cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ranskan 1. kevyt mekanisoitu divisioona
Perustaminen
Divisioonan kalustona oli konekiväärein varustetut AMR 35 -panssarivaunut sekä raskaammat Somua S-35 ja Hotchkiss H35 -vaunut. Tykistö ja jalkaväki olivat täysin motorisoidut ja osa jalkaväestä mekanisoitu varustettuna puolitelavaunuin.
Palvelus
Saksan hyökättyä Ranskaan toukokuussa 1940 divisioonaan kuuluivat 1. ja 2. kevyt mekanisoitu prikaati sekä 74. tykistörykmentti. Divisioona osallistui ratuväkiarmeijakunnan osana Hannutin taisteluun, jossa Saksan XVI armeijakunta löi puolustukseen ryhmittyneet ranskalaiset. Sotatoimien päätyttyä divisioona lakkautettiin.
Ida Karstoft
Ida Karstoft (s. 29. lokakuuta 1995) on tanskalainen pikajuoksija, joka pelasi aiemmin jalkapalloa. Hän on EM-pronssimitalisti 200 metrin juoksussa.
Karstoft pelasi vuoteen 2017 saakka jalkapalloa. Hän edusti sarjatasolla Viborgia ja Brøndbytä. Hän pelasi Tanskan naisten maajoukkueessa kaksi maaottelua.
Karstoft osallistui 4 × 100 metrin viestijuoksijana Berliinin EM-kilpailuihin 2018, Dohan MM-kilpailuihin 2019 ja vuonna 2021 Tokion kesäolympialaisiin mutta ilman menestystä. Vuonna 2022 hän karsiutui välierissä niin sisäratojen MM-kilpailujen 60 metrillä kuin ulkoratojenkin MM-kilpailujen 200 metrilläkin. Kesäkuussa 2022 hän voitti Oslon Timanttiliigassa 200 metrin kilpailun ajalla 22,73 ja paransi kaksi päivää myöhemmin Madridissa ennätyksensä aikaan 22,67. Münchenin EM-kilpailuissa 2022 hän juoksi välierissä ajan 22,73 ja ylsi loppukilpailussa aikaan 22,72, mikä riitti pronssimitaliin.
Unkarin Grand Prix 1989
Unkarin Grand Prix 1989 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 13. elokuuta 1989 Hungaroringillä Unkarissa. Kilpailun voitti Ferrarilla ajanut Nigel Mansell, jolle voitto oli kauden toinen.
Miljoonaliiga
Miljoonaliiga on suomalainen draamaelokuva vuodelta 1968. Sen on ohjannut Maunu Kurkvaara, joka toimi myös elokuvan toisena käsikirjoittajana sekä tuottajana, kuvaajana ja leikkaajana. Mustavalkoisessa elokuvassa salakuljetusliigaan liittyvää Reiskaa esittää Pertti Melasniemi, hänen tyttöystäväänsä Tarja Markus ja rikollisjengin pomoa Pertti Palo.
Vastaanotto
Elokuvan ensi-ilta vuonna 1968 tuotti lehtien kriitikoilta melko myönteisiä arvioita verrattuna Kurkvaaran aiempiin elokuviin. Käsikirjoitus oli monien mielestä nyt juoneltaan pelkistetympi ja selkeämpi ja näyttelijätyö keskimäärin parempaa kuin ohjaajan siihenastisissa töissä. Paula Talaskiven (Helsingin Sanomat 17.11.1968) mielestä Miljoonaliiga oli Kurkvaaran siihen asti kypsin ja ehein elokuva, ”jäntevä, jännittävä ja rehellisen makuinen”.
Elokuva sai enemmän katsojia kuin saman vuoden keväällä ensi-iltansa saanut Rottasota, mutta jäi kuitenkin alle vuoden katsojakeskiarvon. Valtionpalkinnostaan huolimatta elokuva jäi tappiolliseksi.
Julkaisut
Miljoonaliiga on esitetty Mainostelevision ohjelmistossa 1974 ja 1980. Elokuva julkaistiin dvd-tallenteena 2014.
Adriano (jalkapalloilija, 1982)
Adriano, koko nimeltään Adriano Leite Ribeiro (s. 17. helmikuuta 1982 Rio de Janeiro, Brasilia) on uransa lopettanut brasilialainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hänellä oli yksi 2000-luvun pelätyimmistä kaukolaukauksista. Peliuransa jälkeen hän on ajautunut alkoholi- ja päihdeongelmiin ja hän asui ainakin vuonna 2016 Rio de Janeiron vaarallisimmissa faveloissa.
Seurajoukkueura
Ammattilaisuransa aikana Adriano on edustanut Interin lisäksi Flamengoa ja São Pauloa kotimaassaan sekä ACF Fiorentinaa ja Parmaa Italiassa. Seurajoukkueuran parhaat saavutukset ovat tulleet kuitenkin Interissä; milanolaisseurassa hän on voittanut kaksi Serie A:n mestaruutta 2006 ja 2007, Italian Cupin vuosina 2005 ja 2006 ja lisäksi Italian Supercupin vuonna 2005.
Maajoukkueura
Brasilian maajoukkueessa Adriano on pelannut 48 ottelua ja tehnyt niissä 27 maalia (tilanne 27. syyskuuta 2010). A-maajoukkueessa hän debytoi 15. marraskuuta 2000 pelatussa ottelussa Kolumbiaa vastaan. Maajoukkuepaidassa Adriano on voittanut Copa Américan 2004 ja Maanosaliittojen Cupin sitä seuraavana vuonna. Kummassakin turnauksessa hän kuului joukkueensa parhaisiin pelaajiin, hän voitti molemmissa maalikuninkuuden ja hänet valittiin kummassakin turnauksen parhaaksi pelaajaksi. Lisäksi Adriano oli voittamassa alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruutta vuonna 1999.
Vermontin senaatti
Vermontin senaatti on Yhdysvaltojen Vermontin osavaltion lakiasäätävän elimen ylähuone. Senaatti koostuu 30 edustajasta. Alahuoneena toimii edustajainhuone. Senaattorit valitaan kahden vuoden kausille. Senaattoreilla ei ole kausirajoituksia.
Senaatti kokoontuu Vermont State Housessa osavaltion pääkaupunki Montpelierissä.
Lumivuohi
Lumivuohi (Oreamnos americanus) on Pohjois-Amerikassa elävä vuohieläin. Se elää korkealla vuorten rinteillä, minne se on sopeutunut paksun turkkinsa ja tanakan ruumiinrakenteensa ansiosta.
Koko ja ulkonäkö
Lumivuohen ruumiin pituus on 140–155 senttiä ja säkäkorkeus noin 80–90 senttiä. Häntä on 10 sentin mittainen. Ruumiinrakenne on tanakka, ja eläin painaa noin 57–82 kiloa. Jalat ovat lihaksikkaat.
Lumivuohen valkoinen, erittäin tuuhea turkki koostuu pitkistä, kovista peitinkarvoista ja untuvaisesta, pitkästä pohjavillasta, joka on hienompaa kuin kašmirvilla. Niskaa, säkää, ristiselkää ja lautasia peittää harja. Polvien alueella kasvavat pitkät karvat roikkuvat pöyheinä muuten lyhyt- ja sileäkarvaisista jaloista. Kesäisin lumivuohta peittää ohut ja villamainen turkki, mutta talveksi se kasvaa pitkäksi ja takkuiseksi. Tällöin myös väri vaihtuu kellertävämmäksi. Keväällä tapahtuva karvanvaihto saa turkin näyttämään risaiselta.
Lumivuohen niskassa on pieni pehmeä, karvojen muodostama kyttyrä. Pää on pitkänomainen ja silmät ja luomet ovat mustat. Korvat ovat keskisuuret ja suippokärkiset. Molemmilla sukupuolilla on lyhyehköt, hieman taaksepäin kaartuvat mustat ja teräväkärkiset sarvet. Molemmilla sukupuolilla on myös leukaparta. Lumivuohen utareet ovat nelinisäiset sen lähisukulaisen gemssin tavoin.
Levinneisyys ja elinympäristö
Lumivuohta tavataan luonnollisesti Kanadan ja Yhdysvaltain vuoristoseuduilla Alaskasta Oregoniin, Idahoon ja Montanaan. Kanadassa sitä tavataan kaikilla vuoristoalueilla Kalliovuorten itärinteiltä länteen aina Brittiläisen Kolumbian Rannikkovuorille. Pohjoisessa se asustaa Luoteisterritorioiden Mackenzievuoria ja Alaskan puolella rannikkovuoria Kenain niemimaalle asti. Monien alueiden lumivuohipopulaatiot ovat peräisin siirtoistutuksista. Lumivuohi on vuoristojen asukas, ja se oleilee yleensä puurajan yläpuolella. Rannikkovuorilla se saattaa toisinaan laskeutua merenpinnan tasolle. Elinpaikka on jyrkkä ja kivinen alue alpiinisella tai subalpiinisella alueella.
Lumivuohi ei ole uhanalainen, ja sen metsästys on paikoin sallittua. Paikoin runsas lumivuohten määrä on aiheuttanut ongelmia, kun ne ovat tuhonneet vuoristokasvillisuutta. thumb|vasen|230px|Lumivuohi [[Coloradossa.]]
Elintavat
Lumivuohet elävät laumoina. Ne ovat aktiivisimmillaan myöhään iltapäivällä ja varhain aamulla, mutta saattavat laiduntaa yön ylikin. Ne liikkuvat kömpelöstä ulkomuodostaan huolimatta vaivattomasti jyrkillä rinteillä. Lumivuohet ovat paikkauskollisia ja voivat pysyä pitkäänkin samoilla seuduilla. Elinalueen koko on kesäisin noin 23 neliökilometriä, talvella hieman pienempi. Lumivuohet siirtyvät talveksi alemmille rinteille. Seurallisuus vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Laumoihin kuuluu yleensä sekä koiraita että naaraita, mutta ne saattavat elää myös omina ryhminään. Koiraat voivat elää yksinkin.
Talvisin lumivuohet elävät suurina laumoina, mutta kesän ajaksi ne hajaantuvat pienempiin ryhmiin tai elävät yksikseen. Eläinten arvoasema ryhmässä muotoutuu jo varhaisella iällä leikin kautta. Koiraat hallitsevat kiima-aikana, mutta naaraat ovat johtavassa asemassa muun ajan, jolloin koiraiden arvoasema on jopa alhaisempi kuin poikasten.
Yksilöiden eliniän voi päätellä sarvien vuosirenkaista sarven sisältä. Lumivuohien elinikä luonnossa on yleensä korkeintaan noin 12 vuotta. Se riippuu paljolti niiden hampaiden kunnosta. Vanhimmat tunnetut yksilöt ovat eläneet 18 vuotta.
Lisääntyminen
Paritteluaikana pukit hakeutuvat naaraiden seuraan ja taistelevat niistä rajusti keskenään. Ne eivät yleensä iske päitään yhteen vaan ovat vierekkäin ja iskevät toistensa kylkiin. Niiden iho on kyseisestä kohtaa kestävämpi, jotta pukit välttyisivät pahimmilta vammoilta. Ottelut päättyvät silti usein jommankumman kilpailijan kuolemaan. Syyskuussa koiras kokoaa saamansa kutut yhteen ryhmään, johon kuuluu myös niiden poikasia. Tänä aikana se kaivaa erityisiä kiimakuoppia. Se myös nuolee naaraiden turkkia ja potkii niiden kylkiä. Lokakuun loppupuolella naaraat alkavat hyväksyä koiraiden läsnäolon. Marraskuusta tammikuuhun pukit parittelevat kuttujen kanssa. thumb|190px|Kuttu kilinsä kanssa.
Kuttujen kantoaika kestää 150–180 vuorokautta, ja sen päätteeksi touko-kesäkuussa syntyy 1–3 kiliä. Naaras synnyttää hyvin jyrkkärinteisessä paikassa välttääkseen petoja. Kilejä imetetään 3–4 kuukautta. Kilit ovat tuuheaturkkisia ja villavia. Muiden vuohieläinten tapaan ne ovat hyvin leikkisiä. Kili seuraa emoaan siihen asti kunnes emo synnyttää uuden poikasen. Lumivuohet saavuttavat sukukypsyyden noin 2,5-vuotiaina.
Ravinto
Lumivuohen ravinto vaihtelee vuodenaikojen mukaan. Ruokavalioon kuuluvat heinät, sammalet, jäkälät, ruohot ja puuvartiset kasvit. Suurimman osan tarvitsemastaan vedestä lumivuohet saavat joko ravinnon mukana tai lumesta, mutta ne käyvät myös laaksoissa juomassa. Ne myös voivat hakeutua pitkien matkojen päästä syömään mineraalipitoisia suoloja.
Matti Karppinen
Matti Karppinen (s. 1958) on suomalainen yritysjohtaja. Karppinen on koulutukseltaan kauppatieteiden maisteri. Hän on toiminut Saarioisen toimitusjohtajana 1. marraskuuta 2016 alkaen.
Karppinen on työskennellyt:
Muuta
Matti Karppisen luottamustehtäviä ovat olleet Elintarviketeollisuusliiton hallituksen jäsenyys ja Finfoodin hallituksen puheenjohtajuus. Karppinen on toiminut HKScanin hallituksen jäsenenä vuodesta 2008.
Karppinen sai vuorineuvoksen arvonimen toukokuussa 2023.
Hyacinthe Thiandoum
Hyacinthe Thiandoum (2. helmikuuta 1921 – 18. toukokuuta 2004) oli senegalilainen roomalaiskatolinen arkkipiispa ja kardinaali. Hänet vihki papiksi Marcel Lefebvre 18. huhtikuuta 1949, ja hänet nimitettiin Dakarin arkkihiippakunnan arkkipiispaksi 24. helmikuuta 1962. Piispaksi vihkiminen seurasi 20. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Émile André Jean-Marie Maury, jota avustivat Bernardin Gantin ja Prosper Dodds. Thiandoum osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen.
24. toukokuuta 1976 Thiandoum valittiin kardinaaliksi ja nimitettiin Santa Maria del Popolon kardinaalipapiksi. Hän osallistui vuoden 1978 kahteen konklaaviin. Hän jäi eläkkeelle 2. kesäkuuta 2000 ja kuoli neljä vuotta myöhemmin keuhkosyövän komplikaatioihin sairaalassa Aix-en-Provencessa.
Paavillisesta gregoriaanisesta yliopistosta valmistunut Thiandoum oli ensimmäinen kardinaali Senegalista. Hän piti yllä hyviä välejä muslimiyhteisöön.
Jerry Douglas
Jerry Douglas (s. 28. toukokuuta 1956 Ohio) on yhdysvaltalainen dobronsoittaja ja lukeutuu maailman kuuluisimpiin soittimensa taitajiin. Hänet tunnetaan parhaiten bluegrass -levytyksistään alan muiden merkittävien muusikoiden kanssa, kuten Béla Fleck, Tony Rice ja Alison Krauss. Douglas on julkaissut monia sooloalbumeja, ja hänen soittoaan kuulee yli 750 levyllä. Hän on saanut 12 Grammy-palkintoa tunnustukseksi taidoistaan.
Todistuksen taakka
Todistustaakka oikeustieteessä
Normaalisti todistustaakka eli velvollisuus perusteluilla ja todisteilla oikeuttaa väite kuuluu väitteen esittäjälle. On kuitenkin tilanteita, joissa todistustaakka on oikeustieteessä käännetty. Niitä ovat riskien välttämiseen liittyvät tilanteet. Esimerkiksi ympäristölainsäädännössä keskeinen varovaisuusperiaate kääntää todistustaakan sen tahon kannettavaksi, joka katsoo, että tämä tai tuo riittävän vaaralliseksi katsottu käytäntö on vaaraton.
Todistustaakan siirtäminen ja argumentum ad ignorantiam
Jos väitteen esittäjä siirtää todistustaakkansa vastapuolelle katsoessaan, että väite on tosi ellei sitä ole osoitettu epätodeksi, on tämä argumentointivirhe nimeltä argumentum ad ignorantiam. Väitteen katsotaan olevan tosi, jos sitä ei ole todistettu epätodeksi tai olevan epätosi, jos sitä ei ole todistettu todeksi. Molemmissa tapauksissa katsotaan virheellisesti, että todistustaakka kuuluu vastapuolelle.
Esimerkkejä argumentaatiosta, jossa sovelletaan todistustaakan käsitettä
Usein todistustaakkaan vedotaan erilaisissa skeptisissä argumenteissa, joilla pyritään kritisoimaan horoskooppeja, rajatietoa ennustamista tai muita arvostelijoiden näennäistieteenä pitämiä oppeja. Tällaisia ei voida osoittaa varmuudella vääräksi. Kriitikoiden mukaan kyseisten kannattajat esittävät, että kun oppia ei voi varmuudella kumota, se lisää opin uskottavuutta. Toistustaakan perusteella voidaan vain todeta, ettei uskomusten oikeuttamiseksi ole riittävää evidenssiä.
Jos joku väittää, että Jumalaa ei ole olemassa, koska sitä ei ole todistettu, hän siirtää virheellisesti todistustaakan vastapuolelle. Vastaavasti, jos joku väittää, että Jumala on olemassa, koska vastakohtaa ei ole todistettu, hänkin siirtää virheellisesti todistustaakan vastapuolelle. Väite voi olla tosi, vaikka sitä ei ole oikeaksi todistettu ja epätosi, vaikka virheellisyyttä ei ole todistettu.
Ympäristölainsäädäntöön ja varovaisuusperiaatteeseen liittyvien kysymysten lisäksi todistustaakan esitetään olevan käännetty tai epäsymmetrinen monissa muissa tilanteissa. Esimerkiksi konservatiiviset filosofit ovat perinteisesti argumentoineet, että esitettäessä erilaisia moraalisia tai muita kulttuurin perustaviin käytäntöihin tai arvoihin liittyviä uudistuksia, todistustaakka näiden turvallisuudesta tai harmittomuudesta olisi aina sen kannettavana, joka uudistuksia esittää, eli perinteisen katsannon ei tarvitsisi perustella itseään ja perusteluvelvollisuus kuuluisi aina vain uudistuksien esittäjälle.
Uusikaupunki–Peipohja-rata
Uusikaupunki–Peipohja-rata oli toteuttamatta jäänyt rautatiehanke, jonka tarkoituksena oli rakentaa yhdysrata Uudenkaupungin ja Kokemäen Peipohjan välille. Radan rakentamisesta tehtiin aloite jo vuoden 1890 valtiopäivillä samassa yhteydessä, kun Tampere-Pori-rataa alettiin rakentaa. Sillä kertaa Peipohjasta rakennettiin yksityinen rautatie Raumalle ja Uudenkaupungin hanke jäi toteuttamatta. Uusikaupunki sai rautatien 1924, kun Uudenkaupungin rata Turkuun valmistui.
Emil Luukkonen (lääkintäkenraalimajuri)
Anders Emil Luukkonen (9. kesäkuuta 1875 Heinävesi – 27. toukokuuta 1932 Helsinki) oli suomalainen lääkintäkenraalimajuri ja sotaväen ylilääkäri.
Uusikaupunki–Peipohja-rata
Uusikaupunki–Peipohja-ratahanke oli esillä vielä 1960-luvulla ja 1970-luvun alussa. Tällöin suunnitelmissa oli 77 kilometrin pituinen rautatie, joka olisi kulkenut reittiä Uusikaupunki–Harikkala–Laitila–Suontaka–Hinnerjoki–Mestilä–Kauttua–Tuiskula–Peipohja.
Emil Luukkonen (lääkintäkenraalimajuri)
Luukkosen vanhemmat olivat sahanhoitaja Johan Luukkonen ja Henriikka Riipinen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1893 ja valmistui lääketieteen kandidaatiksi 1900 sekä lääketieteen lisensiaatiksi 1905.
Luukkonen toimi Käkisalmen kaupunginlääkärinä sekä kunnallissairaalan ja synnytyslaitoksen lääkärinä 1905–1919 ja Käkisalmen kylpylaitoksen lääkärinä 1905–1917. Suomen sisällissodan aikana hän oli Käkisalmen kenttäsairaalan lääkärinä ja sodan jälkeen Viipurin rykmentin lääkärinä 1919–1920. Hän oli puolustusministeriön lääkintäosaston päällikkönä 1921–1926 ja armeijan apulaisylilääkärinä 1921–1925. Luukkonen oli sotaväen ylilääkäri 1926–1930. Luukkosesta tuli lääkintämajuri 1918, lääkintäeverstiluutnantti 1922, lääkintäeversti 1926 ja lääkintäkenraalimajuri 1929.
Luukkonen oli Käkisalmen kaupunginvaltuuston jäsenenä 1906–1917 ja 1919 sekä valtuuston varapuheenjohtajana 1907–1913 ja puheenjohtajana 1914–1916.
Luukkonen oli naimisissa vuodesta 1905 Bertha Vilhelmina Carlsonin kanssa. Heidän tyttärensä Marjatta Luukkonen (1909–1978) oli naimisissa vuodesta 1931 kirjailija Mika Waltarin kanssa.
Rheinland-Pfalz (F209)
Rheinland-Pfalz (runkonumero F209) oli Saksan liittotasavallan laivaston ja yhdistyneen Saksan laivaston Bremen-luokan fregatti, joka otettiin palvelukseen 1983 ja poistettiin palveluksesta 2013.
Valmistus
Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Blohm + Vossilta, missä köli laskettiin 25. syyskuuta 1979. Alus laskettiin vesille 3. syyskuuta 1980 ja otettiin palvelukseen 9. toukokuuta 1983.
Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 22. maaliskuuta 2013.
Jeanette
Jeanette, myös Jeannette, on alkujaan ranskalainen naisen etunimi. Lyhemmän Jeanne-nimen tavoin Jeanette on feminiinimuoto Johannes-nimen ranska­lai­sesta vastineesta Jean ja siten samalla Johanna-nimen ranskan­kielinen vastine. Ranskaksi nimi lausutaan /žanet/, missä ž on š:ää (suhu-s):ää vastaava soinnillinen äänne.
Suomessa nimi Jeanette on vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 974:lle ja Jeannette noin 150 nais­puoliselle henkilölle. Jeanetten nimi­päivä on suomen­ruotsalaisen kalenterin mukaan 15. marraskuuta.
Leo Viirret
Leo Viirret (s. 1967 Pyhäjoki) on suomalainen televisio- ja elokuvakäsikirjoittaja, joka on työskennellyt yhtäjaksoisesti alalla vuodesta 1996. Hänen tunnetuimpiin töihinsä kuuluvat mm. Matti Ijäksen Jari Tervo -filmatisointi Tuulikaappimaa (2003) sekä useat televisiosarjat, kuten Itse valtiaat, Downshiftaajat, Pasila 2.5 – The Spin-Off, Putous ja YleLeaks. Viirret on ansioitunut myös lyhytelokuvien käsikirjoittajana. Hänen käsialaansa ovat muun muassa kansainvälisesti palkitut Joona Tenan ohjaama Kulkurin taivas (1998), Maarit Lallin elokuva Kovat miehet (1999) ja Teppo Airaksisen Lakana (2022).
Viirret on tehnyt yhteistyötä ohjaaja Kari Juusosen kanssa, jonka ohjaamien palkittujen animaatiolyhytelokuvien Pizza Passionata (2001) ja Syntymäpäivä (2004) käsikirjoitukset hän on tehnyt yhdessä Juusosen kanssa.
Viirret on toiminut myös dramaturgina mm. Antti-Jussi Annilan elokuvassa Jadesoturi (2006) ja vieraillut luennoitsijana useissa ammattikorkeakouluissa, kuten Aalto-yliopistossa, TAMK:ssa, Metropoliassa, Lahden Muotoiluinstituutissa ja Turun ammattikorkeakoulussa.
Vuonna 2004 Viirret voitti Venla-palkinnon yhdessä Jari Tervon kanssa elokuvan Tuulikaappimaa käsikirjoituksesta.
Puolan–Venäjän sota (1654–1667)
Puolan–Venäjän sota eli kolmetoistavuotinen sota oli sarja konflikteja Puola-Liettuassa vuosina 1654–1667. Sotaan osallistuivat ukrainalaiset kasakat, Venäjä, Puola-Liettua ja Ruotsi.
Sodan syttyminen ja sodan pääkohdat
Ikuinen rauha kuitenkin rikkoontui, kun ukrainalaiset kasakat solmivat Perejaslavin sopimuksen ja siirtyivät Venäjän alaisuuteen. Sota alkoi, kun Boris Šeremetev aloitti hyökkäyksen toukokuussa 1654 idästä ja koillisesta kohti Puola-Liettuaa. Armeijan voima oli noin 100 000 miestä. Samaan aikaan myös kasakat tekivät oman hyökkäyksensä. Kasakoiden joukkojen suuruus oli noin 20 000 miestä. Smolensk kukistui, ja Venäjä jatkoi marssiaan kohti Itämerta. Tällöin Ruotsi tuli mukaan sotaan, sillä se halusi torjua Venäjän pääsyn Itämerelle. Ruotsin joukot onnistuivat miehittämään Suur-Puolan ja Puolan Liivinmaan se sai haltuunsa 1655. Venäjä sai vallattua Vilnan ja Kaunasin. Tässä kohtaa Puola näytti olevan romahduksen partaalla.
Puola pystyi kuitenkin toipumaan sodasta, ja sekä venäläiset ja ruotsalaiset miehittäjät alkoivat saada epäsuosiota Puolan alueilla. Etenkin uskonnollisilla eroilla oli osansa tässä, sillä Puola oli katolinen, kun taas ruotsalaiset protestantteja. Ruotsalaiset miehittäjät, jotka olivat luvanneet miehittämilleen alueille suojelunsa, joutuivat epäsuosioon, sillä heidän käsityksensä uskonnosta ja erilaisuus katolilaisuuteen nähtiin ongelmana.
Venäjä aloitti kesäkuussa 1656 yllätyshyökkäyksen maitse ja vesitse Laatokan rannikolle Ruotsin joukkoja vastaan, ja sai haltuunsa Nevan reitin ja suuren osan Käkisalmen läänistä. Alueiden päälinnoitukset kuitenkin pitivät pintansa venäläisjoukkoja vastaan. Heinäkuussa Venäjän pääarmeija tuli mukaan sotaan hyökäten Liivinmaalle piirittäen Riian ja vallaten Marienburgin ja Tarton.
Sodan loppu ja seuraukset
Puolan ja Venäjän välille tehtiin välirauha vuonna 1658, ja samalla tehtiin liitto Ruotsia vastaan, johon osallistuivat myös Tanska ja Brandenburg. Venäjällä käytiin paljon keskustelua siitä, miten sotapolitiikkaa tulisi jatkaa. Ruotsi oli vahvistunut lyötyään Tanskan, ja sen kanssa päätettiin tehdä välirauha syksyllä 1658. Sota Puolaa vastaan taas jatkui Ukrainassa, missä Venäjä menestyi. Sotaväsymys alkoi kuitenkin pian painaa molempia osapuolia, mikä johti vuoden 1667 alkupuolella Andrusovon rauhaan. Rauhan seurauksena Venäjä sai valtaamansa Smolenskin, Tšernigovin ja Starodubin alueet sekä Ukrainan itäosan. Venäjä kuitenkin luopui Liettualle kuuluneesta Valko-Venäjän alueista. Sota antoi Venäjälle Smolenskin ja Dneprin itärannan välistä noin 1000 kilometriä pitkän ja keskimäärin 150-200 kilometriä leveän alueen.
Sota ja miehitykset olivat väsyttäneet Puolaa. Sodan jälkeen maa kärsi nälänhädistä ja epidemioista, ja väkiluku tippui noin 11 miljoonasta 7 miljoonaan. Myös ulkomaankauppa oli kärsinyt tappiota sodan aikana. Puola myös menetti taideteoksia ruotsalaisille valloittajille, jotka veivät niitä sotasaaliina kotiinsa.
Helen Volk
Helen Volk (s. 29. maaliskuuta 1954) on zimbabwelainen kilpauransa päättänyt maahockeypelaaja ja olympiavoittaja.
Volk pelasi Zimbabwen olympiakultaa voittaneessa naisten maajoukkueessa Moskovassa 1980, missä naisten maahockeyturnaus kuului ensimmäisen kerran olympiaohjelmaan. Hän pelasi kahdessa ottelussa. Zimbabwen joukkue kutsuttiin Moskovan boikoteista kärsineeseen olympiaturnaukseen vain viikkoja ennen olympialaisten alkua, ja pelaajat valittiin vain päiviä ennen avajaisia. Maa oli ennen samana vuonna tapahtunutta itsenäistymistään ollut suljettu olympialaisista rotusyrjintänsä vuoksi, tosin olympiajoukkueen jäsenet kuuluivat kaikki maan valkoihoiseen vähemmistöön. Maajoukkue pelasi ensimmäisen kerran kotimaansa ulkopuolella ja keinotekoisella alustalla. Moskovassa Zimbabwe ei hävinnyt otteluakaan voitettuaan vastustajistaan kolme ja pelattuaan kahdesti tasan.
Ilimastom’muutos
Ilimastom’muutos on Rehupiiklesin seitsemäs, vuonna 2019 julkaistu albumi. Albumin kokonaiskesto on 40 minuuttia ja 45 sekuntia. Albumilla on viisi coverkappaletta.
Kappaleet
CD 1 CD 2 Lähde:
Martie Maguire
thumb|right|Martie Maguire Martha Elenor "Martie" Maguire, os. Erwin (s. 12. lokakuuta 1969) on yhdysvaltalainen countrymuusikko ja yksi The Chicksin perustajajäsenistä. Hän aloitti viulunsoiton 5-vuotiaana. Emily Robison on hänen siskonsa.
Maguire soittaa viulua, mandoliinia, alttoviulua ja laulaa.
Muinaisgutniska
Muinaisgutniska oli pohjoisgermaaninen kieli, jota puhuttiin Gotlannissa. Sillä on huomattavia eroja muinaislänsinorjaan ja muinaisitänorjaan, minkä vuoksi sitä pidetään omana haaranaan. Modernia gutniskaa puhutaan nykyään vielä joissakin Gotlannin osissa ja viereisellä Fårön saarella, mutta se on hyvin kaukana muinaisgutniskasta ja lähempänä nykyruotsia.
Martie Maguire
Maguire oli vuosina 1995–1999 naimisissa Ted Seidelin kanssa. Hän meni 10. elokuuta 2001 uusiin naimisiin Gareth Maguiren kanssa ja synnytti vuonna 2004 kaksostytöt. Vuonna 2008 perheeseen syntyi kolmas tytär. Perhe asuu Texasin Austinissa.
Muinaisgutniska
Tutkijat, kuten Elias Wessén ja Dietrich Hofmann, ovat ehdottaneet muinaisgutniskan olevan läheisesti sukua gootin kielelle. Kanta gut on yhteydessä goottiin, ja molemmissa kielissä lampaita ja karitsoja kutsuttiin sanalla lamb.
Muinaisnorjalainen diftongi au (esim. auga "silmä") säilyi muinaisgutniskassa ja muinaislänsinorjassa, mutta muinaisitänorjassa se vaihtui - muutamaa murretta lukuun ottamatta - monoftongiin ø. Samoin diftongi ai sanassa bain (luu) jäi muinaisgutniskaan, mutta muuttui muotoon ei (bein) muinaislänsinorjassa, ja muotoon é (bén) muinaisitänorjassa. Kun muinaislänsinorjassa oli diftongi ey ja muinaisitänorjassa monoftongi ø, muinaisgutniskassa oli oy.
Muinaisgutniska tunnetaan parhaiten Gutasaagasta 1200-luvulta.
Esimerkki
Lainaus:
Suomeksi:
Äärimmäiset sääilmiöt
240px|thumb|[[Hurrikaani Katrina oli Yhdysvaltojen historian tuhoisin hirmumyrsky.]]
Äärimmäiset sääilmiöt ovat poikkeuksellisia tai kausittaisia, voimakkaita sääilmiöitä, joilla on mittavia vaikutuksia ihmiselämälle, ympäristölle ja eliöstölle. Äärimmäisiä sääilmiöitä ovat muun muassa trooppiset hirmumyrskyt, syklonit, tornadot, tulvat, kuivuuskaudet, voimakkaat pitkäkestoiset kylmyysjaksot ja lämpöaallot. Myös lumisateet ja ukkosmyrskyt voivat riittävän rajuina olla äärimmäisiä sääilmiöitä.
Äärimmäiset sääilmiöt ovat yleistyneet ja muuttuneet vakavammiksi viime vuosikymmeninä ilmaston lämpenemisen johdosta. Vuosina 1970–2019 niiden määrä viisinkertaistui. Niihin kuolleiden ihmisten määrä on kuitenkin vähentynyt, paljolti parantuneiden varoitusjärjestelmien takia. Nykyisin ääri-ilmiöt surmaavat ihmisiä etenkin köyhissä maissa. Esimerkiksi vuonna 1983 Etiopiassa kuoli 300 000 ihmistä kuivuuden seurauksiin.
Vuosien 1970-2019 aikana eniten ihmisiä surmasivat kuivuuskaudet, myrskyt, tulvat ja äärevät lämpötilajaksot. Suurimmat taloudelliset hävikit tulivat myrskyistä ja tulvista.
Motu One
Motu One tarkoittaa kahta Ranskan Polynesiassa sijaitsevaa saarta. Ne ovat Marquesas-saarten saariryhmän pohjoisimmat saaret. Saaret sijaitsevat 30 kilometriä koilliseen Eiaosta ja 15 kilometriä koilliseen Hatutusta. Motu Onella ei tiettävästi ole koskaan ollut vakituista ihmisasutusta.
Victoria Vetri
Victoria Vetri (s. 26. syyskuuta 1944) on yhdysvaltalainen malli ja näyttelijä. Vetri tunnetaan myös nimellä Angela Dorian, jolla hän oli Playboyn Playmate of the Month syyskuussa 1967, sekä Playmate of the Year vuonna 1968.
16. lokakuuta 2010 Vetri ampui miestään lähietäisyydeltä rintakehään asunnollaan Hollywoodissa, ja hänet pidätettiin samana päivänä. Hänen miehensä kiirehti sairaalaan heti tapahtuman jälkeen, ja selviytyi välikohtauksesta hengissä. Syyskuussa 2011 Vetri tuomittiin yhdeksäksi vuodeksi vankilaan taponyrityksestä.
Prosper Dodds
Prosper Paul Dodds (17. helmikuuta 1915 – 12. tammikuuta 1973) oli senegalilainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin spiritaanien papiksi 23. heinäkuuta 1939 ja nimitettiin Ziguinchorin prefektiksi 13. kesäkuuta 1947. 10. heinäkuuta 1952 Dodds sai nimityksen Ziguinchorin apostoliseksi vikaariksi ja Bennefan titulaaripiispaksi. Piispaksi vihkiminen seurasi 26. lokakuuta. Pääkonsekraattorina toimi Marcel Lefebvre, jota avustivat Georges-Henri Guibert ja Michel-Jules-Joseph-Marie Bernard.
14. syyskuuta 1955 Dodds sai nimityksen uuden Ziguinchorin hiippakunnan piispaksi. Hän siirtyi Saint-Louis du Sénégalin piispaksi saatuaan nimityksen 15. helmikuuta 1966. Hän osallistui Vatikaanin toiseen kirkolliskokoukseen ja kuoli virassa ollessaan.
Leòdhas agus na Hearadh
Leòdhas agus na Hearadhilla on noin 21 000 asukasta. Alle 2 000 heistä asuu Harrisin puolella. Saari on gaelin kielen vahvimpia puhuma-alueita, ja yli 50% saaren asukkaista osaa kieltä.
Saaren tärkein tuote on omaleimainen villakangas Harris tweed. Saarelle tulee päivittäin kolme tai neljä lentoa Glasgowista. Autolla ja lautalla saman matkan taittamiseen kuluu kahdeksan tuntia.
Delirium
Delirium (latinan ilmauksesta de lira ire ’poiketa suorasta linjasta’) tarkoittaa sekavuustilaa, joka johtuu aivojen vajaatoiminnasta. Sen voivat aiheuttaa erilaiset sairaudet ja elimelliset tekijät, kuten esimerkiksi mielenterveyden häiriö tai liiallinen alkoholin käyttö, se voi myös aiheutua muista huumeista tai myrkyistä, hapenpuutteesta, elektrolyyttien epätasapainosta tai jopa unenpuutteesta. Delirium kehittyy yhdestä tunnista yhteen vuorokauteen, ja sen aikana tajunnan taso, tarkkaavaisuus ja huomiokyky ovat heikentyneet.
Delirium tremens
Delirium tremens eli juoppohulluus tarkoittaa tilaa, joka saattaa syntyä lopetettaessa alkoholin käyttö (äkillisesti) pitkäaikaisen käytön jälkeen. Tila syntyy usein 2–4 päivää alkoholinkäytön lopettamisen jälkeen, eli alkoholin aiheuttama kehon myrkytystila (krapula) ja sen mukana tullut tajunnan ja tarkkaavaisuuden hetkellinen heikentymä on jo yleensä loppunut.
Delirium tremensille ovat ominaisia kouristukset ja vapina sekä epämiellyttävät ja pelottavat aistiharhat. Delirium tremens voi johtaa jopa kuolemaan.
Hoito
Delirium vaatii useimmiten hoitoa sairaalassa, koska deliriumpotilaat ovat usein levottomia ja aggressiivisia. Sairaalassa potilas on jatkuvan tarkkailun alaisena. Usein potilas joudutaan myös eristämään tai sitomaan lepovöin, jotta hän ei vahingoittaisi muita potilaita tai itseään. Tilan hoito perustuu yleensä lääkitykseen muun muassa bentsodiatsepiineilla (esimerkiksi diatsepaami) ja haloperidolilla.
Toni Morrison
Nuoruus, perhe ja opiskelu
Chloe Ardelia Wofford eli Toni Morrison syntyi Ohion Lorainissa vuonna 1931. Hän oli telakkahitsaaja George Woffordin ja Ella Ramah Woffordin toinen lapsi. Perheeseen syntyi yhteensä neljä lasta.
Chloe Wofford kiinnostui jo nuorena kirjallisuudesta, ja hänen ensimmäisiä innostuksen kohteitansa olivat muun muassa Jane Austen, Gustave Flaubert ja Leo Tolstoi. Afroamerikkalaiseen kerrontaperinteeseen Chloen tutustutti hänen isänsä, joka kertoi tarinoita ja anekdootteja Yhdysvaltain eteläosista, missä hän oli kasvanut.
Howardin yliopistosta Wofford valmistui vuonna 1953. Maisteriksi hän valmistui 1955 Cornellin yliopistosta. Sen jälkeen hän opetti kahden vuoden ajan englantia Texas Southern Universityssä Houstonissa. Sieltä hän palasi Howardin yliopistoon. Howardissa Wofford alkoi kirjoittaa aktiivisemmin, ja hän aloitti muun muassa tarinan mustasta tytöstä, joka halusi siniset silmät. Tästä tuli Woffordin ensimmäisen romaanin ydin.
Wofford nai vuonna 1958 jamaikalaisen arkkitehdin Harold Morrisonin, mutta heidän liittonsa päättyi eroon vuonna 1964. Toni Morrison muutti eron jälkeen poikineen Syracuseen, missä hän työskenteli Random Housen oppikirjaosaston toimittajana.
Kustannustoimittajasta kirjailijaksi
Työskennellessään kustannustoimittajana Morrison huomasi, että oli vain harvoja teoksia, jotka puhuttelivat hänentapaistaan yleisöä. Hän alkoikin kirjoittaa 1960-luvun lopulla ensimmäistä romaaniansa Sinisimmät silmät. Se julkaistiin vuonna 1970, ja sen päähenkilö Pecola Breedlove halusi siniset silmät. Breedlove oli pakkomielteinen valkoisiin kauneusihanteisiin, mitä siniset silmätkin kuvastivat.
Morrisonin tuotanto esitti jo alusta saakka orjuuden aiheuttamaa traumaa afroamerikkalaisissa naisissa ja miehissä sekä sitä, miten se vaikutti heihin taloudellisesti ja psykologisesti. Morrisonin seuraavat romaanit olivat Sula (1973) ja Solomonin laulu (1977). Jälkimmäisessä on poikkeuksellisesti musta mies päähenkilönä. Siitä hänet palkittiin myös National Book Critics Circle Awardilla, ja teos nostikin Morrison kansalliseen tietouteetn. Morrisonin neljäs romaani Tervanukke (1981) käsittelee mustien rotu- ja luokkaennakkoluuloja.
Morrisonin tuotannon huippuna pidetään vuonna 1987 ilmestynyttä romaania Minun kansani, minun rakkaani, joka on ensimmäinen romaani trilogiassa, joka käsittelee afroamerikkalaista pientä kaupunkia ja kaupunkiyhteisöjä noin 150 vuoden ajalta. Minun kansani, minun rakkaani sai inspiraationsa tositapahtumasta, johon Morrison törmäsi kerätessään aineistoa The Black Book -kokoelmaa varten. Tapauksessa nuori orjuudesta karannut äiti murhaa lapsensa, jottei tämä joutuisi elämään orjaisännän omistuksessa. Romaanista Morrison palkittiin Pultizerin kaunokirjallisuuspalkinnolla. Teos sovitettiin myös valkokankaalle. Elokuva Beloved – rakastettu julkaistiin 1998, ja sen pääosassa näytteli Oprah Winfrey. Morrison itse kirjoitti libreton vuonna 2005 oopperaan Margaret Garner, joka perustui samaan tositarinaan.
Morrisonin kuudes romaani oli Jazz (1992), joka rakenteellisesti muistuttaa jazzkappaletta. Paratiisissa (1998) hän palasi Ohion maaseudun pikkukaupunkiin, ja siinä romaanin tapahtuvat kehittyvät naisyhteisössä tehdystä murhasta.
thumb|Morrison puhumassa [[Chinua Acheben kunniaksi järjestetyssä tilaisuudessa 2008.]] Morrisonin kahdeksas romaani Rakkaus julkaistiin vuonna 2003. Se on perhesaaga, jonka tarina kietoutuu mustan patriarkan ja viihdyttäjän Bill Coseyn ympärille. Romaanissa käsitellään afroamerikkalaisten historian ja kulttuurin muutosta 1930-luvulta 1980-luvulle. Armolahja (2008) sijoittuu puolestaan Virginian siirtokunnan alkuhetkiin vuoteen 1682. Koti kertoo afroamerikkalaisesta Korean sodan veteraanista, joka yrittää pelastaa siskonsa valkoisen lääkärin tekemiltä kokeilta. Luoja lasta auttakoon (2015) palaa Sinisimmät silmät -romaanin teemaan, sillä sen päähenkilönä on nuori nainen, jota piinaa se, että hänen äitinsä ei pitänyt hänen tummasta ihostaan.
Morrisonin esseekokoelma Toiseuden synty julkaistiin vuonna 2017. Se perustui hänen edellisenä vuotena Harvardissa pitämiinsä Norton-luentoihin. Teoksessa Morrison kirjoitti siitä, miten kirjallisuuden, median ja jokapäiväisen puheen kautta vahvistetaan toiseutta. Toiseuden syntyä seurasi vuonna 2019 esseiden ja puheiden kokoelma Mouth of Full Blood. Morrison julkaisi urallansa myös kirjallisuuskritiikkiä sekä lastenkirjoja, jotka hän kirjoitti poikansa Slade Morrisonin kanssa.
Tyyli ja teemat
Morrison teosten keskeisin teema on afroamerikkalainen näkökulma epätasa-arvoisessa yhteiskunnassa. Teosten hahmot joutuvat usein taistelemaan oman itsensä sekä kulttuurisen identiteetinsä löytämiseksi. Morrison kuvaa mustien naisten arkipäivää lähimenneisyydessä ja nykyaikana. Morrisonin mukaan rotukysymykset, erityisesti pyrkimys sivuuttaa ne, ovat muokanneet voimakkaasti Yhdysvaltoja ja sen kirjallisuutta. ”Yhdysvaltain kirjallisuus on ottanut suurimmaksi huolekseen sen, miten uusi valkoinen mies on rakennettu.”
Ig Nobel -palkinto
thumb|Lentävä [[sammakko. Elävä sammakko leijuu magneettikentässä. Andre Geimille ja Sir Michael Berrylle myönnettiin tästä kokeesta vuoden 2000 fysiikan Ig Nobel -palkinto.]] Ig Nobel -palkinto eli Huumori-Nobel on parodia vuosittain jaettavista Nobel-palkinnoista. Se jaetaan vuosittain lokakuun alussa samoihin aikoihin kuin Nobel-palkinnot. Palkinnot myöntää tieteen huumorilehti Annals of Improbable Research (AIR) kymmenelle eri tieteenalan tutkimukselle, ”jotka saavat ihmiset ensin nauramaan ja sitten miettimään”. Ig Nobel -palkintoja on myönnetty kymmenessä eri kategoriassa vuodesta 1991 lähtien. Nykyisin palkintojenjakotilaisuus järjestetään Harvardin yliopiston Sanders Theatressa ja palkinto saa muutenkin tukea yliopiston taholta. Ensimmäiset palkinnot jaettiin perustein ”tutkimusta ei voi eikä pidä toistaa”.
Ig [ig] on lyhenne englanninkielisestä sanasta ignoble, joka tarkoittaa suomeksi alhaista tai epäjaloa.
Palkittuja
Esimerkkejä palkituista, kaikki palkitut löytyvät Ig Nobelin kotisivuilta.
2016
Lähde:
2017
Lähde:
Olemassaolo
Sana ”olla” on selvästi kielellinen predikaatti, mutta filosofit ovat väitelleet paljon siitä, onko ”olla olemassa” looginen predikaatti. Joidenkin filosofien mukaan se predikoi jotain, ja sen merkitys on samankaltainen kuin predikaateilla ”olla todellinen” tai ”esiintyä todellisuudessa”. Toiset filosofit puolestaan kieltävät sen, että olemassaolo olisi looginen predikaatti, ja katsovat, että kaikki lauseet joissa predikaatti ”olla olemassa” esiintyy, voidaan palauttaa lauseisiin, jotka eivät käytä kyseistä predikaattia.
Emden (F210)
Valmistus
Alus tilattiin 26. marraskuuta 1977 Nordseewerkeltä, missä köli laskettiin 23. kesäkuuta 1979. Alus laskettiin vesille 17. joulukuuta 1980 ja otettiin palvelukseen 7. lokakuuta 1983.
Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 29. marraskuuta 2013.
Olemassaolo
Olemassaolon ongelmat
Olemassaolon klassinen ongelma kuuluu seuraavasti: jos jokin olio on olemassa, tuntuu tarpeettomalta lisätä sitä koskevaan väitelauseeseen erikseen mainintaa olemassaolon ominaisuudesta, koska tällöin olemassaolo myönnetään jollekin jolle se jo kuuluu; ja jos taas jokin ei ole olemassa, tuntuu mahdottomalta sanoa siitä erikseen, että se ei olisi olemassa, koska kuinka sellaiselta oliolta voidaan kieltää mitään (kuten olemassaolon ominaisuutta), joka ei ole edes olemassa.
Luettelo Calder Cupin voittaneista pelaajista
Tämä Luettelo Calder Cupin voittaneista pelaajista. Jääkiekkopalkinto Calder Cupista on pelattu vuodesta 1937 lähtien. Se on AHL:n mestaruuspalkinto, joka annetaan pudotuspelit voittaneelle joukkueelle.
Olemassaolo
Olemassaolon ongelmat
Filosofian historiassa on kuitenkin esiintynyt useita näkemyksiä siitä, onko olemassaolo ominaisuus, joka voidaan predikoida olioille (katso jäljempänä: Olemassaolo filosofian historiassa). Muun muassa Anselm Canterburylaisen tunnettu ontologinen jumalatodistus perustui ajatukseen olemassaolosta ominaisuutena. Viimeistään Immanuel Kantista lähtien on kuitenkin yleisesti katsottu, ettei olemassaolo ole ominaisuus. Tästä seuraa kuitenkin uusi ongelma. Jos olemassaolo ei ole ominaisuus, joka lisäisi jotain olion ominaisuuksien joukkoon, mitä se sitten on? Tuntuu kuitenkin luontevalta ajatella, että jos lauseeseen ”omena on punainen” lisätään olemassaolon käsite ja sanotaan ”omena on punainen ja olemassa”, jälkimmäinen lause sanoo jotain enemmän kuin ensimmäinen lause.
Luettelo Calder Cupin voittaneista pelaajista
Luettelossa olevat ovat voittaneet palkinnon pelaajina. Valmentajina, tai muissa tehtävissä palkinnon voittaneita ei luetella tässä. Calder Cup -pokaalissa on kaiverrettuna kahdenkymmenen viimeisimmän voittajajoukkueen pelaajien ja johtoryhmän nimet.
Olemassaolo
Olemassaolon ongelmat
Bertrand Russell on esittänyt sellaisenkin kysymyksen, onko olemassaolo itse olemassa? Teoksessaan The Principles of Mathematics hän kirjoitti, että ”olemassaolo on erityisen suhteen omaamista olemassaoloon – suhde, jota olemassaololla itsellään ei ole”.
Edellisiin nähden kokonaan erillinen ongelma on, miksi mitään ylipäätään on olemassa, sen sijaan että ei olisi olemassa mitään. Kaikkeuden alkuperää tutkii fysiikka, mutta kysymys itsessään on syvempi ja metafysiikan alaa.
Olemassaolo kielessä
Eräs tapa lähestyä olemassaoloa on kielellinen. Kielessä voidaan erottaa useita erilaisia tapoja käyttää sanaa ”olla”, mukaan lukien:
Olemassaolo laajassa ja kapeassa merkityksessä
Alexius Meinongilta peräisin olevan näkemyksen mukaan olemassaoloväitteet voidaan tulkita kahdella tavalla:
Esimerkiksi väite ”Pegasos lentää” sisältää olemassaolon laajassa merkityksessä, koska sen mukaan jokin lentää. Se ei kuitenkaan sisällä olemassaoloa kapeassa merkityksessä, koska kiellämme olemassaolon tässä merkityksessä sanoessamme, ettei Pegasosta tai muita mielikuvitusolentoja ole olemassa. Näin kaikki oliot jakaantuvat niihin, joilla on olemassaolo kapeassa merkityksessä (kuten Sokrates, Venus-planeetta ja Helsinki), ja niihin, joilla ei ole (kuten Joulupukki, Venus-jumalatar ja Minas Tirith). <!--
Semantiikka
Matemaattisessa logiikassa käytetään kahti kvanttoria, eksistenssi- ja universaalikvanttoria, vaikkakin Franz Brentano osoitti, että yksi kvanttori ja negaatio-operaatio riittävät. Eksistenssikvanttori ilmaistaan lauseella ”on olemassa”. Näin väittämässä ”on olemassa ihminen” termin ”ihminen” väitetään olevan osallinen olemassaolosta. Voimme kuitenkin myös esittää väittämän ”on olemassa kolmio”. Onko kolmio, joka on abstraktio olio, osallinen olemassaolosta samalla tavalla kuin ihminen, konkreettinen olio, on osallinen siitä? Ovatko sellaiset abstraktiot kuten hyvyys ja oikeus olemassa samassa mielessä kuten tuolit, pöydät ja talot?
Joihinkin väittämiin sisältyy oletus olemassaolosta ilman, että sitä mainitaan suoraan. Väittämä ”silta ylittää Thames-joen Hammersmithissä” ei kerro pelkästään sillasta, Thames-joesta ja Hammersmithistä. Se koskee myös olemassaoloa. Toisaalta väittämällä ”silta ylittää Styx-joen Limbossa” on sama muoto, mutta vaikka ensimmäisessä tapauksessa ymmärrämme väittämän koskevan todellista siltaa todellisessa maailmassa, on epäselvempää, mitä olemassaolo jälkimmäisessä tapauksessa tarkoittaa.
The nominalist approach is to argue that certain noun phrases can be "eliminated" by rewriting a sentence in a form that has the same meaning, but which does not contain the noun phrase. Thus Ockham argued that "Socrates has wisdom", which apparently asserts the existence of a reference for "wisdom", can be rewritten as "Socrates is wise", which contains only the referring phrase "Socrates". This method became widely accepted in the twentieth century by the analytic school of philosophy.
However, this argument may be inverted by realists in arguing that since the sentence "Socrates is wise" can be rewritten as "Socrates has wisdom", this proves the existence of a hidden referent for "wise".
A further problem is that human beings seem to process information about fictional characters in much the same way that they process information about real people. For example, in the 2008 United States presidential election, a politician and actor named Fred Thompson ran for the Republican Party nomination. In polls, potential voters identified Fred Thompson as a "law and order" candidate. Thompson plays a fictional character on the television series Law and Order. There is no doubt that the people who make the comment are aware that Law and Order is fiction, but at some level, they process fiction as if it were fact. Another example of this is the common experience of actresses who play the villain in a soap opera being accosted in public as if they are to blame for the actions of the character they play.
A scientist might make a clear distinction about objects that exist, and assert that all objects that exist are made up of either matter or energy. But in the layperson's worldview, existence includes real, fictional, and even contradictory objects. Thus if we reason from the statement Pegasus flies to the statement Pegasus exists, we are not asserting that Pegasus is made up of atoms, but rather that Pegasus exists in a particular worldview, the worldview of classical myth. When a mathematicians reasons from the statement "ABC is a triangle" to the statement "triangles exist", she is not asserting that triangles are made up of atoms but rather that triangles exist within a particular mathematical model. -->
Antiikki ja keskiaika
Länsimaisen filosofian historiassa ensimmäiset laajemmat käsittelyt aiheesta ovat Platonin dialogit Faidon, Valtio ja Valtiomies, sekä Aristoteleen Metafysiikka, vaikkakin myös aiemmasta ajattelusta on säilynyt joitakin tekstikatkelmia. Aristoteles kehitti olemassaolon teorian, jonka mukaan ainoastaan yksilöolioilla, substansseilla, on täysi olemassaolo, ja muilla olevan kategorioilla kuten suhteessa olemisella, kvantiteetilla, ajalla ja paikalla on ainoastaan yksilöolioista johdettu ja niistä riippuvainen olemassaolo. Uusplatonilaiset filosofit ja jotkut varhaiset kristilliset filosofit väittelivät siitä, onko millään todellista olemassaoloa muuten kuin Jumalan mielessä.
Keskiajan filosofiassa Anselmin ontologinen jumalatodistus perustui siihen ajatukseen, että koska Jumalalla on kaikki täydellisyydet eli täydelliset ominaisuudet, hänellä on myös olemassaolon ominaisuus, koska olemassaolo on yksi täydellisyyksistä. Ajatus sai kuitenkin vastustusta jo omana aikanaan. Tuomas Akvinolainen katsoi, mahdollisesti seuraten Avicennaa, että Jumala on puhdasta olemassaoloa ja että hänessä olemassaolo (existentia) ja olemus (essentia) ovat samaa. Suunnilleen samoihin aikoihin nominalismia kannattanut Vilhelm Occamilainen katsoi teoksessaan Summa logicae, etteivät kategoriat ole olemassaolon muotoja itsessään, vaan että ne on johdettu yksilöolioiden olemassaolosta.
Skolastiikassa eräs lähestymistapa olemassaoloon ongelmaan oli erottaa toisistaan kaksi olemisen lajia, subsistointi ja eksistointi. Jokaisen lauseen subjektina esiintyvän termin voidaan nähdä viittaavan johonkin olevaan, subsistoivaan olioon, mutta tämä ei tarkoita sitä, että tämän olion täytyisi olla olemassa eli eksistoida.
Uuden ajan filosofia
Descartesin jälkeen aiheen käsittelyä ohjasi pitkään Antoine Arnauldin ja Pierre Nicolen Port-Royalin logiikka (1662). Arnauld katsoi, että arvostelma koostuu kahden ajatuksen yhdistämisestä tai erottamisesta sen mukaan, miten havaitsemme niiden liittyvän yhteen tai ei. Tätä kutsutaan jonkin myöntämiseksi tai kieltämiseksi, ja yleisesti arvostelman muodostamiseksi.
Tällaista arvostelmaa kutsutaan myös väittämäksi. Siinä on oltava kaksi termiä. Ensimmäistä, jolle jotakin myönnetään tai kielletään, kutsutaan subjektiksi; toista, joka myönnetään tai kielletään, kutsutaan predikaatiksi. Väittämän kahta termiä yhdistää verbi ”on” (tai ”ei ole”, jos predikaatti kielletään subjektilta). Näin jokaisessa väittämässä on kolme osatekijää: kaksi termiä sekä niitä yhdistävä tai erottava kopula. Kolme osaa ovat läsnä silloinkin kun lauseessa on vain kaksi sanaa. Esimerkiksi väittämä ”minä olen” tarkoittaa näin samaa kuin ”minä olen olio”.
Tämä teoria arvostelmista hallitsi logiikkaa 1800-luvulle saakka. Siinä on kuitenkin ilmeisiä ongelmia: se käsittelee vain väittämiä, jotka ovat muotoa ”kaikki A ovat B” (universaalikvantifiointi). Se ei mahdollista väittämiä, jotka ovat muotoa ”jotkin A ovat B” (eksistenssikvantifiointi).
David Hume katsoi, että jos jonkin olion ajatukseen lisätään väite sen olemassaolosta, se ei lisää mitään itse käsitteeseen. Jos muodostamme esimerkiksi täydellisen ajatuksen Mooseksesta ja lisäämme siihen väitteen siitä, että Mooses oli olemassa, emme lisää mitään ajatukseen Mooseksesta. Myös Kant katsoi, ettei olemassaoloa voida onnistuneesti esittää ensimmäisen kertaluvun predikaattina, ja ettei olemassaolo näin ole ”oikea” predikaatti. Hän ei kuitenkaan selittänyt, miksi näin on. Hänen käsittelynsä aiheesta vain esitti uudestaan Arnauldin opin, jonka mukaan väittämässä ”Jumala on kaikkivoipa” verbi ”on” ilmaisee kahden käsitteen, kuten ”Jumalan” ja ”kaikkivoipuuden”, yhdistämistä tai erottamista.
John Stuart Mill ja Kantin oppilas J. F. Herbart) katsoivat, että sellaiset lauseet kuin ”kentauri on poeettista fiktiota” tai ”suurin luku on mahdoton” todistavat olemassaolon predikatiivisen luonteen.