cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Frame-kirjavuus
Periytyminen
Frame-väritys on kiistelty, koska siihen liittyy lethal white -oireyhtymä (OLWS tai LWS). Lethal white -oireyhtymästä kärsivät varsat ovat homotsygootteja Ile118Lys EDNRB -mutaation suhteen. Tämä mutaatio on "yleensä" frame-kuvion aiheuttaja. Asiaan liittyvää tutkimusta ei ole kuitenkaan saatu vielä päätökseen, ja jotkin tutkijat painottavat sitä, että tobianosta poikkeavat kirjavuustyypit (niinkutsutut overo-kuviot) ovat sekä fenotyyppiensä että genetiikkansa suhteen heterogeenisiä, eli että niillä voi olla useita aiheuttajia.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
128. 2018 Naantalin Aurinko, Raoul Roine, Teija Söderholm
Siuntion pappila
Seurakunta myi Museoviraston suojeleman pappilan 1974, sillä sillä ei ollut varaa kunnostaa ja ylläpitää rakennuksia. Siuntion pappilan omistanut Fastighets Ab Sjundeå Gamla Prästgård laittoi pappilan jälleen myyntiin vuonna 2020 2 480 000 euron hintaan.
Frame-kirjavuus
Periytyminen
Frame-kuvio voi jäädä piiloon muiden kirjavuuskuvioiden, erityisesti framen suhteen epistaattisen tobianon vaikutuksesta. Tämän lisäksi jotkin FrF-alleelin kantajat vaikuttavat yksivärisiltä. Erään teorian mukaan nämäkin hevoset ovat kirjavia, mutta kuvion minimaalisuuden vuoksi näyttävät yksivärisiltä. Erään toisen tutkimuksen mukaan ilmiö todistaa FrF-tekijän vaihtelevasta läpäisevyydestä. Joka tapauksessa kaikilla LWS-varsoilla on suvuissaan ei-tobianoja kirjavia.
Lethal white -oireyhtymä
Lethal white -oireyhtymän eli LWS:n aiheuttavan geenin suhteen homotsygootit varsat syntyvät kokovalkoisina tai melkein kokovalkoisina. Iho on vaaleanpunainen ja silmät siniset. Oireyhtymän letaali piirre on ruoansulatuskanavan hermoston kehityshäiriö. Kaikki LWS-varsat kuolevat kolmen vuorokauden sisällä syntymästä, ja ne yleensä lopetetaan ennen tätä eettisistä syistä. Heterotsygootit geenin kantajat ovat täysin terveitä ja oireettomia, mutta ne voivat välittää geenin jälkeläisilleen.
Tästä syystä American Paint Horse Associationin kaltaiset yhdistykset suosittelevat, että kaikki siitoskäyttöön aiotut hevoset, joilla on ei-tobianoja kirjavia esivanhempia, testataan LWS-tekijän suhteen. Tekijälle on kehitetty DNA-testi, jonka avulla voidaan laatia jalostussuunnitelmia LWS-varsojen syntymisen ehkäisemiseksi. LWS-mutaatiota ei ole tavattu sellaisilta yksivärisiltä hevosilta, joiden rodussa ei esiinny valkokirjavuutta.
Siuntion pappila
Historia
Perimätiedon mukaan pappilan kiinteistö on lahjoitettu Siuntion seurakunnalle keskiajalla Suitian linnasta. Pappilaa onkin joskus kutsuttu myös Suitian pappilaksi. Nykyinen kaksikerroksinen hirsirunkoinen päärakennus on valmistunut vuonna 1812. Sitä on edeltänyt ainakin kaksi aikaisempaa päärakennusta; yksi 1600-luvun lopulta ja toinen vuodelta 1778. Siuntion pappilaa ympäröi noin hehtaarin kokoinen puisto, joka on peräisin kirkkoherra B. O. Lillen ajoilta. 1860-luvulla pappilaa korotettiin muutamalla hirsikerroksella. Alun perin pappila oli väriltään harmaa ja yksityiskohdat, kuten kulmalaudat olivat ruskeat. Nykyisin väritys on kuitenkin valkoinen punaisilla yksityiskohdilla.
Frame-kirjavuus
Lethal white -oireyhtymä
Lethal white -hevoset saatetaan joskus sekoittaa valkoisiin hevosiin tai erittäin suurimerkkisiin "valkoisiin" sabinoihin, joilla molemmilla voi olla täysvalkoinen karvoitus ja vaaleanpunainen iho. Myöskään sinisilmäisillä ja vaalenpunaihoisilla valkovoikoilla ei voi olla LWS-tekijää, ellei niiden suvussa ole ei-tobianoja kirjavia. Splashed white - ja sabinokirjavuuskuviot eivät juurikaan liity lethal white -oireyhtymään.
Aiheesta muualla
Overo
Pohjajoki
Pohjajoki eli Lampinjoki on Karvianjoen vesistöön kuuluva joki Porin Ahlaisissa Satakunnassa. Se saa alkunsa Ahlaisten Lampinjärvestä. Lampinjärveen laskee osa Pomarkun Isojärven vesistä Salmusojan, Poosjärven ja Poosjoen kautta. Pohjajoen valuma-alue 57,3 km2, ja joki laskee Keikveden lahteen Ahlaisissa. Joki virtaa yläjuoksullaan Ahlaisten Lampin kylän kautta ja sen alajuoksu kulkee Ahlaisten Ylikylän Pohjajoen kulmakunnan kautta.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
127. 2018 Kaiken takana on nainen, Tina Brännare, Eppu Nuotio, Teija Söderholm
126. 2018 Huru ukot, Helena Anttonen, Mikko Kuitunen
Pohjajoki
Pohjajoki on yksi useita jokibifurkaatioita sisältävän Karvianjoen vesistön kolmesta lasku-uomasta. Kaksi muuta ovat Eteläjoki eli Ahlaistenjoki eli Noormarkunjoki Ahlaisissa ja Noormarkussa Porissa sekä Merikarvianjoki Merikarvialla ja Siikaisissa. Eteläjoki saa alkunsa Inhottujärvestä Noormarkussa ja Merikarvianjoki Isojärvestä Siikaisissa.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
125. 2018 Ella ja kaverit teatterissa, Timo Parvela, Teija Söderholm
Pohjajoki
Onnenkosken kahvila sijaitsee valtatie 8:n varrella Pohjajoen yläjuoksulla.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
124. 2018 Murha mielten mukaan, Joel Elstelä, Teija Söderholm
123. 2017 VeriNais, Katariina Salonen, Teija Söderholm
122. 2017 Omat koirat, Pirkko Saisio, Teija Söderholm
121. 2017 Hellppoo rahaa, Ville Kurki, Teija Söderholm
120. 2017 Aikamatka, Katariina Salonen, Katariina Salonen
118. 2016 Kiljusen herrasväki yllättyy, Jalmari Finne, Teija Söderholm
117. 2015 Kolme iloista rosvoa, Thorbjörn Egner, Teija Söderholm
116. 2015 Vanhan ruhtinaan rakkaus, Dostojevski, Jaakko Kuusi
115. 2015 Ei saa taikoa!, Katariina Salonen, Teija Söderholm
114. 2014 Kadonneen kaulakorun arvoitus (ryhmäläht.), Teija Söderholm, Tarja Agiander
Siuntion pappila
Historia
1900-luvulle tultaessa Siuntion seurakunnalla ei kuitenkaan ollut varaa korjata vanhaa pappilaa eikä Museovirasto antanut lupaa sen purkamiseen. Pappila myytiin yksityiselle taholle kesällä 1974, jonka jälkeen päärakennus ja piharakennukset ovat entisöity pieteetillä. Valtioneuvosto on rauhoittanut pappilan päärakennuksen ja puiston päätöksellään 20.6.1983. Viimeinen pappilassa asunut seurakunnan työntekijä oli entinen kirkkoherra Ismo Turunen perheineen.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
112. 2014 Sydämeni laulu, Henrik Timonen, Teija Söderholm
111. 2013 Katu täyttyy askelista, Juice Leskinen,  dram. + ohj. Teija Söderholm
109. 2013 Ihmemaa Oz, L.Frank Baum, suom.+ dram. Emmi Hiivola, Teija Söderholm
108. 2013 Kuin tuhka tuuleen, Panu Raipia & Rauli Jokelin, Teija Söderholm
107. 2013 Urpo ja Turpo ja Ihanaa! Hannele Huovi, Emilia Söderholm
106. 2012 Irti minusta, Virpi Haatainen, Teija Söderholm
105. 2012  Kova leikki, Tuulikki Kankaanpää, Emmi Hiivola
103. 2012  Jääkärin morsian, Sam Sihvo, Sirpa Kauppinen
102. 2011 Kato, sisko ja sen veli, Neil Hardwick, Teija Söderholm
101. 2011 Myrskyluodon Maija, Anni Blomqvist, Jussi Helminen, Teija Söderholm
100. 2011 Ella ja Paterock, Timo Parvela, Pentti Rasinkangas, Teija Söderholm
99. 2011 Notre Damen kellonsoittaja, Victor Hugo, Emmi Hiivola
98. 2010 Mia  F20,9, Emmi Hiivola ja Liina Turtonen
97. 2010 Esteri - Ruma Ankanpoikanen, Juha Vuorinen, Teija Söderholm
96. 2010 Pirtua, pirtua, Tapio Parkkinen, Teija Söderholm
95. 2010 Hermanni Hulukkosen mualima, Aapeli, Teija Söderholm
94. 2009 Varsinaissii suomalaissii, koonnut ja ohj. Teija Söderholm
93. 2009 Äiti laihduttaa, Rosa Liksom, Teija Söderholm
92. 2009 Veteraani, Aimo Vuorinen, Teija Söderholm
91. 2009 Reissumies, Tauno Yliruusi, Sirpa Kauppinen
90. 2009 Viluluodon lähteellä, Mikko Kuitunen
89. 2009 Todellinen prinsessa, H.C. Andersen, Emmi Hiivola
88. 2009 Aladdin ja Taikalamppu, Panu Raipia, Mikko Kuitunen
87. 2008 Syrjäytymisvaarassa ruma ankanpoikanen, H.C Andersen, Eppu Normaali, Teija Söderholm
86. 2008 Hirviöt, Outi Nyytäjä, Teija Söderholm
84. 2008 Koko kaupungin Vinski, Aapeli, Teija Söderholm
83. 2008 Pinokkio, Carlo Collodi, Teija Söderholm ja Mikko Kuitunen
81. 2007 Rakas Lotta, Inkeri Kilpinen, Sirpa Kauppinen
80. 2007 Nuorna....Nuorena, koonnut ja ohj. Teija Söderholm
Daniel Svensson
Daniel Svensson (s. 20. marraskuuta 1977 Göteborg, Ruotsi) on ruotsalainen muusikko. Hänet tunnetaan In Flames -yhtyeestä, jossa hän soitti rumpuja vuosina 1998–2015. Ensimmäinen In Flamesin albumi, jolla Svensson soittaa, on vuonna 1999 julkaistu Colony. Ennen In Flamesiin liittymistään Svensson soitti rumpuja yhtyeessä Diabolique ja toimi Sacrilege GBG:n rumpali-laulajana. Jälkimmäiseen hän palasi vuonna 2006.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
79. 2007 Mona, Mark Perry, Mikko Kuitunen
Daniel Svensson
Svensson jätti In Flamesin marraskuussa 2015 keskittyäkseen perhe-elämään. Hänellä on vaimo ja kolme tytärtä. Hän suunnitteli myös panimon perustamista.
Naantalin teatteri
Lista näytelmistä
78. 2007 Hannu ja Kerttu, Jussi Helminen, Teija Söderholm
77. 2006 Katu täyttyy askelista ja unelmista, Juice Leskinen, Teija Söderholm
76. 2006 Meidän Herramme muurahaisia, Aapeli, Teija Söderholm
75. 2006 Momo, Michael Ende, Teija Söderholm
74. 2006 Elämää ja erotiikkaa, Kari Villberg, Mikko Kuitunen, Mikko Kuitunen
72. 2005 Tuuli paiskoo rakkauden ovia, Aino Räty-Hämäläinen, Mikko Kuitunen, Teija Söderholm
71. 2005 Monologi tupakan vahingollisuudesta, Anton Tsehov, Tommi Vääri
70. 2005 Kiljusen herrasväki, Jalmari Finne, Teija Söderholm
69. 2005 Ollin pakinoita, pakinoitsija Olli, Teija Söderholm
67. 2005 Troilus ja Cressida, Shakespeare, Karim Tsarkov
66. 2005 Krokotiili Gena, Eduard Uspenski, Mikko Kuitunen
65. 2004 An' yks vaivane silakka, Mikko Kuitunen
64. 2004 Luostarin juurella, Maijaliisa Dieckmann, Teija Söderholm
63. 2004  Lätyt Hillolla Pekka Töpöhäntä,  Gösta Knutsson,  Mikko Kuitunen
62. 2004  Liisa Ihmemaassa, Teija Söderholm
61. 2003 Vain pimeässä näkyvät tähdet, Maaria Leinonen, Teija Söderholm
60. 2003  Saiturin joulu, Charles Dickens, Pauli Mahlamäki
59. 2003 Hymyilevä Apollo, Eino Leino, dram. ja ohj. Teija Söderholm
58. 2003  Seitsemän laaksoa, Tuula Kuitunen, Mikko Kuitunen
57. 2003  Pyhän Birgitan kellot, Maijaliisa Dieckmann, Teija Söderholm, Mikko Kuitunen
56. 2003  Salattu laakso, Inkeri Rosilo, Mikko Kuitunen
55. 2003  Atomi Totemi, Seppojuhani Ruotsalainen, Teija Söderholm
53. 2003  Munkkikeikka, Jarmo Siltaoja, Teija Söderholm
52. 2003  Älli Hillossa, Harri Vuorinen, Elina Kuitunen, Riku Haapala, Pedram Aflatuni
51. 2003  Anne Frankin unet, Bernard Kops, Mikko Kuitunen
50. 2002  Hedda Gabler, Henrik Ibsen, Sirpa Kauppinen
49. 2002  Lumikki ja Seitsemän kääpiötä, Kerttu Hämeranta, Mikko Kuitunen
47. 2001  Vaahteramäen Eemeli, Astrid Lindgren, Sirpa Kauppinen
46. 2001  Ronja Ryövärintytär (fiktio), Astrid Lindgren, Mikko Kuitunen
45. 2001  Ronja Ryövärintytär (satu) , Astrid Lindgren, Mikko Kuitunen
44. 2001  Naantalin Aurinko, Raoul Roine/Elina Kuitunen, Mikko Kuitunen
43. 2000  Siunattu Hulluus, Aapeli, Sirpa Kauppinen
40. 1999  Virran viemä- tuulen tuoma, Hannu Mäkelä, Sari Läikelä
39. 1999  Oppineita naisia, Moliere, Virpi Valtonen
38. 1999  Saapasjalkakissa, Saara Markkanen, Mikko Kuitunen
37. 1998  Keisarin uudet vaatteet, Teija Söderholm, Teija Söderholm
36. 1997  Koira saa paikan, Simo Ojanen, Kyösti Kemppilä
35. 1997  Karhujen kaupunki, Melina Voipio, Sari Läikelä
34. 1996  Pikkuprinssi, Antoine de saint-Exupèry, Mikko Kuitunen
33. 1996  Hippa Hiippalakin seikkailut, Jorma Mäenpää, Sari Läikelä
32. 1996  Niskavuoren nuori emäntä, Hella Wuolijoki, Sari Läikelä
31. 1995  Kun on tunteet, Maria Jotuni/ Tiina Puumalainen, Atso Riikonen
30. 1995  Diploomi Maalaiset, Liisa Heiskanen, Atso Riikonen
28. 1994  Kaikki vorot eivät tule varkaisiin, Dario Fo, Maili Suutari
27. 1993  Tokka Lotta, Tuulikki Soini, Maili Suutari
25. 1991  Auto myötäjäisiksi, Hans Kehler, Maili Suutari
24. 1990  Terveydeksi, Pierre Chesnot, Maili Suutari
23. 1989  Rakastettu Johansson, Anneli Pukema, Maili Suutari
22. 1989  Purkkipoika, Anneli Pukema, Maili Suutari
21. 1989  Portti Pimeään, Mika Waltari, Maili Suutari
20. 1988  Kohta sataa, mummo täyttää 80 ja on huonona, Ilkka Kylävaara, Maili Suutari
19. 1988  Nalle Puh, A.A. Milne, Maili Suutari
18.1987  Kolme iloista rosvoa, Thornbjörn Egner, Maili Suutari
17. 1987  Paljon melua kurpitsasta, Carlo Coldoni, Maili Suutari
16. 1987   Katontekijän paluu, Aleksander Galinin, Maili Suutari
15. 1987   Viluluodosta Nunnalahteen, Tuulikki Soini, Maili Suutari
14. 1986 Miehen kylkiluu, Maria Jotuni, Maili Suutari
13. 1985   Nuori Mylläri, Maiju Lassila, Maili Suutari
12. 1985   Yövieras, Mika Waltari, Maili Suutari
11. 1984   Savu-uhri, Maria Jotuni, Maili Suutari
TEATTERIYHDISTYS PERUSTETTIIN 28.2.1984
10. 1983   Mikumärdissä on kesä, Hugo Raudsepp, Maili Suutari
9. 1980   Pitkäjärveläiset, Jalmari Finne, Jarmo Alonen
8. 1978   Luostarin juurella, Maijaliisa Dieckmann, Jarmo Alonen
7. 1976   Yllätyslapsi, Franz Streicher, Aino Susi
6. 1975   Yksinomaan tervehdyttävä on armonlaakso, Tuulikki Soini, Tapio Kouki
5. 1974   Roinilan talossa, Minna Canth, Jarmo Alonen
4. 1973   Pyhän Birgitan Kellot, Maijaliisa Dieckmann, Jarmo Alonen
3. 1972   Kipparirakkautta, Oscar Wennersten, Bjarne Commondt
2. 1971   Rakkautta ja savikylpyjä, Maijaliisa Dieckmann, Jarmo Alonen
1. 1970   Luostarin juurella, Maijaliisa Dieckmann, Bjarne Commondt
Kaikki muuttuu (Pelle Miljoonan albumi)
Kaikki muuttuu on Pelle Miljoonan 15. albumi. Se julkaistiin keväällä 1992.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt, sanoittanut ja sovittanut Pelle Miljoona, ellei toisin mainita.
CD-bonukset
Ruotsin vaalijärjestelmä
thumb|right|200px|Vuoden 2010 vaalien äänestyslippuja. Samanaikaisesti järjestetään kolme eri vaalia (valtiopäivä-, maakäräjä- ja kunnallisvaalit), joista jokaisessa on erivärinen äänestyslippu. thumb|200px|Puolueiden valkoisia äänestyslippuja [[Europarlamenttivaalit 2009|vuoden 2009 europarlamenttivaaleissa.]]
Ruotsin vaalijärjestelmä on suhteellinen kuten Suomessa, mutta eroaa toteutukseltaan merkittävästi.
Vaalitavan piirteet
Edustajapaikkojen jakautumisen määrää muunnettu Sainte-Laguën menetelmä. Menetelmä on samankaltainen valtiopäivien, maakäräjäkuntien valtuustojen, kunnanvaltuustojen ja Europarlamentin vaaleissa. Vaalit käydään suljettuna listavaalina, jossa pääsääntöisesti äänestetään ehdokkaan sijaan puoluetta. Valtiollisissa ja maakäräjävaaleissa käytössä on äänikynnys, joka vaikeuttaa pienten puolueiden ehdokkaiden läpipääsyä. Kaikki kolme kotimaista vaalia järjestetään neljän vuoden välein samana päivänä, joka on syyskuun kolmas sunnuntai. Europarlamentin vaalit järjestetään kesäkuussa viiden vuoden välein kaikissa EU-maissa. Puolueet määräävät ehdokkaiden sijoituksen listalla, joten yksittäisen ehdokkaan mahdollisuudet riippuvat suuresti hänen puolueensa päätöksistä. Ehdokkaaksi vaaleissa voivat asettua henkilöt, joilla on oikeus äänestää kyseisissä vaaleissa.
Äänestystapahtuma
Ennen vaaleja valtio toimittaa äänestyskortin jokaiselle, jolla on oikeus äänestää.
Äänestäminen tapahtuu äänestyslipuilla. Eri puolueiden äänestämistä varten on eri liput. Liput ovat puolueiden toimittamia, eivät viranomaisten painattamia. Valtio maksaa lippujen painatuskulut valtiopäivävaaleissa, jos puolue on saanut 1 % ääniä jommassakummassa kahdesta edellisestä vaalista. Maakäräjä- ja kunnallisvaaleissa ilmaiseen painatukseen ovat oikeutettuja kaikki puolueet, joilla on ennestään edustajia valittavassa hallintoelimessä. Äänestyslippujen on oltava samankokoisia ja samanlaisesta materiaalista. Lipun väri määrää mihin vaaliin lippu on tarkoitettu. Keltainen on valtiopäivävaaleihin, sininen maakäräjävaaleihin ja valkoinen kunnanvaltuustojen ja Europarlamentin vaaleihin.
Äänestyslippuja on tarjolla äänestäjälle kolmea tyyppiä. Puolueäänestyslipussa on puolueen nimi toisella puolella ja toinen puoli on tyhjä. Nimiäänestyslipussa on puolueen nimi ja lista ehdokkaista, joista äänestäjä voi halutessaan merkitä mieluisan, jolloin hän antaa puolueäänen lisäksi henkilökohtaisen äänen kyseiselle ehdokkaalle. Sekä puolue- että nimiäänestyslippuja painetaan kullekin puolueelle erikseen. Kolmantena vaihtoehtona on tyhjä äänestyslippu, johon äänestäjä voi kirjoittaa puolueen nimen. Äänestyslipuista suurin osa menee hukkaan. Äänestyspäivää varten painetaan noin 650 miljoonaa äänestyslippua, kun äänioikeutettuja on noin 7,7 miljoonaa.
Vaaleissa voidaan äänestää ennakkoon ja vaalipäivänä äänestysaika on klo 8–20 (eurovaaleissa klo 21:een asti). Ennakkoon annettu ääni voidaan kumota vaalipäivänä ja äänestää uudelleen. Äänestäessä on todistettava henkilöllisyys.
Ruotsalainen äänestystapahtuma on sikäli poikkeuksellinen, että äänestäjä valitsee äänestyspaikalla julkisesti näkyvillä olevasta telineestä haluamansa puolueen äänestyslipukkeen tai useamman, jos vaaleja on monta. Lipukkeita jakavat myös eri puolueiden aktiivit äänestyspaikan ulkopuolella, ja äänestäjä voi halutessaan jo etukäteen tilata lipukkeen itselleen postitse. Äänestäjä voi poimia mukaansa niin monen puolueen lipukkeet kuin haluaa, esimerkiksi yrittäessään säilyttää vaalisalaisuuden. Äänestäjä merkitsee äänestyskopissa haluamaansa lipukkeeseen ruksin ehdokkaan kohdalle ja palauttaa lipukkeen kuoressa vaalivirkailijalle.
Arvostelua ja ongelmia
Euroopan komissio on arvostellut Ruotsin äänestysmenettelyä vaalisalaisuuden puuttumisesta.
Vuoden 2018 vaaleissa oli Ruotsissa ensimmäistä kertaa Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön vaalitarkkailijoita. Tanskalainen vaalitarkkailija Michael Jensen kommentoi, ettei ole tarkkailijana ”missään maassa nähnyt niin epädemokraattisia vaaleja kuin Ruotsissa”. Vaaleissa oli myös Democracy Volunteers -järjestön vapaaehtoisia vaalitarkkailijoita. He kiinnittivät huomiota yleiseen ”perheäänestämiseen” eli siihen, että perheenjäsenet menevät äänestyskoppiin yhdessä, jolloin yksi perheenjäsen voi opastaa ja ohjata toisen äänestämistä.
Kun eri puolueita äänestetään eri lipuilla, jotka ovat avoimesti esillä, sattuu toisinaan, että jonkin puolueen äänestysliput katoavat. Jopa vaalivirkailija saattaa piilottaa kilpailevan puolueen äänestysliput.
Ruotsin vaalijärjestelmän erikoisuudet hidastavat äänten laskentaa. Ennakkoääniä ei voida laskea ennen vaalipäivän äänestyksen päättymistä, koska antamansa ennakkoäänen voi perua antamalla uuden äänen vaalipäivänä. Tällöin ennakkoäänikuori täytyy erikseen mitätöidä. Myös nimiäänestyslippujen, joihin äänestäjä on merkinnyt kannattamansa ehdokkaan, läpikäynti on hidasta.
Valtiopäivien vaalit
Äänestyskelpoisia ovat 18 vuotta viimeistään vaalipäivänä täyttäneet Ruotsin kansalaiset, jotka ovat jossain elämänsä vaiheessa asuneet Ruotsissa.
Maakäräjävaltuustojen vaalit
Ruotsi on jaettu kahteenkymmeneen maakäräjäkuntaan, joihin valitaan väkiluvusta riippuen 31-149 edustajaa maakäräjävaltuustoihin. Näissä vaaleissa vaalipiirit ovat yksittäisiä kuntia tai kuntien yhdistelmiä. 9/10 paikoista jaetaan kiinteinä vaalipiiripaikkoina ja 1/10 on tasauspaikkoina jaettavia. Äänikynnys on valtiopäivävaaleja alhaisempi 3% ja henkilökohtaisia ääniä tarvitaan vain 5% listan ohittamiseen. Maakäräjävaaleissa samoin kuin kunnanvaltuustojen vaaleissa äänestyskelpoisia ovat viimeistään vaalipäivänä 18 vuotta täyttäneet kyseisessä maakunnassa tai kunnassa asuvat Ruotsin kansalaiset, EU-maiden sekä Islannin ja Norjan kansalaiset ja pysyvästi yhtämittaisesti Ruotsissa kolme vuotta asuneet muiden maiden kansalaiset.
Kunnanvaltuustojen vaalit
Ruotsin 290 kunnassa valitaan valtuusto vaaleilla, joissa ei ole äänikynnystä ja tasauspaikkoja. Äänestyskelpoisuuden ehdot ovat samat kuin maakäräjävaaleissa.
Europarlamentin vaalit
Ruotsista valittiin viimeksi 18 edustajaa vuoden 2009 vaaleissa europarlamenttiin. Europarlamentin vaaleissa koko maa on yhtenä vaalipiirinä, tasauspaikkoja ei ole ja listan ohittamiseen tarvitaan henkilökohtaisia ääniä 5%. Europarlamentin vaaleissa saavat äänestää 18-vuotiaat EU-maiden kansalaiset, joilla ei ole oikeutta äänestää muualla EU-parlamentin vaaleissa.
Kansanäänestykset
Ruotsissa voidaan järjestää neuvoa-antavia kansanäänestyksiä tai perustuslaillisia, sitovia kansanäänestyksiä. Esimerkkeinä näistä ovat neuvoa-antava kansanäänestys vuonna 1955 oikeanpuoleiseen liikenteeseen siirtymisestä ja vuoden 2003 äänestys euron käyttöönotosta.
Fred Johnson
Fred Johnson (6. elokuuta 1899 Dublin – 4. joulukuuta 1971 Lontoo) oli irlantilainen näyttelijä.
Fred Johnson teki eri rooleja pitkän uransa mittaan.
Huomattavan osan rooleistaan hän teki nimenomaan TV:lle.
Maininnan arvoisia ovat Saiturin joulu (1951), Poltettujen noitien hotelli (1960) ja Martti Luther (1953).
Seth Holtin elokuvassa Pelon tunne hän esitti päähenkilön isää, joka oli tuolloin tosiasiassa kuollut.
Luettelo Autot-hahmoista
Tämä on Luettelo Autot-elokuvasarjan hahmoista.
Salama McQueen
Salama McQueen on elokuvasarjan päähenkilö. Ensimmäisessä elokuvassa hän aloittaa ammattikilpa-autoilun. Hän pärjäisi hyvin, jos keskittyisi kunnolla kilpailuun ja hankkisi tiimin. Ensimmäisellä kilpalullaan hän onnistuu saamaan jaetun ykkössijan Kunkun ja Jasu Juntin kanssa. Ratkaiseva kilpailu käydään myöhemmin. Maken kuljettaessa Salama McQueenia, hän nukahtaa neljän auton takia ja vahingossa pudottaa nukkuvan Salama McQueenin kyydistä keskelle tietä. Salama havahtuu hereille ja joutuu lähellä olevaan pieneen Syylari City nimiseen kaupunkiin, jossa vahingossa rikkoo tien, jonka joutuu korjaamaan, mikä tuntuu vievän kauan. Hän ei aluksi pidä kaupungista ja sen asukkaista, mutta ajan kuluessa tykästyy ja muuttaa sinne. Hän saa myös kaupungin asukkaista hyvän silti. Hän pärjää uuden tiiminsä kanssa hyvin kilpa-ajossa ja on voittamassa, kun Jasu Juntti tönäisee Kunkun ulos radalta, minkä seurauksena Salama pysähtyy juuri ennen maaliviivaa ja menee auttamaan Kunkkua, minkä seurauksena Jasu Juntti voittaa, mutta jopa tämän omat fanit eivät pidä siitä.
Toisessa elokuvassa Salama McQueen pääsee kilpailemaan maailman nopeimpien autojen kanssa kilpailussa, jossa testataan uutta bensaa. Hän on kuitenkin yksi kilpailun nopeimmista autoista, ja kilpailee Francisco-nimisen auton kanssa maailman nopeimman auton tittelistä. Kilpailu koostuu kolmesta kilpa-ajosta, joista ensimmäisen Francisco voittaa Martin vahingon takia. Salama McQueen kuitenkin voittaa seuraavan kilpa-ajon. Kuitenkin viimeinen kilpailu keskeytyy, jolloin ei selviä kumpi on maailman nopein.
Kolmannessa elokuvassa kilpa-ajoihin on alkanut tulla uudenlaisia hyvin nopeita autoa, minkä seurauksena useita kilpa-autoja on vedetty pois kilpailuista. Salama McQueenkaan ei pärjää näille autoille, joten hän etsii edesmenneen oppi-isänsä Doc Hudsonin oppi-isää, joka voisi opettaa häntä. Hän löytääkin hänet ja hän opettaa ja kertoo Docista kilpa-ajoissa. Opetuksen ansiosta Salama onnistuu voittamaan kilpailun.
Martti
Martti on Salama McQueenin paras kaveri ja toisen elokuvan ja useiden lyhytelokuvien päähenkilö. Salama McQueenin osuttua Syylari Cityyn ja Martin vietettyä hänen kanssaan aikaa, Martti tekee hänestä parhaan kaverinsa ja pian tunne on molemmin puolinen. Toisessa elokuvassa Martin ollessa vessassa eräs agentti antaa hänelle salaa ja hänen huomaamattaan hänelle salaisia tietoja, koska agentin kimppuun hyökätään, eikä hänellä ole vaihtoehtoja. Tiedoissa on jäljitin, jonka takia toiset agentit Finn McMissile ja Holley Shiftwell luulevat Martin olevan agentti. Hän myös vastaa vahingossa oikein agenttien kysymykseen, jolla selviää onko joku agentti vai ei. Hän joutuu keskelle agenttien tehtävää, jossa he jahtaavat erästä rikollisliigaa ja heidän pomoaan. Martti onnistuu auttamaan heitä ja jopa tajuaa kuka rikollisliigan pomo on. Kun rikollisliiga on pidätetty, kuningatar Elizabeth II tekee Martista ritarin.
Salli Carrera
Salli Carrera ( on Salaman tyttöystävä. He rakastuvat ensimmäisessä elokuvassa. Hän kertoo Salamalle kuinka Syylari City oli joskus isompi kaupunki, mutta kymmenen minuutin takia rakennettiin valtatie, joka meni kaupungin ohi, minkä takia kaupungissa alkoi käymään vähemmän autoja. Kuitenkin Salaman ansiosta kaupungista tuli tunnetumpi.
Doc Hudson
Doc Hudson (myös Hudson Hornet) oli vanha henkilö, joka aikoinaan ajoi kilpa-ajoja ja voitti useita kilpailuja, mutta sitten katosi 50 vuodeksi, kunnes Salama McQueen löytää hänet Syylari Citystä, jossa hän on salannut menneisyytensä. Salama ei kuitenkaan heti tunnista häntä, vaan löytää vahingossa Docin Piston Cupit. Myöhemmin Doc opettaa Salamaa ja toimii hänen tallipäällikkönään. Toisessa elokuvassa Doc on kuollut ja hänen kunniakseen on omistettu Piston Cup, jonka Salama McQueen voittaa. Kolmannessa elokuvassa Doc nähdään hänen oppi-isänsä muistellessa häntä hänen kilpa-autourallaan.
Finn McMissile
Finn McMissile on hyvin taitava agentti, joka esiinty toisessa elokuvassa, jossa hän jahtaa rikollisliigaa ja sen pomoa.
Kvalsundin silta
Kvalsundin silta on riippusilta Norjan Kvalsundin kunnassa Finnmarkin läänissä. Se ylittää Kvalsundetin salmen ja yhdistää Kvaløyan saaren manner-Norjaan. Silta on 741,5 metriä pitkä ja sen pääjänne on 525 metriä sekä alituskorkeus 26 metriä. Silta on 56. suurin riippusilta maailmassa ja maailman pohjoisin riippusilta. Silta on avattu vuonna 1977. Kvaløyan puoleisen pylonin huippu on 97,5 metrin korkeudella merenpinnasta, eteläinen eli mantereen puoleinen pyloni on hieman matalampi, 81,5 metriä merenpinnasta.
Thomas Henry Ismay
Thomas Henry Ismay (7. tammikuuta 1837 Cumberland, Englanti – 23. marraskuuta 1899 Merseyside, Englanti) oli englantilainen laivanvarustaja, jonka omistaja-aikana brittiläisestä White Star Line -varustamosta kasvoi yksi huomattavimmista Pohjois-Atlantilla liikennöivistä laivanvarustamoista. Hänen poikansa oli J. Bruce Ismay.
Ismay on yksi aikansa kuuluisimmista laivanvarustajista. Kuuluisuuden taustalla vaikutti muun muassa, että hän loi tuhansia kauppamerenkulun ja meriteollisuuden työpaikkoja. Hänelle myönnettiin City of Belfastin vapaakansalaisuus vuonna 1899. Tämän lisäksi hän oli tarjonnut koko laivastoaan kuningatar Viktorian palvelukseen ensimmäisessä buurisodassa. Sen lisäksi Ismay toimi Lancashiren ja Cheshiren kreivikuntien rauhantuomarina, armeijan ja merivoimien järjestämistä käsittelevän lordi Hartingtonin komission jäsenenä, Cheshiren varapäällikköluutnanttina ja yliseriffinä. Vuonna 1897 Ismaylle tarjottiin baronetin arvoa, josta hän kuitenkin kieltäytyi. Ismayn kieltäytymistä aatelisarvosta ylistettiin englantilaisissa sanomalehdissä.
1890-luvun lopulla Ismay huolestui J. P. Morganin hankkeesta ostaa kaikki Pohjois-Atlantilla liikennöivät varustamot International Mercantile Marine -yhtiölle ja samalla Morganin aloittavan mahdollisen tariffisodan. Ismay yritti saada myös muita brittiläisiä laivanvarustajia perustamaan kanssaan konsortiota, jolla brittiläinen Inman Line ostettaisiin takaisin IMM:ltä, mutta hän epäonnistui vakuuttamaan muut laivanvarustajat siitä, että Morgan oli tosissaan. Tätä pidetään vain yhtenä harvoista Ismayn uran epäonnistumisista.
Ismay kuoli Dawpoolin kartanossa Merseysidessa 23. marraskuuta 1899. Hänen leskensä Margaret Ismay lahjoitti miehensä kuoleman jälkeen muun muassa 10 000 sterlingpuntaa Liverpoolin katedraalin rakentamista varten. Lahjoituksella kustannettiin Thomas Henry Ismayn nimikkoikkuna.
Yhtiöittäminen
Yhtiöittäminen tarkoittaa sellaisten julkisten palvelujen tuottamista yhtiömuodossa, joiden tuottamisesta aiemmin vastasi julkishallinnon yksikkö (kuten kunta tai kuntayhtymä). Mainittuja yhtiömuotoja ovat mm. osakeyhtiö, osuuskunta, yhdistys tai säätiö.
Yhtiöittämistä ei tule sekoittaa yksityistämiseen.
Kuntien yhtiöittämisvelvoite Suomessa
Jos kunta tai kuntayhtymä toimii kilpailluilla markkinoilla, toiminta on pääsääntöisesti vietävä yhtiömuotoon. Kilpailu- ja kuluttajavirasto (KKV) valvoo yhtiöittämisvelvollisuuden toteutumista kilpailulain nojalla. KKV voi tarvittaessa puuttua kunnan harjoittamaan toimintaan, jos kunnan toiminta vääristää kilpailua. Yhtiöittämisvelvoite kunnille perustuu Euroopan unionin valtiontukisäännöksiin.
Onkilampi (Jyväskylä)
Onkilampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Oravasaaren kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Ristiselän alueella (14.23), jonka Ristiselän–Murtoselän alueeseen (14.231) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 125,6 metriä mpy.
Bains-sur-Oust
Bains-sur-Oust on kunta läntisessä Ranskassa Ille-et-Vilainen departementissa Bretagnen alueella. Se sijaitsee Oustjoen varrella, noin 8 kilometriä Redonin kaupungista pohjoiseen.
Kunnan nähtävyyksiä on Pyhä Marcellinuksen kappeli. Kappeli on rakennettu vanhojen roomalaisten teiden risteykseen, missä Bretagnen hallitsija Nominoë ja apotti Conwoïon olivat tavanneet 800-luvulla. Conwoïon toi Pyhän Marcellinuksen ruumiin Roomasta. Alkuperäinen kappeli on tuhoutunut, ja nykyinen on rakennettu vuonna 1945.
Tanskan kuninkaallinen taideakatemia
Tanskan kuninkaallinen taideakatemia on Tanskan pääkaupungissa Kööpenhaminassa sijaitseva kansainvälinen taidekorkeakoulu. Se on yksi Tanskan 20:stä valtiollisesta taidekorkeakoulusta. Taideakatemia jakaantuu neljään instituutioon: kuvataidekouluun, arkkitehtikouluun, konservaattorikouluun sekä kuninkaalliseen kaunotaiteiden akatemiaan.
Kuninkaallinen taideakatemia perustettiin vuonna 1754. Alkuperäinen nimi oli Det Kongelige Danske Skildre-, Billedhugger- og Bygnings-Academie i Kiøbenhavn. Nykyinen nimi on ollut käytössä vuodesta 1968 lähtien.
Historia
Akatemia perustettiin 31. maaliskuuta 1754. Se oli syntymäpäivälahja Tanska-Norjan kuninkaalle Fredrik V:lle hänen 31. syntymäpäivänään. Kuningas Fredrik V halusi Tanskassa olevan paljon taitavia taiteilijoita. Akatemian perustuspäivä ei ole täysin tarkka, sillä se perustettiin jo kuusi vuotta aikaisemmin ja siirrettiin Charlottenborgiin heinäkuussa 1754. Sen perustamista juhlittiin tosin vasta kuninkaan syntymäpäivänä.
Akatemialla on ollut useita nimiä vuosien mittaan. Nykyisen nimensä, Tanskan kuninkaallinen taideakatemia, se sai vuonna 1968. Akatemia sijaitsee sen alkuperäisessä rakennuksessa Charlottenborgin palatsissa Kungens Nytorvilla Kööpenhaminassa.
Akatemiassa opetetaan eri taiteenaloja ja niiden historiaa. Siellä on 2000 oppilasta vuoden 2015 tiedon mukaan.
Persoonan rakenteellinen dissosiaatioteoria
Persoonallisuuden rakenteellinen dissosiaatio-teoria eli traumateoria on merkittävin traumaperäisten häiriöiden ymmärtämiseen ja tutkimiseen sekä hoidon määrittelemiseen soveltuva, evolutiivisesti, neurobiologisesti ja loogisesti kokoava teoria, joka antaa käyttöön käsitteitä emotionaalisen trauman ja siitä syntyneen psykopatologian syvempään ja yhtenäisempään ymmärtämiseen. Se laajentaa, yhdistää ja tarkentaa muita, pohjaltaan samoille havainnoille ja lähestymistavoille rakentuneita teorioita (muun muassa polyvagaalinen teoria), antaen täten yhteisen kielen, trauman metateorian.
Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista väestötiheyden mukaan
Mittayksikkönä on asukasta neliökilometrillä.
Persoonan rakenteellinen dissosiaatioteoria
Historia
Dissosiaatio-käsitettä ja ilmiöön liittyviä dissosiaatiohäiriöitä voidaan määritellä ja luokitella monella tavalla. Traumatutkimus ja sitä kautta dissosiaatio on historiassa ollut tieteen keskiössä katkonaisesti. Nykyisen traumatutkimuksen pohjalla vaikuttavat Pierre Janet’n (1859–1947) teoriat, jotka 1970-luvulla nousivat uudelleen psykoterapian tutkimuskentälle, mutta vasta Onno van der Hartin ja kollegoiden useat julkaisut, joista merkittävin on The Haunted Self (2006), kokosivat aiemmin katkonaisen traumatutkimuksen yhteisen ymmärryksen ja pysyvän tieteellisen tarkastelun kohteeksi. Tälle pohjalle siis rakentuvat nykyinen traumatietämys, traumateoria eli persoonallisuuden rakenteellinen dissosiaatio-käsitteistö sekä tutkimus.
Luettelo Kiinan hallinnollisista alueista väestötiheyden mukaan
Katso myös:
Persoonan rakenteellinen dissosiaatioteoria
Persoonallisuus ja integraatio
Persoonallisuuspsykologiassa käytetyt teoriat poikkeavat hiukan toinen toisistaan, mutta ne kaikki näkevät normaalin, terveen, aikuisen ihmisen persoonallisuuden integratiivisen prosessin ja kasvun tuloksena. Persoonallisuus nähdään myös biopsykologisten systeemien dynaamisena rakennelmana.
Persoonallisuuden jakautuminen osiin
Emotionaalisen trauman kohdalla tapahtuva persoonallisuuden jakautuminen prototyyppisiin, alkumuotoisiin osiin ei tapahdu sattumanvaraisesti, vaan noudattelee todennäköisimmin evolutiivisesti määräytyneitä ”jakolinjoja” / "murtumalinjoja" eri toimintajärjestelmien välillä. Mitä enemmän osia, sitä komplisoituneemmasta traumatisoitumisesta on kysymys.
Yksittäisen traumaattisen tilanteen yhteydessä (esimerkiksi auto-onnettomuus), jos integratiivinen kapasiteetti on yksilöllä ollut liian alhainen saattaa syntyä primaarinen rakenteellinen dissosiaatio, joka tarkoittaa persoonallisuuden perustavaa jakautumista yhdeksi ANP:ksi ja EP:ksi. Tällöin yksilön persoonallisuudessa yksi osa on kiinnittynyt evolutiivisesti määräytyneeseen päivittäiseen elämään sopeuttavaan toimintajärjestelmään. Tällaista osaa kutsutaan näennäisen normaaliksi persoonallisuuden osaksi ( eli ANP). Se yrittää jatkaa elämää, kuin traumaattista tapahtumaa ei olisikaan tapahtunut, muttei kykene integroimaan tiedostamattomaan muistiin tallentunutta, toisen persoonallisuuden osan kantamaa traumamuistoa, sillä se on menettänyt yhteyden siihen. Tätä toista osaa, joka on kiinnittynyt traumaattisen kokemukseen kutsutaan emotionaaliseksi persoonallisuuden osaksi ( eli EP). EP:na yksilö kiinnittyy pääasiassa toimintajärjestelmiin, jotka liittyvät fyysiseen puolustamiseen ja kiintymyshuutoon. Tällaista jakautumista näyttäisi luonnehtivan ainakin traumaperäinen stressihäiriö, PTSD. Traumaoireille tyypillinen välttäminen ja trauman uudelleen eläminen, vaikeus muistaa ja samanaikainen vaikeus unohtaa, ymmärretään näiden dissosioituneiden persoonallisuuden osien välisenä vaihteluna ja muutkin dissosiatiiviset traumaoireet rakenteellisen dissosiaation ylläpitämänä sisäisenä dynamiikkana.
Silloin kun trauma on äärimmäisen ylivoimainen ja/tai pitkittynyt saattaa tapahtua EP:n jakautumista yksittäisen ANP:n säilyessä ennallaan. Tämä sekundaarinen rakenteellinen dissosiaatio saattaa pohjautua erillisten puolustuksen ja toipumisen alajärjestelmien välisen integraation epäonnistumiseen. Esimerkki sekundaarisesta dissosiaatiosta on määrittämätön dissosiaatiohäiriö (, DDNOS). Tertiäärisessä rakenteellisessa dissosiaatiossa myös ANP on jakautunut useampaan osaan. Silloin kysymyksessä on dissosiatiivinen identiteettihäiriö.
Persoonallisuuden dissosioituneet osat, huolimatta suuremmasta tai vähäisemmästä autonomisuudestaan ja kehittyneisyydestään, ovat edelleen yhden persoonallisuuden osatekijöitä. Nämä osat ovat sekä epätäydellisesti integroituneita että niillä on jonkin verran psykobiologista päällekkäisyyttä. Ne saattavat myös jakaa useita valmiuksia ja sekä tiedostamattomia että tietoisia muistoja. Täydellinen amnesia osien välillä on eri ANP:den välillä kuitenkin mahdollinen tertiäärisen dissosiaation kohdalla sekä osittainen dissosiatiivinen amnesia traumaa välttävän ANP:n ja sitä kantavan EP:n välillä. Useamman osan välinen yhteistietoisuus, osien välinen sisäinen kommunikaatio tai yhden osan tunkeutuminen toiseen osaan ovat myös mahdollisia.
Oireita
Persoonallisuuden integraation puutos, rakenteellinen dissosiaatio näyttäytyy dissosiatiivisina oireina. Oireet voidaan käsittää jaolla negatiivinen ja positiivinen ja/tai psykoforminen ja somatoforminen.
Traumateoria hoidon taustalla
Dissosiaatiohäiriöiden ensisijainen hoito on traumaterapiaan ja dissosiaatiohäiriöihin erikoistunut psykoterapia esimerkiksi traumaterapia, traumakeskeinen kognitiivinen terapia tai kognitiivisanalyyttinen psykoterapia. Hoitosuositus on käyttää vaiheorientoitunutta kolmiosaista traumahoitomallia. (kts. tarkemmin dissosiaatiohäiriöt)
Lääkehoidolla ei dissosiaatiohäiriöitä voi hoitaa, mutta niiden kanssa usein esiintyviä muita psykiatrisia sairauksia voi lääkehoito auttaa.
Benjamin Thorne
Thorne saavutti MM-pronssia 20 kilometriltä vuoden 2015 MM-kilpailuista Pekingistä Kanadan ennätyksellä 1.19.57. Vuoden 2013 MM-kilpailuissa Moskovassa hän oli 20:s. Vuoden 2015 kesäuniversiadeista Gwangjusta Thorne saavutti hopeaa.
Thorne opiskelee koneenrakennusta Brittiläisen Kolumbian yliopistossa Vancouverissa. Hän on 180 senttimetriä pitkä ja painaa 57 kilogrammaa.
Veikko Hursti
Veikko Stefanus Hursti (25. marraskuuta 1924 Helsinki – 10. toukokuuta 2005 Helsinki) oli suomalainen kodittomien, alkoholistien ja huono-osaisten auttaja. Työstään yhteiskunnan vähäosaisten hyväksi hän sai sosiaalineuvoksen arvonimen.
Tausta
Hurstin äiti Elli (o.s. Heiskanen, 1888–1977) oli harras uskovainen matematiikan opettaja ja isä Arvo (1883–1967) metodistipappi. Lapsia oli seitsemän, viisi poikaa ja kaksi tyttöä. Veikko Hursti oli sisarusparven toiseksi nuorin. Veljistä Harras Hursti on oopperalaulaja. Veikko Hurstin puoliso vuodesta 1949 oli Lahja Miettinen (1927–1997), ja heillä oli kuusi lasta: Reijo, Reima, Heikki, Mikko, Raija ja Pekka.
Arvo Hursti aloitti sosiaalisen työnsä Helsingissä vuonna 1916 rahattomien ja kodittomien katupoikien parissa järjestäen näitä maaseudulle, jossa oli mahdollisuus työhön ja asumiseen ruokapalkalla. Poikia ruokittiin, vaatetettiin ja jopa majoitettiin Hurstin Itä-Pakilassa sijainneessa kotitalossa. Arvo Hursti piti myös nuorten kristillistä kerhoa Paavalinkirkon tiloissa. Näin Veikko Hursti sai auttamisen mallin kotoaan.
Hursti toimi myöhemmin elämässään yli 40 vuotta vähäosaisten auttajana.
Avustustyö
Raskaiden elämänkokemusten, oman alkoholismin ja siitä kummunneen uskonnollisen heräämisen kautta Hurstista tuli köyhien ja syrjäytyneiden ystävä. Hän valitsi avustustyön kohteiksi erityisesti rappioalkoholistit sekä muut päihderiippuvuudesta kärsivät ihmiset.
Hän jakoi ruokaa, majoitti alkoholisteja kotiinsa sekä järjesti vähäosaisille Töölön kisahallissa joulujuhlia, joihin tuli vuosittain tuhansia ihmisiä nauttimaan ruumiin ja sielun ravintoa. Tästä hän sai useita tunnustuspalkintoja.
Hursti järjesti myös itsenäisyyspäivisin Hakaniemessä ”köyhien linnanjuhlia”. Tasavallan presidentti Tarja Halonen vieraili ”köyhien linnanjuhlissa” muutamaan otteeseen. Hursti järjesti myös laajoja ruoka- ja vaatekeräyksiä köyhiä perheitä varten.
Avustustyötä varten perustettiin Veikko ja Lahja Hurstin Laupeudentyö ry -niminen yhdistys vuonna 1983. Yhdistyksellä on kristillinen tausta. Yhdistyksessä on neljä palkattua työntekijää ja 25–30 vapaaehtoistyöntekijää.
Muuta
Vuonna 1986 presidentti Mauno Koivisto myönsi Veikko ja Lahja Hurstille Pro Benignitate Humana -mitalin inhimillisestä auliudesta sekä pitkäaikaisesta lähimmän auttamistyöstä. Vuonna 1993 hänet valittiin vuoden uusmaalaiseksi. Vuonna 1995 Hurstille myönnettiin kultainen Helsinki-mitali.
Veikko Hursti sai sosiaalineuvoksen arvonimen vuonna 1999. Aleksis Kiven Seura myönsi Hurstille Eskon puumerkki -palkinnon 1993. Vuonna 2004 järjestetyssä Suuret suomalaiset -äänestyksessä Hursti valittiin kaikkien aikojen 20. suurimmaksi suomalaiseksi. Hän ei ollut mukana asiantuntijaraadin kokoamalla ennakkolistalla, vaan nousi lopulliselle listalle yleisön äänillä.
Hursti kuoli vuonna 2005 sairauskohtaukseen kotonaan Helsingin Herttoniemessä. Hänet on haudattu Helsingin Hietaniemen hautausmaalle hautaan numero U12-02-0028.
Veikko Hurstin työtä vähäosaisten auttajana jatkaa hänen poikansa Heikki Hursti, joka jatkoi myös vanhempiensa nimeä kantavan yhdistyksen toimintaa.
Princeton
Princeton tarkoittaa seuraavia:
Belgit
thumb|Belgiläinen Gallia (Belgica) ennen roomalaisvalloitusta kartalla. Belgit  olivat pääasiallisesti kelttiläisiä heimoja, jotka asuivat Pohjois-Galliassa Seinen ja Reinin välimaastossa sekä myöhemmin myös Iso-Britannian eteläosissa. Belgit muodostivat löyhän liittokunnan, johon kuului monia eri heimoja. He katsoivat eroavansa etelämpänä asuvista gallialaisista tapojensa ja osittain germaanisten sukujuurtensa vuoksi. Belgia on saanut nimensä heidän mukaansa.
Belgit asuttivat aluetta, joka ulottui Seineltä Reinille nykyisessä Belgiassa, Ranskassa, Saksan Reininmaalla, Etelä-Alankomaissa ja Luxemburgissa. Strabon piti kirjoituksissaan niinkin kaukana kuin Loirella asuneita venetejä osana belgejä. Belgit jakautuivat alaheimoihin, joita olivat ambianit, aduatucit, bellovakit, caeroesit, caletesit, catuvellaunit, condrusit, eburonit, menapit, morinit, nervit, rẽmit, svessionit, treverit, veliocassesit, viromanduit, sekä mahdollisesti myös pariisit. Strabonin mukaan ennen roomalaisten saapumista belgeihin kuului 300 000 soturia. Julius Caesar kirjoitti vuoden 50 eaa. paikkeilla belgien historiasta mainiten näiden saapuneen silloisille alueilleen Germaniasta heidän ylitettyään Reinin. Caesarin mukaan belgit houkutteli alueelle sen hedelmällinen maa, ja he karkottivat siellä asuneet gallialaiset. Caesar mainitsi monien belgiheimojen olevan edelleen ylpeitä germanialaisesta taustastaan. Caesarin aikana Germania oli ennen kaikkea maantieteellinen termi, eivätkä belgit näin välttämättä pitäneet itseään germaaneina. Suurin osa belgiheimoista puhui ilmeisesti kelttiläisiä kieliä. Useimmat tunnetuista vanhoista paikannimistä belgien alueella ovat kelttitaustaisia. Joillakin pienemmillä heimoilla oli kuitenkin mahdollisesti germaaniset nimet (esim. Sunuci, Cugerni). Muutamilla belgiheimoilla oli lisäksi selvästi sekoittunut tausta. Esimerkiksi aduatucit olivat Caesarin mukaan muodostuneet teutonien ja kimbrien rippeistä.
Belgit laajensivat alueitaan voimakkaasti viimeisinä vuosisatoina ennen ajanlaskun alkua. Caesarin mukaan heitä oli asettunut Ison-Britannian rannikolle. Suuri osa Isoon-Britanniaan asettuneista belgeistä, kuten catuvellaunit ja atrebaatit, säilytti samat heimonimet kuin mantereellakin. Belgien muuttoaallot Isoon-Britanniaan ovat ainoat historiallisissa lähteissä mainitut kelttien muuttoliikkeet saarelle. Caesar teki eron belgien ja saaren alkuperäisheimojen välillä ja samankaltainen ero voidaan todeta myös arkeologisissa löydöissä. Belgien vaikutusalueella Ison-Britannian kaakkoisosassa on löydetty mannermaan kaltaisia myöhäisen La Tènen kulttuurin kolikkoja ja muita esineitä. Löytöjen on tosin nykyisin tulkittu juontuneen pikemminkin kauppayhteyksistä ja pitkällä aikavälillä tapahtuneesta rauhanomaisesta muuttoliikkeestä mannermaalta Isoon-Britanniaan, kun taas Caesar kuvasi belgien muuttoaaltoa valloitusretkinä. Rooman keisari Claudiuksen Britannian sotaretkien jälkeen atrebaattien pienentyneistä alueista muodostettiin belgien heimokantoni eli civitas. Sen keskus oli Venta Belgarum eli nykyinen Winchester. Iso-Britannian roomalaistuneet belgiheimot sulautuivat 400-luvulla saarelle siirtyneisiin anglosakseihin.
Brendan Lemieux
Brendan Lemieux (s. 15. maaliskuuta 1996) on Yhdysvalloissa syntynyt kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-joukkue Carolina Hurricanesissa. Hänen pelipaikkansa on laitahyökkääjä. Hän laukoo vasemmalta.
Juniorina
Lemieux liittyi kesken kauden 2012–2013 OHL:ssä pelaavaan Barrie Coltsiin aloitettuaan USHL-joukkue Green Bay Gamblersissa. Hän oli Kanadan joukkueessa mukana voittamassa kultaa Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2013. Hänet valittiin myös pelaamaan CHL Top Prospects Gamessa.