cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Antti Kuronen
Kuronen on ohjannut Ylen Ulkolinja -sarjan tv-dokumentin Naiskaupan ytimessä, joka esitettiin 7. helmikuuta 2019 Yle TV1 -kanavalla. Dokumentissa käsitellään ihmiskauppiaita, jotka käyttävät hyväksi naisia ja tyttöjä lähettämällä heitä Nigeriasta Italiaan prostituoiduiksi.
Kuroselle myönnettiin vuonna 2019 Sadankomitean rauhanpalkinto ja Suomenruotsalaisten kansankäräjien omatuntopalkinto. Vuonna 2020 hän sai Suuren journalistipalkinnon vuoden parhaana journalistina. Eurooppalainen Suomi ry valitsi Kurosen Vuoden eurooppalaiseksi 2022. Joulukuussa 2022 Journalistiliitto palkitsi hänet Sananvapauden kunniastipendillä ja Sananvapauden miekalla.
Groovers’ Paradise
Groovers’ Paradise on Kari Peitsamon Skootterin albumi vuodelta 1990. Albumin kaikki kappaleet ovat Kari Peitsamon säveltämiä, sanoittamia ja sovittamia.
Tokion metropolin poliisilaitos
thumb|250px|right|Poliisilaitoksen päärakennus sijaitsee Japanin oikeusministeriön historiallisen rakennuksen vieressä. Tokion metropolin poliisilaitos on Tokion alueen turvallisuudesta huolehtiva poliisilaitos. Vuonna 1874 perustettua laitosta johtaa ylipoliisimestari, jonka nimittää Kansallinen julkisen turvallisuuden komissio ja hyväksyy Japanin pääministeri.
Poliisilaitoksella on yli 42 000 poliisin ja yli 2 800 siviilityöntekijän henkilökunta. Sillä on Tokion prefektuurin alueella 101 poliisiasemaa. Asukkaiden määrä yhtä poliisia kohden on 290:1.
Keishichōn päärakennus sijaitsee Kasumigasekin kaupunginosassa Chiyodan erillisalueella Tokion keskustassa. Vuonna 1980 valmistunut rakennus on kiilan muotoinen ja 18 kerrosta korkea hyvin tunnettu maamerkki.
HMS Diadem (1896)
HMS Diadem oli Britannian kuninkaallisen laivaston Diadem-luokan ensimmäisen luokan risteilijä (panssarikansiristeilijä).
Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi 1921.
Gwangju (Gyeonggi)
Gwangju (, hanja 廣州市) on kaupunki Etelä-Korean Gyeonggin maakunnassa. Se sijaitsee linnuntietä 29 kilometriä Soulista kaakkoon. Vuonna 2016 kaupungin väkiluvuksi arvioitiin 327 723.
Ruandan kieli
Ruandan kieli on yksi suurimmista Afrikan bantukielistä.
Ruanda on virallinen kieli Ruandassa, jossa sitä käytetään kaikilla elämänaloilla hallinnosta ja koulutuksesta kaupankäyntiin. Se on lähes kaikkien ruandalaisten, sekä tutsien että hutujen äidinkieli. Lisäksi ruandan puhujia asuu Kongon demokraattisessa tasavallassa erityisesti Pohjois- ja Etelä-Kivun maakunnissa, Ugandan eteläosassa ja Tansaniassa Kigomen seudulla.
Ruandan puhujat jakaantuvat valtioiden kesken seuraavasti:
Kaikkiaan ruandan puhujia on yli 20 miljoonaa, mikä tekee siitä suurimman äidinkielenä puhutun bantukielen. Jos mukaan lasketaan myös rundin puhujat, ruandaa ymmärtää yhteensä yli 26 miljoonaa ihmistä.
Kielisukulaiset
Kinyaruandan läheisimpiä sukulaiskieliä ovat Burundissa puhuttu kirundi, Tansaniassa puhuttu ikiha ja Kongossa Kivun maakunnassa puhuttu mashi. Nämä kielet ovat ainakin jossakin määrin keskenään ymmärrettäviä. Kinyaruandaa ja kirundia voidaan jopa pitää saman kielen eri murteina.
Kieliopilliset luokat
Ruandassa on 16 kieliopillista luokkaa.
Kieliopilliset luokat ilmenevät substantiivien, adjektiivien ja verbien etuliitteinä. Substantiivi määrää etuliitteen ja adjektiivit sekä verbit taipuvat sen mukaan. Vertaa esimerkiksi seuraavia lauseita keskenään: (1) Umwana ari gusoma igitabo. = Lapsi lukee kirjaa. (2) Abana bari gusoma ibitabo. = Lapset lukevat kirjoja.
Sanasto
Alla on joitakin ruandan sanoja, jotka ovat yhteisiä rundin kanssa. Substantiiviluokan etuliite on kursivoitu selkeyden vuoksi.
Taisto Riimukallio
Taisto Riimukallio (vuoteen 2000 Kai Kalervo Aaltonen) (s. 1. huhtikuuta 1952 Helsinki) on suomalainen luontaishoitaja ja henkinen konsultti. Hän on kirjoittanut kirjoja.
Sergius III
Sergius III (n. 860–14. huhtikuuta 911) toimi paavina 29. tammikuuta 904 – 14. huhtikuuta 911. Hänen paaviuskaudestaan alkoi pornokratiaksi kutsuttu ajanjakso, joka toi kirkolle ja Kirkkovaltiolle huonon maineen. Suurin osa kertomuksista perustuu luotettavuudeltaan kyseenalaisen Liutprand Cremonalaisen laatimaan historiankirjoitukseen. Kerrotaan, että paavin rakastajattarena ollut Marozia sekä tämän äiti Theodora junailivat paavien aviottomille pojille kirkon merkittävimpiä virkoja. Muun muassa seuraavaa paavia Anastasius III:ta (911–913) pidetään Sergius III:n poikana.
Taisto Riimukallio
Riimukallio toimi aiemmin Räisälän opiston rehtorina, kunnes opisto menetti toimilupansa ja valtionapunsa ja teki konkurssin.
La Strada
La Strada tarkoittaa esimerkiksi seuraavia:
Sergius III
Sergius III oli osallisena Kirkkovaltion politiikassa jo yli kymmenen vuotta aikaisemmin: hän ja hänen puolueensa vastustivat paavi Formosusta (891–896). Sergius III oli nousemaisillaan paaviksi myös vuonna 897; paavi Johannes IX (898–900) julisti hänet kirkonkiroukseen ja Lambert, Spoleton herttua, lähetti Sergius III:n maanpakoon ja tuhosi kaikki häntä koskevat asiakirjat. Siksi kaikki Sergius III:ta koskeva historiatieto on peräisin hänen vastustajiensa muistiinpanoista.
Luettelo Saksan piirikunnista
thumb| {{legend|#FEFEE9|Saksan piirikunnat}} {{legend|#F7D02F|Saksan piirittömät kaupungit}} thumb|Saksan osavaltiot, hallintopiirit, piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Tämä artikkeli on luettelo Saksan piirikunnista ( tai Kreis). Saksassa on 294 piirikuntaa, joiden määrä osavaltioittain on seuraava:
Berliinin, Bremenin ja Hampurin osavaltioissa ei ole piirikuntia. Saksan piirittömät kaupungit on lueteltu artikkelissa Luettelo Saksan piirittömistä kaupungeista.
Ala-Saksi
thumb|Ala-Saksin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Baden-Württemberg
thumb|Baden-Württembergin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Baijeri
thumb|Baijerin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Brandenburg
thumb|Brandenburgin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Hessen
thumb|Hessenin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Nordrhein-Westfalen
thumb|Nordrhein-Westfalenin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Rheinland-Pfalz
thumb|Rheinland-Pfalzin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Saarland
thumb|Saarlandin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Saksi
thumb|Saksin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Saksi-Anhalt
thumb|Saksi-Anhaltin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Pantanal
Pantanal on maailman suurimpiin kuuluva kosteikkoalue Paraguayjoen lähdealueella Brasilian lounaisosassa, josta se ulottuu osaksi myös Bolivian ja Paraguayn puolelle. Sen pinta-ala vaihtelee vuodenajan mukaan 140 000 km² – 210 000 km². Yli puolet alueesta on Brasiliassa.
Luettelo Saksan piirikunnista
Schleswig-Holstein
thumb|Schleswig-Holsteinin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Thüringen
thumb|Thüringenin piirikunnat ja piirittömät kaupungit.
Pantanal
Luonto
Pantanalissa kukoistaa runsaslajinen linnusto ja kalasto, ja se on eräs maailman rikkaimmista elinympäristöistä. Alueella asuu 650 lintulajia, 260 kalalajia ja erilaisia liskoja, käärmeitä sekä nisäkkäitä. Pantanalin halki virtaava Pixaim-joki tunnetaan piraijoistaan.
Uhat ja suojelu
Eläimistöä uhkaa salametsästys ja ryöstökalastus.
Pantanalin Brasilian-puoleisista osista muodostettu Pantanalin suojelualue on Unescon maailmanperintökohde vuodesta 2000.
Clément Turpin
Clément Turpin (s. 16. toukokuuta 1982 Oullins, Ranska) on ranskalainen jalkapalloerotuomari. Hän on toiminut kansainvälisenä tuomarina vuodesta 2010 lähtien.
Vladimir Putinin vuori
Vladimir Putinin vuori on Vladimir Putinin mukaan nimetty vuori Kirgisiassa. Vuori sai nimensä maaliskuussa 2011. Nimittämisen hyväksyi joulukuussa 2010 Almazbek Atambajev. Vuori on 4 446 metriä korkea.
Saasarinjärvi
Saasarinjärvi on järvi Venäjällä Leningradin alueen Lomonosovin piirin Kaprion kunnassa. Se sijaitsee Länsi-Inkerin ylängön suo- ja metsäalueella. Virallisen tiedon mukaan Saasarinjärvi laskee Suomenlahteen Siestajoen kautta. Sen pinta-ala on 1,3 neliökilometriä ja valuma-alueen laajuus 6,2 neliökilometriä.
Hinckley (Minnesota)
Hinckley on kaupunki Minnesotan osavaltiossa, Yhdysvalloissa. Siellä on 1 291 asukasta (2000) ja se on pinta-alaltaan 7,5 neliökilometriä.
Hinckleyn alueella perustettiin ensimmäinen saha vuonna 1869, kun huomattiin alueen strobusmännyt. Samana vuonna kaupunkiin saatiin myös rautatie. Metsäteollisuuden ja rautatien avuilla kaupunki oli varakas ja kasvava 1 500 asukkaan koti. 1. syyskuuta 1894 Hinckley tuhoutui kuitenkin tulipalossa. Vuoden 1894 kesä oli kuuma ja kuiva ja syyskuussa pari tulipesäkettä yhtyivät muodostaen suuren tulimyrskyn, joka raivosi neljä tuntia ja tuhosi kaiken tielleen osuvan. Kuusi kaupunkia paloi maan tasalle Hinckleyn ollessa yksi niistä. Palossa kuoli yli 400 ihmistä.
Saasarinjärvi
Järven nimitys perustuu sen lounaispuolella ennen toista maailmansotaa sijainneeseen Zaozerjen (ven. Заозерье) kylään.
Aiheesta muualla
59.70167°N, 29.18667°W
Nestori Valavaara
Johan Nestor (Nestori) Valavaara (vuoteen 1906 Wallenius, 2. elokuuta 1875 Laitila − 26. syyskuuta 1946 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustaja vuosina 1907–1917. Valavaaran poliittinen ura päättyi jo 1915 hänen syyllistyttyään erilaisiin kavalluksiin ja väärinkäytöksiin.
Elämä
Laitilan Kodisjoella syntyneen Nestori Valavaaran vanhemmat olivat mäkitupalainen Kustaa Wallenius (1846-1917) ja Maria Jokela (1849-1912). 1890-luvun vaihteessa hän lähti Turkuun suutarinkisälliksi ja oli myöhemmin myös merimiehenä. Valavaara kuului Turun työväenyhdistyksen suutarien ammattiosastoon, jonka edustajana hän osallistui heinäkuussa 1899 pidettyyn Suomen Työväenpuolueen perustavaan kokoukseen. Puolisonsa kuoltua vuonna 1902 Valavaara muutti Vaasaan, jossa hän piti kansankeittiötä ja vaikutti Vaasan työväenyhdistyksen johtokunnassa. Valavaaralta evättiin lupa julkaista Pohjolan Työmies -nimistä sanomalehteä sekä takavarikoitua pamflettia Mietteitä työväenkysymyksestä.
Marraskuussa 1915 Valavaara pidätettiin hänen kavallettuaan tuhansia markkoja vaalipiirin sosialidemokraattisille yhdistyksille kuuluneita varoja. Kavallukset olivat alkaneet keväällä, kun piiritoimikunnan rahastonhoitaja lähti töihin Helsinkiin ja varainhoito uskottiin piirisihteerinä toimineelle Valavaaralle. Kohteina oli sosialidemokraattisen piiritoimikunnan ohella paikallisia työväenyhdistyksiä sekä Suomen työläisliitto, jonka asiamiehenä hän oli toiminut. Valavaara sai kavalluksista ja velkakirjojen väärennöksistä useita tuomioita eri puolilla Viipurin lääniä ja marraskuussa 1916 Helsingin raastuvanoikeus yhdisti hänelle langetetut tuomiot viiden vuoden kuritushuonerangaistukseksi.
Myöhemmin 1920-luvulla Valavaara toimi asioitsijana Viipurissa ja omisti viimeisinä vuosinaan Turussa toimineen kenkäkaupan, jota hän piti kuolemaansa saakka. Valavaara kuoli 71-vuotiaana syyskuussa 1946. Hänet on haudattu Turun hautausmaalle.
Perhe
Valavaaralla oli kymmenen sisarusta. Yksi hänen veljistään oli sosialidemokraattien kansanedustaja Iisakki Valavaara. Toinen veli Hjalmar Emil (s. 1889) kuoli sisällissodan jälkeen Tammisaaren vankileirillä. Teollisuusneuvos Veikko Valavaara oli heidän veljenpoikansa.
Huuri
thumb|Huureja Paratiisissa. Kuva persialaisessa käsikirjoituksessa 1400-luvulta. Huuri (arab. حُـورِيَّـة‎, hūr) on islaminuskossa naispuolinen neitsyt, joka palkkiona odottaa oikeauskoisia miehiä Paratiisissa. Huurit ovat ikuisesti neitsyitä, mikä islamissa tarkoittaa, että heille kasvaa uudestaan immenkalvo yhdynnän jälkeen. Useimmin esitetty huureista kertova Koraanin jae kertoo, että: "Me annamme heille puolisoiksi tummasilmäisiä neitoja" (44:54).
Sana "huuri" esiintyy Koraanissa myös jakeissa 52:20, 56:22 ja 55:72. Paratiisin neitsyisiin viittaavia jakeita ovat lisäksi ainakin 2:25, 37:48, 38:52, 55:56, 55:74, 56:35 ja 78:33. Usein mainittu yhdelle miehelle osoitettu huurien määrä 72 ei lukuna kuitenkaan esiinny Koraanissa. Luku 70 tai 72 on raamatullinen käsite paljoudelle. Esimerkiksi Elimin keitaalla oli 70 palmua (2. Moos. 15:27) ja Mooseksella heilutusuhri-vaskea 70 talenttia (2. Moos. 38: 29).
Kuvaukset huureista
Arvovaltaisissa hadith -kokoelmissa on joitakin kuvauksia huureista. Al-Bukharin mukaan he ovat kauniita, puhtaita ja heidän ihonsa on läpikuultava. Jos huuri ilmestyisi maan päälle, hän täyttäisi taivaan ja maan välisen tilan valolla ja hyvillä tuoksuilla. Ibn Maja kertoo, että sotasankari pääsee Paratiisissa rubiinitaloon, jossa on 70 000 ovea ja jokaisella ovella on suurisilmäinen huuri odottamassa. Ibn Majalta on peräisin tieto 72 puolisosta Paratiisissa, mutta vain kaksi heistä olisi huureja. Ibn Maja mainitsee myös huurien vetoavan ulkonäön ("desirable front passages") ja lupaa miehille ikuisen erektion.
Ibn Ishaq kertoo, että kun marttyyri kuolee, hänen kaksi tummasilmäistä huuripuolisoaan laskeutuu alas pyyhkimään tomua hänen kasvoiltaan sanoen: "Jumala heittäköön tomua sen kasvoille, joka heitti tomua kasvoillesi! Jumala surmatkoon sen, joka surmasi sinut!"
Paratiisin kuvaukset Koraanissa
Islamilainen käsitys Paratiisista poikkeaa kristillisestä. Matteuksen evankeliumissa Jeesus toteaa, että "''Ei ylösnousemuksessa oteta vaimoa eikä mennä vaimoksi". Ylösnousseet ovat kuin enkelit taivaassa.'' Tämän on katsottu viittaavan siihen, että kristittyjen Paratiisissa ei ole seksiä, sillä enkelit ajatellaan sukupuolettomiksi.
Muslimeille Paratiisi on runsaudensarvi, jossa on tarjolla ihmeellisiä hedelmiä, viinivirtoja, jotka eivät kuitenkaan humalluta, hunajaa ja maitoa, kauniita tyttöjä ja poikia sekä seksuaalisia nautintoja (76:5-9; 78: 31-33; 83: 22-28). Muslimeille mielikuva Paratiisista ei ensijaisesti korosta yhteyttä Jumalaan, vaan siinä ajatellaan seksiä ja ylellisyyttä. Kaikki, mistä lihallinen mies vain voi unelmoida, on hänelle tarjolla Paratiisissa: viiniä, naisia ja luksusta. Myös naiset voivat päästä Paratiisiin, mutta he tulevat sinne "puolisoina", kun taas miesten seksuaaliselle kiinnostukselle on jo uusia kohteita.
Kristityt saattavat pitää islamilaista ruumillisuuden esiin tuomista vulgaarina ja naurettavana. Jaakko Hämeen-Anttila toteaa kuitenkin, että kristittyjen askeettinen näkemys on peräisin gnostilaisesta ruumiin ja sielun erottamisesta ja ruumillisuuden näkemisestä syntinä. Hän kysyy, mitä pahaa lopulta on niissä nautinnoissa, joita islam korostaa.
Patrick Sookhdeon mukaan islamilainen käsitys Paratiisista on ollut tärkeä kannustin muslimisotilaille. Heidän taistelutahtoaan on lisännyt näköala suorasta pääsystä Paratiisiin, jos sotilas kuolee marttyyrina uskonsodassa. Nykyaikana se on näkynyt esimerkiksi Iranin lähettämissä ihmisaalloissa Irakin sodan aikana 1980-1988 tai islamilaisten itsemurhapommittajien fanaattisuudessa.
Kristinuskossa elämä Taivaassa merkitsee korkeaa elämänlaatua, mutta toisaalta sellaista, jota hurskas ihminen tavoittelee ja toteuttaa jo tässä elämässä. Islamin Paratiisi on monella tavalla maallisen oikeauskoisuuden vastakohta, sillä siellä on sallittua se, mikä täällä on kielletty. Profeetan kerrotaan esimerkiksi sanoneen: "Siltä, joka juo viiniä tässä maailmassa, se on kiellettyä seuraavassa." Viini on siten kiellettyä maan pinnalla, mutta Taivaassa se virtaa; silkkivaatteet ovat samoin kiellettyjä tässä elämässä, mutta tuonpuoleisessa siihen pukeudutaan; homoseksuaalisuudesta saa täällä kuolemantuomion, mutta Paratiisissa on tarjolla kauniita poikia: "Heidän parissaan kiertelee palveluspoikia, jotka ovat kuin kallisarvoisia helmiä" (52:24).
Käännösongelmia
Koraanin jae 44:54 kuuluu Hämeen-Anttilan suomentamana seuraavasti:
Christoph Luxenbergin tulkinta
Vaikka neidoista puhutaan käännöksissä, kyse on siten kielikuvasta, eikä jakeessa 44:54 missään esiinny naista suoraan tarkoittavaa sanaa. Christoph Luxenberg lisää, että avioitumista koskeva verbi on käännösvirhe, joka on syntynyt, kun Koraanin tekstiä on myöhemmin täydennetty lisäämällä siihen diakriittiset merkit, jotka täsmentävät kirjainten merkityksen. Luxenbergin mukaan tekstissä ei lue "annamme puolisoiksi" vaan "annamme levätä". Preposition bi tulkinnassa Luxenberg siirtyy syyro-arameaan, sillä hän katsoo, että Koraanin kieli ei ole puhdasta arabiaa, kuten kirja itse väittää, vaan syyro-aramean ja arabian sekakieltä. Syyro-arameassa partikkeli tarkoittaa muun muassa "välissä" tai "alla".
Luxenberg on samaa mieltä siitä, että hūr ei viittaa neitsyen silmien väriin, sillä valkoisista silmistä ei koskaan puhuta kauniina. Koska tulkitsijat ovat olettaneet jakeen puhuvan miespuolisten henkilöiden avioitumisesta, he ovat tulkinneet "valkoisen" (hūr) olevan metonyymi, joka tarkoittaa Paratiisin neitsyttä. Luxenberg on löytänyt sanalle hūr myös merkityksen, joka tarkoittaa valkoisia viinirypäleitä. "in" Luxenberg katsoo, että se on monikollinen substantiivi ja löytää sille arameankielisen merkityksen, joka viittaa kirkkauteen tai kristallin hohteeseen. Sanasta Luxenberg huomauttaa, että Koraanissa viinirypäleitä verrataan helmiin.
Niinpä hän päätyy lopulta seuraavaan käännökseen: "Teemme olosi mukavaksi valkoisten kristallin(kirkkaiden) (viinirypäleiden) alla. Kyse ei siten ole neitsyistä, vaan sanalla huuri viitataan Paratiisin viinirypäleisiin. Hedelmistä puhutaankin heti seuraavassa jakeessa 44:55: "siellä heidän tarvitsee vain pyytää, niin he saavat kaikkia hedelmiä". Luxenberg analysoi myös muita Koraanin kohtia, joissa puhutaan huureista ja päätyy samoihin tuloksiin.
Kirkkohistorian professori Jouko Martikainen on esitellyt Luxenbergin tulkintaa Paratiisin neitsyistä Perusta-lehden artikkelissa vuonna 2016. Jaetta 44:54 koskeva pohdinta osoittaa, miksi Koraanin kääntäminen arabiasta on vaikeaa. Arabistit eivät aina pääse yksimielisyyteen siitä, mitä Koraanissa todellisuudessa lukee. Syynä on Koraanin scripta defecta sekä epävarmuus alkukielestä.
Heidi Zurbriggen
Heidi Zurbriggen (s. 16. maaliskuuta 1967 Saas-Almagell, Valais, Sveitsi) on entinen sveitsiläinen alppihiihtäjä, kaksinkertainen MM-mitalisti.
Zurbriggen oli Albertvillen olympialaisissa 1992 kymmenes syöksylaskussa. Moriokan MM-kilpailuissa 1993 hän oli parhaimmillaan yhdeksäs supersuurpujottelussa. Sierra Nevadan MM-kisoissa 1996 hän sai supersuurpujottelussa hopeaa Isolde Kostnerin jälkeen. Syöksylaskussa hän sijoittui neljänneksitoista. Sestrieren MM-kilpailuissa 1997 Zurbriggen saavutti syöksylaskussa hopeaa hävittyään kilpailun voittaneelle Hilary Lindhille kuusi sadasosasekuntia. Lisäksi hän oli supersuurpujottelussa yhdestoista ja suurpujottelussa kolmastoista. Naganon olympialaisissa 1998 hänen parhaat sijoituksensa olivat suurpujottelun kuudes ja syöksylaskun kahdestoista tila.
Zurbriggen voitti urallaan kolme maailmancupin osakilpailua, sijoittui seitsemän kertaa toiseksi ja seitsemän kertaa kolmanneksi. Syöksylaskun maailmancupin kokonaispisteissä hän oli toinen kaudella 1996–1997 ja kolmas kaudella 1995–1996. Supersuurpujottelun maailmancupissa hän sijoittui kolmanneksi kaudella 1994–1995. Maailmancupin kokonaiskilpailussa hän sijoittui parhaimmillaan kuudenneksi kaudella 1996–1997.
Heidi Zurbriggenin isoveli Pirmin Zurbriggen on alppihiihdon olympiavoittaja ja maailmanmestari.
Tiheikkölaulajat
Tiheikkölaulajat (Atrichornis) on pienikokoisten varpuslintujen suku. Niitä löytyy luonnonvaraisina ainoastaan Australiasta. Tiheikkölaulajiin kuuluu kaksi lajia, jotka kumpikin ovat noin 20 cm pitkiä lintuja, joilla on ruskea tai musta höyhenpeite. Molemmat lajit elävät tiheän alankokasvillisuuden keskellä. Tiheikkölaulajat ovat hyviä juoksemaan, mutta lentotaito on heikko. Koiraiden laulu on kovaäänistä, muuten tiheikkölaulajia on vaikea nähdä. Naaraat rakentavat kuppimaisen pesän lähelle maata ja hoitaa poikaset yksin.
HMS Amphitrite (1898)
HMS Amphitrite oli Britannian kuninkaallisen laivaston Diadem-luokan ensimmäisen luokan risteilijä (panssarikansiristeilijä).
Valmistus
Alus tilattiin Vickers, Sons and Maximin omistamalta Naval Construction Yardilta Barrow-in-Furness'sta, missä köli laskettiin 8. joulukuuta 1896. Alus laskettiin vesille 5. tammikuuta 1898 ja valmistui 17. syyskuuta 1901.
Palvelus
Alus myytiin romutettavaksi vuonna 1920.
Tuokko
Tuokko on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
21. joulukuuta
21. joulukuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 355. päivä (356. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä kymmenen päivää. 21. joulukuuta on myös joinakin vuosina pohjoisella pallonpuoliskolla talvipäivänseisaus ja eteläisellä pallonpuoliskolla kesäpäivänseisaus. 21.12. on myös palindromi.
Kuolleita
Katso myös: kalenteri ~ 20. joulukuuta, 22. joulukuuta
Arianespace
Arianespace SA perustettiin vuonna 1980. Se valmistaa ja myy Ariane 5 -kantoraketteja. Se välittää myös venäläisiä Sojuz-kantoraketteja, joiden laukaisut Kourousta alkavat keväällä 2011. Vega-raketin laukaisut alkavat myöhemmin.
Arianespace laukaisee myymänsä kantoraketit Kourousta, jossa toimii ja ESA:n ja CNES:n Guyanan avaruuskeskus.
Yhtiö välittää seuraavia kantoraketteja:
Yhtiö on laukaissut avaruuteen vuodesta 1979 alkaen kaikkiaan 289 satelliittia, jotka kuuluvat 78 asiakkaan omistukseen.
Kaupan vapautuminen toi talousvaikeuksia 2000-luvulla
2000-luvun alussa Arianespace myi puolet niin sanotuista kaupallisista geostationaarisen siirtoradan laukaisuista, eli puolet länsimaiden siviilitietoliikennesatelliittien laukaisuista. Vuodesta 1984 vuoteen 2004 tehtiin Ariane 4 ja Ariane 5 -raketeilla noin 130 kaupallista laukaisua, eli noin 7–8 laukaisua vuosittain. Vuosina 2000–2010 Arianespace laukaisi vuosittain puoli tusinaa Ariane 5 -rakettia, mikä on tuotannon kannattavuuden kannalta liian vähän.
Ariane 4 -kantoraketista tuli erittäin suosittu vuonna 1986, kun Nasan Challenger-avaruussukkula tuhoutui, ja kesti aikansa ennen kuin yhdysvaltalaiset yritykset palasivat kantorakettiensa myyntiin. Tuohon aikaan ei myöskään ollut kilpailua idästä, sillä Neuvostoliiton ja Kiinan kansantasavallan kantoraketteja ei länsimainen yritys saanut ostaa. 1990-luvun alkupuolelta lähtien Venäjän Proton ja Ukrainan (ja Venäjän) Zenit ovat olleet yhdysvaltalaisten yhtiöiden kautta myynnissä tietoliikennesatelliittiyhtiöille. Arianespace on itse välittänyt Sojuz-kantorakettilaukaisuja, joita venäläiset myyvät suoraankin. Vuonna 2009 Arianespacen pääjohtaja oli järkyttynyt, kun EU:ssa toimiva Eutelsat tilasi satelliitilleen laukaisun Kiinasta - tällöin Arianespacen johtaja vetosi jopa Yhdysvaltain vientirajoitusääntöihin (ITAR), joita yleensä on Länsi-Euroopassa kritisoitu.
Etenkin Ranskan valtio ryhtyi vuosina 2009 ja 2010 tuomaan esiin ajatusta Ariane 6 -raketin kehittämisestä ja myös miehitettyjä avaruusaluksia laukaisevan kantoraketin kehittämisestä. Maaliskuussa 2010 Arianespacen toimitusjohtaja Yves LeGall ilmoitti satelliittikonfrenssissa, että lisäkapasiteettia uusien kantorakettien muodossa ei tarvita, koska se ajaisi vain satelliittioperaattorien tavoitetta polkea satelliittien laukaisujen hintoja. Syyskuun lopulla 2010 Arianespacen johtaja ilmoitti yhtiön tekevän vuonna 2010 tappiollisen tuloksen, joka oli nähtävissä sen rakettien laukaisujen vähäisestä määrästä.
Loppuvuonna 12 eläköityneen avaruusalan johtajan - ruotsalainen Fredrik Engstrom, Ranskan Philippe Couillard, Bernard Deloffre, Jacques Durand, Claude Goumy, Yves Sillard ja Jacques Villain, Saksan Jörg Feustel-Buechl, Ralph Jaeger, Wolfgang Koschel ja Horst Rauck sekä Espanjan Antonio Fuentes - Toulousen Air and Space Academyn (eräänlainen "think tank" ) puitteissa tekemässä arvioinnissa pohdittiin epärealistisena vaihtoehtona Länsi-Euroopan rakettiteollisuuden alasajoa ja realistisena vaihtoehtona Arianespace-yhtiön hajottamista sekä sen tehtävän asettamista EADS Space Transportationin sisälle. Tämä väitettiin vähentävän ostajalle aiheutuvia kuluja kymmenellä miljoonalla eurolla yhtä Ariane 5 -laukaisua kohden. Arianespace on jakanut osinkoa tai siirtohinnoitellut rakettien osien ostohinnan siten, että Arianespacen omistajat ja alihankkijat eivät kärsi taloudellista tappiota. Tämä on ilmeisesti katettu ESA:n 200 miljoonaa euroa per vuosi tuesta, joka on kulkenut nimellä "European Guaranteed Access to Space" eli EGAS. Länsi-Euroopalla on taattu pääsy omalla raketilla avaruuteen vain, jos Arianespace jatkaa Ariane 5-tuotantoa. Todellisuudessa annettujen suositusten toteutuessakin myös EADS:n omistajat odottavat katteellista myyntiä. Jopa ESA:n sisään rakennettu raketteja valmistava "valtionyhtiö" oli skenaarioissa mukana - tämä merkinnee sitä, ettei Ranskan avaruushallinto CNES oli valmis pelastamaan luomaansa Arianespacea. Myös ESA:n tietoliikennesatelliittioperaattoreita perimä (3 miljoonaa euroa per laukaistu satelliitti) vero oli esityksen luovissa optioissa vaikka ilman juristista tai taloudellista realismia, vaikka Ranskan presidentti toisti tämän vaatimuksen joulukuussa 2010. Vuonna 2010 Arianespace on vaatinut ESA:n jäsenmaita rahoittamaan sen toimintaa vuosittaisella 120 miljoonalla eurolla, tämä vaatimus on saanut myös ESAn päätösprosessin jatkaa ISS-avaruusaseman rahoittamista vuoteen 2020 asti keskeytymään joulukuun puolivälissä 2010.
Loppuvuonna 2010 ESAn miehitettyjen lentojen päätösprosessi halvautui Arianespacen vuoden 2010 tappion kattamisen takia. Tammikuussa 2011 Arianespace ilmoittaa tulojensa pudonneen kymmenellä prosentilla 900 miljoonaan euroon, mikä ilmentää yhtiön tarjoaman keskimääräisen laukaisun hinnan pudonneen. Yhtiö ja ESA pitävät selvänä, että Arianespacen tappiosta vastaavat ESA-jäsenmaat. Arianespace teki 135 miljoonan euron tappion vuonna 2010, 55 miljoonaa euroa katetaan sen kassasta. Pääomistajat CNES ja EADS Astrium Space Transportation panostavat Arianespaceen loput tappiosta.
Joulukuussa 2011 Arianespace sai CNES:iltä 700 miljoonan euron tilauksen, joka käsittää Guiyanan avaruuskeskuksen kehittämistä. Tammikuussa 2012 yhtiön arvioidaan tekevän positiivisen tuloksen, edellinen vuosi toi 83 miljoonan euron tappion. Vuoden 2012 alussa yhtiöllä on 4,5 miljardin euron tilauskanta.
Omistus
Vuonna 2006 osakkaat olivat
Vuonna 2010 osakkaat ovat:
Markus Krunegård
Markus Krunegård (s. 6. huhtikuuta 1979 Norrköping) on ruotsinsuomalainen muusikko ja lauluntekijä.
Markus Krunegård aloitti muusikonuransa vuonna 2001 Laakso-nimisessä yhtyeessä David Nygårdin, Lars Skoglundin ja Mikael Fritzin kanssa. Vuonna 2006 hän perusti Hets-nimisen yhtyeen Henrik Svenssonin, Christoffer Rothin ja Per Nordmarkin kanssa. Hets hajosi jo vuonna 2007. Krunegårdin sooloura alkoi 2008, jolloin hän julkaisi ensimmäisen albuminsa Markusevangeliet.
Hän on ollut mukana muun muassa Annika Norlinin albumilla Säkert! kappaleessa ”Det kommer bara leda till något ont” ja Eldkvarnin albumilla Hunger Hotell.
Ryan Ayers
Ryan Ayers (s. 16. heinäkuuta 1986 Columbus ) on yhdysvaltalainen koripalloilija, joka edustaa nykyisin KTP-Basketia. Hänen isänsä on NBA:ssa valmentanut Randy Ayers.
Plays Wigwam
Plays Wigwam on Kari Peitsamon Skootterin albumi vuodelta 1991. Albumin kappaleet ovat cover-versioita Wigwam-yhtyeen kappaleista, pääasiassa yhtyeen kolmelta ensimmäiseltä albumilta.
Beautiful Intentions
Beautiful Intentions on brittiläisen Melanie C:n kolmas sooloalbumi. Se julkaistiin vuonna 2005.
Erkki Kanerva (toimittaja)
Erkki Olavi Kanerva (14. lokakuuta 1936 Tampere – 4. helmikuuta 2023 Tampere ) oli suomalainen pakinoitsija ja toimittaja, joka käytti nimimerkkiä Jammu. Hän kirjoitti murrepakinoita Tampereen ja Längelmäen murteilla vuodesta 1969 kaupunkilehti Tamperelaiseen, ja hänen pakinoitaan on myös julkaistu kirjoina, muun muassa Hermonaru vuonna 1966 sekä Tampere oli meirän 1993.
Kanerva kirjoitti ensimmäiset pakinansa 1958 Kansan Lehteen, johon hänet pestasi päätoimittaja Arvo ”Poika” Tuominen. Hän siirtyi sittemmin Tamperelainen-lehteen ja oli pitkään lehden päätoimittajana. Kanerva käytti Yrjö-kirjojensa pakinoissa Längelmäen murretta, jonka hän oppi vietettyään lapsuudenkesät Längelmäellä. Uusimmissa pakinoissaan Kanerva siirtyi käyttämään Tampereen Amurin kaupunginosassa puhuttua murretta. Kanerva myös kuvitti itse kirjansa. Pakinoiden ohella Kanerva on kirjoittanut kustantaja Urpo Lahtisen perustaman Lehtimiehet Oy:n historiikin Lehtimiesten legenda yhdessä Jukka Kuusiston, Rauno Männistön ja Olli Tasasen kanssa.
Yrjö-kirjat
Erkki Kanerva julkaisi vuosina 1969–2014 nimimerkillä Jammu ainutlaatuisen 39-osaisen kirjasarjan murrepakinoita, Yrjö-kirjat. Yksittäisiä pakinoita julkaistiin ensin kaupunkilehti Tamperelaisessa sekä aikakauslehti Hymyssä. Ne ovat suhteellisen helppolukuisia. Varhaisimmat pakinat ovat kirjeitä, joita Yrjö lähetteli kaupungista kotiväelleen. Niiden tavallinen aihe oli kaupungin ja maaseudun vertaileminen. Pakinoiden huumori perustuu tilannekomiikkaan ja henkilökuvaukseen. Tekstejä sävyttää tamperelainen työläiskulttuuri.
Yrjö-kirjat ilmestymisvuosittain:
Kirjat ovat tekijän kuvittamia.
Kirjat 1–32 ovat pehmeäkantisia, 33–39 kovakantisia.
Kirjoista ilmestyi myös kasetit Yrjö äänessä 1 ja Yrjö äänessä 2, joissa Kauko Helovirta lukee pakinoita kirjoista 1, 2, 4, 12, 15, 16 ja 17. Tuotanto Tamvox Oy (TXC-105 ja TXC-106). Yrjö-aiheinen TV-sarja ilmestyi myös.
Harmaa aine
thumb|300px|Harmaa aine muodostaa selkäytimessä H:n muotoisen kuvion. Harmaa aine tarkoittaa keskushermoston sitä osaa, joka koostuu etupäässä neuronien eli aivojen hermosolujen solukeskuksista ja tuojahaarakkeista. Harmaa aine on aluksi ruskeaa, mutta väri muuttuu harmaaksi, kun siitä valmistetaan preparaatteja. Kyseinen väritys johtuu siitä, että harmaa aine sisältää paljon hermosoluja, joiden viejähaarakkeiden ympärillä ei ole yhtä paljon valkoista myeliiniä kuin valkean aineen viejähaarakkeiden ympärillä. Harmaan aineen muodostama aivokuoren kerros sijaitsee valkean aineen ulkokehällä. Myös aivojen syvemmissä osissa on harmaata ainetta.
Harmaata ainetta on vain nisäkkäillä, ihmisellä kaikkein eniten. Ihmisen isoaivoissa harmaan aineen paksuus on 2–3 millimetriä. Naisilla ja miehillä on yhtä paljon harmaata aivoainetta. Huonosti koulussa menestyvillä on keskimäärin muita vähemmän harmaata aivoainetta. Harmaan aivoaineen väheneminen ja harveneminen vaikeuttaa etenkin sellaisten uusien asioiden oppimista, jotka eivät liity aiemmin opittuun.
Aivojen harmaa kuorikerros ohenee ikävuosien 8 ja 23 välillä. Aivoaineen määrä pysyy silti samana, sillä harmaan aivoaineen tiheys kasvaa kerroksen ohenemisen myötä. Kolmannenkymmenennen ikävuoden jälkeen harmaan aineen määrä alkaa vähetä.
Tupakointi, runsas alkoholin käyttö ja lihavuus kiihdyttävät harmaan aivoaineen luonnollista katoa samoin kuin ateroskleroosin ja diabeteksen kaltaiset saivojen verenkiertoa rappeuttavat sairaudet. Liikunta puolestaan lisää aivojen harmaan aineen tiheyttä ja määrää. Myös hyvin ylipainoisten ihmisten laihtuminen voi lisätä harmaan aineen tilavuutta. Kaksospareilla tehdyssä vuonna 2019 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että enemmän liikuntaa harrastavilla kaksosilla esiintyy paksumpaa harmaata aivoainetta toisilla ja ohuempaa toisilla aivoalueilla.
Kirkko
Kirkko (<, ’Herralle kuuluva’) viittaa pääasiassa kristilliseen uskonyhteisöön, joka on järjestynyt yhdeksi organisaatioksi. Se voi tarkoittaa myös erityisesti protestanttisessa terminologiassa yksittäistä uskonyhteisöä (ennemmin seurakunta) sekä laajempaa, uskontunnustuksen tai opinkäsitysten yhdistämää joukkoa (ennemmin kirkkokunta, jos kyseessä ei ole yksittäinen organisaatio). Laajimmassa merkityksessään sanalla kirkko voidaan viitata myös kaikki kristityt kattavaan (hengelliseen) yhteisöön.
Possata
thumb|250px|Ortesjoki. thumb|175px|Neitsyt Marian syntymän kirkko. Possata  on maalaiskunta ja sen keskuskylä Leningradin alueen Hatsinan piirissä Venäjällä. Kylä sijaitsee Ortesjoen ja Grjaznajan yhtymäkohdassa 83 kilometriä Pietarista ja 35 kilometriä Hatsinasta lounaaseen. Sen läpi kulkee Pietarin ja Pihkovan välinen M20-valtatie. Kunnassa on 5 600 ja kylässä 2 100 asukasta (vuonna 2011).
Kirkko
Kirkko-sanaa käytti jo Mikael Agricola teksteissään. Hänen raamatunkäännöksissään sillä viitattiin yksinomaan rakennuksiin. Kristittyjen yhteisöä tarkoittava kreikankielisen alkutekstin sana ekklesia (, ekklēsia ’seurakunta’, alun perin ’(väen)kokous’) käännettiin säännönmukaisesti sanalla seurakunta. Nykysanakirjoissa sanalla on myös merkitykset yksityisten seurakuntien muodostama kokonaisuus, kirkkokunta ja joskus koko kristikunta. Uudessa kirkkoraamatussa on kahdessa kohdassa käännetty kreikan sana ekklesia sanalla ’kirkko’, kun vuoden 1938 käännöksessä koko sanaa ei käytetty lainkaan.
Kommandoverband Jaguar
Kommandoverband Jaguar oli 1944 luotu saksalainen erikoisyksikkö, joka luotiin häiritsemään neuvostojoukkoja sekä levittämään vääriä tietoja linjojen takana. Sille oli annettu neuvostoliittolaisia varusteita kuten esimerkiksi keskiraskaita T-34/85 panssarivaunuja, ja neuvostoliittolaisia univormuja. Yksikön sotilaat koostuivat venäjän kieltä taitaneista saksalaisista ja Saksan puolelle loikanneista neuvostoliittolaisista. Yksikölle annettiin myös tuntematon määrä MP40 konepistooleja joihin oli asennettu äänenvaimennin.
Kirkko
Kirkkososiologia tutkii kirkon ja muun yhteiskunnan välisiä yhteyksiä. Käsitystä kirkon hengellisestä merkityksestä kutsutaan teologiassa kirkko-opiksi eli ekklesiologiaksi. Eri kirkkokuntien kirkko-opillisia käsityksiä tutkitaan dogmatiikassa.
Possata
Maantiede, ilmasto ja luonto
Possatan kunta sijaitsee Hatsinan piirin lounaisosassa. Se rajoittuu pohjoisessa Suuren-Kolppanan, koillisessa Koprinan, idässä Siiverskan ja kaakossa Orinansavotan kuntiin sekä etelässä Lugan ja lännessä Volossovan piireihin.
Seutu kuuluu meri- ja mannerilmaston välivyöhykkeeseen. Talvella sää on etupäässä pilvinen ja epävakaa, kesällä melko lämmin ja poutainen. Tammikuun keskilämpötila on –8 °C ja heinäkuun +17 °C. Keskimääräinen sademäärä on 600 millimetriä vuodessa. Sateet tulevat etupäässä huhti-lokakuussa, ja lumipeite on enintään 30–40 senttimetriä. Tuulen suunta on yleensä lounaasta.
Kirkko
Kirkko organisaationa
Piispallisia kirkkoja ovat katolinen kirkko ja ortodoksinen kirkko sekä reformaatiossa syntyneistä kirkkokunnista luterilainen kirkko ja anglikaaninen kirkko. Piispallisissa kirkoissa piispan johtama hiippakunta muodostaa järjestön ylärakenteen seurakuntien yläpuolelle. Kirkon hengellisissä asioissa piispoilla ja hiippakunnilla on suurtakin valtaa. Yleensä erityisesti pappisvirkaa johdetaan ja valvotaan piispallisesti.
Kongregationalistisia kirkkoja ovat useat reformaatiossa ja sen jälkeen syntyneet vapaakirkot. Kongregationalistisessa organisaatiossa pidetään oikeana kirkon järjestysmuotoa itsenäistä paikallista seurakuntaa.
Possata
Asutus
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu Pietarin ja Lugan välisen rautatien varrella erillään sijaitseva Divenskin taajama sekä 12 kylää: Lätä, Mesina, Paatova, Potopia, Riepitsa, Rääsinä, Saamusti, Savota, Taamitsa, Uusi-Potopia, Vanha-Potopia ja Vuiri. Possatan jälkeen suurin asutuskeskus on puolentoista tuhannen asukkaan Paatova.
Kirkko
Katolinen kirkko
Suomessa katolisen kirkon toiminta oli kielletty reformaation jälkeen vuodesta 1520. Viimeinen katolinen piispa ennen reformaatiota oli Arvid Kurki (1464–1521).
Possata
Asutus
Kunnan alueella sijaitsee viisi puutarhapalsta-aluetta ja yksi huvila-alue, joilla on yhteensä lähes 1600 tonttia. Kahdeksasta lomakylästä käytössä on vain Vuirissa sijaitseva Pietarin Vasilinsaaren piirin lastenleiri. Kesäasukkaiden määrä arvioidaan yli kahdeksi tuhanneksi ja viikonloppua viettävien määrä 5,5–6 tuhanneksi.
Historia
thumb|125px|Vuonna 1780 hyväksytty kaupungin vaakuna. Ortesin ja sen sivujokien varret ovat olleet asuttuja jo 2000-luvulla eaa. Merkkejä asutuksesta ei juurikaan löydy ajanlaskun alkua edeltäneen vuosituhannen lopusta aina 900-luvulle jaa. 1100-luvulta lähtien alue kuului Novgorodin feodaalitasavallan Vatjan viidennekseen. Inkerikkojen asuinalueelle muutti slaaveja, jotka muodostivat tiheän maanviljelijä- ja käsityöläisasutusten verkon. Seudulta on löydetty keskiaikaisia kurgaanihautoja.
Kirkko
Katolinen kirkko
Vuonna 2009 Teemu Sippo sai piispavihkimyksen. Hän on ensimmäinen suomalaissyntyinen katolinen piispa 1500-luvun jälkeen. Hän on tällä hetkellä Suomen katolisen kirkon pää. Hänen valtaistuimensa on helsinkiläisessä Pyhän Henrikin katedraalissa. Pyhän Henrikin seurakunta oli vuonna 2016 Suomen suurin katolinen seurakunta 4379 jäsenellä, mikä oli 30 prosenttia hiippakunnan jäsenmäärästä.
Possata
Historia
Vanhimmat Hatsinan piiriä koskevat kirjalliset tiedot ovat Vatjan viidenneksen verokirjasta vuodelta 1499/1500. Sen mukaan Ortesjokeen laskevan Grezna (Grjaznaja) -joen varrella sijaitsi Kaprion kihlakuntaan kuulunut Greznan Pyhän Nikolauksen pogosta. Possatan paikalla ollut kylä oli nimeltään Bolšaja Grezna. Ortesjokea pitkin kulki tärkeä reitti Kaprioon ja Suomenlahdelle.
Kirkko
Katolinen kirkko
Vuoden 2016 lopussa Suomessa oli 14 447 katolisen kirkon jäsentä 8 seurakunnassa.
Possata
Historia
1600-luvulla ruotsalaiset valtasivat Inkerin, jonne muutti suomalaisia talonpoikia. Inkerinsuomalaisia asui seudulla aina 1900-luvun puolivälin väestönsiirtoihin ja karkotuksiin saakka. Suomalaiset kuuluivat Koprinan luterilaiseen seurakuntaan. 1700-luvun alussa suuren Pohjan sodan aikana alue liitettiin jälleen Venäjään, ja sinne alkoi siirtyä venäläisiä uudisasukkaita. Seudulla asui runsaasti vanhauskoisia, joilla oli rukoushuone Taamitsan kylässä.
Kirkko
Ortodoksinen kirkko
Suomen ortodoksinen kirkko muodostuu piispojen johtamista hiippakunnista, joita on kolme: Karjalan, Helsingin ja Oulun. Karjalan hiippakuntaa johtaa Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa.
Suomen evankelis-luterilainen kirkko
Suomen evankelis-luterilainen kirkko koostuu hiippakunnista, jotka ovat piispan johtamia kirkollisia hallintoalueita. Hiippakunta koostuu rovastikunnista, jotka koostuvat seurakunnista. Hiippakunnan keskuskirkko on tuomiokirkko, jonka kirkkoherraa nimitetään tuomiorovastiksi.
Possata
Historia
Vuonna 1713 Pietari I lahjoitti Kurovitsan moisioon kuuluneen Bolšaja Grjaznan lähikylineen pojalleen Aleksei Petrovitšille. Samana vuonna sinne rakennettiin kruununperijän matkapalatsi ja puinen Neitsyt Marian syntymän kirkko, josta kylä sai nykyisen venäläisen nimensä Roždestveno (ven. Roždestvo Presvjatoi Bogoroditsy ’Pyhän Jumalansynnyttäjän syntymä’). Myöhemmin alue siirtyi Pietarin sukulaisille ja vuonna 1733 takaisin hoville.
Vuonna 1780 keisarinna Katariina II teki Possatasta kaupungin ja kihlakunnan keskuksen. Sinne pystytettiin kiviset koulu-, kauppahalli- ja virastorakennukset sekä Kristuksen taivaaseen astumisen kirkko. Vuosikymmenen loppuun mennessä kaupungin väkiluku kasvoi yli tuhanteen. Tältä ajalta lienee peräisin suomenkielinen nimitys Possata (ven. posad ’esikaupunki, kauppala’ ).
Paavali I lakkautti kaupungin vuonna 1796 ja siirsi sen hallinnolliset tehtävät asuinpaikkaansa Hatsinaan. Possatan kylälle jäi vain volostin keskuksen rooli. Paavali lahjoitti sen hovineuvos Jefremoville. Hänen aikanaan sinne rakennettiin kartano, jossa kirjailija Vladimir Nabokov vietti myöhemmin lapsuutensa. Lähikylissä oli useiden aatelisperheiden kartanoita, jotka sittemmin joutuivat eri kauppiassukujen omistukseen.
Liikenne, talous ja palvelut
thumb|250px|Paikallisjuna Divenskajan asemalla. Pietarin ja Pihkovan välisen M20-valtatien lisäksi kunnan läpi kulkee Kemppaalan (ven. Kempolovo) ja Hattulan välinen maantie. Ainoa rautatieasema on Divenskissä. Suurin osa rautateiden henkilöliikenteestä kulkee Siiverskan aseman kautta. Kaikkiin kyliin Riepitsaa lukuun ottamatta on linja-autoyhteydet. Lähes 2 300 kuntalaista matkustaa päivittäin kunnan ulkopuolelle töihin, opiskelemaan tai muissa asioissa. Pietarissa käy päivittäin noin 1 460 henkeä.
Paikallisista elinkeinoista tärkeimmät ovat maa- ja metsätalous (68 % työvoimasta) sekä palvelut. Suurin maatalousyritys on Paatovan lähellä toimiva Agrokompleks Oredežin suurkanala (265 työntekijää). Maidon ja lihan tuotantoa harjoittanut maatalousyritys Roždestvenskoje on tehnyt konkurssin ja lopettanut toimintansa. Yksityiset maatilat ja asukkaiden henkilökohtaiset aputaloudet viljelevät perunaa ja vihanneksia sekä tuottavat maitoa ja lihaa. Teollisuusyrityksiin kuuluvat puunjalostusta harjoittavat Tšikino ja Voshod.
Palvelut ovat keskittyneet kuntakeskukseen sekä lähellä sijaitsevaan Siiverskan taajamaan. Possatassa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, poliklinikka ja sairaala, Paatovassa lastentarha, kulttuuri- ja vapaa-ajankeskus, kirjasto ja lääkärin vastaanotto, Divenskissä peruskoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapuasema. Kauppa- ja ravintolapalveluja tarjoaa Hatsinan piirin kulutusosuuskunta ja joukko yksityisiä yrityksiä. Possatassa ja Vuirissa on pienet hotellit. Possatassa toimii ortodoksinen seurakunta. Kirkkoja on kaksi ja tsasounia kolme.
Nähtävyydet
thumb|250px|Possatan kartanomuseo. M20-valtatie jakaa Possatan kahteen osaan. Kylä koostuu etupäässä omakotitaloista. Ortesjoen ja Grjaznajan yhtymäkohdan yläpuolella kohoaa vuonna 1825 rakennettu kartano, joka vuodesta 1916 lähtien kuului Vladimir Nabokoville. Vuonna 1973 sinne perustettiin museo. Puinen kartanorakennus paloi vuonna 1995, mutta on sen jälkeen rakennettu uudelleen. Museo esittelee Nabokovin elämää, sukulaisia sekä seudun kartanokulttuuria. Kirjailija kertoo Possatan-vuosistaan omaelämäkerrassa Drugije berega, jonka laajennettu englanninkielinen laitos on suomennettu nimellä Puhu, muisti.
Kunnan muita nähtävyyksiä ovat runoilija Aleksandr Puškinin elämään liittyvä ”Postimestarin talo” Vuirissa sekä dekabristi Kondrati Rylejevin synnyinkartano Paatovassa. Kurgaanihautoja on säilynyt Mesinassa ja Possatan lähellä.
Jalavapuiston koulu
Jalavapuiston koulu on vuonna 1998 valmistunut Espoon keskuksen alueella sijaitseva perusasteen alakoulu, jossa on noin 340 oppilasta. Koulu tarjoaa suomenkielisen opetuksen lisäksi kaksikielistä (suomi-englanti) opetusta vuosiluokille 2–6. Koulun rehtorina toimii Paula Kotilainen.
Alor Setar
Alor Setar (tai Alor Star) on kaupunki Malesian luoteisosassa. Se on Kedahin osavaltion pääkaupunki. Alor Setar on maan tärkeimmän riisinviljelyalueen keskuspaikka, ja siellä sijaitsee myös yksi maan suurimmista moskeijoista. Suurkaupunkialueella on noin 300 000 asukasta.
Rauhanosinko
Rauhanosinko eli Peace dividend oli Yhdysvaltain presidentin George H. W. Bushin ja Yhdistyneen kuningaskunnan pääministeri Margaret Thatcherin 1990-luvun alussa luoma termi, jolla he pyrkivät kuvaamaan ilmeisesti omille äänestäjilleen ja taustajoukoilleen, että puolustusmenojen leikkaaminen auttaa kansantaloutta. Se pohjautuu vanhaan "guns versus butter" -teoriaan. Kylmän sodan voiton jälkeen länsimaiden johtajilla oli tarve vähentää puolustusmenoja ja kuvata puolustusmenot taloudellisesti päinvastoin vaikuttavana kuin 1930-luvulta alkaen oli kuvattu.
Kansantaloudet ovat viimeisten parinsadan vuoden ajan menneet lamaan sotien päätyttyä muualla paitsi hävinneissä maissa, joissa jälleenrakennus pystytään aloittamaan. "Peace dividend" viittasikin pitempiaikaiseen nousuun - Clintonin kauden dotcom-hype osin liittyy tällaiseen aseista hyödyllisiin tuotteisiin ja teknologioihin siirtymiseen. Jos poliittista halua löytyy, rauhanosinko voi myös kohdistua sosiaalisiin ohjelmiin, köyhyyden vähentämiseen, terveydenhuollon kehittämiseen jne. Peace Dividend voidaan kohdistaa myös negatiivisena tulonsiirtona ylimpien tulonsaajien verojen alentamiseen. .
Puolustumäärärahojen supistaminen on mahdollista vain, jos puolustusvoimilla ja -teollisuudella ei ole kansantaloudessa liian merkittävää osuutta. Vuonna 2008 alkaneessa lamassa muun muassa Saksa on vähentämässä merkittävästi puolustusmäärärahojaan, mutta esimerkiksi julkisen talouden kriisivaltio Kreikka taas ei.
Andreas Thuronius
Andreas Thuronius (alun perin Waenerus) (31. lokakuuta 1632 Hämeenkyrö – 8. elokuuta 1665, matkalla Tallinnaan) oli suomalainen luonnontutkija ja filosofi, joka toimi Turun akatemian logiikan ja metafysiikan sekä myöhemmin luonnonopin professorina.
Thuronius toimi kreivi Pietari Brahen yksityissihteerinä vuonna 1655 ja akatemian rehtorina vuosina 1662–1663 ja 1663–1664. Thuronius oli naimisissa Sara Hansintytär Meissnerin kanssa vuodesta 1657.
Thuronius havaitsi vuoden 1644 komeetan. Hän kirjoitti tähtitieteen oppikirjaa vuoden 1660 jälkeen. Se ei kuitenkaan koskaan valmistunut hänen varhaisen 32-vuotiaana tapahtuneen kuolemansa vuoksi.
Malcolm Bilson
Malcolm Bilson (s. 24. lokakuuta 1935) on yhdysvaltalainen pianisti, joka tunnetaan eritoten fortepianon taitajana. Bilson opettaa Cornell Universityssa Ithacassa New Yorkissa, missä hän hoitaa Frederick J. Whiton -professuuria.
Bilson tunnetaan Archiv-levymerkille John Eliot Gardinerin ja English Baroque Soloistsin kanssa tekemistään Mozartin pianokonserttojen levytyksistä. Hän on myös levyttänyt niin Mozartin kuin Schubertinkin pianosonaatit Hungarotonille.
Knabstrupinhevonen
thumb|upright|Knabstrupinhevonen Knabstrupinhevonen on tanskalainen hevosrotu. Knabstrupinhevonen on peräisin 1800-luvulta. Väriltään hevonen on tiikerinkirjava, tyypillisesti erikokoisia ruskeita tai mustia täpliä yleensä valkoisella pohjalla. Kavioissa on myös usein tummia pystyjuovia. Knabstrupinhevosen säkäkorkeus on hevosilla vähintään 148, useimmiten 150-165 cm ja poneilla alle 148 senttimetriä. Knabstrupinhevosen erikoinen väritys sekä sen ystävällinen ja älykäs ilme tekevät siitä myös hyvin suositun sirkushevosen.
Sumajoki
thumb|250px|Myllyn jäänteitä Sumajoessa. Sumajoki on joki Venäjällä Leningradin alueen Jaaman piirissä. Se saa alkunsa Länsi-Inkerin ylängöltä, virtaa mutkitellen kohti pohjoista ja laskee Siestajokeen Untovan ja Namasterin kylien välillä. Sumajoen pituus on 52 kilometriä ja valuma-alueen laajuus 222 neliökilometriä. Merkittävin sivujoki on Tolbovka.
Knabstrupinhevonen
Aikoinaan hyvin kuuluisa tanskalainen knabstrupinhevonen polveutuu espanjalaisista hevosista. Rodun synty sijoittui Napoleonin sotaretkien aikoihin, jolloin Flaebe-niminen teurastaja osti täplikkään tamman. Nopeudestaan ja kestävyydestään kuulua tammaa kutsuttiin Flaebehoppeniksi. Flaebehopperin seuraava omistaja Judge Lunn astutti tammansa Frederiksborgoninoreilla. Näin sai alkunsa täplikkäiden hevosten linja, joka nimettiin Lunnin Knabstrup-tilan mukaan. Frederiksborginhevosen ja knabstrupinhevosten runsas risteyttäminen laski puhdasrotuisten knabstrupien määrää. Ne ovat älykkäitä ja niillä on suuret silmät, leveä rintakehä, vahva ja lihaksikas, melko korkealle kaartuva kaula ja massiivinen pää. Knabstrupinhevoset ovat kevytrakenteisia. Knabstrupinhevonen soveltuu ratsastukseen, näyttelyihin ja sirkushevoseksi.
Sumajoki
Joen varrella sijaitsevia kyliä ovat Kattila ja Ahokylä.
Aiheesta muualla
59.62528°N, 28.73389°W
Korolenko (laiva)
Laivalla liikennöitiin vuodesta 1964 alkaen Leningradista Moskovaan ja edelleen Donin Rostoviin eteläiselle Venäjälle. Vuonna 1992 aluksen vuokrasi Titanik-niminen yhtiö, joka siirsi sen Viipuriin ja ankkuroi hostelliksi Salakkalahden rannalle.