cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Historia
Korkein maatalousopetus päätettiin siirtää Tammelan Mustialan maanviljelysopistosta Aleksanterin Yliopistoon eli nykyiseen Helsingin yliopistoon vuonna 1896, jolloin myös perustettiin filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattiseen osastoon maanviljelystalouden sekä maanviljelyskemian ja -fysiikan professuurit. Vuonna 1902 syntyi maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto, jonne agronomiopetus siirtyi vuonna 1907 ja jossa aloitettiin myös metsätieteellinen tutkimus ja opetus vuodesta 1908 alkaen. Vuonna 1924 maanviljelys-taloudellinen tiedekuntaosasto erotettiin filosofisesta tiedekunnasta, ja itsenäinen maatalous-metsätieteellinen tiedekunta aloitti toimintansa.
Pikkuplaneetta
15. huhtikuuta 1995 tunnettiin 6 353 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 4 820.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Directa muutti laskutusperiaatteitaan heinäkuussa 2008 laajan uutisoinnin jälkiseurauksena. Directa ilmoitti helmikuussa 2009 kehittäneensä toimintamallejaan saamansa palautteen perusteella ja muun muassa lisänneensä sopimusehtoihin irtisanomispykälän. Liiketapalautakunnan päätöksen perusteena oleviin ylimääräisiin, laskutettaviin hakutuloksiin Directa ei ole kuitenkaan ottanut kantaa.
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Historia
Alkuaikoina maatalous- ja metsätieteen opetus toimi Helsingin keskustassa erilaisissa tilapäistiloissa ja koeviljelyä harjoitettiin Jokiniemen koetilalla Helsingin maalaiskunnassa. Helsingin keskustaan valmistui vuonna 1939 Metsätalo, jonne muutti tiedekunnan metsätieteellinen opetus sekä Metsäntutkimuskeskus. Valtiolle kuulunut Viikin Latokartanon tila luovutettiin vuonna 1931 Helsingin yliopistolle uudeksi koetilaksi (nyk. Viikin tutkimustila), ja vankeinhoitolaitos kunnosti tilan vuosina 1931-1946. Opetus- ja koetilan talouskeskus perustettiin metsäsaarekkeeseen tilan päärakennuksen kaakkoispuolelle ja uudet rakennukset valmistuivat vuosina 1934-1939 ja 1946-1956. Opetus- ja koetilan pohjoispuolella sijaitsevasta kampusalueesta tehtiin rakentamispäätös 1949. 1950- ja 1960-lukujen aikana Viikkiin nousivat ensimmäiset laitosrakennukset maatalous-, elintarvike-, kotitalous- ja ympäristötieteille. Kampuksella onkin siitä lähtien rakennettu uutta koko ajan, mm. suuret tutkimuskasvihuoneet, infotalo/kirjasto ja uudet elintarviketieteiden tilat yhdessä eläinlääketieteellisen tiedekunnan kanssa. Metsätalon metsäylioppilaat siirtyivät 2000-luvun alussa Viikkiin. Suitian kartanon maatila Siuntiossa on myös ollut tiedekunnan käytössä vuodesta 1975. Vuodesta 1996 alkaen Muddusjärven tutkimusasema Inarissa on ollut hallinnollisesti liitettynä Viikin tutkimustilan yhteyteen ja vuoden 2010 maataloustieteiden laitoksen yhteyteen. Tiedekuntaan kuuluu lisäksi Hyytiälän metsäasema.
Tiedekunnan osastot
Tiedekunnassa on nykyään (2023) kuusi osastoa.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Suomalaisen työn liiton alkuperämerkkitoimikunta päätti joulukuussa 2008 perua Directalta Avainlippu-tunnuksen käytön. Tätä ennen Avainlippu-merkin käyttöoikeus oli poistettu vain kerran aiemmin. Vuonna 2009 Keskuskauppakamarin liiketapalautakunta arvioi toistamiseen Directan markkinoinnin hyvän liiketavan vastaiseksi Directan itsensä pyytämässä lausunnossa. Sen mukaan yhtiön markkinointi oli harhaanjohtavaa vähintään siltä osin, mitä asiakkaalle kerrottiin palvelun laskutusperusteista. Liiketapalautakunta julkaisi myös tiedotteen, jossa se oikaisi Directan omassa tiedotteessaan antamia perättömiä väitteitä liiketapalautakunnan lausunnosta. Directan toimien seurauksena liiketapalautakunta päätti julkistaa poliisin pyytämän lausunnon.
Pikkuplaneetta
24. tammikuuta 2000 tunnettiin 62 428 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 7 212.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Directan toimintaan tyytymättömät yrittäjät luovuttivat 27.3.2009 yli tuhannen nimen adressin eduskunnassa. Adressissa vaadittiin lakimuutosta, joka toisi kuluttajasuojaan verrattavaa turvaa pienyrittäjille. Directa Oy:n turvaamistoimihakemus Suomen Yrittäjiä vastaan hylättiin Helsingin käräjäoikeudessa.
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Maataloustieteiden osasto
Maataloustieteiden osaston tieteenalat ovat agroteknologia, kotieläintiede, kasvintuotantotieteet sekä maaperä- ja ympäristötiede. Maataloustieteiden osaston opiskelijoiden piirissä toimii vuonna 1907 perustettu Sampsa ry, joka koostuu alakerhoista, kuten Akateeminen Karjakerho (AKK), Akateemiset Kasvintuottajat , Tekniikka-Agraarit ja Markkina-Agraarit.
Metsätieteiden osasto
Metsätieteiden osaston tieteenalat ovat metsien ekologia ja käyttö, sekä metsäekonomia, liiketoiminta ja yhteiskunta.
Taloustieteen osasto
Taloustieteen osaston tieteenalat ovat elintarvike-ekonomia, kuluttajaekonomia, maatalousekonomia, markkinointi sekä ympäristö- ja luonnonvaraekonomia.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Directaa kohtaan tehtiin 1 403 tutkintapyyntöä, joiden osalta esitutkinta päättyi loppuvuonna 2009. Directa jätti syyttäjälle oman vastineensa jokaiseen sen toiminnasta tehtyyn tutkintapyyntöön maaliskuussa 2010; vastineen laajuus oli noin 50 000 sivua. Maaliskuun lopussa 2010 Directa teki keskusrikospoliisille tutkintapyynnön poliisin toiminnasta yhtiöön liittyvässä esitutkinnassa. Samalla yhtiö jätti kantelun poliisihallitukselle. Itä-Uudenmaan kihlakunnansyyttäjä hylkäsi tutkintapyynnön 21.9.2010 katsoessaan, ettei selvityksen mukaan ole syytä epäillä rikosta.
Pikkuplaneetta
25. tammikuuta 2005 tunnettiin 96 154 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 12 065.
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Mikrobiologian osasto
Mikrobiologian osastolla tehtävä tutkimus keskittyy mikrobeihin ja ekologiaan sekä mikrobiologian sovelluksiin maa- ja metsätaloudessa, elintarvikkeiden tuotannossa, lääketieteessä, ympäristötieteissä ja mikrobibiotekniikassa.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Joulukuuhun 2009 mennessä Helsingin käräjäoikeus oli kuudesti antanut Directalle suosiollisen päätöksen velkasuhteeseen perustuvan saatavan lainvoimaisuudesta. Yhtiön mukaan päätökset olivat osoitus siitä, että sopimukset ovat päteviä. Suomen Yrittäjien lainsäädäntöasioiden päällikkö kuitenkin huomautti Kauppalehdessä, ettei käräjäoikeuden yksipuolinen päätös kerro mitään saatavien oikeellisuudesta, koska itse sopimussuhdetta ei velkomustuomioissa käsitellä.
Pikkuplaneetta
30. tammikuuta 2010 tunnettiin 231 665 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 15 615. 5. tammikuuta 2015 tunnettiin 422 636 numeroitua pikkuplaneettaa, joista nimettyjä oli 19 044.
Helsingin yliopiston maatalous-metsätieteellinen tiedekunta
Ruralia-instituutti
Mikkelissä ja Seinäjoella toimivan Ruralia-instituutin painoalat ovat paikalliskehitys, kestävä ruokaketju ja uudistuva biotalous. Ruralia-instituutti on ollut osa maatalous-metsätieteellistä tiedekuntaa vuodesta 2015 alkaen.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Helsingin kihlakunnansyyttäjä ilmoitti 30.6.2010 nostavansa yhtiötä ja viittä sen vastuuhenkilöä vastaan syytteet törkeästä petoksesta ja markkinointirikoksesta. Syyttäjä ilmoitti myös vaativansa yhtiölle yhteisösakon määräämistä.
Pikkuplaneetta
Nimen tausta
Sanaa pikkuplaneetta on käytetty jo 1800-luvulta lähtien, ja nimitykset pikkuplaneetta, asteroidi ja planetoidi ovatkin olleet pitkään synonyymejä, mutta nykyään tunnetaan monia aurinkokunnan ulko-osissa kiertäviä pikkuplaneettoja kuten transneptunisia kohteita, joita ei aina luokitella asteroideiksi. IAU:n vuoden 2006 planeetan määritelmässäkin asteroidit ja transneptuniset kohteet mainittiin erikseen. Tästä voidaankin päätellä että asteroidi-nimitys viittaa aurinkokunnan sisempien osien pikkuplaneettoihin.
Weetabix
Weetabix on samannimisen yhtiön tuottama aamiaismuropatukkamerkki. Weetabix-murokkeita tarjotaan kulhossa maidon ja hillon, hedelmien tai sokerin kanssa. Maidossa liotessaan Weetabix muuttuu vähitellen puuromaiseksi.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Alkuvuodesta 2010 Da Online palkkasi viestintäasiantuntija Jussi Lähteen viestintäjohtajakseen Directan kolhiintuneen julkisuuskuvan kohentamiseksi. Heinäkuun alkuun 2011 mennessä Directa oli hävinnyt seitsemän ensimmäistä laskuriitoihin liittyvää oikeudenkäyntiään Helsingin käräjäoikeudessa. Yhtiö oli itse tuolloin jättänyt kaikkiaan 1 210 kannetta asiakasyrittäjien maksamattomista laskuista. Vastaajien oikeudenkäyntikulut määrättiin yhtiön maksettaviksi. Directa valitti hovioikeuteen.
Pikkuplaneetta
Nimen tausta
Vuonna 2006 IAU luokitteli pikkuplaneetat ja komeetat kääpiöplaneettoihin ja aurinkokunnan pienkappaleisiin. Pikkuplaneetat joiden painovoima muokkaa ne pyöreiksi ovat kääpiöplaneettoja ja muut pikkuplaneetat ovat pienkappaleita. Nimitystä pikkuplaneetta voi IAU:n mielestä kuitenkin vielä käyttää. (IAU kuitenkin suosittelee nimityksiä pienkappale ja kääpiöplaneetta.) Edelleenkin pikkuplaneetat ja komeetat numeroidaan ja nimetään eri tavoin. Nykyään pikkuplaneetoista vain viisi: 1 Ceres, 134340 Pluto, 136108 Haumea, 136199 Eris ja 136472 Makemake luokitellaan kääpiöplaneetoiksi.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Markkinaoikeus kielsi maaliskuussa 2012 Directaa käyttämästä markkinoinnissaan menettelyä, jossa jätetään kertomatta asiakkaan yritystietoihin merkittävän maantieteellisen toimialueen merkityksestä hakuosuman muodostumiselle. Lisäksi kiellettiin menettely, jossa asiakkaalle ei selvitetä yksiselitteisestu, mitä sopimuksessa tarkoitetaan hakutapahtumalla. Kieltoa tehostettiin 200 000 euron uhkasakolla. Tammikuussa 2013 korkein oikeus hylkäsi Directan valituslupahakemuksen ja Markkinaoikeuden päätös sai näin lainvoiman.
Weetabix
Suomessa Weetabixia markkinoi Oy Transmeri Ab.
Directa
Laskutuskohu ja tuomiot
Kesäkuussa 2012 Directan toimitusjohtaja Ville Komppa tuomittiin viideksi kuukaudeksi ehdolliseen vankeuteen markkinointirikoksesta Helsingin käräjäoikeudessa. Directa tuomittiin maksamaan valtiolle 90 000 € rikoksen tuottamasta taloudellisesta hyödystä. Petosta koskevat syytteet hylättiin. Helsingin hovioikeudessa Kompan tuomio säilyi lähes ennallaan. Directa-yhtiölle tuomitut korvaukset kovenivat 90 000 eurosta lähes 1,8 miljoonaan. Joulukuussa 2016 korkein oikeus vahvisti Kompan vankeustuomion ja asetti hänet kolmen vuoden liiketoimintakieltoon. Directan vahingonkorvauksiksi määrättiin 1,5 miljoonaa.
Directa Oy:n liikevaihto ja nettotulos ovat laskutuskohun käsittelyn siirryttyä tuomioistuimiin romahtaneet. Kun yhtiön liikevaihto vuonna 2010 oli 7,6 miljoonaa euroa ja voitto 1,2 miljoonaa, tilikaudella 2012 liikevaihto oli enää 1,3 miljoonaa ja tilikauden tappio 676 000 Euroa. Vuonna 2015 liikevaihto oli enää 251 000 euroa ja oma pääoma vuoden lopussa 273 000 euroa miinuksella.
Weetabix
Historiaa
Weetabix juontaa juurensa australialaisen Edward Halseyn vuonna 1898 perustamaan viljapohjaisia elintarvikkeita valmistaneeseen Sanitarium Health Food Companyyn, joka kehitti täysjyvävehnästä puristetun Granose-murokkeen. Yritys osti vuonna 1926 kasvisruokaa suosivan seitsemännen päivän adventismiliikkeen perustaman The Grain Companyn, jonka Weet-Bix-niminen makeutettu vehnämuroke oli noussut Granosen kilpailijaksi Australiassa. Vuonna 1932 kolme eteläafrikkalaista adventistia muutti Englantiin perustamaan sinne Weetabix Limitedin valmistaakseen omaa versiotaan australialaistuotteesta. Brittiyhtiö teki pian sopimuksen yhdysvaltalaisen American Cereals Companyn kanssa, ja Weetabix alkoi levitä myös Pohjois-Amerikkaan. Omistajanvaihdoksen myötä Weetabix kuitenkin vetäytyi Amerikan markkinoilta 1947 ja palasi sinne vasta 1981. Vuonna 1971 Weetabix-yhtiö toi markkinoille toisen menestystuotteensa, Alpen-myslin. Vuonna 2000 Weetabix nousi Britannian eniten myydyksi aamiaismurotuotteeksi.
Pikkuplaneetta
Pikkuplaneettojen ryhmittely
thumb|Kääpiöplaneetaksi luokiteltu transneptuninen kohde 134340 Pluto ja sen järjestelmä. Pluto on 136199 Eriksen kanssa suurin tunnettu pikkuplaneetta. Se on silti esim. Maan Kuuta pienempi. Pikkuplaneetat voidaan jakaa kiertoratansa mukaan eri ryhmiin.
Numerointi
Pikkuplaneetan ensihavainnolla sille annetaan väliaikainen nimi, joka on muotoa 2009 GA3. Nimessä 2009 viittaa havaintovuoteen. Ensimmäinen kirjain kertoo kuukauden, toinen kirjain yhdessä numeron kanssa kertoo sen, monesko kyseisen ajanjakson havainto on kyseessä. Aiemmin on käytetty useitakin tästä poikkeavia väliaikaisia nimiä.
Kuukausikirjaimet ovat A tammikuun 1.–15. päiville, B tammikuun lopulle, C helmikuun 1–15 jne (I:tä ei käytetä). Kyseisen puolen kuun ensimmäinen havainto on A, toinen B jne (I:tä ei käytetä). 25. havainto on Z ja sitä seuraa A1, B1 ... Z1 ja sitten A2 jne. 2009 GA3 on siten vuoden 2009 huhtikuun alkupuolen 76. havaittu pikkuplaneetta.
Kun tiettyä pikkuplaneettaa on havaittu riittävän useasti, jotta sen rata voidaan laskea, se saa oikean numeron, esim. 2009 GA3:sta tulee (301552) 2009 GA3.
Tämän jälkeen sille voidaan antaa nimi.
Nimeäminen
Pikkuplaneetan saa nimetä sen löytäjä. Pikkuplaneettoja tunnetaan nykyään niin monia ettei niille kaikille ole annettu edes nimeä, vaan ne tunnetaan vain väliaikaisilla tunnuksilla. Tällaisia ovat esim. päävyöhykkeen asteroidit (67890) 2000 WK61 ja (123456) 2000 WO137, sekä transneptuniset kohteet (15788) 1993 SB ja (15789) 1993 SC. Alhaisimman numeron omaava nimetön ja numeroitu pikkuplaneetta on (3708) 1974 FV1.
Tämä nimeämistapa ei kuitenkaan ole aina ollut käytössä, sillä ensimmäisiä löydettyjä pikkuplaneettoja (jotka olivat päävyöhykkeen asteroideja) kuten 1 Ceres (löytyi vuonna 1801 ja on ensimmäinen löydetty pikkuplaneetta) tai 2 Pallas (löytyi vuonna 1802) pidettiin aluksi varsinaisina planeettoina ja ne saivatkin nimensä planeettojen tapaan roomalaisesta ja kreikkalaisesta mytologiasta. 1850-luvulla ne kuitenkin menettivät asemansa ja tällöin nimet asteroidi ja pikkuplaneetta tulivat yleiseen käyttöön. Niiden nimien eteen lisättiin löytöjärjestyksen mukainen numero. Nykyään pikkuplaneetat saavat numeronsa vasta kun niiden rata tunnetaan kunnolla, eli järjestys ei ole enää löytämisen vaan radan laskemisen mukainen.
Kaikkien pikkuplaneettojen nimeäminen ei kuitenkaan ole yhtä vapaata. Esimerkiksi Jupiterin troijalaiset nimetään Troijan sodan sankarien mukaan, esim. 624 Hektor ja 1404 Ajax. Kentaurit nimetään tietysti mytologisten kentaurien mukaan, esim. 2060 Chiron ja 5145 Pholus. Resonoivat transneptuniset kohteet kuten plutinot nimetään myyttisillä manalaan liittyvillä nimillä. Nimityksen alkuperä on plutino 134340 Pluto, joka oli ensimmäinen löydetty transneptuninen kohde (löytyi vuonna 1930) ja jota pidettiin aluksi varsinaisena planeettana. Muita plutinoita ovat esim. 28978 Ixion ja 90482 Orcus. Klassiset Kuiperin vyöhykkeen kohteet (cubewanot) nimetään luomiseen liittyvin mytologisin nimin, esim. 50000 Quaoar ja 88611 Teharonhiawako. Maan lähelle tuleville asteroideille annetaan usein (mutta ei aina esim. 9950 ESA) mytologisia nimiä kuten 1566 Icarus, 8034 Akka ja 85585 Mjolnir.
Phil Rizzuto
thumb|Phil Rizzuto Philip Francis (Phil) Rizzuto (25. syyskuuta 1917 – 14. elokuuta 2007) oli yhdysvaltalainen Major League Baseball -pelaaja ja urheiluselostaja. Hän syntyi Brooklynissä, New Yorkissa, ja pelasi New York Yankeesille vuosina 1941–1942 ja 1946–1956. Uran keskeytti tilapäisesti palvelu Yhdysvaltain laivastossa toisessa maailmansodassa. Hän tuli myöhemmällä urallaan tunnetuksi televisiosta ja radiosta, ja hänelle myönnettiin muun muassa Babe Ruth -palkinto 1951 sekä vuonna 1994 paikka Baseball Hall of Famesta. Vuonna 1950 hän oli American Leaguen "Most Valuable Player".
Useat lähteet antavat Rizzuton syntymäajankohdaksi vuoden 1918, mutta hän on tunnustanut muunnelleensa totuutta iästään uransa alkuvaiheina, mikä antaa oikeaksi syntymäajaksi päivämäärän 25. syyskuuta 1917.
Rizzuto menehtyi 14. elokuuta 2007 kärsittyään viimeisinä vuosinaan huomattavan heikosta terveydestä. Hän eli hoitokodissa New Jerseyn West Orangessa.
Pikkuvuoripeippo
Levinneisyys
Pikkuvuoripeippoa tavataan laajalla alueella Aasian keskiosissa. Lajia on kuvattu yleiseksi, ja se on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Trier
Trier on kaupunki Rheinland-Pfalzin osavaltiossa, läntisessä Saksassa. Se sijaitsee Mosel-joen varrella, lähellä Luxemburgin rajaa, tärkeällä Mosel-Saar-Ruwerin viininviljelyalueella. Vuoden 2019 väestönlaskennassa siellä oli 111 528 asukasta, ja se on pinta-alaltaan 117,06 neliökilometrin suuruinen. Asukastiheys kaupungissa on 953 as/km².
Trier on yksi Saksan vanhimmista kaupungeista, mahdollisesti vanhin. Rooman keisari Augustus perusti kaupungin noin vuonna 15 eaa. Gallia Belgican provinssin keskukseksi. Silloin kaupungin nimi oli Augusta Treverorum, josta on johdettu nykyinen nimi.
Trierissä sijaitsee vuonna 1970 perustettu Trierin yliopisto. Kaupunki tunnetaan myös Karl Marxin syntymäkaupunkina. Trierin roomalaiset muistomerkit (Porta Nigra), tuomiokirkko sekä Liebfrauenkirche ovat UNESCOn maailmanperintöluettelossa.
Trierin ympäristössä ajetaan myös joka vuosi Saksan MM-ralli.
Siuron linnavuori
Siuron linnavuori sijaitsee Nokialla Siuronkosken yläpuolella, Jokisenveden itärannalla. Linnan alueella ovat useita satoja metrejä pitkät kivivallit ja linnanportin luona on jäännöksiä korkeammasta kivivallista ja tornista. Kivivallin päällä on ollut puuvarustus. Arkeologi Hj. Appelgrenin tutkimuksien mukaan linnassa on myös asuttu. Linnavuoren kylän puoleisella laidalla, vallien lähellä on ollut kaivanto eli ns. kravi. Siuron Linnavuoren aluetta on tutkittu arkeologisesti vuodesta 1882 alkaen, vuonna 1952 ja 2000-luvulla.
Linnavuoren kallioihin on louhittu sodan aikana Valtion Lentokonetehtaan Linnavuoren moottoritehtaan tiloja: osa tehtaasta rakennettiin Linnavuoren viereen, ja tehtaan ympärille on kasvanut lentokoneteollisuuden työväen asuinalue, jota nimitetään Nokian Linnavuoreksi.
thumb|right|200px|Siuron Linnavuoren pohjapiirros.
Gabriel Narutowicz
Gabriel Narutowicz (17. maaliskuuta 1865 – 16. joulukuuta 1922) oli Puolan ensimmäinen presidentti. Hänet surmattiin vain muutamia päiviä virkaanastumisensa jälkeen.
Opiskelu Venäjällä ja työura Sveitsissä
Narutowicz oli kotoisin ylhäisöperheestä Telšiaista. Ylioppilaaksi hän valmistui Kuurinmaalla, Liepājassa, minkä jälkeen hän jatkoi opintojaan Pietarissa, mutta sairastuminen tuberkuloosiin pakotti hänet siirtymään hoitoon Sveitsiin Davosiin. Sittemmin hän jatkoi opintojaan Sveitsissä Zürichin teknillisessä korkeakoulussa (silloinen Zürichin polyteknillinen instituutti), josta hän valmistui 1891 rakennusinsinööriksi. Narutowicz oli saanut Sveitsin kansalaisuuden vuonna 1886. Sen jälkeen hän aluksi työskenteli rakennusinsinöörinä rautateiden rakentamisessa. Sitten vuonna 1898 hän siirtyi hydrauliikkateollisuuden palvelukseen, jossa hän oli mukana vesivoimalaitosten rakentamiessa niin Sveitsissä kuin Itävalta-Unkarissa. Vuonna 1908 hänet nimitettiin ETH Zürichin hydrauliikan professoriksi. Vuosina 1913-20 hän toimi tiedekunnan dekaanina. Vuosina 1917–20 Narutowicz toimi vielä keskeisessä asemassa rakennusteknisesti vaativan ja suuren Mühlebergin vesivoimalaitoksen rakentamisessa Aare-jokeen.
Paluu itsenäistyneeseen Puolaan
Puolan itsenäistyttyä ja olojen rauhoituttua pitkän sotajakson jälkeen Narutowicz oli uudesa tilanteessa. Hän oli ollut naimisissa Puolan valtionpäämiehen, marsalkka Józef Piłsudskin serkun kanssa, joka oli tässä vaiheessa kuollut. Piłsudski halusi Narutowiczin palaavan takaisin Puolaan, ja Narutowicz suostui tähän. Narutowicz valittiin neljään peräkkäiseen hallitukseen ministerinä tehtävänään Puolan jälleenrakentaminen. Kesäkuussa 1922 hänestä tuli ulkoministeri Artur Śliwińskin hallitukseen ja edelleen Julian Nowakin hallitukseen. Narutowiczin kielitaito eli sujuva ranskan ja saksan kielen taito nähtiin etuna erilaisissa kansainvälisissä neuvottelutilanteissa, joihin puolalaisministerit joutuivat 1920-luvun alun Euroopassa.
Puolan oikeistopuolueet halusivat rajoittaa valtionpäämiehen eli käytännössä marsalkka Piłsudskin asemaa, joka itsenäistymisen jälkeisen perustuslain mukaan tarjosi valtionpäämiehelle laajat valtaoikeudet. Uusi presidentin valtaa rajannut perustuslaki aiheutti Piłsudskin syrjään siirtymisen valtionpäämiehen tehtävästä. Puolan parlamentti valitsi Narutowiczin maan ensimmäiseksi presidentiksi 9. joulukuuta 1922. Hän astui virkaansa 11. joulukuuta.
Suhtautuminen Narutowicziin presidenttinä oli erittäin ristiriitaista, ja jo viisi päivää virkaan astumisen jälkeen taiteilija Eligiusz Niewiadomski ampui hänet Varsovassa. Salamurhaaja tuomittiin kuolemaan, mutta hänestä tuli jonkinlainen kulttihahmo, jonka mukaan kastettiin seuraavana vuonna 300 Eligiusz-nimistä lasta. Narutowiczin seuraajaksi Puolan presidenttinä nousi Stanisław Wojciechowski.
Vitonen (jalkapallo)
Vitonen on Suomen jalkapalloilun kuudenneksi korkein sarjataso. Sarja perustettiin vuonna 1973 nimellä V divisioona. Nimi muutettiin Vitoseksi 1990-luvulla. Vitonen on jaettu 20 lohkoon ja sitä hallinnoi Suomen Palloliiton 11 lääniä. Vitosen joukkueet kilpailevat myös Suomen Cupissa. Vitosesta voi myös pudota Kutoseen.
Sastamala (pitäjä)
Sastamalan pitäjä eli Saastamala oli suuri Satakunnan historialliseen maakuntaan kuulunut pitäjä. Se lienee muodostunut jo 1200-luvulla. Sastamala-nimi esiintyi ensimmäisen kerran muodossa Sastamall eräässä kuningas Birger Maununpojan kirjeessä vuodelta 1300 tai 1303. Piispa Pentti Gregoriuksenpoika mainitsi Sastamalan itsenäisenä seurakuntana vuonna 1328.
Ennen Sastamalan kirkkopitäjää oli arkeologi Unto Salon mukaan olemassa kaksi rautakautista muinaispitäjää, Karkku ja "Tyrvää" (jälkimmäisen alkuperäisestä nimestä ei ole tietoa).
Keskiajalta lähtien Sastamala kuului 1300-luvulla syntyneeseen Kokemäenkartanon linnalääniin ja myöhemmin vuonna 1634 perustettuun Turun ja Porin lääniin. Vuonna 1412 Kokemäenkartanon lääni jaettiin kahteen kihlakuntaan, Ylä- ja Ala-Satakuntaan. Sastamala kuului Ylä-Satakuntaan.
Työ (fysiikka)
pienoiskuva|Pieneen punnukseen kohdistuva voima F tekee työn W=Fs kun punnus nousee korkeudelle s. Työ on fysikaalinen suure, joka kuvaa energian siirtymistä systeemien välillä tai energialajista toiseen voiman vaikutuksesta. Työn tunnuksena käytetään kirjainta W (englannin sanasta work), ja sen SI-yksikkö on energian yksikkö joule (tunnus J).
Sastamala (pitäjä)
Kirkkopitäjä
Tästä kirkkopitäjästä muodostuivat alueen myöhemmät seurakunnat. Muistona Sastamalan pitäjän vanhoista eräomistuksista on myös Pohjanlahden rannalla sijaitsevan Merikarvian ruotsinkielinen nimi Sastmola. Kirkollisesti Merikarvian ei kuitenkaan uskota koskaan kuuluneen Sastamalaan, sillä se oli jo keskiajalla osa Ulvilan kirkkopitäjää, josta se erotettiin itsenäiseksi seurakunnaksi vuonna 1639. Siikainen puolestaan erosi Merikarviasta omaksi seurakunnakseen vuonna 1861.
Työ (fysiikka)
Yksinkertaisimmillaan työ on kappaleen siirtämiseksi tehtyä mekaanista työtä, joka lasketaan kappaleeseen vaikuttavan voiman ja kappaleen siirtymän matkan tulona: olettaen että voima pysyy koko ajan samansuuruisena ja kappaleen liikkeen suuntaisena. Työ on skalaarinen suure, joten sillä ei ole suuntaa, ainoastaan etumerkki joka ilmaisee sen pyrkiikö voima kasvattamaan vai pienentämään kappaleen liike-energiaa. Kappaleeseen tehty työ voi mennä joko kappaleen kiihdyttämiseen tai kitkan ja muiden vastusvoimien voittamiseen. Ensimmäisessä tapauksessa työ siirtyy kappaleen liike-energiaksi, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa se siirtyy kappaleen ja sen ympäristön sisäenergiaksi, kasvattaen niiden lämpötilaa. Ensimmäisessä tapauksessa kappale jatkaa kulkuaan työn tekemisen jälkeen, kun taas jälkimmäisessä tapauksessa se jää paikalleen.
Sastamala (pitäjä)
Sastamalan hajoaminen ja uudelleen muodostuminen
Myöhemmin Sastamala hajosi kahteen osaan. Sastamalasta irtaantui ensimmäisenä Kyrön pitäjä (Hämeenkyröstä-Kankaanpäästä Kyröjoen suistoon Pohjanlahdelle ulottuva alue), keskuksenaan Hämeenkyrö. Ala-Sastamalan alueesta kehittyivät Tyrvää, Vammala, Kiikoinen ja Kiikka.
Työ (fysiikka)
Mekaanisen siirtotyön lisäksi muita työn muotoja ovat esimerkiksi kaasun paineen tekemä tilavuudenmuutostyö sekä sähkökentän sähkövarauksen siirtämiseksi tekemä työ. Konservatiivisen voiman, kuten painovoiman, tekemä työ ei riipu kappaleen kulkemasta reitistä, vaan ainoastaan kappaleen sijainnista tarkasteltavan prosessin alku- ja loppuhetkellä.
Sastamala (pitäjä)
Sastamalan hajoaminen ja uudelleen muodostuminen
Pietari Brahen aikoina 1600-luvun alkupuolella, jolloin seurakuntia pilkottiin yleisemminkin, Sastamalasta irtautui Ylä-Sastamala eli Mouhijärvi, joka oli jo jonkin aikaa ennen irtautumista ollut kappeliseurakuntana. Ylä-Sastamalasta muodostuivat sittemmin Mouhijärvi, Suodenniemi ja Lavia. Viimeisenä itsenäistyi Suoniemi vuonna 1908. Tyrväätä eli Kallialaa nimitettiin Ala-Sastamalaksi.
Työ (fysiikka)
Työn merkitys suureena perustuu työ­­–energiaperiaatteeseen, jonka perusteella systeemin liike-energian muutos vastaa siihen tehtyä työtä. Mekaanisen energian käsitteen kautta tämä havainto yleistyy energian säilymislaiksi, johon läheisesti liittyvän termodynamiikan ensimmäisen pääsäännön mukaan suljetun systeemin sisältämän energian muutos vastaa siihen tehdyn työn ja siihen virtaavan lämmön summaa. Lämpö ja työ ovat molemmat tapoja siirtää energiaa systeemien välillä, ja niiden ero syntyy erottelusta mikroskooppisten ja makroskooppisten vapausasteiden välillä: Työllä tarkoitetaan makroskooppisten, järjestäytyneiden vapausasteiden kautta siirtyvää energiaa, kun taas lämpö on mikroskooppisten epäjärjestäytyneiden vapausasteiden kautta siirtyvää energiaa. Termodynamiikan sovelluksista yksi merkittävin on lämpövoimakone, esimerkiksi polttomoottori, joka muuttaa lämpöä työksi. Carnot'n kierto on hyötysuhteeltaan parhaan mahdollisen lämpövoimakoneen malli.
Sastamala (pitäjä)
Sastamalan hajoaminen ja uudelleen muodostuminen
Vammala erosi itsenäiseksi kauppalaksi Tyrväästä vuonna 1915, mutta jäi seurakunnallisesti osaksi Tyrväätä. Karkku ja Tyrvää liitettiin Vammalaan (kaupunki vuoden 1965 alusta lukien) sekä Suoniemi silloiseen Nokian kauppalaan vuoden 1973 alussa. Vuonna 1993 Mouhijärvi siirtyi Turun ja Porin läänistä Hämeen lääniin.
Työ (fysiikka)
Työn käsite vakiintui mekaniikkaan 1800-luvulla. Ranskalainen insinööri Gaspard-Gustave Coriolis otti termin ranskankielisen termin quantité de travail eli työn määrä käyttöön nykymerkityksessään 1820-luvulla. Energian säilymislaki sekä työn ja lämmön vastaavuus kehitettiin samoihin aikoihin 1800-luvun alkupuoliskolla.
Vakiovoiman tekemä työ
Yksinkertaisimmillaan työ on voiman kappaleen siirtämiseksi tekemää mekaanista työtä. Vakiosuuruisen voiman F kappaleeseen tekemä työ sen siirtyessä suoraviivaisesti pisteestä A pisteeseen B on missä {\Delta}r on kappaleen siirtymä matka. Mitä pidempi matka kappaletta siirretään, tai mitä suurempaa voimaa kappaleen siirtämiseksi käytetään, sitä suurempi on tehty työ.
Työtä voidaan tehdä esimerkiksi kappaleen nostamiseksi. Jos punnuksen massa on 1 kilogramma, siihen vaikuttavan painovoiman suuruus on noin 10 newtonia. Kun punnus nostetaan 2 metrin korkeudelle, on painovoiman voittamiseksi tehtävä työtä vähintään
missä energian yksikkö joule vastaa yhtä newtonmetriä. (1 J = 1 N·m). Saman kappaleen nostamiseksi kaksinkertaiselle korkeudelle tai kaksi kertaa painavamman kappaleen nostamiseksi samalle korkeudelle täytyy tehdä kaksinkertainen työ.
Kappaleen pitämiseksi paikoillaan tietyllä korkeudella ei tarvitse tehdä työtä sanan fysikaalisessa merkityksessä. Niinpä esimerkiksi punnuksen roikkuessa köyden varassa, köysi ei tee siihen työtä. Ihminen kuitenkin väsyy pitäessään raskasta punnusta paikoillaan ilmassa käsiensä varassa, sillä käsien lihassäikeet eivät pysy staattisena, vaan tekevät työtä jatkuvasti supistuessaan ja rentoutuessaan. Tämä työ ei kuitenkaan kohdistu punnukseen, vaan käden osasta toiseen.
Yllä voiman oletettiin olevan siirtymän suuntainen. Jos näin ei ole, lasketaan työ pistetulona
missä on kappaleeseen vaikuttava voimavektori,  on sen siirtymä alkupisteestä  loppupisteeseen, ja \alpha on voiman ja siirtymän välinen kulma. Voimalle, joka on samansuuntainen kappaleen liikesuunnan kanssa, ja työn etumerkki on positiivinen: voima tekee tällöin positiivista työtä, pyrkien kasvattamaan kappaleen liike-energiaa. Kappaleen liikesuunnan kanssa vastakkainsuuntaiselle voimalle sen sijaan, jolloin voima tekee negatiivista työtä ja jarruttaa kappaletta.
Sen sijaan voima, joka vaikuttaa liikettä vastaan kohtisuoraan, ei tee työtä, sillä. Esimerkiksi tukivoimat eivät tee työtä kappaleen liikkuessa tasoa pitkin. Vaikka voima ei tekisikään työtä, se voi kuitenkin muuttaa kappaleen liikesuuntaa: ympyräradalla liikkuvaan kappaleeseen vaikuttava keskihakuvoima ei tee työtä jos radan säde pysyy vakiona.
Työ–energiaperiaate yhdelle hiukkaselle
Työn määritelmä voidaan perustella tarkastelemalla yksittäiseen hiukkaseen vaikuttavan voiman aikaansaamaa liike-energian muutosta. Hiukkasella tarkoitetaan tässä kappaletta, jolla ei ole minkäänlaista sisäistä rakennetta, joka voisi varastoida tai vapauttaa energiaa, vaan jonka energia määräytyy yksinomaan sen nopeuden ja paikan perusteella. Hiukkasen liike-energia on
missä m on hiukkasen massa ja v on sen nopeus. Liike-energian muutos pienellä aikavälillä {\rm d}t vastaa differentiaalia
missä toisessa vaiheessa käytettiin dynamiikan peruslakia,, ja tunnistettiin hiukkasen differentiaaliseksi siirtymäksi. Yllä on hiukkaseen vaikuttava kokonaisvoima, ja  on hiukkasen nopeusvektori. Integroimalla tämä lauseke hiukkasen kulkeman polun yli, saadaan työ–energiaperiaate,
Jobin kirja
Jobin kirja on yksi Raamatun Vanhan testamentin viisauskirjoista. Se on Raamatun 18. ja juutalaisen Raamatun Tanakin kolmannen pääosion Ketuvimin kolmas kirja. Kirjan tekstilajeja ovat proosa ja runous. Kirjaa pidetään yleisesti yhtenä Raamatun vaikeatulkintaisimmista kirjoista ja siksi siitä onkin monia paljon toisistaan eriäviä tulkintoja. Varsin yleisesti sen on joka tapauksessa katsottu käsittelevän muun muassa niin sanottua pahan ongelmaa.
Työ (fysiikka)
Työ–energiaperiaate yhdelle hiukkaselle
jonka mukaan hiukkasen liike-energian muutos vastaa siihen vaikuttavan kokonaisvoiman tekemää työtä. Tässä T_A ja T_B ovat kappaleen liike-energiat prosessin alku- ja loppuhetkellä, ja kokonaisvoiman tekemä työ määritellään viivaintegraalina
Jobin kirja
Historia
Tekstin sisäisten viitteiden perusteella on esitetty, että kirja olisi kirjoitettu kuningas Daavidin tai kuningas Salomon aikana. Tällaisia viitteitä ovat kirjan mielialan ja kielen yhtäläisyydet Psalmien ja Sananlaskujen kirjojen kanssa, "viisauden" ajatuksen yleisyys, sekä kirjan sommittelun tyyli ja luonne. Suurin osa tutkijoista ajoittaa kirjan kuitenkin Babylonian vankeuden aikoihin, tosin ainut kirjassa mainittu valuutta, kesita, viittaisi patriarkkojen aikaan.
Työ (fysiikka)
Työ–energiaperiaate yhdelle hiukkaselle
Jos vaikuttava voima pysyy vakiona koko prosessin ajan, integraalimääritelmä pelkistyy tuloksi, missä on hiukkasen siirtymävektori.
Jobin kirja
Historia
Nykyaikaiset eksegeettiset tutkimukset ovat päätelleet, että vaikka kirja sisältää sellaisia viittauksia muinaisaikaisiin ajatuksiin kuin "taivaallisen neuvoston kokous" ja vaikka jo Hesekiel tunsi Jobin tarinan, kirja olisi muotoutunut lopullisesti nykyiselleen vasta 300-luvulla eaa. Jobin legenda sai alkunsa Edomin maassa. Tutkijat ovat yhtä mieltä siitä, että kirjan aloitus ja loppuosa kirjoitettiin, jotta ne muuttaisivat keskustarinan proosamuotoon eräänlaiseksi "kansantaruksi". Alku- ja loppuosassa Jumalan nimenä on Jahve, jota myös edomilaiset käyttivät. Itse keskustarinan on arveltu olevan toisesta lähteestä.
Sisältö
Jobin kirjan rakenne on seuraava:
Työ (fysiikka)
Työ–energiaperiaate yhdelle hiukkaselle
Samoin kuin voimia, voidaan töitä laskea yhteen: Jos hiukkaseen vaikuttaa useita voimia, siten että kokonaisvoima on, voidaan hiukkaseen tehty työ laskea yksittäisten voimien tekemän työn summana:
Jobin kirja
Juoni
Bosrassa asuvalle Serahille syntyy poika nimeltä Job. Job nousee Edomin kuninkaaksi valtakunnan ensimmäisen kuninkaan, Belan, kuoltua. Jobin kirjan päähenkilö – Job – on Uusin maassa asuva, Edomin mahtava, järjestysluvultaan toinen, kuningas. Job mainitaan myös Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa, Hesekielin kirjassa ja Ensimmäisessä aikakirjassa, jossa on sitaatinomainen maininta Jobista.
Linkitetty lista
Tietojenkäsittelytieteessä linkitetty lista on yksi ohjelmoinnissa käytettävistä perustietorakenteista. Se koostuu joukosta solmuja eli alkioita, jotka sisältävät tietokenttien lisäksi viittauksen (”linkin”) joko seuraavaan solmuun tai seuraavaan ja edelliseen solmuun. Linkitetyissä listoissa solmun voi lisätä ja poistaa vakioajassa. Linkitetty lista ei mahdollista hakua taulukon tapaisella suoralla haulla. Linkitetyt listat voivat olla yksisuuntaisia (yhteen suuntaan linkitettyjä), kaksisuuntaisia (kahteen suuntaan linkitettyjä) tai renkaaksi linkitettyjä.
Jobin kirja
Juoni
thumb|240px|right|Paholainen Jobin kimpussa. [[William Blake, 1826–1827.]] Jobin kirjan kertomuksessa Job on vanhurskas, nuhteeton ja Jumalaa pelkäävä mies, jolla on seitsemän poikaa, kolme tytärtä, paljon palvelusväkeä ja suuri joukko karjaa. Eräänä päivänä enkelit tulivat koolle Jumalan eteen. Jumala kiinnittää vastustajansa Saatanan huomion, kuinka nuhteeton Job on. Saatana alkaa rienata Jobia, ja sanoo, että tämä on vanhurskas ainoastaan siksi, että hänen elämänsä on niin siunattua – jos häneltä otettaisiin vähänkin pois, hän varmasti kiroaisi Jumalan vasten tämän kasvoja. Niinpä Jumala antaa Saatanalle vapaat kädet tehdä Jobille mitä tahtoo, ainoastaan Jobiin itseensä hän ei saisi koskea. Saatana antaa rosvojen ja onnettomuuksien tappaa Jobin lapset, palvelijat ja karjan. Silloin Job lausui usein siteeratut, hänen oikeamielisyyttään hyvin kuvaavat sanansa:
Työ (fysiikka)
Työ–energiaperiaate yhdelle hiukkaselle
missä W_i on i:nnen voiman hiukkaseen tekemä työ.
Jobin kirja
Juoni
Myöhemmin Jumala kiinnittää jälleen vastustajansa huomion Jobin uskollisuuteen. Saatana vastaa, että kyllähän tämä on uskollinen kun saa vielä olla hengissä – jos hänelle itselleen sattuisi mitään, hän varmasti kiroaisi Jumalan. Niinpä Jumala antaa Saatanalle luvan tehdä Jobille mitä tahtoo, kunhan ei veisi tämän henkeä. Saatana kiusasi Jobia paiseilla. Job pysyi silti uskollisena. Hän kirosi syntymänsä ja valitti, mutta ei suostunut kiroamaan Jumalaa, vaikka hänen vaimonsa neuvoi Jobia näin:
Työ (fysiikka)
Konservatiiviset ja dissipatiiviset voimat
Yllä annettu muoto työ–energiaperiaatteesta ei ole ainoa mahdollinen, vaan se voidaan esittää eri muodossa jakamalla hiukkaseen vaikuttavat voimat kolmeen luokkaan: konservativiisiin, dissipatiivisiin ja ulkoisiin voimiin. Kokonaistyö saadaan näihin luokkiin kuuluvien voimien summana:
Linkitetty lista
Linkitettyjä listoja pystyy toteuttamaan useimmilla ohjelmointikielillä. Lisp- ja Scheme-kielissä tietorakenne ja listaoperaatiot ovat sisäänrakennettuna. C- ja C++-kielissä linkitetyt listat on järkevintä toteuttaa osoittimien avulla.
Jobin kirja
Juoni
Tragedian seurauksena Jobin ystävät (Elifas, Bildad, Sofar ja Elihu) tulevat esittämään Jobille näkemyksensä siitä, miksi kävi niin kuin kävi. Heillä on tarjota Jobille kiitettävä määrä hypoteesejä muun muassa Jobin salaisista synneistä, joista tapahtunut on rangaistusta. Job puolustautuu, valittaa kärsineensä pahaa ja vaatii Jumalaa tilille hänen ystäviensä puhuessa Jumalan puolesta. Hän kiroaa syntymänsä useaan otteeseen, muttei missään vaiheessa Jumalaa. Ystävät esittävät muun muassa, että Job olisikin kaikesta huolimatta elänyt jumalattomasti ja ansainnut kohtalonsa sekä siitä, että kärsimykset olisivat olleet Jumalan keino kasvattaa ihmistä. Job harmistuu ystävien puheista ja pitää niitä pilkkaavina ja epärehellisinä, korostaen esimerkiksi että moni täysin jumalatonkin mies elää paljon Jobia onnellisemmin.
Lopulta Jumala itse puuttuu keskusteluun, ja kertoo voimastaan, luomistyöstään ja maailman ylläpidosta, sekä osoittaa määräävänsä oikean ja väärän. Runollisessa osuudessa esiintyvät muun muassa Leviatan ja Behemot. Job nöyrtyy ja Jumala hyväksyy Jobin, mutta tuomitsee sen sijaan hänen ystävänsä Elifasin, Bildadin ja Soofarin jotka ovat antaneet Jumalasta väärän kuvan ja määrää heidät antamaan uhrilahjoja. Jumala palauttaa Jobin onnen ja hän saa kaikkea kaksinkertaisesti aikaisempaan verrattuna – paitsi lapsia saman määrän eli seitsemän poikaa ja kolme tytärtä.
Työ (fysiikka)
Konservatiiviset ja dissipatiiviset voimat
Voimaa, jonka tekemä työ ei riipu kappaleen kulkemasta polusta kutsutaan konservatiiviseksi voimaksi. Konservatiivisen voiman tekemä työ voidaan ilmaista yksinkertaisesti hiukkasen loppu- ja alkupaikkaan liittyvien potentiaalienergioiden erotuksena Konservatiivinen voima on potentiaalin V gradientin vastaluku: Yhtäpitävästi yllä annetun määritelmän kanssa oltaisiin voitu määritellä että voima, joka ei tee työtä suljetun polun yli, on konservatiivinen. Konservatiivisia voimia ovat esimerkiksi painovoima, sähköstaattinen voima ja Hooken lain mukainen jousivoima. Kaikki perusvuorovaikutukset ovat konservatiivisia. Potentiaaliin liittyvää energiaa kutsutaan hiukkasen potentiaalienergiaksi.
Jobin kirja
Tulkintoja
thumb|right|240px|Jobin kirjan kirjakäärö.
Työ (fysiikka)
Konservatiiviset ja dissipatiiviset voimat
Systeemissä, jossa ei ole kitkavoimia ja johon ei vaikuta mikään ulkoinen voima, potentiaalienergia voi muuttua liike-energiaksi, ja takaisin. Vapaasti heiluvassa heilurissa tämä prosessi tapahtuu edestakaisin niin kauan kunnes kitkavoimat pysäyttävät sen: ylä-asennossa sillä ei ole lainkaan liike-energiaa, kun taas potentiaalienergia on silloin suurimmaan. Ala-asennossa heilurin potentiaalienergia puolestaan on pienimmillään ja liike-energia suurimmillaan. Heilurissa liike- ja potentiaalienergiat muuttuvat jatkuvasti, mutta sen mekaaninen energia eli liike-energian ja potentiaalienergian summa
Heikki Mälkiä
Heikki Mälkiä (s. 7. maaliskuuta 1958 Imatra) on suomalainen jääkiekkovalmentaja ja pelaajauransa lopettanut jääkiekkoilija.
Jobin kirja
Tulkintoja
Jobin kirjan alkuperäisestä tarkoituksesta ei ole yksimielisyyttä. Talmudisessa perinteessä Jobin tarinaa pidetään vertauskuvallisena. Jotkut ovat jopa ehdottaneet, että kirja olisi tarkoitettu satiiriksi uskon puritaanisempia tulkintoja vastaan.
Heikki Mälkiä
Pelaajaura
Keskushyökkääjänä pelanneen Mälkiän kasvattajaseura oli Imatran Ketterä. Vuonna 1975 hän siirtyi Saimaan Palloon, jota hän edusti koko huippu-uransa lukuun ottamatta Jypissä vietettyjä vuosia 1986–1988. Hän pelasi SM-liigassa 358 ottelua tehoin 138 + 166 = 304 ja I-divisioonassa 177 ottelua tehoin 75 + 92 = 167. Hän pelasi myös 6 A-maaottelua. SaiPa jäädytti Mälkiän käyttämän pelipaidan numero 20 tammikuussa 2009.
Valmentajaura
Valmentajauransa Mälkiä aloitti kaudella 1991–1992 Imatran Jymäkän pelaaja-valmentajana II-divisioonassa. Kahden kauden jälkeen hän siirtyi I-divisioonan Imatran Ketterän päävalmentajaksi, josta jälleen kahden kauden jälkeen samassa sarjassa pelanneeseen Saimaan Palloon. Heti ensimmäisellä kaudellaan 1995–1996 Mälkiä nosti SaiPan muutaman vuoden tauon jälkeen takaisin ylimmälle sarjatasolle SM-liigaan. Mälkiän paras saavutus SaiPassa on kevään 1999 pudotuspeleistä, jolloin joukkue pudotti ennakkosuosikkina pidetyn Jokerit suoraan otteluvoitoin 3–0 ja eteni lopulta pronssiotteluun. Pronssiottelussa Hämeenlinnan Pallokerho oli kuitenkin parempi maalein 7–2.
Vuonna 1999 Mälkiä siirtyi Ilvekseen, jonka hän johdatti pronssille toisella kaudellaan 2000–2001. Hyvä saavutus toi kaudeksi 2001–2002 paikan HIFK:n valmentajana, mutta Mälkiä joutui siirtymään syrjään jo tammikuussa 2002, kun tulokset eivät olleet odotettuja. Mälkiän viimeinen ottelu HIFK:ssa päättyi 0–7-tappioon ironisesti juuri SaiPaa vastaan. Kauden 2002–2003 Mälkiä valmensi Tanskan pääsarjassa Superisligaenissa pelaavaa Rødovre Mighty Bullsia ja joulukuussa 2003 hän palasi takaisin SaiPaan korvaten erotetun Petri Skrikon. Mälkiällä oli SaiPan kanssa sopimus kauden 2007–2008 loppuun, mutta sopimus purettiin 22. tammikuuta 2008 valmentajan jäätyä kiinni rattijuopumuksesta kaksi päivää aikaisemmin. SaiPan paras sijoitus Mälkiän toisen valmennusrupeaman aikana oli seitsemäs kaudella 2005–2006. SaiPasta lähdön jälkeen Mälkiä suuntasi Tanskaan Frederikshavn White Hawksin valmentajaksi.
Mälkiä valmensi Frederikshavnia kevääseen 2009, jolloin palasi Ilveksen päävalmentajaksi. Ilves aloitti kauden 2009–2010 hyvin, mutta joukkue tippui nopeasti jälkijoukkoihin. Ilves käytti silti vuodenvaihteessa Mälkiän option mutta antoi lopulta maaliskuussa Mälkiälle potkut ja nosti Juha Pajuojan Mälkiän korvaajaksi. Kaudeksi 2010–2011 Mälkiä siirtyi valmentamaan slovenialaista HK Acroni Jesenice, joka pelaa sekä Itävallan että Slovenian pääsarjaa. Kahden Jesenicen kauden jälkeen Mälkiä siirtyi HDD Olimpija Ljubljanan peräsimeen kaudelle 2012–2013. Hän sai kuitenkin potkut kesken kauden ja löysi uuden työpaikan Tanskan liigan Aalborgin joukkueesta. Puolentoista Tanskassa vietetyn kauden jälkeen Mälkiä siirtyi Itävallan Inter-National-Ligan EHC Lustenaun päävalmentajaksi kaudelle 2014–2015. Kauden 2015–2016 Mälkiä oli sivussa valmennustöistä, mutta kutsuttiin tammikuussa kesken seuraavan kauden unkarilaisen Dunaújvárosi Acélbikákin valmentajaksi pois potkitun Lee Gilbertin tilalle.
Yksityiselämä ja perhe
Siviiliammatiltaan Mälkiä on palomies. Valmentajana hän on suorittanut nuorten valmentajan, jääkiekkovalmentajan ja huippuvalmentajan tutkinnot. Mälkiän poika Simo Mälkiä on entinen jääkiekkoilija, joka pelasi useita kausia Mestiksessä ja kaudesta 2007–2008 lähtien vuoteen 2011 asti SM-liigassa. Simo käytti SaiPassa isänsä pelinumeroa 20 huolimatta pelinumeron jäädyttämisestä. Heikki Mälkiän vanhempi veli Jari Mälkiä on myös entinen liigakiekkoilija. Hän pelasi urallaan 23 ottelua SaiPassa kaudella 1974–1975.
Ecuadorin intiaanikulttuurit
Ecuadorin intiaanikulttuurit: Maanviljely alkoi Ecuadorissa ehkä jo 6000 eaa. Maissi ja keramiikka levisivät alueelle luultavasti muualta, ehkä Kolumbian ja Venezuelan suunnalta. Ecuadorin rannikolle syntyi jo varhain, noin 3500 eaa. kiinteitä kyliä, joiden asukkaat elivät maissinviljelyllä ja kalastuksella. Tämä Valdivian kulttuuri lienee saanut lähtövaikutteita muualla keksitystä keramiikasta. Valdivian kulttuurin jälkeen tuli monia muita kulttuureja. Ecuadorin seuduilla oli runsaasti luonnonvaroja, mm puuta jota puuttui Perusta. Vuoteen 3100 eaa. mennessä kulttuurikehityksen painopiste siirtyi etelään Keski-Andeille. Ecuadorin kulttuurit kävivät kauppaa Amazonin alueen sademetsien heimojen kanssa. Cerro Narrioon vuorille syntyi keskus, joka osti rannikolta simpukankuoria ja sademetsistä kokapensaan lehtiä. Noin 2700 eaa. Real Altoon Chanduy-joen laaksoon syntyi U:n muotoisia temppeleitä, joissa oli keskusaukio. Nämä ovat tuon ajan Perun kulttuurille ominaisia. Ei täsmälleen osata sanoa, missä tehtiin ensimmäiset tämäntyyppiset temppelit.
Jobin kirja
Tulkintoja
Joidenkin tulkitsijoiden mukaan Jobin kirja on klassinen esimerkki Jumalan ja pahan olemassaolon yhteen sovittamisesta, eli yrityksestä ratkaista niin sanottu teodikean eli pahan ongelma. Toisaalta Jobin kirja toimii joidenkin mielestä sekä kehotuksena vanhurskauteen, kyynisenä katsauksena vanhurskauden olemukseen, että vastauksena pahan ongelmaan. Jotkut taas uskovat kirjan opettavan, että paha (personoitu Saatanaksi) on olemassa Jumalan sallimuksesta ja voi toimia ainoastaan "talutusnuorassa", Jumalan asettamissa rajoissa. Joku taas pitää Jobin kirjaa kuvauksena esihistoriallisesta maailmasta. On myös niitä, jotka pitävät näitä kaikkia tosina.
Jobin kirja sekoittaa eri tekstilajeja. Sitä pidetään hepreankielisen kirjallisuuden helmenä ja englantilainen runoilija Alfred Tennyson piti Jobin kirjaa huomattavimpana runotuotteena, jonka ihmiskunta tuntee. Muista teoksen taiteellista arvoa ylistäneistä tutkijoista mainittakoon vielä Robert Lowth, Johann Gottfried von Herder, Ernest Renan, Alexander von Humboldt ja Henrik Schück. Jobin kirja on vaikuttanut Dante Alighierin, John Miltonin, Klopstockin ja Goethen teoksiin.
Työ (fysiikka)
Konservatiiviset ja dissipatiiviset voimat
pysyy vakiona.
Kun hiukkaseen vaikuttaa dissipatiivisia voimia, voidaan työ–energiaperiaate esittää muodossa Dissipatiiviset voimat ovat kitkavoimia ja muita vastusvoimia, jotka kuluttavat systeemin mekaanista energiaa. Kitkavoimien johdosta mekaaninen energia muuttuu lämpöenergiaksi.
Monen hiukkasen systeemi
Yllä on käsitelty tapausta, jossa yksittäinen hiukkanen liikkuu ulkoisessa potentiaalissa. Työ-energiaperiaate yleistyy suoraviivaisesti myös usean hiukkasen systeemeihin, jolloin systeemin kokonaisliike-energia on systeemin kaikkien hiukkasten liike-energioiden summa:
missä T_i on i:nnen hiukkasen liike-energia. Kokonaisliike-energia koostuu kahdesta osasta, hiukkasten massakeskipisteen liike-energiasta, sekä yksittäisten hiukkasten suhteellisesta liike-energiasta massakeskipisteen suhteen.
Monen hiukkasen systeemissä potentiaalienergia V sisältää hiukkasiin vaikuttavan ulkoisen potentiaalin lisäksi myös ne hiukkasten väliset vuorovaikutukset, jotka voidaan esittää potentiaalin avulla. Näin määriteltynä työ–energiaperiaate pätee yllä annetussa muodossa.
Maakeuhkokotilot
Maakeuhkokotilot (Stylommatophora) on ilmaa hengittävien nilviäisten lahko. Niihin kuuluu suurin osa maalla elävistä etanoista ja muista kotiloista. Kaikki lajit ovat hermafrodiitteja. Maakeuhkokotiloilla on kaksi paria lonkeromaisia tai tappimaisia tuntosarvia, ja taempien sarvien päissä silmät. Vesikeuhkokotiloilla (Hygrophila) sekä muiden lahkojen maalla elävillä kotiloilla on vain yksi tuntosarvipari.
Absurdistan
Absurdistan on osin humoristinen käsite, jolla kuvataan fiktiivistä valtiota, jonka politiikkaa leimaa mielivaltaisuus ja absurdius. Termi on lähtöisin Keski-Aasian stan-päätteisistä valtioista (Afganistan, Kazakstan, Pakistan, Tadžikistan, Turkmenistan ja Uzbekistan). Suurin osa näistä on entisiä neuvostotasavaltoja.
Historioitsija Jukka Relanderin mukaan stan-päätteisillä valtioilla on tiettyjä yhteisiä piirteitä, joiden vuoksi nimitys Absurdistan on varsin osuva: ”diktaattoreita, sissiliikkeitä, sisällissotia ja aivan uudentyyppisiä demokraattisia kokeiluja, joissa vaalit on korvattu paljon käytännöllisemmillä menetelmillä, jotka tuottavat huomattavasti länsimaisia käytäntöjä yksimielisempiä tuloksia”.
Lähteet
Гавел, Вацлав
Hiljaa virtaa Don (täsmennyssivu)
Hiljaa virtaa Don on:
Anto Leikola
Anto Heikki Albert Leikola (s. 8. kesäkuuta 1937 Helsinki) on suomalainen biologi, tutkija, tietokirjailija ja professori. Leikola on saanut kahdesti valtion tiedonjulkistamispalkinnon.
Ura
Anto Leikola kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1955 Helsingin normaalilyseosta, jossa hänen luokkatovereinaan olivat muiden muassa historioitsija Matti Klinge ja runoilija Pentti Saarikoski. Nuoruudessaan Leikola haaveili papin tai lääkärin urasta, mutta hänen opettajanaan ollut tohtori L. Arvi P. Poijärvi sai hänet kiinnostumaan luonnontieteistä.
Osmo Vepsäläinen
Osmo Vilho Vepsäläinen (4. syyskuuta 1931 Nilsiä – 8. marraskuuta 2017 Varkaus) oli suomalainen SKDL:n kansanedustaja vuosina 1975–1979 ja 1983–1987, Kuopion l. vaalipiiristä. Ammatiltaan Vepsäläinen oli henkilöstöpäällikkö. Hän asui vuodesta 1970 lähtien Varkaudessa, ja hän oli laulaja Kari Vepsän setä.