cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Samux
Paikkakunta on saanut alkunsa vuonna 1971 perustetusta Səfərəliyevin (ven. Сафаралиев, Safaralijev) kaupunkimaisesta taajamasta. Vuonna 1992 siitä tuli Samuxin piirin keskus ja samana vuonna se sai nimen Nəbiağalı (ven. Набиагалы, Nabiagaly). Vuonna 2008 taajamasta tuli Samuxin kaupunki.
Kengo Nakamura
Kengo Nakamura (s. 31. lokakuuta 1980) on japanilainen jalkapalloilija. Hän edustaa japanilaista Kawasaki Frontalea ja on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Nakamura on edustanut koko ammattilaisuransa ajan Kawasaki Frontalea.
Iberiankultarinta
Iberiankultarinta (Iduna opaca, aikaisemmin Acrocephalus opacus ja Hippolais opaca) on kerttusten heimoon kuuluva varpuslintu, jota ennen pidettiin vaaleakultarinnan alalajina.
Esiintyminen
Iberiankultarinta esiintyy Iberian niemimaan eteläosassa ja Luoteis-Afrikassa. Espanjan populaation koko on 5 200 paria. Lajin kanta on elinvoimainen. Se on muuttolintu, joka talvehtii Länsi-Afrikassa Senegalista Kameruniin.
Elinympäristö
Iberiankultarinnan elinympäristöä ovat puutarhat ja metsiköt, joissa on elinvoimainen pensaskerros.
Lisääntyminen
Kuten vaaleakultarinta.
Koivuniemi
Koivuniemi voi tarkoittaa seuraavia:
Châtelperronin kulttuuri
thumb|Keihäänkärkiä Châtelperronista Châtelperronin kulttuuri oli varhaisin myöhäiskivikautinen työkalunvalmistustyyli Lounais- ja Keski-Ranskassa noin 35 000–29 000 radiohiilivuotta sitten. Toisten mukaan kulttuuri ajoittuisi kauteen noin 45 000–40 000 kalenterivuotta sitten.
Châtelperronin kulttuuri oli neandertalinihmisten kulttuuri, jossa oli nykyihmisten kulttuurista kopioituja piirteitä. Kulttuurille olivat tyypillisiä Châtelperronin keihäänkärjet, sahalaitaiset työkalut ja paikoin luukärjet. Tehtiin myös hieman taidetta. Korutkin tunnettiin. Luun käyttö oli paljon yleisempää kuin myöhemmällä Aurignacin kaudella.
Suhde muihin vanhemman kivikauden kulttuureihin
Eräiden lähteiden mukaan Chatelperronin kulttuuri olisi vallinnut noin 45 000–20 000 kalenterivuotta sitten, eli kaudella jolloin nykyihminen oli saapunut ja jossain eli vielä Neandertalin ihmisiä.
Toisten mukaan Chatelperron alkoi noin 45 000 vuotta sitten ja loppui noin 40 000 vuotta sitten. Tällöin Chatelperrionin kulttuuri oli samaan aikaan kuin Uluzzian kulttuuri Italiassa.
Nykyihminen toi mukanaan Aurignacin kulttuurin, jonka esivaiheita saapui jo 45 000 kalenterivuotta sitten ja joka levisi Euroopassa laajalle noin 43 000–40 000 kalenterivuotta (35 400–32 400 radiohiilivuotta) sitten.
Kulttuuri oli Moustierin ja Levalloisin/Acheulin seuraaja. . Neandertalinihmiset elivät Euroopassa rinnan nykyihmisen kanssa ja katosivat noin 29 000 BP. Tällä kaudella ilmasto leudontui alun kylmästä.
Ranskassa kutsutaan Chatelperronin kulttuuria monesti Perigordin kulttuurin alkuvaiheeksi. Perigordin kulttuurin myöhempi vaihe on Gravetten kulttuuri.
Löytöpaikkoja
Ranskassa
Äkämäpistiäiset
Ulkonäkö ja koko
Äkämäpistiäiset ovat pieniä ja yleensä mustia, mutta osa myös kellertäviä tai punaruskeita. Niiden tuntosarvet ovat lyhyehköt ja suorat. Siipisuonitus on epätäydellinen. Takaruumis on sivuilta lytistynyt.
Levinneisyys ja elinympäristö
Äkämäpistiäiset elävät joko kasvien tai eläinten loisina. Kasveihin äkämiä muodostavat lajit kuuluvat aitoäkämäpistiäisten (Cynipidae) heimoon. Suurin osa yläheimon lajeista on kuitenkin kärpäs- ja kovakuoriaistoukkien loisia.
Suomessa yläheimoon kuuluvia lajeja tunnetaan noin 165.
Aitoäkämäpistiäiset
Nimensä yläheimo saa aitoäkämäpistiäisistä, jotka munivat kasvisolukkoon. Äkämät syntyvät toukkien tai munivan yksilön rauhasistaan erittämän kasvuasäätelevän kemikaalin ja kasvin kemikaalien reagoidessa keskenään. Jokaisen lajin tuottama erite on erilaista ja niiden synnyttämä äkämä on aina tietyn muotoinen ja värinen. Äkämä toimii toukan suojana ja ravintona sen kehittyessä.
Luokitus
Yläheimo luetaan joskus kuuluvan kätköpistiäisten (Parasitica) luokaan, joka ei kuitenkaan kuulu varsinaiseen taksonomiaan. Äkämäpistiäisiin kuuluvia heimoja ovat:
Wilma Smith
Wilma Smith on fidžiläissyntyinen viulisti. Hän syntyi Suvassa ja mutta muutti Aucklandiin 4 -vuotiaana, jossa vietti lapsuutensa. Hän siellä aloitti jo nuorena pianon- ja viulutunnit. Hän opiskeli Aucklandin yliopistossa, Uudessa-Seelannissa. Hän on ollut mestarikursseilla muun muassa Josef Gingoldin, Yehudi Menuhinin ja Sándor Véghin kanssa. Hän on voittanut muun muassa Naumburg-palkinnon vuonna 1984.
Smith oli yksi vuonna 1980 perustetun Lydian String Quartetin perustajajäsenistä. Vuonna 1987 hän liittyi New Zealand String Quartetiin, jossa hän soitti siihen saakka kun hänet nimitettiin vuonna 1993 hänet nimitettiin Uuden-Seelannin sinfoniaorkesterin konserttimestariksi. Vuonna 2003 hän liittyi Melbournen sinfoniaorkesteriin. Smith soittaa Guadagnini-viulua vuodelta 1761.
Severin Løvenskiold
Severin Løvenskiold (7. helmikuuta 1777 Porsgrunn – 15. syyskuuta 1856 Gjerpen) oli norjalainen kamariherra, Eidsvollin kansalliskokousedustaja, Norjan pääministeri Tukholmassa ja viimeinen Norjan käskynhaltija.
Tausta
Løvenskioldin suku oli eräs Norjan rikkaimpia aatelissukuja. Severin syntyi kartanonherra Søfren (Severin) von Løvenskioldin (1743–1818) ja Benedicte Henrika Aallin (1756–1813) perheeseen. Hän kävi lukion Eutinissa Holsteinissa ja opiskeli kaivostoimintaa Saksissa ja Sleesiassa. Hän suoritti oikeustieteellisen tutkinnon (cand. jur.) Kööpenhaminan yliopistossa vuonna 1796.
Ura
Løvenskiold työskenteli joitakin vuosia Tanska-Norjan keskushallinnossa Kööpenhaminassa kamarijunkkarin virassa. Hän toimi muun muassa talousministeri, kreivi Schimmelmannin sihteerinä. Aika vaikutti hänen yhteiskuntakäsitykseensä ja hän itse kuvasi itseään konservatiivisena monarkistina.
Vuonna 1802 Løvenskiold peri Fossumin rautaruukin isältään ja vuosina 1803–1813 hän oli Bratsbergin lääninherrana nykyisessä Telemarkissa. Hän johti myös Larvikin kreivikuntaa 1805–1811. Hänelle myönnettiin kamariherran arvonimi 1804.
Taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 2007
thumb|[[Torwar Hall, Varsova, Puola. Jäällä Stacey Kemp ja David King.]]
Vuoden 2007 taitoluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Varsovassa, Puolassa 22.–28. tammikuuta. Kilpailuissa kilpailtiin miesten ja naisten yksinluistelussa, pariluistelussa sekä jäätanssissa.
Severin Løvenskiold
Ura
Vuonna 1814 Løvenskiold valittiin Eidsvollin kansalliskokousedustajaksi Bratsbergin vaalipiiristä. Kokouksessa hän kuului yhdessä kreivi Herman Wedel-Jarlsbergin kanssa unionipuolueeseen, joka kannatti unionia Ruotsin kanssa. Vastakohtana Wedel-Jarlsbergille Løvenskiold ei ollut liberaali, vaan hän vastusti suvereenia kansanvaltaa ja jäi usein vähemmistöön äänestyksissä.
Ruotsi-Norja-unionin tultua voimaan 4. marraskuuta 1814 Løvenskiold nimitettiin Norjan ministerineuvottelijaksi Tanskan velkakysymyksessä 28. marraskuuta. Ministerinvirkaa hän piti hallussaan vuoteen 1817 saakka. Hän oli muutamia vuosia poissa politiikasta, lukuun ottamatta aatelin lakkauttamista Norjassa vuonna 1821, mitä hän vastusti.
Pääministeri Matthias Sommerhielmin kuoltua 1827 kuningas Kaarle XIV Juhana nimitti unionimielisenä ja monarkistina tunnetun Løvenskioldin pääministeriksi 10. heinäkuuta 1828. Kreivi Wedel-Jarlsbergin kuoltua 1840 kuningas nimitti Løvenskioldin Norjan käskynhaltijaksi 27. helmikuuta 1841, ja hän matkusti toukokuussa Tukholmasta Kristianiaan ottamaan tehtävän vastaan. Hän toimi käskynhaltijan 17. kesäkuuta 1856 saakka. Hänen jälkeensä käskynhaltijan virka oli täyttämättä, kunnes se 1. heinäkuuta 1873 korvattiin uudella pääministerin viralla.
Käskynhaltijana Løvenskiold vastusti nuorta ministeri Frederik Stangia, joka kannatti liberaaleja reformeja ja yhteistyömuotoja hallituksen ja Stortingin välillä. Løvenskiold oli myös erittäin epäluuloinen Marcus Thranen johdolla nousevaa työväenliikettä kohtaan. Vuoden 1851 vaalien jälkeen ristiriidat Stortingetin kanssa kärjistyivät entisestään, koska uusi Storting oli entistä radikaalimpi. Løvenskiold suositteli, että kuningas ei hyväksyisi Stortingetin päätöstä hyväksyä juutalaisten pääsy Norjaan eikä uusia päätöksiä rautateistä ja hypoteekkipankista. Kuningas ei noudattanut Løvenskioldin neuvoa, ja hänestä tuli yksinäinen hahmo Norjan julkisuudessa. Hän vastusti viimeiseen saakka laajaa äänioikeutta, perimysoikeutta, liberaalimpaa tuomioistuinlainsäädäntöä ja käskynhaltijan viran lakkauttamista. Perustuslakiasioissa hän kannatti kuninkaan ehdotonta veto-oikeutta.
Venykekirjoitus
thumb|Schildtin ja hänen vaimonsa hautakiven teksti on venykekirjoitusta. Venykekirjoitus on Wolmar Schildtin kehittämä kirjoitusjärjestelmä. Siinä suomen kielen pitkiä vokaaleita ei merkitä kahdella kirjaimella vaan yhdellä kirjaimella, jonka päällä on venykemerkki (^) eli sirkumfleksi, harvemmin nimellä pujo. Sen sijaan pitkät konsonantit merkitään kahdella kirjaimella.
Perusteet
Schildt esitteli venykekirjoitusjärjestelmän ensimmäisen kerran 1840-luvulla. Hän puolusti uutta merkintätapaa sillä, että venykkeillä eli lyhikkeillä kirjoittaminen on nopeampaa kuin kahdella vokaalilla. Schildt piti venykekirjoitusta esteettisesti kauniimpana ja vetosi myös unkarin kielen samantapaiseen käytäntöön.
Schildt haki tukea uudelle käytännölle tanskalaisen kielentutkijan Rasmus Raskin samantapaisista ajatuksista, vaikka Raskin menetelmässä käytettiin venykkeenä merkkiä ´. Schildt piti omaa venykettään parempana, koska se erottui kokonsa vuoksi selvemmin eikä sekoittunut korkomerkkiin.
Vakiintuneen kirjoituksen muuttamista vastustaville Schildt huomautti, että muidenkin kielten kirjoitustavat ovat muuttuneet aikojen kuluessa, kuten ruotsin vanha book muotoon bok. Saman ilmiön hän nosti esiin suomen kielessäkin, koska Mikael Agricola kirjoitti aikoinaan eri tavalla kuin mitä kirjoitettiin 1800-luvulla.
Venykekirjoituksen käyttö
Schildt pyrki edistämään venykekirjoitusta mm. tarjoamalla Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjoituskilpailuun rahapalkinnon, jonka saamisen ehtona oli, että palkittu kirja on painettava venykekirjaimilla. Kilpailun voitti K. Kiljanderin laatima J. L. Runebergin Nadeschda-teoksen suomennos. Teos ilmestyi venykekirjoituspainoksena 1860, mutta 1881 julkaistu toinen painos oli jo vakiintuneen kirjoitustavan mukainen.
Schildtin ohella innokkaimpia venykekirjoituksen puolustajia oli Erik Alexander Ingman. Hän julkaisi kreikkalaisen Anakreonin runosuomennoksia venykekirjoituksella painettuina.
Venykekirjoitus jäi vain lyhyeksi marginaali-ilmiöksi 1800-luvun suomen kielen kehityksessä. Osmo Ikola on arvellut, että venykekirjoituksen käyttöönotto ei sinänsä ollut huono ehdotus, mutta tehtiin aivan liian myöhään, sillä suomen ortografia oli jo 1800-luvun puolivälissä sikäli vakiintunut, ettei näin suuri ja syvällekäypä muutos ollut enää mahdollinen. Vaikka Schildt artikkelissaan ”Sananen Suomen kielen ulko-muodosta ja venytys-merkistä” kehuu, että ”jo moni sivistynyt henkilö” pitää hyvänä ”ûtta kirjotus-lâtua”, todellisuudessa venykekirjoitusta käyttivät Schildtin ohella vain harvat kirjoittajat. Schildtin ennustus, että venykekirjoitus ”kerran on oleva yleinen Suomen kielessä”, ei toteutunut. Kuitenkin Schildtin ja hänen vaimonsa hautakiven teksti Jyväskylän vanhalla hautausmaalla on kirjoitettu venykekirjoituksella ja läheisen Puistokadusta haarautuvan pienen kadun nimi on Venykekuja.
Lukumäärämitta
Määritelmä
Jos X on joukko, niin lukumäärämitta on kuvaus, jolle
missä merkintä |A| tarkoittaa äärellisen joukon alkioiden lukumäärää eli mahtavuutta. Lukumäärämitta toteuttaa mitan ehdot.
Yhteyksiä
Tämän tiedon avulla voimme osoittaa niin sanotun Hölderin epäyhtälön sarjoille käyttämällä L^p-normien vastaavaa Hölderin epäyhtälöä.
Salima Ikram
Ikram syntyi Lahoressa Pakistanissa vuonna 1965. Hän kiinnostui egyptologiasta käydessään 9-vuotiaana Egyptissä. Ikram opiskeli egyptologiaa ja arkeologiaa Yhdysvalloissa Bryn Mawr Collegessa Pennsylvaniassa ja jatkoi opintojaan Cambridgen yliopistossa, mistä hän valmistui filosofian tohtoriksi.
Draco
thumb|350px|[[Historian elävöittäminen|Rekonstruktioharrastaja dracon kanssa.]] Draco oli Rooman valtakunnassa käytössä ollut ratsuväen sotamerkki, jossa oli kuvattuna lohikäärme. Draco koostui pronssisesta lohikäärmeen päästä, jonka suu oli jätetty avoimeksi. Pään perään oli kiinnitetty monivärinen kangassuppilo, joka avoimen suun ansiosta liehui kovassa vauhdissa ja päästi vihellystä muistuttavaa ääntä.
Dracon tarkka syntyhistoria ei ole tiedossa. Rooman ratsuväkijoukoilla ei ilmeisesti pitkään aikaan ollut omia sotamerkkejä, mutta 100-luvun alkuun mennessä osa ratsuväkiyksiköistä otti dracon omaksi sotamerkikseen. Roomalaiset omaksuivat lohikäärmesymbolin todennäköisesti Tonavan ympäristössä sijainneilta kansoilta, mahdollisesti sarmatialaisilta.
Rolf Gjelsten
Rolf Gjelsten on kanadalaissyntyinen sellisti, joka on ollut vuodesta 1997 lähtien myös Uuden-Seelannin kansalainen. Hän aloitti sellonsoiton Victoriassa James Hunterin ja János Starkerin johdolla.
Gjelsten pääsi 22-vuotiaana Berliinin filharmonikkojen nuorimmaksi jäseneksi. Myöhemmin hän jatkoi opintojaan Pohjois-Amerikassa Zara Nelsovan johdolla. Hän konsertoi ja levytti Laurentian Quartetin kanssa vajaan vuosikymmenen ajan. Gjelsten myös opetti sellonsoittoa Sarah Lawrence Collegessa New Yorkissa.
Nuuska
thumb|Pussinuuskaa (myös nimellä annosnuuska). Kuvassa [[General White Portion.]] Nuuska eli suunuuska on tupakasta valmistettu tuote, jota käytetään useimmiten ylä- tai alahuulen alla, josta sen sisältämä nikotiini imeytyy verenkiertoon suun limakalvojen kautta. Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa silloisissa EU-maissa Maailman terveysjärjestön suositusten perusteella, mutta Ruotsissa nuuskan valmistus ja myynti on sallittu poikkeusluvalla. Manner-Suomessa nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1995. Nuuskaa kulkeutuu Suomeen erityisesti Ruotsista ja Venäjältä, vaikka nuuskan myynti kiellettiin Venäjällä vuonna 2016.
Historia
Eurooppaan ensimmäisenä levinnyt tupakan käyttömuoto oli nuuskaaminen. 1500-luvun loppupuolella nenänuuskan käytöstä tuli Ranskan hovin arvostama tapa. Nuuskaaminen levisi Ranskan hovista muualle Eurooppaan 1700-luvulla. Nenänuuskan käyttö väheni selvästi Ranskan vallankumouksen yhteydessä suuressa osassa Eurooppaa ja piipun ja savukkeen polttaminen kasvatti suosiotaan. Nykyinen kostea nuuska on peräisin Ruotsista, jossa se kehitettiin 1800-luvun aikana. Myös Itämeren rannalla, Gdańskin seudulla asuvat kašubit käyttävät nuuskaa yleisesti.
Koostumus
thumb|Irtonuuskaa, jota saatetaan kutsua myös nimellä tykkinuuska, multanuuska, jauhonuuska, löysä ja lössi. Kuvassa [[Röda Lacket lös snus.]] Nuuska koostuu pääasiassa tupakasta (40–45 %) ja vedestä (45–60 %). Yhteensä nuuska sisältää noin 2 500 erilaista kemikaalia. Muita nuuskan sisältämiä aineita ovat natriumkarbonaatti, natriumkloridi (ruokasuola), savuaromi ja kosteudensäilytysaineet. EU:n elintarvikkeiden merkintälain mukaan ruotsalaiseen nuuskaan tuli pakolliseksi ilmoittaa 25. marraskuuta 2005 alkaen nuuskan koostumus. Yleinen myytti, että nuuskaan olisi joskus lisätty lasinsirpaleita, ei pidä paikkaansa. Myytti on syntynyt todennäköisesti kiteytyneestä suolasta.
Tupakkaverkon mukaan nuuska sisältää jopa 20 kertaa enemmän nikotiinia kuin tupakka. Nuuskan ja savukkeiden aiheuttamat veren nikotiinipitoisuudet ovat keskimäärin yhtä suuret. Nuuskaajan nikotiiniannos on kuitenkin keskimäärin suurempi kuin tupakoivan. Tämä johtuu siitä, että nuuskatessa nikotiinin huippupitoisuus veressä saavutetaan hitaammin kuin savukkeilla, mutta pitoisuus säilyy korkealla tasolla pidempään kuin tupakoidessa.
Nikotiini aiheuttaa vahvaa riippuvuutta. Nitrosoamiinien kaikkia haittavaikutuksia ei vielä tunneta. Näiden aineiden määrä nuuskassa riippuu käytetyn tupakan valmistusprosessista; uunissa kuivatettu ja paahdettu tupakka sisältää enemmän PAH-yhdisteitä kuin käymisprosessilla valmistettu tai ilmakuivattu tupakka. Amerikkalaisessa nuuskassa on tyypillisesti enemmän haitallisia kemikaaleja. Nuuska sisältää raskasmetalleja kuten lyijyä, kadmiumia, arseenia ja nikkeliä, jotka kertyvät elimistöön.
Erilaiset sekoitukset eri tupakkalajeista sekä aromi- ja makuaineet antavat eri nuuskamerkeille oman maun ja koostumuksen. Makuun vaikuttavat muun muassa siemenlajike, ilmasto, viljelypaikka ja tupakan kuivausmenetelmä, valmistusprosessissa käytettävä lämpökäsittely sekä muut lisäaineet.
Valmistus
Valmistuksessa on kolme päävaihetta: jauhatus, sekoitus ja pakkaus. Nuuskaa valmistetaan nykyisin ilmakuivatusta tupakasta, jota tuodaan Etelä- ja Pohjois-Amerikasta sekä Aasiasta. Valmistusprosessissa tupakka jauhetaan syöttämällä sitä myllyyn, jossa se jauhetaan karkeaksi, keskikarkeaksi tai hienoksi jauheeksi. Sekoitusvaiheessa tupakkaan lisätään vesi ja suola, minkä jälkeen seosta lämmitetään. Lämmityksen jälkeen nuuska jäähdytetään ja siihen lisätään muut ainekset, yleensä paistettua ruokasoodaa, säilytysaineita ja erilaisia aromeja.
Annosnuuska (pussinuuska) pakataan pusseihin ja suljetaan tiivisti muovirasioihin. Muovirasioita käytetään säilyvyyssyistä, koska annosnuuska kuivuu irtonuuskaa nopeammin. Irtonuuska pakataan vahatusta pahvista tai muovista valmistettuihin rasioihin. Nuuskapakkauksia säilytetään kylmässä. Kylmäsäilytyksessä nuuska kypsyy ja saa luonteenomaisen arominsa ja makunsa. Myyntipisteissä nuuska säilötään kylmäkaappeihin ja kotona jääkaapissa tai pakastimessa.
Ruotsalainen nuuska saatetaan joskus sekoittaa amerikkalaiseen savuttomaan tupakkaan (moist snuff), mutta niiden valmistus ja käyttö eroavat hieman toisistaan. Amerikkalaista versiota käytetään perinteisesti alahuulessa, josta myös toisinaan käytetään nimeä dipping tobacco. Valmistustapa eroaa muun muassa siinä, että tupakkaa ei yleensä pastöroida valmistuksen aikana toisin kuin ruotsalainen nuuska. Amerikkalaisen nuuskan makuaineina ei myöskään yleisesti käytetä suolaa; sen sijaan erilaisia mausteita käytetään, ja tuotteet ovat usein makeampia.
Käyttö
Nuuskaajat käyttävät nuuskaa muutamista minuuteista aina tunteihin saakka. Osa nuuskaajista nuuskaa koko valveillaoloaikansa ja nukkuessaankin. Ruotsissa nuuskaaminen on niin voimakas kansanperinne, että Ruotsissa, toisin kuin muissa EU-maissa, sitä saa edelleen myydä. Ruotsin terveysviranomaisten mukaan miltei joka toinen ruotsalaisista nuuskaajista haluaisi lopettaa nuuskaamisen. Ruotsin poikkeuslupa on perua maan jäsenneuvotteluista 1990-luvun alussa
Muissa maissa
Norjassa oli vuosina 2003–2004 päivittäin nuuskaavia 300 000 ja satunnaiskäyttäjiä 160 000. Puolet nuuskaajista myös tupakoi. Käyttäjistä 90 % oli miehiä ja suurin osa alle 45-vuotiaita.
Nuuska ja tupakointi
Norjassa ja Ruotsissa tehtyjen tieteellisten tutkimusten mukaan nuuskankäyttö on erityisesti miehille tehokas tapa lopettaa tupakointi. Ruotsissa tupakoidaan vähiten EU:ssa (16,7 % vähintään 15-vuotiaista), Britanniassa toiseksi vähiten (17,2 %) ja Suomessa kolmanneksi vähiten (19,3 %). Joka neljäs vähintään 15-vuotias EU:n kansalainen on tupakoitsija ja joka viides kärsii passiivisesta tupakoinnista. Esimerkiksi Britanniassa nuorten naisten osuus tupakoitsijoista on kääntynyt nousuun. Nuuskan käyttö on suositumpaa miesten kuin naisten keskuudessa.
Vain yksi prosentti norjalaisista nuuskaajista myös tupakoi päivittäin. Vain 6,8 prosentilla miehistä oli satunnaista yhteiskäyttöä nuuskan ja tupakan kanssa. Tavallisin tapa käyttää tuotteita rinnakkain oli vuoropäiväinen käyttö, jossa toinen tuote oli lähes päivittäisessä kulutuksessa ja toinen satunnaisesti korvasi toisen. Rinnakkaiskäyttäjät polttivat merkittävästi vähemmän tupakkaa viikossa (56,6; n = 226; SD, 53,82) kuin tupakoijat, jotka olivat lopettaneet nuuskan käytön (79,6; n = 108; SD, 61,47) tai tupakoitsijat, joilla ei ollut nuuskan käyttöhistoriaa (80,2; n = 621; SD, 55,86). Ainoastaan 24 prosenttia rinnakkaiskäyttäjistä kertoi aloittaneensa tupakkatuotteiden kulutuksen nuuskalla. Tupakan ja nuuskan rinnakkaiskäyttäjistä 53,6 prosenttia kertoi nuuskan käyttönsä syyksi olevan tavoitteen lopettaa tupakointinsa.
Vaikka nuorten tupakointikokeilut ja päivittäinen tupakointi olivat vähentyneet koko ajan 1977-2013, nuorten nuuskan kokeilut ja nuuskan käyttö olivat lisääntyneet muutaman vuoden ajan, mutta käyttö saattoi olla tasaantumassa. Myös tytöt olivat omaksumassa nuuskan käyttöä. Nuuskan ja savukkeiden yhteiskäyttö oli suhteellisen yleistä alaikäisten poikien keskuudessa.
Havainnollisten ja kokeellisten tutkimusten mukaan nuuskan saatavuus vaikuttaa tupakoinnin lopettamiseen. Empiirinen tutkimustulos Norjasta ja Ruotsista, joissa nuuska on yleistä, osoittaa, että nuuskaaminen on yleisin tapa lopettaa tupakointi - ilman apuvälineitä ja -aineita tehdyn lopettamisen jälkeen. Tutkimuksen mukaan entiset tupakoijat ovat suurin nuuskaajaryhmä, nuuskan käyttäminen on yhteydessä korkeampaan lopettamistasoon kuin nuuskaa käyttämättömissä ryhmissä, ja että nuuska on mahdollisesti tehokkaampi tapa lopettaa tupakointi kuin lääkenikotiinin käyttö.
Noin 680 000 norjalaista tupakoi päivittäin. Päivittäisiä nuuskaajia on 520 000. Folkehelseinstituttetin (FHI) tutkimuksen mukaan suurin osa (63 %) norjalaisista nuuskaajista on joko entisiä tupakoitsijoita (36 %) tai tupakoivat edelleen (27 %). Saman tutkimuksen mukaan nuuska on osalle tupakoitsijoista tehokas tapa lopettaa tupakointi: 83 prosenttia kertoi käyttäneensä nuuskaa keinonaan lopettaa tupakointinsa.
FHI:n seurantatutkimus tehtiin vuosina 2003–2005 ja 2012–2015. Kaikkiaan siihen osallistui 8 157 miespuolista nuuskan käyttäjää ikäjakaumalla 15-79. Selvästi suurin osa nuuskaa nykyään käyttävistä oli aloittanut tupakkatuotteiden käyttämisen tupakoimalla. Nuuskaa ja tupakkaa samanaikaisesti käyttävien osuus oli nuuskankäyttäjien keskuudessa vähentynyt lähes puoleen vuosina 2003–2015 (33,0 prosentista 18,9 prosenttiin). Norjassa on vakiintunut, kypsä nuuskakulttuuri, jossa päivittäisiä nuuskaajia ja tupakoitsijoita on lähes yhtä paljon. Koska tupakointi vähenee, suoraan nuuskalla aloittavien nykynuuskaajien suhteellinen osuus nousee. Nuuska on vaikuttanut näiden tutkimustulosten mukaan tupakoinnin vähenemiseen Norjassa ja Ruotsissa. Tämä vaikutus on erityisesti miehissä, jotka käyttävät paljon todennäköisemmin nuuskaa kuin naiset.
Myynti
thumb|Nuuskajääkaappeja [[M/S Baltic Princess|M/S Baltic Princessin tax-free-myymälässä.]] Nuuskaa myydään annospusseihin pakattuina tai irtonuuskana. Annospussien selluloosakuidusta valmistettu harsokangas estää tupakan suoran kosketuksen limakalvoon, ja se voidaan asettaa suoraan rasiasta suuhun.
42 gramman irtonuuskarasia maksaa Ruotsissa merkistä riippuen noin 3,5–5,5 euroa ja Norjassa 6–7 euroa. Pussinuuska taas on edullisempaa, sillä nuuskaa niissä yleensä on noin puolet vähemmän (18,9 tai 24 g). Hintahaitari pussinuuskalla on noin 1,5–4,5 euroa purkkia kohden, tässäkin merkistä riippuen. Ruotsalaista nuuskaa myydään noin 300 miljoonaa yksikköä joka vuosi Pohjoismaiden markkinoille.
Vaikka nuuskan myyminen, välittäminen ja luovutus ovat Suomessa kielletty, matkustajatuonnissa sitä kuitenkin saa tuoda; enimmillään 1 000 grammaa. Euroopan talousalueen ETA:n ulkopuolelle matkustettaessa matkan pitää kestää yli 24 tuntia.
Ruotsi ja muu maailma
Vuonna 2006 Swedish Matchin markkinaosuus Ruotsissa oli 90 %. Kilpailijan Gallaher och Fiedler & Lundgenin omistaa tanskalainen Skandinavisk tobakskompani. Englantilainen yritys BAT myy kokeeksi nuuskaa Ruotsissa.
Vuoden 2012 viimeisellä neljänneksellä Swedish Match'in osuus nuuskamyynnistä Skandinaviassa oli 75 %. Tämä johtuu viime vuosien lisääntyneestä tarjonnasta sekä kilpailusta varsinkin edullisempien nuuskien keskuudessa. Täysihintaisten nuuskien myynnistä Swedish Match vastasi 95 % osuudesta.
Ruotsin nuuskamarkkinoita johtaa Tornion rajakaupunki Haaparanta. Haparandabladet-lehti selvitti vuonna 2011, että paikkakunnan nuuskakaupan arvo on jo 120 miljoonaa Ruotsin kruunua. Se on yli kymmenen miljoonaa euroa vuodessa. Lehden mukaan nuuska on Ikean huonekalujen ohella suosituin kauppatavara Haaparannalla ja koko Tornionlaaksossa.
Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA hyväksyi marraskuussa 2015 kahdeksan uuden ruotsalaisen nuuskan myynnin USA:ssa. Viraston mukaan nuuska "ei merkittävästi vahingoita väestön terveyttä". FDA painotti kuitenkin lausunnossaan, ettei se pidä nuuskaa täysin vaarattomana. FDA-päätöksen on arveltu ohjaavan tupakkateollisuutta panostamaan nykyistä enemmän varoja uusien tuotteiden kehittelyyn tupakanpolton vähentyessä.
Lainsäädäntö
Nuuskan myynti kiellettiin vuonna 1992 kaikissa EU-maissa (direktiivi 2001/37/EY(1) 8) WHO:n suositusten perusteella. WHO:n mukaan haitat ovat ilmeiset eikä nuuskassa ole juurikaan terveyshyötyjä. Vuonna 1995 unioniin liittyessään Ruotsi sai erivapauden pitää nuuska markkinoilla. Lupa edellyttää, että Ruotsi sitoutuu estämään tuotteidensa myynnin muihin EU-maihin. Myös Tanskassa myydään laillisesti irtonuuskaa (lössnus), mutta pussinuuskan myynti on kiellettyä. Nenänuuskaa ja purutupakkaa saa laillisesti myydä Suomessa. Niiden kieltämistä kuitenkin suunnitellaan sisällytettäväksi tulevaan tupakkalain uudistukseen. Suomessa on lainsäädäntötyössä vuodesta 2010 noudatettu terveyspoliittista linjausta, jossa tupakkatuotteiden haittojen vähentämisen sijasta tavoitteena on tupakkatuotteiden käytön loppuminen. Haittoja vähentävä lainsäädäntö todella vähentäisi lukuisten tieteellisten tutkimusten mukaan merkittävästi syöpäkuolemia.
Euroopan parlamentin Ministerineuvoksen päätöksellä kesäkuussa 2001 savuttomien tupakkatuotteiden myyntipakkauksista poistettiin varoitusmerkintä ”Aiheuttaa syöpää”. Myöhemmät valitukset EY-tuomioistuimiin nuuskan myynnin vapauttamiseksi koko EU:n alueella eivät ole menneet läpi.
Nuuskan myynti kiellettiin Suomessa vuonna 1995. Käyttöä ei kriminalisoitu. EU-tuomioistuin kielsi nuuskan myynnin 2006 myös Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaalla rekisteröidyissä laivoissa. Nuuskaa myytiin laivoilla ja Ahvenanmaalla EU-oikeuden vastaisesti vuodesta 1995. Ruotsinlaivoilla nuuskaa myydään edelleen kuitenkin laillisesti Ruotsin aluevesillä. Suomen viranomaiset ovat olleet huolissaan laivojen nuuskan myynnin kielteisistä terveydellisistä vaikutuksista. Ahvenanmaan maakunnalle laivoilla myytävällä nuuskalla on taloudellista merkitystä. EU:n tuomioistuin antoi Suomelle langettavan tuomion, koska Suomi ei noudattanut EU-lain velvoitteita ja koska Ahvenanmaa ei ole saattanut nuuskan myyntikieltoa osaksi lainsäädäntöään. Suomen valtio velvoitettiin korvaamaan komission oikeudenkäyntikulut.
Monet urheilujärjestöt, muun muassa salibandy- ja jääkiekkoliitot, kielsivät nuuskan käytön Suomessa kilpailutoiminnan yhteydessä vuonna 1998. San Francisco kielsi nuuskan käytön puistoissa ja urheiluareenoilla vuonna 2005.
Osa käyttäjistä ja valmistajat esittävät, että nuuska pitäisi kansanterveyden nimissä sallia, koska nuuska on vaihtoehto tupakanpoltolle ja terveyshaitoiltaan tupakanpolttoa lievempi. Ruotsalaisten tutkijoiden mielestä nuuskan korkea nikotiinipitoisuus synnyttää riippuvuuden nopeasti ja siitä vieroittautuminen on jopa vaikeampaa kuin savukkeiden polton lopettaminen. Joidenkin tutkijoiden mukaan nuuskaaminen toimii porttina tupakoinnille. 41 % nuuskaavista viidesluokkalaisista tukholmalaispojista oli tupakoijia vuosi myöhemmin. Vastaava luku USA:ssa on 40 %. Toisten tutkijoiden mukaan tupakoinnin väheneminen perustuu kansanterveyden tupakoinnin ehkäisytyön aktiivisuuteen. Samalla he olivat huolissaan siitä, että nuuskaamisen ei ole todistettu vähentävän tupakointia.
Suomen eduskuntapuolueista Ruotsalainen Kansanpuolue ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa. Nuuska oli puolueen EU-vaaliohjelmassa 2014 vaaleissa. Puolue yrittää ajaa asiaa EU-parlamentin kautta vaikuttamalla tulevaan tupakkadirektiiviin. Carl Haglundin mukaan Suomen tulisi sallia myynti ja käyttää siten saadut verotulot nuuskan aiheuttamiin haittoihin. Nyt verotulot valuvat Haglundin mukaan Ruotsiin. Muiden puolueiden edustajista Sdp:n varapuheenjohtaja Eero Vainio on ehdottanut nuuskan myynnin sallimista Alkoissa. Suomen Tullin selvityksen mukaan Suomessa nuuskan laittomaan tuontiin ja välitystoimintaan liittyvän harmaan talouden laskennallinen valmisteverojen arvo olisi noin 26-42 miljoonaa euroa vuodessa. Vuonna 2012 Suomeen tuotiin jo 8,5 miljoonaa nuuskarasiaa. Myös Suomen Keskustan kansanedustaja Mikko Kärnä ajaa nuuskan myynnin vapauttamista Suomessa vedoten menetettyihin verotuloihin. Hän haluaa lopettaa nuuskan laittoman kaupan. Kärnän mukaan "Ruotsi oli pakotettu poistamaan nuuskarasioista varoitukset syövän aiheuttamisesta, koska tällaisesta ei ole ainakaan toistaiseksi löytynyt tutkimuksellista näyttöä. Ja vaikka lähtisimmekin siitä, että nuuskalla on negatiivisia kansanterveydellisiä vaikutuksia, ei ole mitään järkeä antaa verotulojen valua ulkomaille." Vihreiden päihdepoliittisessa ohjelmassa vuodelta 2003 vastustetaan nuuskan myyntiä Ahvenanmaalla ja Ahvenanmaan lipun alla purjehtivissa aluksissa. Kokoomuksen entinen kansanedustaja Kalervo Kummola puolestaan haluaisi kieltää nuuskan käytön kokonaan. Suomen Jääkiekkoliiton väistyvänä toimitusjohtajana Kummola onkin esittänyt nuuskalle totaalikieltoa jääkiekkoon. Kokoomus ei puolueena ole ottanut kantaa nuuskaan, mutta entinen puheenjohtaja Alexander Stubb on aiemmin kertonut käyttäneensä nuoruudessa nuuskaa. Myös Vasemmistoliiton entinen puheenjohtaja Paavo Arhinmäki on myös käyttänyt nuuskaa, jopa eduskunnan istuntosalissa. Perussuomalaisten puheenjohtaja Timo Soini on Arhinmäen kannattamana esittänyt nuuskaveroa eli myynnin vapauttamista Suomessa yhtenä mahdollisena uutena tulolähteenä valtiolle.
Terveysvaikutukset
Nuuskan käyttö aiheuttaa nikotiiniriippuvuuden samaan tapaan kuin tupakoiminen. Nuuska-annoksissa on enemmän nikotiinia kuin savukkeissa, mutta tutkimusten mukaan nikotiinia imeytyy molempien käyttäjien verenkiertoon liki pitäen saman verran. Irtonuuskaa pidetään haitallisempana suun limakalvoille kuin pussinuuskaa. Nuuskan aiheuttamia terveyshaittoja ovat muun muassa nähtävät suun limakalvon vauriot, muutokset ikenissä ja hampaiden värjäytyminen. Euroopan komission tieteellisen komitean raportin mukaan on kuitenkin "kiistämätön tosiasia, että tupakan käytön vaihtaminen nuuskaan vähentää tupakkajohdannaisten tautien esiintymistä".
Fort Wayne Mad Ants
Fort Wayne Mad Ants on koripalloseura Indianan Fort Waynesta. Se pelaa D-liigassa. Mad Ants toimi usean NBA-seuran yhteisenä farmijoukkueena, kunnes Indiana Pacers osti sen syksyllä 2015 omaksi farmijoukkueekseen.
Nuuska
Terveysvaikutukset
Jo suhteellisen lyhytaikaisen nuuskaamisen jälkeen suun limakalvolla alkaa näkyä muutoksia. Pitkään käytettynä nuuskaus johtaa ikenien vetäytymiseen. Paljastuneet hammaskaulat ovat alttiita värjäytymille. Nuuskan käytön lopettaminen ei korjaa näitä vaurioita. Sen sijaan siihen kohtaan limakalvoa, jossa nuuskamälliä pidetään, saattaa kehittyä vaalea paksunema, niin sanottu nuuskaleesio. Nuuskaleesio häviää kuitenkin yleensä joidenkin viikkojen kuluttua. Nuuskan nikotiini aiheuttaa samanlaisia haittoja kuin tupakan nikotiini. Hermoston toiminta ja hormonitasapaino häiriintyvät, kunto heikkenee asteittain, pituuskasvu heikkenee ja voi pysähtyä. Nuuskaajalla saattaa ilmentyä unettomuutta, päänsärkyä ja hikoilua. Osa nuuskasta tulee väistämättä niellyksi ja voi muuttaa jo pieninä annoksina sisäeritystoimintaa rasittaen sydäntä ja häiriten mahalaukun luonnollista toimintaa.
Nuuskaamisen yhteyttä syöpään, erityisesti suusyöpiin, on tutkittu. Nykykäsityksen mukaan nuuska altistaa joillekin syöville, mutta ei kuitenkaan samassa määrin kuin tupakointi. WHO:n raportin mukaan nuuska on savuttomien tupakkatuotteiden joukossa huomattavasti vähemmän vaarallinen kuin tupakka. Ruotsalaisen nuuskan käytön altistavia vaikutuksia suu-, keuhko- ja haimasyöpiin tutkittiin laajassa tutkimuksessa, jossa 279 897:n ruotsalaisen rakennustyöntekijän nuuskankäyttöä seurattiin 25 vuoden ajan. Tutkimuksessa nuuskan käytön ja suu- tai keuhkosyövän välillä ei löydetty yhteyttä. Tämän tutkimuksen mukaan nuuskan käyttö lisää haimasyövän riskiä, mutta riski on silti pienempi kuin tupakoitsijoilla, mutta reilusti suurempi kuin niillä, jotka eivät käytä nuuskaa. Tupakointi lisäsi merkitsevästi kaikkien tutkittujen syöpien esiintyvyyttä. Ruotsissa, jossa joka viides mies käyttää nuuskaa, suu- ja huulisyövän ilmaantuvuus on pienimpiä koko Pohjois-Euroopassa.
WHO:n mukaan ruotsalaisilla miehillä esiintyy vähiten keuhkosyöpää Euroopassa osaksi pienen tupakoimisasteen vuoksi. Ruotsalaisia selvästi enemmän tupakoivilla tanskalaisilla ja briteillä on melkein kaksinkertaisesti yleisemmin keuhkosyöpää kuin ruotsalaisilla. OECD:n vertailutilastojen mukaan ruotsalaiset polttavat vähiten tupakkaa EU:ssa. Vertailututkimuksen mukaan keuhkosyöpäkuolemat puoliintuisivat EU:ssa, jos kaikki EU-kansalaiset kuluttaisivat tupakkatuotteita ruotsalaisten tapaan. WHO:n mukaan maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamiin syöpiin kuolee 8,2 miljoonaa ihmistä, joka on 13 prosenttia kaikista kuolemista. EU:ssa tupakan aiheuttamia syöpäkuolemia on vuodessa 2,6 miljoonaa. Syöpäkuolemat vähenisivät EU:ssa siis 1,3 miljoonalla vuodessa, jos muissakin EU-maissa kulutettaisiin tupakkatuotteita, kuten Ruotsissa. Maailmanlaajuisesti tupakan aiheuttamien syöpäkuolemien määrän WHO arvioi lisääntyvän 70 prosentilla seuraavan kahden vuosikymmenen aikana.
Ruotsissa keuhkosyöpä on naisten tyypillisin syöpään liittyvä kuolinsyy, miehillä toiseksi suurin eturauhassyövän jälkeen. Naisten keuhkosyöpä on lisääntynyt voimakkaasti 1980-luvulta lähtien, kun taas miesten keuhkosyöpätapaukset ovat vähentyneet. Ruotsalaisnaisilla keuhkosyöpä on yleisempää kuin miehillä: alhaisesti koulutetuille ruotsalaisnaisilla on 71 keuhkosyöpätapausta 100 000 asukasta kohden, miehillä 61 tapausta. Myös lukion jälkeen lisäkoulutustan saaneiden naisten keuhkosyöpään sairastuminen on miehiä tyypillisempää (N:33/100000, M:29/100000).
Ruotsissa 30-44-vuotiaiden miesten tupakoiminen putosi vain viiteen prosenttiin vuonna 2016. Ruotsi, jonka terveyspolitiikkana esimerkiksi nuuskan myyntikiellon sijaan tupakan terveyshaittojen vähentäminen, on ensimmäinen valtio, joka on saavuttanut kansainvälisten terveysjärjestöjen asettaman tupakanpolton vähetämisen tavoitteen, jonka kampanjanimi on the Endgame.
Myös USA:ssa savuttomat tupakkatuotteet herättävät vilkasta keskustelua. Toiset puoltavat sairaushaittojen ja syöpäkuolemin vähentämistä vähemmän vaarallisilla tupakkatuotteilla, toiset vastustavat kaikkia tupakkatuotteita. Yhdysvaltojen tartuntatautien valvonta- ja ehkäisykeskus (Centers for Disease Control and Prevention) järjesti keväällä 2017 The Great American Spit Out -tapahtuman, jossa savuttomien tupakkatuotteiden ja perinteisten tupakkatuotteiden terveysvaikutukset rinnastettiin. National Youth Surveyn mukaan 93 prosenttia amerikkalaisista uskookin savuttomia tupakkatuotteita yhtä vaarallisiksi kuin savutupakoita.
Rio Grande Valley Vipers
Rio Grande Valley Vipers on koripalloseura Texasin Hidalgosta. Se pelaa D-liigassa ja toimii NBA-seura Houston Rocketsin farmijoukkueena.
Jillian Janson
Jillian Janson (s. 23. toukokuuta 1995 Minneapolis, Minnesota) on yhdysvaltalainen pornonäyttelijä. Pornoelokuvissa näyttelemisen hän aloitti vuonna 2014. Hän on toiminut myös Penthousen mallina.
Pikku-Humppi
Maantieto
Järven pituus on 200 metriä, leveys 100 metriä ja sen pinta-ala on 1,3 hehtaaria. Siihen laskee kuusi metsä- tai pelto-ojaa. Järven luusuasta alkaa suoraksi perattu laskuoja, joka on 1,5 kilometriä pitkä ja joka yhtyy Luojuunojaan. Järven rantaviiva on puoli kilometriä pitkä ja enimmäkseen soistuvaa metsää. Rannalle on rakennettu kolme vapaa-ajan asuntoa, joille johtavat vain kärrypolut. Järvelle ei johda muita tietä. Yhdystie 13081 ohittaa järven 400 metrin etäisyydeltä.
Läheisen Iso-Humpin rannalla on Humppi-niminen maatila, jonka mukaan Iso-Humppi ja Pikku-Humppi ovat saaneet nimensä.
Historiaa
Vanhan Hämeenkyrön pitäjänkartan mukaan järven nimi kirjoitettiin Aittamäenjärvi. Vuonna 1923 sai talollinen Kalle Patanen hakemukselleen päätöksen, voiko hän avata tai perata Luojuun laskuojaa. Tätä ojaa myöten kuivatettiin Luojun talon peltoja ja läheisen Lamminjärven vesijättömaata.
Huntingtonin tauti
thumb|200px|George Huntington. Huntingtonin tauti, aiemmin Huntingtonin korea (tanssitauti, chorea Huntington), on periytyvä hermoston rappeumasairaus, joka aiheuttaa dementiaa ja pakkoliikkeitä. Tauti on esimerkiksi Pohjois-Amerikassa ja Länsi-Euroopassa yleisempi kuin Suomessa. Sairaus on nimetty löytäjänsä yhdysvaltalaisen lääkärin George Huntingtonin mukaan.
Tommi Sova
Tommi Sova (s. 8. huhtikuuta 1975) on suomalainen yritysjohtaja ja entinen jääkiekkoilija.
Huntingtonin tauti
Suomessa on arviolta vähintään parisataa sairastunutta.
Oireet ja piirteet
Huntingonin tauti aiheuttaa hermostollisia häiriöitä. Tauti voi aiheuttaa häiriöitä liikkeiden hallinnassa, muistissa, päättelykyvyssä, havaintotoiminnoissa, tunne-elämässä ja persoonallisuudessa. Oireissa on paljon yksilöllistä vaihtelua, eikä kaikille potilaille tule kaikkia oireita.
Nuoruusiällä alkava tauti etenee nopeasti, ja sen tyyppioreita ovat liikkeiden hitaus, yleinen jäykkyys ja vaikea dementoituminen. Kolmanneksella sairastavista on epilepsia. Aikuisiällä alkavan taudin varhaisvaiheessa ainoita fyysisiä oireita ovat esimerkiksi rauhattomuus ja raajojen lievä nykiminen. Myöhemmin siihen kehittyy selvää nykimistä ja koreaksi kutsuttuja liikkeitä. Lopulta tasapainon ja liikkeiden hienosäätö heikkenevät, kävely on vaappuvaa, liikkeiden aloittaminen vaikeaa, jäykkyys lisääntyy sekä puhe ja nieleminen vaikeutuvat.
Muistin heikentyminen alkaa unohduksina, keskittymisvaikeutena ja monimutkaisten kokonaisuuksien hallitsemisen vaikeutena. Oppiminen ja ongelmanratkaisukyky heikkenevät. Potilas ei pysty enää siirtymään helposti asiasta toiseen, ja lopulta avuntarve päivittäisissä askareissa kasvaa.
Diagnoosi
Aivojen positroniemissiotomografialla voidaan havaita jo ennen oireiden alkamista aineenvaihdunnan muutoksia. Tietokonetomografia- tai magneettikuvauksessa voidaan todeta taudin myöhemmässä vaiheessa kudoksen surkastumista eli atrofiaa tietyissä tyvitumakkeissa. Poikkeava geeni pystytään todennäköisimmin tunnistamaan, ja sikiön sairastumisriski on mahdollista arvioida istukkanäytteessä.
Hoito ja ennuste
Huntingtonin tautia ei kyetä parantamaan, mutta siihen liittyviä oireita voidaan kuitenkin lieventää lääkityksellä. Sairauden loppuvaiheessa potilaat tarvitsevat kuitenkin ympärivuorokautista laitoshoitoa. Dementian hoito noudattaa yleisiä dementian hoitoperiaatteita. Perinnöllisyysneuvonta olisi myös tarpeen, sillä lapsilla, joiden vanhemmalla on Huntingtonin tauti, sairastumisriski on 50 prosenttia.
Vanhemmalla iällä alkava tauti johtaa kuolemaan 10–25 vuoden kuluessa sairastumisesta.
Syy
Huntingtonin taudin aiheuttaa huntingtiini–valkuaista (HTT) ohjelmoivan geenin virheellinen CAG-emästoistojakson pidentymä (esim. … CAGCAGCAG …). HTT-geeni on paikannettu kromosomin 4 lyhyen haaran kohtaan 4p16.3. Mitä pitempi toistojakso on, sitä varmemmin tauti puhkeaa. thumb|270px|right|Huntingtonin tauti periytyy [[Dominoiva ominaisuus|dominoivana ominaisuutena. Jälkeläisten mahdollisuus saada sairaus on 50 %, eikä se riipu sukupuolesta.]]
Jos vanhemmista jompikumpi kantaa sairautta aiheuttavaa virheellistä geeniä, lapsilla on 50 prosentin sairastumisriski. Huntingtonin tauti ei voi hypätä sukupolven yli. Siksi Huntingtonin tauti ei siirry isovanhemmalta lapsenlapselle, ellei geeni ole ensin siirtynyt lapsen vanhemmalle. Kaikki ne, joiden perimässä on virheellinen geeni sairastuvat, jos elävät riittävän pitkään. Tautia voi ilmetä myös suvussa, jossa ei aiemmin ole ollut tätä sairautta uuden geenivirheen takia.
Esiintyvyys
Huntingtonin tauti on harvinainen sairaus. Alhaisin sairastumisaste on Japanissa ja korkein Tasmaniassa. Eurooppalaisessa väestössä Huntingtonin taudin esiintyvyys on 4–8 sairastunutta 100 000 ihmistä kohden. Suomessa se on harvinaisempi, sillä vuonna 2010 tehdyn tutkimuksen mukaan esiintyvyys on 2,12 potilasta 100 000 ihmistä kohden.
Huang Shanshan
pienoiskuva|Huang Shanshan mikin kanssa vuonna 2008. Huang Shanshan (s. 18. tammikuuta 1986, Fujian) on kiinalainen trampoliinivoimistelija.
Shanshan on kaksinkertainen olympiamitalisti. Hän sijoittui vuoden 2004 kesäolympialaisissa kolmanneksi ja vuoden 2012 kesäolympialaisissa toiseksi.
Babymetal
Babymetal on japanilainen metalli- ja J-pop-musiikkia yhdistelevä yhtye, jossa laulavat ja tanssivat Su-metal (Nakamoto Suzuka), Moametal (Kikuchi Moa) ja Momometal (Okazaki Momoko) Kobametal-nimellä tunnettu tuottaja perusti ryhmän vuonna 2010 Sakura Gakuin -idoliryhmän alaryhmäksi. Babymetallin taustabändinä esiintyy KamiBand. Vuoden 2014 helmikuussa yhtye julkaisi debyyttialbuminsa Babymetal. CD:n ja rajoitetun CD+DVD:n julkaisi Suomessa 29. toukokuuta 2015 Playground Music. Julkaisu sisältää bonusraitoina Road of Resistance -kappaleen sekä Live-version Gimme Chocolate!!-kappaleesta. DVD sisältää yhtyeen videoklipit. Syksyllä 2015 julkaistiin videoalbumit Live at Budokan: Red Night & Black Night Apocalypse ja Live in London: Babymetal World Tour 2014 myös Euroopassa.
Babymetalin toinen studioalbumi, Metal Resistance, julkaistiin vuoden 2016 huhtikuussa.
Babymetalin kolmas albumi, Metal Galaxy, julkaistiin lokakuussa 2019. Levyllä vierailemassa ovat muun muassa Sabatonin laulaja Joakim Brodén sekä Arch Enemyn Alissa White-Gluz.
Babymetal on esiintynyt Suomessa kahdesti, helmikuussa 2020 ja toukokuussa 2023.
812 Adele
812 Adele on asteroidivyöhykkeellä sijaitseva S-tyypin asteroidi, jonka löysi Sergei Ivanovitš Beljavski Krimin Simeis-observatoriossa 8. syyskuuta 1915.
Adele kuuluu Eunomia-nimiseen asteroidiryhmään. Sen eksentrisyys on 0,167 ja inklinaatio 13,33°. Kiertoaika on 4,33 vuotta. Ennen nimeämistään asteroidi tunnettiin tunnuksella 1915 XV.
Dink Smallwood
Dink Smallwood on RTSoftin kehittämä humoristinen tietokoneroolipeli, jossa ohjataan nuorta sikafarmaripoikaa nimeltä Dink Smallwood tämän matkalla sankariksi. Peli julkaistiin 24. huhtikuuta 1998. Sitä ennen pelistä julkaistiin demoversio loppuvuodesta 1997.
Pelin luoneen Seth Robinsonin mukaan sen suunnittelussa merkittävimpiä esikuvia olivat The Legend of Zelda- ja Monkey Island -pelisarjat. Robinsonin lisäksi pelin kehittämiseen osallistuivat Justin Martin, Greg Smith ja Shawn Teal.
Tarina
Dink Smallwood on kaksin äitinsä kanssa pienessä Stonebrookin kylässä asuva nuorukainen, joka on aina unelmoinut urasta kuninkaan urheana ritarina. Arkea sikojen kasvattajana ei helpota tieto siitä, että hänen inhoamansa Milder Flatstomp samasta kylästä on juuri päässyt kuninkaan armeijaan. Eräänä päivänä palatessaan poimimasta pähkinöitä Dink näkee kotitalonsa liekeissä. Äitinsä kuoltua tulipalossa Dink jättää kotikylänsä ja lähtee toiseen kylään tätinsä luokse. Samalla hän kuitenkin alkaa punoutua kiinni kuningaskuntaa uhkaavaan salajuoneen, jonka hän päättää estää. Kohdattuaan muun muassa ankkoja palvovan kylän ja pelastettuaan sen asukkaat nälänhädältä Dink päätyy lopulta taistelemaan pelin loppuvastusta, pahaa Seth-jumalaa, vastaan koettaessaan pelastaa entistä kiusaajaansa, ritariksi kuninkaan palveluksessa kohonnutta Milderiä.
Puhekupla (orkesteri)
Puhekupla on suomalainen kuplettiperinteen jatkaja.
Ihmelintu Wattoo-Wattoo
Ihmelintu Wattoo-Wattoo (ransk. Wattoo Wattoo Super Bird) on ranskalainen animaatiosarja, jonka loivat René Borg ja Hubert Ballay vuonna 1978. Sarjan pääroolissa on ihmelintu Wattoo-Wattoo. Sarjassa on 56 viiden minuutin jaksoa, ja sen ideana on kertoa opettavaisia tarinoita lapsille. Moraalin lisäksi tärkeässä osassa on luonnonsuojelu. Suomessa sarjaa esitettiin 52 jakson verran TV1:n Filmituokiossa syksystä 1979 alkaen.
Wattoo-Wattoo
Wattoo-Wattoo on ovaalimaisen muotoinen mustavalkoinen lintu, jolla on pitkät, hoikat jalat ja kädet sekä pitkä pyrstö. Wattoo-Wattoo asuu lajitoveriensa kanssa Auguste-nimisellä, paradoksaalisesti kuution muotoisella planeetalla. Wattoo-Wattoo on älykäs, nopea ja nokkela. Wattoo-Wattoo on oikeastaan kalalintu (oiseau-poisson) eli se pystyy myös elämään veden alla. Sen ominaisuuksiin kuuluu myös maagisia kykyjä, se pystyy muun muassa muuttamaan muotoaan. Sen lajitoverit kykenevät myös monistumaan väristämällä itseään.
Juoni
Wattoo-Wattoo tarkkailee alati tilannetta, ja kun asiat alkavat luistaa huonoon suuntaan, tarttuu Wattoo-Wattoo ohjaksiin. Wattoo-Wattoo pyrkii päättäväisesti antamaan Zwaseille opetuksen ja saamaan heidät toimimaan toisella tavalla. Tarvittaessa Wattoo-Wattoo kutsuu lajitovereitaan hätiin viheltämällä heille kutsun, joka kuuluu halki avaruuden. Apurit ovat Wattoo-Wattoon kaltaisia, mutta pienempiä ja yleensä monistavat itseään tarvittavan määrän.
Credot
Credot ovat sarjan eläimiä, sekä lemmikkejä että villieläimiä. Ne ovat aina pyöreitä muodoltaan, mutta niiden väri vaihtelee. Hanhimaisten Zwasien typeryydestä kärsivät varsinkin heidän lemmikkinsä, mutta eivät niiltä säästy villieläimetkään.
Sarjan tekijät
Ihmelintu Wattoo-Wattoon loi Hubert Ballay, joka käsikirjoitti sarjan yhdessä René Borgin kanssa. Borg myös ohjasi sarjan, kun taas Ballay teki siihen musiikin. Alkuperäisessä, Ranskan kielisessä versiossa on kertojana Dorothée (alun perin nimeltään Frédérique Hoschedé). René Borg oli myös taiteellinen johtaja Albert Barillén sarjassa Olipa kerran ihminen.
Screen Actors Guild Awards 2010
<div style="float: right; font-size: smaller; background-color:#ABCDEF; padding: 12px; margin-left: 5em; margin-bottom: 2em; width: 180px" align="center"> Screen Actors Guild Awards 2010
Andrea Montermini
Andrea Montermini (s. 30. toukokuuta 1964 Sassuolo, Italia ) on italialainen entinen Formula 1 -kuljettaja. Hän osallistui 28 Formula 1 -sarjan osakilpailuun. Hän aloitti uransa korvaamalla juuri kuollutta Roland Ratzenbergeriä. Kuitenkin ensimmäisen kilpailun harjoituksissa hän ajoi kolarin ja loukkasi vasemman jalan kantapäänsä ja oikean jalkansa. Hän palasi formuloihin seuraavalla kaudella ja ajoi Pacific-tallissa. Vuonna 1996 hän ajoi Forti-tallissa maanmiehensä Luca Badoerin tallikaverina kunnes Forti lopetti formuloissa Ison-Britannian kilpailuun vuonna 1996. Koko uransa aikana hän ei saavuttanut yhtään pistettä eikä koskaan päässyt ajamaan kärkipään talleihin. Montermini osallistui CART-sarjaan vuosina 1994 ja 1999. pienoiskuva|vasen|Andrea Montermini Britannian GP:ssä 1995.
Screen Actors Guild Awards 2010
23. tammikuuta 2010
Elokuva:
Näyttelijäkokoonpano: Kunniattomat paskiaiset
Naispääosa: Sandra Bullock
Draamasarja:
Näyttelijäkokoonpano: Mad Men
Miespääosa: Michael C. Hall
Naispääosa: Julianna Margulies
Komediasarja:
Näyttelijäkokoonpano: Glee
Naispääosa: Tina Fey
Eniten ehdokkuuksia: