirjeellä hänen erottamisestaan. Kirjeessä kerrottiin Turusen muuttuneen kiltistä maalaistytöstä diivaksi, ja myös fanien aliarvostaminen, ahneus ja lupausten rikkominen mainittiin asioiksi, jotka tekivät Turusen käyttäytymisestä sopimattoman Nightwishin imagoon. Omassa vastineessaan Turunen kertoo erottamisen johtuneen monien väärinkäsitysten summasta.
Virojoen vesistö
Vesistöalueen maankäyttö
Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,7 %, maatalousalueita 13,2 %, kosteikkoja ja soita on 1,3 % ja rakennettuja alueita on 2,8 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 3,2 %.
Vesistöalueen järviä ja jokia
Virojoen pääuomassa on joitakin läpivirtausjärviä. Alajuoksulla sijaitsee pieni Rajalampi (7 ha), jonka sivuitse joki virtaa. Seuraavaksi tulee Säkäjärvi (23 ha), jossa on kolme lampimaista laajentumaa. Turanjoki (10 ha) on patolampi, joka on muodostunut voimalaitoksen taakse. Voimala säännöstelee seuraavaa joessa sijaitsevaa Kotijärveä (97 ha). Yläjuoksulla Haminan puolella sijaitsee Virojoen lähdejärvi Virojärvi (76 ha), jonka yläpuoliset vesistöt seuraavat nopeasti toisiaan. Virojärveen laskee lyhyt Kiviniemenjoki, joka alkaa Kurvinjärvestä (63 ha), johon vuorostaan laskee Kaurislammesta (6 ha) alkava lyhyt Sillanpäänjoki. Kaurislampeen laskee pohjoisesta tuleva Myllyjoki ja sen yläjuoksulla Polvenjoki.
Tarja Turunen
Ura
Turunen julkaisi sooloalbuminsa My Winter Storm 14. marraskuuta 2007. Albumi myi Suomessa kultaa ilmestymispäivänään. Sittemmin albumi on rikkonut Suomessa platinalevyn rajan. Vuonna 2010 Turuselta ilmestyi toinen sooloalbumi What Lies Beneath.
Virojoen vesistö
Vesistöalueen järviä ja jokia
Saarasjärvenojan lähdejärvi on Saarasjärvi, mutta Onkamaanjoki on valuma-alueeltaan tätä suurempi. Sen valuma-alueella sijaitsee esimerkiksi Vallanjärvi (63 ha) ja Onkamaanjärvi (145 ha) sekä Saaranojan alueella Ylimmäinen (38 ha), Alimmainen (32 ha) ja Syväjärvi (33 ha). Edellä mainittuun Kotijärveen laskee Vesasen (63 ha) laskuoja. Suur-Miehikkälän ympäristössä on järviä, jotka laskevat suoraan pääuomaan. Niitä ovat Halmaanjärvi (12 ha), Savanjärvi (45 ha) sekä peräkkäiset Lapjärvi (41 ha) ja Syväjärvi (22 ha). Pohjoisempana sijaitsee Ounionjärvi (176 ha) ja Kurvinjärvin ympäristössä sijaitsevat vielä Valkiajärvi (20 ha), Moitjärvi (19 ha) ja Loveslampi (18 ha).
Tarja Turunen
Ura
Turunen vieraili Scorpionsin albumilla Sting in the Tail, samoin kuin Doro Peschin vuoden 2009 albumilla Fear No Evil. Vuonna 2014 Tarja julkaisi yhdessä Mike Terranan kanssa Beauty & the Beat -livealbumin, joka sisältää niin klassista musiikkia kuin myös rock-kappaleita orkesterille sovitettuina.
Tarja Turunen oli yksi tähtivalmentajista The Voice of Finland-ohjelmassa sen neljännellä tuotantokaudella 2016.
Turusesta ilmestyi lokakuussa 2021 Bazar Kustannukselta hänen itsensä kirjoittama elämäkertakirja Laulun virta veressäni. Kirjassa hän kertoo saaneensa vuonna 2018 aivoinfarktin.
Yksityiselämä
Tarja Turunen on naimisissa Marcelo Cabulin kanssa, pari avioitui vuonna 2003. Heidän lapsensa syntyi 2012. Tytär lauloi ensimmäistä kertaa yhdessä äitinsä kanssa konsertissa Moskovassa jouluna 2018. Perhe asui vuoteen 2015 saakka Argentiinassa Buenos Airesissa ja nykyään he asuvat Espanjassa. Tarjalla on kaksi veljeä, jotka molemmat ovat myös muusikoita. Timo ”Teo” Turunen laulaa iskelmää yhtyeessä Tulenluojat, ja on tehnyt iskelmäkeikkoja jo 20 vuoden ajan ja nuorempi Toni ”Tony” Turunen vaikuttaa raskaamman musiikin saralla.
Diskografia
200px|thumb|Tarja Turunen Hasseltissa, Belgiassa vuonna 2005.
Erikoisjulkaisut
* Enough (Limited Digitial UK Edition) (2009)
Lou Rawls
Lou Rawls (1. joulukuuta 1933 – 6. tammikuuta 2006) oli yhdysvaltalainen soul-, jazz- ja blueslaulaja. Hän julkaisi yli 70 albumia ja toimi jonkin aikaa myös näyttelijänä.
Rawls syntyi Chicagossa ja teki levytyssopimuksen Capitol Recordsin kanssa vuonna 1962. Rawlsin ensimmäinen julkaisu Capitol Recordsilla oli jazzalbumi Stormy Monday. Rawlsin albumi Live! (1966) myi kultaa. Vuonna 1971 hän julkaisi singlen Natural Man, jolla hän sai Grammyn. Vuonna 1976 Rawls julkaisi albumin All Things in Time, joka myi platinaa. Vuonna 2005 kerrottiin julkisuuteen, että Rawls sairasti aivoihin levinnyttä keuhkosyöpää. Rawls kuoli 6. tammikuuta 2006.
Edgar Davids
Edgar Steven Davids (s. 13. maaliskuuta 1973, Paramaribo, Suriname) on pelaajauransa lopettanut alankomaalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän toimii Alankomaiden miesten jalkapallomaajoukkueen apuvalmentajana.
Davids on 2000-luvun vaihteen tunnetuimpia alankomaalaispelaajia. Hän kuului 1990-luvulta lähtien aivan viime aikoihin saakka Alankomaiden maajoukkueen vakiokalustoon ja pelasi lukuisissa arvoturnauksissa. Uusi päävalmentaja Marco van Basten jätti hänet kuitenkin ulos 2006 MM-kilpailuiden joukkueesta.
Davids on pelannut urallaan monissa Euroopan huippuseuroissa, kuten Ajaxissa joukkueen kultaisina 1990-luvun vuosina, ja sen jälkeen Milanissa, Juventuksessa, Barcelonassa ja Interissä, mistä siirtyi Englannin Valioliigan Tottenham Hotspuriin elokuussa 2005 vapaalla siirrolla. Tammikuussa 2007 Davids siirtyi puolitoistavuotisella sopimuksella takaisin Ajaxiin, jossa aloitti ammattilaisuransa yli 15 vuotta aikaisemmin. Elokuussa 2010 Davids ilmoitti palaavansa kahden vuoden tauon jälkeen pelikentille Crystal Palacen paidassa. Vuosina 2012–2014 hän toimi kakkosliigajoukkueen Barnet FC pelaaja-valmentajana.
Jalkapallon EM-kisoissa 1996 silloinen Hollannin valmentaja Guus Hiddink lähetti Edgar Davidsin takaisin kotiin koska tämä oli sanonut radiohaastatelussa että Hiddinkin pitäisi ottaa päänsä pois pelaajien perseistä että näkisi paremmin. Tämä ja Davidsin muut ärhäkät kommentit ovat tuottaneet hänelle lempinimen "Pitbull".
Davidsin tavaramerkkinä kovaotteisen pelityylin ja rastakampauksen lisäksi on ollut aurinkolasit (yleensä väriltään oranssit), joita hän käyttää ainakin päiväsaikaan pelattavissa otteluissa silmäsairautensa viherkaihin vuoksi.
Magma (täsmennyssivu)
Magma on:
Gondolihissi
right|thumb|Gondolihissi [[Yllästunturi|Ylläksellä]] Gondolihissi on ilmassa vaijerin vetämä ja varassa kulkeva kopillinen hissi. Gondolihissit ovat tyypillisiä laskettelukeskuksissa, mutta niitä on rakennettu myös kaupunkeihin ja turistikohteisiin ihmisten kuljettamiseen erilaisten esteiden kuten mäkien tai vesialueiden yli.
Gondolihissin suurimpia etuja ovat niiden nopeus ja korkea kuljetuskapasiteetti. Yhteen gondolihissin koppiin (gondoliin) mahtuu tyypillisesti 4–12 henkilöä. Verrattuna perinteisiin ankkuri- tai tuolihissiin, gondolihissejä pidetään yleisesti ottaen turvallisempina ja helppokäyttöisempinä (etenkin lapsille). Gondolihissien ongelma on niiden alttius tuulelle sekä kalleus.
Suomessa on käytössä neljä gondolihissiä, kaksi Levillä, yksi Rukalla ja yksi Ylläksellä. . Suomessa gondolihissien nopeus on yleensä 5–6 m/s. Nopeutta voidaan laskea tarvittaessa kovan tuulen takia. Suomen gondolihisseistä puolet toimivat irroitusmekanismilla, joka sallii useamman korin käyttämisen vaijerilla yhtä aikaa. Muut gondolihissit hidastavat koko vaijeria kun gondoli on asemilla. Koreja on tästä syystä harvemmin ja niitä on kolme peräkkäin.
Aavejuna (Clive Cusslerin romaani)
Aavejuna on yhdysvaltalaisen kirjailija Clive Cusslerin 1981 julkaistu seikkailuromaani. Kirja on Cusslerin viides Dirk Pitt -sarjan teos, ja se julkaistiin vuonna 1981. Teoksen tapahtuma-aika on vuosi 1989.
Romaanin englanninkielinen nimi night probe viittaa vanhahtavaan sukellustermiin, joka tarkoittaa pimeiden vedenalaisten luolien tutkimista.
Juoni
Kirjan tapahtumat sijoittuvat julkaisuhetkestä lähitulevaisuuteen vuoteen 1989, jolloin maailma on talous- ja energiakriisin kourissa. Yhdysvaltain keskustiedustelupalvelu CIA:n arvioiden mukaan Lähi-idän öljykentät kuihtuvat muutamassa vuodessa. Maailmanlaajuinen öljyn kysyntä ylittää tarjonnan 50 prosentilla, ja muut vaihtoehtoiset energiamuodot eivät kykene kattamaan energiatarvetta.
Kanada sen sijaan tuottaa sähköä yksinoikeudella Yhdysvaltain viiteentoista koilliseen osavaltioon, investoituaan sitä ennen suureen vesivoimalaitokseen Québecissä. Kaikeksi harmiksi NUMAn kokeellinen sukellusalus paikantaa merenpohjasta Kanadan aluevesiltä öljyesiintymän, jonka asiantuntijat arvioivat yhdeksi maailman rikkaimmista.
Samaan aikaan québeciläiset radikaalit, joita salaisesti johtaa Kanadan parlamentin jäsen Henri Villon, tähtäävät Québecin itsenäistymiseen muusta Kanadasta. Vastavalitun Kanadan pääministerin Charles Sarveux'n mielestä Québecin mahdollinen itsenäistyminen hajottaa Kanadan, sillä hän pelkää muiden provinssien joko itsenäistyvän tai siirtyvän osaksi Yhdysvaltoja. Tilannetta sotkee murhayritys: terroristit ampuvat pääministerin lentokonetta kannettavalla ilmatorjuntaohjuksella, mutta kahden ratsupoliisin uhrautuvaisuuden ansiosta pääministeri pelastuu selviten muutamilla luunmurtumilla ja palovammoilla.
Yhdysvaltain laivaston kapteeniluutnantti Heidi Milligan työskentelee presidentti Woodrow Wilsonin aikakauden laivaston toimintaa käsittelevän väitöskirjansa parissa komennustensa lomassa. Tutkimuksissaan hän löytää vanhasta kirjeestä viitteitä Pohjois-Amerikan sopimuksesta. Kansallisarkistosta ei kuitenkaan löydy jälkeäkään tästä sopimuksesta, joka vain herättää Milliganin mielenkiinnon.
Myöhemmässä vaiheessa paljastuu, että Pohjois-Amerikan sopimus on Yhdysvaltain ja Englannin välinen suursopimus. Vuonna 1914 Iso-Britannia paini taloudellisten ongelmien parissa ja ensimmäinen maailmansota oli ovella. Ison-Britannian pääministeri Herbert Asquith oli huolissaan maansa taloudellisesta tilanteesta, ja pelätessään sodan raunioittavan valtakunnan taloudellisesti hän yhteistyössä kuningas Yrjö viidennen kanssa lähestyi salassa Yhdysvaltoja, tarjoten omistusoikeutta Kanadaan miljardin Yhdysvaltain dollarin hinnasta.
Sopimus Ison-Britannian ja Yhdysvaltojen välillä allekirjoitettiin, mutta samana päivänä sopimuksen molemmat kappaleet tuhoutuvat: yhdysvaltalaisen asiainhoitajan mukana ollut sopimus katoaa kun Manhattan Limited -pikajuna syöksyy vaurioituneelta rautatiesillalta Hudsonjokeen, ja brittien sopimus katoaa RMS Empress of Irelandin haaksirikossa. Tapauksen johdosta Yhdysvaltain presidentti Wilson määrää tiedot sopimuksesta tuhottaviksi ja kuittaa Isolle-Britannialle maksetun 150 miljoonan dollarin ennakkomaksun sotalainaksi.
Pohjois-Amerikan sopimuksen tullessa uudelleen julki Yhdysvaltain presidentti määrää NUMAn yrittämään sopimusten 75 vuotta veden alla maanneiden alkuperäiskappaleiden tuomista päivänvaloon. Sopimuksesta tulee presidentin taloudellisen pelastussuunnitelman kulmakivi, jonka lopullisena tarkoituksena on ehdottaa kanadalaisille Kanadan ja Yhdysvaltojen liittämistä uudeksi valtioksi, Kanadan Yhdysvalloiksi (alkukielisessä versiossa The United States of Canada).
Britit näkevät Kanadan mahdollisen siirtymisen Yhdysvalloille uhaksi brittiläistä imperiumia kohtaan, sillä Kanadan siirtyminen pois imperiumin hallinnasta mahdollisesti Australia sekä myös Irlanti ja Skotlanti eroaisivat kansainyhteisöstä. Brittiläinen Secret Intelligence Service kutsuu uudelleen palvelukseensa eläkkeelle vetäytyneen erikoisagentti Brian Shaw'n, joka saa tehtäväkseen tuhota Pohjois-Amerikan sopimuksen kaikki kappaleet kaikin käytettävissä olevin keinoin. Rivien välistä on tulkittavissa, että Shaw on salanimellä esiintyvä James Bond.
Sopimuksen etsintä huipentuu selkkaukseen, jossa Shaw'n avuksi lähetetyt Kuninkaallisen merijalkaväen laskuvarjojääkärit ja Yhdysvaltain merijalkaväen sotilaat ottavat yhteen pellolla Shaw'n ja Pittin etsiessä Pohjois-Amerikan sopimusta hylätystä kaivoksesta, jonne Manhattan Limited -junan ryöstänyt rikollisjengi oli sen ajanut. Pitt löytää sopimuksen ja saa sen toimitettua Ottawassa yhdistymistä käsittelevää tärkeää puhetta pitävälle presidentille viime hetkellä ennen tämän puheen huipennusta.
Kirjallinen merkitys ja kritiikki
Monien suosittujen seikkailukertomusten tavoin Aavejuna ei saavuttanut kriitikoiden suosiota. Epävirallisen kyselyn mukaan eniten kritiikkiä teoksessa herätti Kanadan myynti Yhdysvalloille. Historiallisesti on kuitenkin muistettava, että vuonna 1803 Yhdysvallat osti Ranskalta kaksi miljoonaa neliökilometriä maata, ja vuonna 1867 osti Venäjältä Alaskan.
Kirjassa kuitenkin sivuutetaan se tosiasia, että tarinassa esitetyn Pohjois-Amerikan sopimuksen tapahtuma-aikana vuonna 1914 Kanada oli osa brittiläistä kansainyhteisöä ja että sillä oli oma hallinto, joten Iso-Britannia ei olisi voinut eikä sillä olisi ollut oikeutta myydä Kanadaa Yhdysvalloille.
Prologi ja viitteitä historiaan
Dirk Pitt -romaaneille tyypillistä on tarinoiden prologin sijoittuminen itse varsinaisen tarinan tapahtuma-ajankohtaa edeltävään aikaan. Kirjasarjan eri osissa tämä vaihtelee muutamasta kymmenestä aina muutamiin tuhansiin vuosiin. Tämä historiaan sovellettu, yleensä joko kokonaan tai osittain kuvitteellinen prologi antaa kantavan pohjan koko tarinan tapahtumille.
Aavejunan prologi sijoittuu toukokuuhun 1914, juuri ensimmäisen maailmansodan puhkeamista edeltävään aikaan. Prologissa viitataan todellisiin historiallisiin henkilöihin, kuten Yhdysvaltain presidenttiin Woodrow Wilsoniin, Yhdysvaltain ulkoministeriin William Jennings Bryaniin, Ison-Britannian pääministeri Herbert Asquithiin sekä kuningas Yrjö viidenteen.
Kuten muissakin Cusslerin romaaneissa myös Aavejunan tapahtumat sijoittuvat ekologian ja merenkulun piiriin. Romaanissa kantavana keksintönä on kehittynyt keilakaikuluotaintekniikka,  jonka avulla öljy- ja mineraalivarantoja voidaan paikantaa merenpohjan alapuolelta.
Laava
thumb|300px|Kymmenisen metriä korkea laavavirta [[Havaijilla, Yhdysvalloissa.]] Laava on tulivuoresta maan pinnalle tai meren pohjalle purkautunutta sulaa kivimassaa eli magmaa, joka on peräisin Maan vaipasta tai vaippaan vajoavasta maankuoresta. Sen lämpötila on magman koostumuksesta riippuen tyypillisesti 700–1 200 °C. Vaikka laavan viskositeetti voi olla 100 000 kertaa suurempi kuin veden, se voi virrata useita kymmeniä kilometrejä ennen jäähtymistään ja jähmettymistään. Jähmetyttyään laava muodostaa pintakivilajeja kemiallisen koostumuksensa mukaan.
Sana laava tulee italiasta ja on ilmeisesti johdos latinan sanasta labes, joka merkitsee vyöryä tai putoamista. Ensimmäisen kerran sanaa käytti ilmeisesti Francesco Serao kirjoittaessaan Vesuviuksen vuonna 1737 sattuneesta purkauksesta.
Kemiallinen koostumus
Laavat jakaantuvat kemialliselta koostumukseltaan neljään ryhmään: happamiin eli felsisiin, neutraaleihin, emäksisiin eli basalttisiin ja ultraemäksisiin eli ultrabasalttisiin. Jako on luonnollisesti sama kuin magmakivilajeilla, sillä laava on Maan pinnalle purkautunutta magmaa, ja se muodostaa jäähdyttyään magmakivilajeihin kuuluvia pintakivilajeja.
Happamat laavat
thumb|right|300px|Metsittynyt laavakumpu [[New Mexicossa Yhdysvalloissa]] Koska happamat laavat muodostuvat pääasiassa sulavasta, vaippaan työntyvästä kuoresta, ne ovat purkautuessaan suhteellisen viileitä, noin 650–750 °C. Ne ovat myös hyvin jähmeitä. Rauhallisesti purkautuessaan tällaiset laavat muodostavat laavakumpuja. Niissä maankuoren halkeamasta hiljalleen purkautuva laava jähmettyy muodostaen kupumaisen pinnan. Kun laavaa kohoaa yhä lisää, pinta halkeilee ja laajenee. Näin syntyy ajan mittaan laakea kumpu, jonka pinta on rosoinen ja täynnä halkeamia.
Tulivuorissa happamat laavat aiheuttavat räjähdysmäisiä purkauksia. Laava on niin jähmeää, että tarvitaan valtava paine ennen kuin purkaus tapahtuu. Kun paine lopulta vapautuu, tapahtuu valtava räjähdys, joka sinkoaa ilmaan niin jähmeää laavaa kuin aiemmin jähmettynyttä kiviainesta sekä tuhkaa. Tällaiset purkaukset aiheuttavat myös pyroklastisia pilviä. Kuuluisin tällainen purkaus on ehkä Krakataun purkaus vuonna 1883. Happamasta laavasta koostuvat tulivuoret ovat laavan sitkeyden takia hyvin jyrkkärinteisiä, elleivät ole räjähtäneet jo purkautuessaan.
Neutraalit laavat
Neutraalit laavat muodostuvat vaipan yläosan ja siihen vajoavan maankuoren sekoittuessa. Siten ne ovat yleensä happamia kuumempia, noin 750–950 °C. Ne ovat myös juoksevampia kuin happamat laavat eivätkä siten aiheuta yleensä yhtä räjähdysmäisiä purkauksia. Laava on kuitenkin niin sitkeää, että tulivuoret ovat jyrkkärinteisiä. Niiden rinteet ovat myös hyvin kivisiä. Laava on sen verran jäykkää, että purkauksessa ilmaan lentää laavaroiskeita ja räjähtävämmissä purkauksissa myös kiveä, joka putoaa vuoren rinteille.
Emäksiset ja ultraemäksiset laavat
thumb|left|350px|Hehkuva 'A'ā-laavavirta Kilauean tulivuorella [[Havaijilla.]]
Emäksiset laavat koostuvat suoraan vaipasta tulevasta materiaalista. Siksi ne ovat juoksevia, ja niiden lämpötila on yli 950 °C. Ne muodostavat laakeita tulivuoria. Emäksinen laava muodostaa juoksevuutensa takia pitkiä laavavirtoja. Kuumimmat (yli 1 100 °C) ja juoksevimmat emäksiset laavat muodostavat sileäpintaista Pahoehoe-laavaa (lausutaan pa-hoi-hoi). Sen pintakerros jähmettyy ja poimuttuu sisuksen yhä liikkuessa. Jähmeämmät emäksisistä laavoista muodostavat 'A'ā-laavaa (lausutaan aa-aa). Sen pintakerros murtuu sisuksen liikkuessa, jolloin syntyy rakeista ja vaikeakulkuista pintaa. Nimet 'A'ā ja Pahoehoe tulevat havaijin kielestä. Purkautuessaan merenpohjaan emäksinen laava muodostaa tyynylaavaa. Siinä purkautuvan laavan pinta jähmettyy nopeasti. Kun laavaa purkautuu lisää, kuori halkeaa ja purkautuva laava muodostaa uuden kuplan entisen kylkeen.
Nödinge
Nödinge on entinen taajama Alen kunnassa, Länsi-Götanmaan läänissä Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa.
Nödinge on kasvanut yhteen Nolin ja Alaforsin taajamien kanssa, jotka kaikki ovat nykyään osa Nödinge-Nolin taajamaa. Se sijaitsee 20 kilometriä pohjoiseen Göteborgista E45-tien varella, Götajoen itäpuolella.
Sollentunan kunta
thumb|250px|Sollentunan kunnantalo. thumb|250px|[[Sollentunan kirkko.]]
Sollentunan kunta on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Sollentuna.
Kunnan maapinta-ala on 52,62 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 75 108 henkeä (31.12.2021).
Sollentunan naapurikuntia ovat Täby, Danderyd, Solna, Sundbyberg, Tukholma, Järfälla ja Upplands Väsby.
Sollentuna on kasvanut Tukholman ja Uppsalan välisen rautatien varteen.
Tuusula on Sollentunan suomalainen ystävyyskunta.
Lévis
Lévis on Québecin provinssin itäosassa Kanadassa sijaitseva kaupunki, jonka väkiluku oli vuoden 2016 väestönaskennassa 143 414. Se sijaitsee Saint Lawrencen joen etelärannalla Québecin kaupunkia vastapäätä. Québecin ja Lévis’n välillä on sekä lautta- että siltayhteyksiä. Paikkakunnan aiempi nimi oli Aubigny, mutta vuonna 1861 se nimettiin uudelleen François-Gaston de Lévis’n mukaan.
Sollentunan kunta
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 2,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Lévis
Nykyinen Lévis’n kaupunki muodostettiin 1. tammikuuta vuonna 2002, kun Québecin osavaltiohallitus yhdisti kymmenen alueen kaupunkia. Liitoskaupunkeihin lukeutuivat Charny, Lévis, Pintendre, Saint-Hélène-de-Breakeyville, Saint-Étienne-de-Lauzon, Saint-Jean-Chrysostome, Saint-Joseph-de-la-Pointe-de-Lévy, Saint-Nicolas, Saint-Rédempteur ja Saint-Romuald. Lévis’hin oli yhdistetty jo vuonna 1989 Lauzonin ja St-David-de-l’Auberivièren kaupungit. Vuonna 2001 eli ennen laajempia yhteenliitoksia Lévis’n väkiluku oli 40 926.
Sollentunan kunta
Kuntajaon kehitys
Sollentunan kuntaa ei ole jaettu tai yhdistetty minkään kunnan kanssa 1950- ja 1970-lukujen kuntauudistuksissa. Se käsittää saman alueen kuin vanha Sollentunan pitäjä, josta muodostettiin maalaiskunta vuonna 1863. Joitakin pieniä rajamuutoksia on toki tehty. Vuonna 1929 perustettiin Norrvikenin taajaväkinen yhdyskunta. Se lakkautettiin vuonna 1944, jolloin koko Sollentunan maalaiskunta muutettiin kauppalaksi. Kauppalasta tuli jälleen kunta vuonna 1971, jolloin Ruotsissa siirryttiin yhteen kuntamuotoon.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 345 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 11,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 547 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 234 724 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 119 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 81 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Järfällan kuntaan, Nackan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan. Koko Sjöbergin taajamassa on 4 310 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Danderydin kuntaan. Koko Täbyn taajamassa on 61 272 asukasta, ja se kuuluu pääosin Täbyn kuntaan, mutta osittain myös Danderydin kuntaan.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Rotebro ja Viby ovat sittemmin kasvaneet yhteen Sollentunan taajaman kanssa, joka puolestaan on kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sollentunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sollentunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Sollentunan piiri.
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Leena Rapola
Rapola kirjoitti ylioppilaaksi 1977 ja opiskeli Teatterikorkeakoulussa 1979–1983. Lisäksi hänellä on opintoja Helsingin konservatoriossa vuosilta 1982 ja 1984.
Mai-otome
Mai-otome on Sunrisen tuottama animesarja, joka esitettiin TV Tokyolla lokakuusta 2005 maaliskuuhun 2006 asti. Sarjan tarina sijoittuu näennäisesti Mai-HiMEn kaukaiseen tulevaisuuteen. Sarja uudelleenkäyttää joitakin Mai-HiMEn hahmoja, mutta sijoittaa ne rajusti erilaiseen maailmaan ja muuttaa joidenkin hahmojen persoonallisuutta.
Hahmot
Jos hahmon etunimi on sama kuin HiMEssä, niin voidaan olettaa muutamin poikkeuksin, että kyseinen hahmo on samantyyppinen kuin alkuperäisessä.
Alku- ja loppumusiikit
Alkumusiikit Loppumusiikki
Manga
Mai-otomesta on tehty myös sarjakuvaversio, mutta kuten Mai-HiMEnkin tapauksessa, sen juoni, alkuasetelmat ja jossakin määrin jopa hahmojen persoonallisuudet poikkeavat animen vastaavista. Sarjakuvaa ei ole julkaistu Japanin ulkopuolella.
Megatsunami
pienoiskuva Megatsunami tai suurtsunami, japaniksi iminami, on jättiläismäinen tsunami eli hyökyaalto. Sellainen voi syntyä esimerkiksi merenpinnan alla olevan tulivuoren rinteen sortuessa valtamereen tai maanvyörymän seurauksena. Megatsunami on yksi suurimmista luonnonkatastrofiuhkista. Ilmiönä se on harvinainen, joten sellaista ei ole voitu suoraan havainnoida. Megatsunamien synnyn ymmärtämiseen liittyy paljon epävarmuustekijöitä.
Tulivuoren aiheuttaman megatsunamin edellytyksiä ovat muun muassa:
Kiehuva vesi aiheuttaa paineen tulivuoren sisälle ja paine voi purkautua tulivuoren rinteen sortumisena valtamereen. Tällöin vapautuu valtava määrä energiaa, joka siirtyy hyökyaaltoon. Se etenee 600– tuntinopeudella valtamerenkin yli. Valtamerellä se on matala, kymmenestä senttimetristä kahteen metriin, ja pinnan kohoaminen näkyy hyvin pitkällä matkalla, joten se on vaikeasti havaittavissa. Kun aalto saapuu rannikolle, sen korkeus kasvaa jopa sadoiksi metreiksi. Aalto tulee rantaan jyrkkänä pystysuorana seinämänä ja vesimassa on aallon takana kilometrien etäisyydeltä yhtä korkea. Aalto tunkeutuu kymmeniä kilometrejä sisämaahan ja tuhoaa kaiken tieltään.
Megatsunameista on historiallista näyttöä muun muassa Norjan vuonoiselta rannikolta, jossa eräällä paikalla vesi on pyyhkäissyt rinteen paljaaksi 300 metrin korkeuteen saakka. Alaskan rannikolla tapahtui Lituya Bayn megatsunami vuonna 1958. Megatsunami tapahtui sielläkin vuonossa, joten vahingot jäivät paikallisiksi. Tapahtumalla oli eloonjääneitä silminnäkijöitä hyökyaallon aikaan jopa reunustavalla järvellä, mutta tapahtuma vaati myös uhreja. Puustoa huuhtoutui vuoren rinteiltä 220 metrin korkeuteen asti. Ilmiön syntymisen taustalla ollut teoria tarkentui nykyiseen muotoonsa vasta viime vuosina. Alaskan ennätystsunamin ymmärrettiin syntyneen maanvyörymän suuren nopeuden synnyttäneen ilmataskun, joka esti edellään työntyvän veden laskeuteumisen, ansiosta.
Megatsunameja voivat synnyttää tulivuoret muun muassa Kanariansaarilla, Réunionilla Madagaskarin lähellä ja Havaijilla. Esimerkiksi putoava laaja lohkare tai tulivuoren hajoaminen veteen voi synnyttää megatsunamin. Korkein megatsunami historiassa oli noin 700 metriä korkea. Mutta tällaisia esiintyy arviolta vain välein.
Megatsunami voi syntyä myös muusta kuin tulivuoren toiminnasta johtuvasta massiivisesta sortumasta. Maanjäristys tai vuoren oma epävakaus voi olla megatsunamin aiheuttajana, samoin suuri mereen putoava taivaankappale.
Megatsunamit ovat harvinaisia tapahtumia. Edelliset ovat ilmeisesti olleet edellä mainittu Lituya Bayn megatsunami vuonna 1958 ja sitä ennen noin sitten. Megatsunamit ovat olleet joidenkin elokuvien keskeisiä teemoja ja ehkä myös joidenkin tarujen historiallisia lähteitä, toisaalta mistään historiallisesta meren rannalla tapahtuneesta tulivuoren purkauksesta ei ole jäänyt merkintöjä korkeista aalloista, jotka olisivat iskeneet satojen metrien korkuisina kaukana oleviin rannikoihin.
Megatsunamien mallinnuksessa on paljon epävarmuustekijöitä, kuten esimerkiksi sortuman nopeus, joka on keskeinen muuttuja.
Los Alamosin kansallisen laboratorion arkeologi Bruce Masse on esittänyt, että Raamatun vedenpaisumuskertomuksen taustalla saattaisi olla megatsunami, joka on johtunut jättiläismäisen meteoriitin iskeytymisestä Intian valtamereen. 2006 Intian valtamerestä löytynyt Burcklen kraatteri saattaa olla todiste tapahtuneesta.
Pietarin kihlakunta
Pietarin kihlakunta oli kihlakunta Venäjän keisarikunnan Pietarin kuvernementissa. Kihlakunta sijaitsi Suomenlahden itäpäässä Suomen suuriruhtinaskuntaan kuuluneen alueen eteläpuolella ja ulottui etelässä hiukan Nevajoen eteläpuolelle. Idässä se rajoittui Pähkinälinnan kihlakuntaan ja etelässä Tsarskoje Selon kihlakuntaan. Kihlakunnan hallintokaupunki oli Venäjän keisarikunnan pääkaupunki Pietari.
Vuoden 1897 väestönlaskennassa kihlakunnan asukkaista venäläisiä oli 85,4 %, saksalaisia 4,0 %, suomalaisia 2,9 % ja puolalaisia 2,8 %.
Azmi Bishara
Poliittinen ura
Bishara oli knessetin jäsen vuodesta 1996. Hän oli Israelin ensimmäinen arabikansalainen, joka oli ehdolla pääministeriksi, mutta hän luopui ehdokkuudestaan ennen lopullista vaalipäivää. Valtiovierailulla Syyriaan 2001 hän piti presidentti Hafiz al-Asadin muistotilaisuudessa puheen, jossa hän antoi tukensa Hizbollahille. Kun hän palasi Israeliin, häntä vastaan nostettiin syyte terrorismin tukemisesta. Hän kävi Syyriassa uudelleen syyskuussa 2006. Hän vieraili puoluetovereidensa kanssa myös Libanonissa, jossa hän sanoi Libanonin pääministerille, että Hizbollahin vastarinta Israelia vastaan oli "nostanut arabien henkeä". Bishara jätti eroilmoituksensa Israelin Kairon-suurlähetystössä sen jälkeen kun häntä vastaan oli aloitettu rikostutkinta tietojen luovuttamisesta viholliselle sota-aikana ja rahanpesusta.
Hyytelöimukala
Hyytelöimukala (Liparis fabricii) on imukalojen heimoon kuuluva kalalaji. Henrik Nikolai Krøyer kuvasi lajin ensimmäisenä vuonna 1847.
Levinneisyys ja elinympäristö
Hyytelöimukala on levinnyt Pohjois-Amerikkaan ja Pohjois-Eurooppaan. Laji elää mutapohjalla.
Ravinto ja elintavat
Laji käyttää ravinnokseen äyriäisiä ja toukkia. Hyytelöimukalaa on tavattu jopa 1 800 metrin syvyydestä. Hyytelöimukala on tärkeä saaliskala.
Mirach
thumb|Mirach ja vasemmalla yläällä [[NGC 404]] Mirach (Merach, beeta (β) Andromedae) on Andromedan tähtikuviossa oleva jättiläistähti. Tähden etäisyys Hipparcos-satelliitin mittaamana vuonna 2007 on 199,44 valovuotta. Tähti on puolisäännöllinen muuttuva tähti, jonka näennäinen kirkkaus vaihtelee välillä 2,01–2,10 ja on keskimäärin 2,07. Absoluuttinen kirkkaus on −1,87. Väri-indeksi B-V on 1,58. Silmin nähtävä tähden väri on punainen. Puolisäännöllisten muuttujien tapaan tähti on viileä, spektriluokaltaan M0+IIIa, ja sen pintalämpötila on 3 200–3 800 kelviniä. Kokonaissäteily on 1 900 kertaa Aurinkoa voimakkaampaa. Massaltaan Mirach on 3–6 kertaa Aurinkoa suurempi. Tähden säde on noin 0,4 AU. Tähdellä on joko hiili- tai heliumydin, ja siitä tulee valkea kääpiö. Tähdellä on pääsarjaan kuuluva pienimassainen seuralainen, jonka näennäinen suuruusluokka on 14 ja jonka minimietäisyys kumppanistaan on 1 700 AU.
ICD
International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems (lyh. ICD) on kansainvälinen tautiluokitusjärjestelmä, jonka WHO on kehittänyt. Luokittelun tuorein versio tunnetaan lyhenteellä ICD-11 ja se julkaistiin 2018. Suomessa käytetään edelleen sitä edeltänyttä ICD-10-versiota: vanhan version käyttö jatkuu Lääkärilehden mukaan toistaiseksi Suomen potilastietojärjestelmissä. Suomessa oli tarkoitus siirtyä uuden versioin käyttöön vuonna 2022, mutta hankkeen käynnistämiseen ei ollut osoitettu rahoitusta helmikuuhun 2022 mennessä.
ICD-10-tautiluokitus on ollut virallisessa käytössä Suomessa vuoden 1996 alusta.
Mielenterveyden ja käyttäytymisen häiriöiden osalta ICD-10 on pääosin yhteneväinen Yhdysvaltain psykiatriyhdistyksen APA:n kehittämän eri koulukunnista riippumattoman diagnoosijärjestelmän DSM-IV (Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders) kanssa. Oireluokituksista löytyy kuitenkin merkittäviä eroavuuksia, esimerkiksi persoonallisuushäiriöiden ryhmittelyssä sekä neuroosi-käsitteen käytössä (epämääräinen neuroosiluokitus poistettiin DSM:n kolmannessa versiossa, mutta se löytyy edelleen ICD:stä).
ICD-11
Luokitus sisältää mm. videopeliriippuvuuden.
Caph
Caph (β Cassiopeiae) on Kassiopeian tähdistössä oleva tähti. Sen etäisyys on 54,5 ± 0,5 valovuotta, näennäinen kirkkaus 2,28, absoluuttinen kirkkaus 1,16 ja väri-indeksi B-V 0,34. Spektrityypiltään tähti on F2III(IV?), ja sen pintalämpötila on 6 700 kelviniä, luminositeetti 28 aurinkoa, säde 4 aurinkoa ja massa noin 2 auringon massaa. Tähti lienee aikanaan muistuttanut Altairia. Tähti on ylittämässä Hertzsprungin aukkoa, jossa tähti muuttuu punaiseksi jättiläiseksi. Vaihe on lyhytkestoinen, ja siksi Hertzsprungin aukkoa ylittävät tähdet ovat melko harvinaisia.
Vedyn palaminen tähden keskustassa on päättynyt, minkä takia tähden sisusta on alkanut kuumeta ja laajentaa tähden ulko-osia. Tähti viettää prosentin miljardin vuoden eliniästään Herzprungin aukossa. Caph on Delta Scuri -tyypin muuttuva tähti, kirkkain näistä kääpiökefeideistä. Sen sykkimisjakso on 2,5 tuntia, jona aikana sen valo vaihtelee 6 prosenttia. Tähdellä on 27 päivän jaksoissa kiertävä epätavallisen pieni seuralaistähti.
Glykoneus
Kaava
Glykoneus-säkeessä on kahdeksan tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Esimerkkejä
Sapfo, 94.7 LP:
Alkaios, 357 LP:
Anakreon, 358.2 LP:
Catullus, 64.5–8:
Hagesichoreus
Hagesichoreus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Sen nimi viittaa johonkin Hagesikhora-nimiseen naiseen.
Hagesichoreus-säkeessä on kahdeksan tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu,  = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Hagesichoreus voidaan nähdä hipponacteus-säkeen alkutavua lyhyempänä muotona.
Beru
Beru on eteläisiin Gilbertsaariin kuuluva atolli Kiribatilla, Tyynellä valtamerellä.
Berun pinta-ala on 17,7 km². Se on 15 kilometriä pitkä ja enimmillään 4,75 kilometriä leveä. Atolli sijaitsee 96 kilometrin päässä Tabiteueasta ja 426 kilometrin päässä Tarawasta. Atollin asukasluku oli 2 051 vuonna 2015.
Berun asukkaista suurin osa on protestantteja, ja toiseksi suurimman uskonnollisen ryhmän muodostavat katolilaiset. Vuoden 1990 väestönlaskennan aikaan atollilla asui kiribatilaisten lisäksi neljä tuvalulaista, viisi eurooppalaista ja kolme muiden maiden kansalaista. Berulla on Kiribatin parlamentissa kaksi edustajaa.
Berua pommitettiin toisessa maailmansodassa 1942.
Kylät
Vuoden 1990 väestönlaskennan aikaan Berulla oli yhdeksän kylää:
Lambarön
Lambarön on saari Tukholman kunnassa, Ruotsin pääkaupungissa. Se sijaitsee Hässelby-Vällingbyn kaupunginosa-alueella, Västerortissa eli Tukholman läntisessä osassa. Vuonna 2013 saarella asui noin 40 ihmistä.
Maantietoa
Lambarön on 950 metriä pitkä, 320 metriä leveä ja sen pinta-ala on 24 hehtaarin suuruinen. Se on metsäinen saari, jonka maa-alueet on pilkottu pieniksi tonteiksi ja saaren rakennuskanta peittää käytännössä koko saaren. Saaren rannoilla on runsaasti laitureita ja saaren lounaisrannalla sijaitsee Tukholmasta lähtevän yhteysaluksen laituri. Hässelbyn rannassa on pienvenesatama, josta mökkiläiset voivat matkustaa saarelle veneellään itsekin. Mantereen rantaan on matkaa 140 metriä, mutta saareen ei haluta ehdotuksista huolimatta rakentaa siltaa. Vuonna 2015 tehtiin kansalaisaloite pyörätien sillasta joka olisi johtanut Lambarölle. Aloite ei mennyt läpi. Tuohon aikaan saarella oli pysyvää asutusta 580 kiinteistössä (vuonna 2020).
Saaren nimi
Saaren ja myös Lambaruddenin ja Lambarfjärdenin nimissä esiintyvä ”lambar” tarkoittaa muinaisnorjaksi lammasta.
Atis Silis
Atis Silis (s. 1989) on latvialainen pöytäjääkiekkoilija, joka pelaa BJC Laimite-seurassa. Hän voitti lajin maailmanmestaruuden vuonna 2013 Stavangerissa. Silis on pelannut pöytäjääkiekkoa vuodesta 2002 lähtien. Silis on tällä hetkellä ITHF:n maailmanrankingissa sijalla 9.
Ura
Silis aloitti pöytäjääkiekon pelaamisen marraskuussa 2002. Vuonna 2005 hän voitti Latvian mestaruuskilpailut. Vuonna 2013 hän voitti maailmanmestaruuden. Kolme vuotta myöhemmin Silis voitti Riga Cupin 2016, kun finaalissa kaatui Edgars Caics. Silis voitti pronssia Tallin Cupista 2019. Pronssiottelussa hän voitti Raivis Miglinieksin. Lokakuussa 2019 Silis voitti Latvia Openin finaalissa Rainers Kalninsin.
Samojedit
pienoiskuva|upright|Samojedi talvivaatteissaan. Kuva on otettu ennen vuotta 1906. Samojedit on yhteisnimitys eräille Uralin itäpuolella eläville paimentolaiskansoille, jotka puhuvat samojedikieliä. Samojedikansoja ovat nenetsit eli jurakit, enetsit, nganasanit ja selkupit, joista selkupit ovat viimeisiä eteläsamojedeja. Matorit ja juratsit ovat kuolleet sukupuuttoon jo 1800-luvulla, viimeinen kamassi, joka puhui kamassien omaa kieltä, kuoli vuonna 1989. Samojedit mainittiin keskieurooppalaisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1600-luvun lopussa, mutta kiinalaisissa lähteissä hieman ennen ajanlaskumme alkua on maininta metsästäjäkansasta, jonka arvellaan edustaneen samojedeja.
Samojedikielet ja suomalais-ugrilaiset kielet muodostavat yhdessä uralilaisen kielikunnan. Samojedit eivät kuitenkaan ole geneettisesti kovinkaan läheistä sukua läntisemmille suomalais-ugrilaisille kansoille kuten suomalaisille tai virolaisille, vaan muille alueen aasialaisille kansoille.
Pohjoissamojedien tärkein elinkeino on poronhoito, ja muita elinkeinoja ovat metsästys ja kalastus. Etelämpänä asuvien selkuppien pääelinkeino on lähellä asuvien itäisten hantien tavoin oravanmetsästys, mutta myös ketunmetsästystä ja kalastusta harjoitetaan. Samojedien luontaiselinkeinojen tulevaisuutta uhkaavat Länsi-Siperian lisääntyvät öljyn- ja kaasunporaukset, sillä ne supistavat porojen laidunmaita ja saastuttavat jokia.