cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rämevihersiipi
Koko ja ulkonäkö
Rämevihersiipi on pienehkö perhonen, jonka läpikuultavat, tumman harmaanruskeat etusiivet ovat vaihtelevissa määrin tummansinisen tai sinivihreän metallinkiiltoiset. Myös keskiruumis on metallinkiiltoinen. Takasiivet ovat tumman harmaanruskeat ja osittain läpikuultavat. Koiraan tuntosarvet ovat selvästi kärkeen saakka kampahampaiset, naaraalla enemmän rihmamaiset. Imukärsä on hyvin pieni ja huulirihmat surkastuneet. Siipiväli 22–25 mm.
Rämevihersiiven voi erottaa Iberian niemimaalla tavattavasta Rhagades predotae -lajista lähinnä genitaalituntomerkkien avulla.
Levinneisyys ja lentoaika
Rämevihersiipeä tavataan useana alalajina Espanjasta ja Ranskasta Euroopan ja Pohjois-Aasian poikki Japaniin. Pohjoismaissa lajia tavataan vain Suomessa, missä levinneisyys ulottuu etelärannikolta suurin piirtein Kokkola-Kuopio-linjalle. Perhoset ovat lennossa yhtenä sukupolvena kesäkuun lopulta heinäkuun lopulle.
Elinympäristö ja elintavat
Suomessa tavattavan rämevihersiiven alalajin R. p. callunae elinympäristöä ovat suot, etenkin rämeet, mikä on alalajille tyypillinen piirre. Sen sijaan Keski-Euroopassa laji elää monenlaisissa ympäristöissä ja Aasiassa jopa puutarhoissa. Koiraat lentävät aamusta pitkälle iltapäivään, mutta naaraat pysyttelevät enimmäkseen paikoillaan lähellä paikkaa, jossa ne kuoriutuivat kotelostaan. Perhosten suuosat ovat surkastuneet, eivätkä ne käy kukilla.
Toukka talvehtii ja koteloituu valkoisesta silkistä kehräämäänsä kotelokoppaan ravintokasville.
Suomen lajiston uhanalaisarvioinnissa 2010 laji katsottiin silmälläpidettäväksi (NT).
Ravintokasvi
Toukan pääasiallinen ravintokasvi riippuu alalajista. Pohjois-Euroopassa alalaji R. p. callunae elää kanervalla (Calluna vulgaris), juolukalla (Vaccinium uliginosum) sekä suokukalla (Andromeda polifolia). Keskieurooppalainen alalaji R. p. pruni elää etenkin ruusukasveilla ja aasialainen R. p. chinensis monilla lehtipuilla.
Ruontakunen
Ruontakunen on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Ruontakunen sijaitsee Ylä-Karkjärven länsipuolella, josta sen erottaa kapea kannas. Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä. Yhdystie 3291 kulkee lammen länsipuolelta ja lammen ympäristössä on asutusta, vapaa-ajan asuntoja ja peltoja.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 115,9 metriä mpy. Lampeen laskee yksi oja, joka tuo vettä Kangastakusesta, Karklammesta ja Velislammista. Ruontakunen laskee lyhyttä ojaa pitkin Ylä-Karkjärveen.
Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa Ruontakunen oli osa Ylä-Karkjärveä.
Vuoden 1966 peruskartassa Ruontakusen kaakkoispäässä oli pieni lahti ja sen ympäristössä oli muutama talo. Vuoden 1986 peruskartassa lahtea ei enää ollut ja lammen ympäristöön oli rakennettu lisää rakennuksia.
Vietnamin koripallomaajoukkue
Vietnamin koripallomaajoukkue edustaa Vietnamia koripallon maajoukkuekilpailuissa.
Lotta Peitsi
Lotta Peitsi on edustanut Suomea vuonna 1992 syntyneiden maajoukkueessa 13 kertaa.
Ebookers
Ebookers on vuonna 1999 perustettu nettimatkatoimisto. Ebookers on osa Expedia Group -matkailukonsernia.
Palvelut
Ebookers tarjoaa palveluja sekä vapaa-ajan matkustukseen että liikematkustukseen. Ebookers tarjoaa verkkosivuillaan lentolippujen, hotellivarausten, autonvuokrauksen ja matkapakettien varausjärjestelmät.
Konsernitiedot
Ebookers kuuluu Expedia Group -matkailukonserniin.
Mustakorallit
Mustakorallit (Antipatharia) on korallieläinten lahko. Siihen kuuluu kuusi heimoa. Ne ovat litteitä, piikikkäitä rakenteeltaan hiukan puuta tai saniaisen lehtiä muistuttavia koralleja. Useimmat niistä elävät trooppisissa merissä yli 100 metrin syvyydessä. Monilla lajeilla ei ole symbioottisia leviä.
Mustakorallit ovat saaneet nimensä mustasta tukirangastaan. Tukirangasta on valmistettu koruja, ja siksi mustakorallit ovat uhanalaisia.
Painovoima
thumb|right|230px|[[LEO|Matalalla kiertoradalla Maata kiertävään satelliittiin vaikuttaa alaspäin suuntautuvan painovoiman lisäksi muiden muassa ilmakehän ilmanvastus, joka hidastaa sen nopeutta. Tämän vuoksi satelliitin rataa on korjattava säännöllisin väliajoin, ettei se putoaisi Maata kohti.]] Painovoima eli gravitaatio on luonnonilmiö, joka saa kaikki massalliset kappaleet vetämään toisiaan puoleensa. Tämän vuorovaikutuksen suuruus eli voima riippuu kappaleiden massoista ja etäisyydestä. Tämä saa esimerkiksi esineet putoamaan Maata kohti sekä pitää satelliitit ja taivaankappaleet radoillaan, kuten Maan kiertoradallaan Auringon ympäri. Painovoima aiheuttaa myös vuorovesi-ilmiön.
Painovoima on yksi fysiikan neljästä perusvuorovaikutuksesta yhdessä sähkömagneettisen, vahvan ja heikon vuorovaikutuksen kanssa. Painovoima on neljästä perusvuorovaikutuksesta heikoin, vaikka sillä onkin vallitseva vaikutus maailmankaikkeuden suuren mittakaavan rakenteeseen. Tämä johtuu siitä, että vahva ja heikko ydinvoima vaikuttavat vain erittäin pienessä (silmille näkymättömässä) mittakaavassa ja vastaavasti kaikkeuden sähkömagneettiset varaukset kumoavat suurilta osin toisensa.
Fysiikassa painovoimaa voidaan likimääräisesti kuvata Isaac Newtonin painovoimalailla. Vaikka lain tarkkuus on riittävä esimerkiksi avaruusaluksien ratoja laskettaessa, painovoimaa kuvataan parhaiten Albert Einsteinin yleisellä suhteellisuusteorialla, jossa sitä pidetään aika-avaruuden kaareutumisena. Painovoiman ja kvanttimekaniikan yhdistävää teoriaa, kvanttigravitaatiota, ei ole vielä kehitetty, ja aihe on yksi nykyfyysikkojen tärkeistä tutkimuskohteista. Myöskään hypoteettista painovoiman välittäjähiukkasta, gravitonia, ei ole havaittu.
Newtonin painovoimalaki
thumb|right|230px|Newtonin mukaan hiukkasten toisiinsa aiheuttama vetovoima on suoraan verrannollinen niiden massojen tulolle ja kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliöön. Isaac Newton esitti painovoiman perus­lain vuonna 1687 julkaisemassaan teoksessa Philosophiae Naturalis Principia Mathematica (usein lyhyesti Principia). Sen mukaan maailmankaikkeuden jokainen massallinen hiukkanen aiheuttaa toiseen massalliseen hiukkaseen voiman, joka on suoraan verrannollinen niiden massojen tuloon ja kääntäen verrannollinen niiden etäisyyden neliöön. Tämä voima voidaan esittää yhtälöllä
Tässä muodossa laki pätee, jos kappaleiden välinen etäisyys on niiden läpimittaan verrattuna niin suuri, että kappaleita voidaan pitää pistemäisinä. Ellei näin ole, voidaan kappaleet ajatella jaettavaksi pieniin osiin, jolloin kummankin kappaleen jokainen osa vaikuttaa toisen kappaleen jokaiseen osaan tämän lain mukaisesti. Tämän vuoksi kappaleiden välinen painovoima on yleensä tarkasti laskettavissa vain integraalilaskennan avulla. Jos kappaleet ovat pallosymmetrisiä, niiden välinen painovoima on yhtä suuri kuin jos kummankin massa olisi kokonaan keskittynyt kappaleen keskipisteeseen.
Gravitaatiovakion määrittämistä hankaloittaa se, että kappaleet, jotka aiheuttavat merkittävää painovoimaa, ovat tavallisesti planeetan kokoisia ja niiden massat eivät ole tarkasti tiedossa. Lordi Henry Cavendish onnistui ensimmäisenä mittaamaan tämän vakion arvon erittäin herkän, kiertoheilurin avulla kalibroidun, kiertovaa'an avulla.
Ekvivalenssiperiaate
Yllä oleva Newtonin lain kaava yhdessä mekaniikan peruskaavan F=ma kanssa todistaa helposti, että kappaleen liike painovoimakentässä ei riipu kappaleen massasta. Tämän ns. ekvivalenssiperiaatteen formuloi ja todisti ensimmäisenä Galileo Galilei. Se sopii loogisesti yhteen yleisen suhteellisuusteorian kanssa — tai itse asiassa jokaisen ”geometrisluonteisen” painovoimateorian, kuten myös suomalaisen Gunnar Nordströmin teorian kanssa.
Myöhemmin unkarilainen Loránd Eötvös ja amerikkalainen Robert H. Dicke todistivat ekvivalenssiperiaatteen paikkansapitävyyttä erittäin suurella tarkkuudella.
Yleinen suhteellisuusteoria
Albert Einsteinin yleinen suhteellisuusteoria selittää painovoiman aika-avaruuden kaareutumisella massiivisten kappaleiden lähellä: kentän potentiaalia kuvaa teorian mukaan aika-avaruuden metrinen tensori (kun sähkömagnetismilla on vektoripotentiaali). Einsteinin teoriassa metrisen tensorin toisten paikkaderivaattojen yhdistelmä, ns. Riccin kaarevuustensori, on yksinkertaisessa yhteydessä aineen energia-impulssitensorin kanssa.
Yleisen suhteellisuusteorian pohjalta painovoima ei ole kappaleiden välillä, vaan energia vuorovaikuttaa avaruusajan kanssa. Vuorovaikutuksen tuloksena avaruuden tilallinen muoto muuttuu ja kappaleet seuraavat sen muodon mukaisia vapaan putoamisen ratoja. Painovoimaa ei olekaan kyetty selvittämään kvanteilla eikä se kuulu standardimalliin. Kvanttimekaanisen vuorovaikutuksen välittäjähiukkaselle on varattu nimi gravitoni, niin sanottu tensorihiukkanen. Gravitoneja ei toistaiseksi ole havaittu.
Painovoima taivaankappaleen pinnalla
Putoamiskiihtyvyys ilmoittaa massiivista keskuskappaletta kohden putoavan kappaleen kiihtyvyyden. Puhutaan ”painovoiman kiihtyvyydestä g”. Eri taivaankappaleille on erilaisia g:n arvoja, koska kappaleiden massat ja säteet poikkeavat suuresti toisistaan.
Putoamiskiihtyvyys pallomaisen pyörimättömän taivaankappaleen, esimerkiksi planeetan, pinnalla on
Tätä sanotaan myös taivaankappaleen pintagravitaatioksi. Maa vetää meitä puoleensa voimalla, jonka aiheuttama kiihtyvyys tavallisessa päivittäisessä ympäristössämme (lähellä maan pintaa) on noin g = 9,81 m/s². Laskelmissa käytetään usein ns. normaaliputoamiskiihtyvyyttä gn = 9,80665 m/s², joka vastaa suunnilleen keskimääräistä putoamiskiihtyvyyttä 45. leveysasteella. . Tämän standardiarvon käytöstä sovittiin vuonna 1901.
Painovoimaan jossain paikassa vaikuttavat Maan muodon ja tiheyden epäsäännölliset vaihtelut, Maan litistyneisyys ja Maan pyöriminen. Päiväntasaajalla g on 9,7804 m/s² ja navoilla 9,8322 m/s².
Lapparla
Lapparla on kylä Salon kaupungin Perniössä. Kylä sijaitsee viitisen kilometriä Perniön kirkonkylältä itään.
Painovoima
Painovoima taivaankappaleen pinnalla
Ihminen kestää tyypillisesti ilman erikoisvarusteita 5 g:n voimia, mutta jo 2–3 g:tä tuntuu hyvin epämukavalta. 10 g:tä kestää lentäjä gee-puvuissa, 100 g:tä tappaa lähes varmasti.
Lapparla
Lapparlan naapurikylät ovat Asteljoki, Lemu, Korttila ja Lintilä. Lapparla sijaitsee Kiskontien varrella ja kyläaluetta rajaa lännestä Hiettaronmäki, pohjoisesta Lemunsuo ja idästä ja etelästä Kyynäräjärvenoja. Kyläalue on pääasiassa peltomaisemaa. Lapparlan kyläkeskus sijaitsee pienellä mäellä peltojen keskellä, jonka läpi Kiskontie kulkee.
Lapparlan kylä on syntynyt viimeistään varhaiskeskiajalla. Lintilä on Lapparlan tytärkylä. Kylän kantatiloja on yhdistelty ja jaettu historian aikana useasti, niin että kylän tilaluku on vaihdellut kolmesta seitsemään. Tilojen määrä kasvoi entisestään torppien itsenäistyttyä 1900-luvun alussa ja lisäksi kylään asutettiin sotien jälkeen siirtoväkeä.
Vantaan Tilapalvelut Vantti
Vantaan Tilapalvelut Vantti Oy (aiemmin Vantaan Tilapalvelut Oy) on Vantaan kaupungin omistama palveluyhtiö, joka tuottaa ateria-, kiinteistö- ja puhtauspalveluita sekä aula- ja turvapalveluita Vantaan kaupungille. Vantti työllistää noin 960 henkilöä ja sen liikevaihto oli vuonna 2019 noin 49 miljoonaa euroa. Vantti perustettiin 1. tammikuuta 2012. Yhtiö muutti nimensä muotoon Vantaan Tilapalvelut Vantti loppukeväällä 2013.
Yhtiön päätoimipiste sijaitsee Vantaan Pakkalan kaupunginosassa Yrityspalvelukeskus Leijan rakennuksessa.
S/2015 (136472) 1
S/2015 (136472) 1 on kääpiöplaneetta Makemaken kuu. Kuun löysivät A. H. Parker, M. W. Buie, W. M. Grundy ja K. S. Noll Hubble-avaruusteleskoopilla 27. huhtikuuta vuonna 2015. Kuun läpimitaksi on arvioitu 175 ± 75 km. Kuuta ei ollut havaittu aikaisemmissa etsinnöissä, sillä sen radan kulman vuoksi Maasta katsottuna, se jää Makemakesta heijastuvan valon peittoon suureksi osaksi kiertorataansa. Radan arvellaan olevan ympyrämäinen. Kuun pinta on todennäköisesti tummaa ainetta.
Vain elämää
Vain elämää voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Erkki Valla
Keskikentällä pelannut Valla edusti urallaan Helsingin Jalkapalloklubia 1983–1991 ja Finnairin Palloilijoita 1991–1994. Hän voitti HJK:ssa Suomen mestaruuden 1985, 1987, 1988 ja 1990 sekä Suomen Cupin 1984. Kaikkiaan Valla pelasi 11 kauden aikana 183 mestaruussarjan ottelua, joissa hän teki 16 maalia.
Pelaajauran jälkeen Valla on valmentanut muun muassa AC Vantaan A-nuoret Suomen mestaruuteen ja toiminut Käpylän Pallon toiminnanjohtajana.
Tällä hetkellä Valla toimii HJK:n valmennuspäällikkönä.
Jaželbitsy
Jaželbitsy on maalaiskunta ja sen keskuskylä Novgorodin alueen Valdain piirissä Venäjällä. Se sijaitsee Valdain ylängöllä 18 kilometriä Valdain kaupungista länteen. Kylässä on 1 600 ja kunnassa 2 200 asukasta (vuonna 2010).
Jaželbitsyn kunnan pinta-ala on 408 neliökilometriä. Se rajoittuu pohjoisessa Kresttsyn piiriin ja Valdain piirin Kostkovon kuntaan, idässä Roštšinoon, Valdain kaupunkiin ja Korotskoon, etelässä Ivantejevoon ja Semjonovštšinaan sekä lännessä Ljubnitsaan. Pinta-alasta 77 % on metsää ja 18,2 % maatalousmaata. Alueella sijaitsee Valdain kansallispuisto ja luonnonmuistomerkiksi luokiteltu Moisejevskoje-järvi. Hyötykaivannaisiin kuuluvat keraaminen savi, kalkkikivi, dolomiitti, hiekka, sora ja turve.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 35 kylää: Aksentjevo, Apanitsy, Bortsovo, Dolgije Gory, Dvorets, Goruški, Jelniki, Jeremina Gora, Ižitsy, Kiselevka, Knjažovo, Krestovaja, Kuznetsovka, Mironegi, Mironuška, Moisejevitši, Mosolino, Nemtšinova Gora, Objezdno, Ovintšištše, Paršino, Pestovo, Poddubje, Polomjat, Potšep, Rjabinovka, Rjabki, Šilovo, Šugino, Tšavnitsy, Tširki, Ugrivo, Varnitsy, Veliki Dvor ja Zagorje. Keskuskylässä asuu 72,8 % väestöstä. 50–100 asukkaan kyliä ovat Aksentjevo, Dvorets ja Goruški. Viidessä kylässä ei ole lainkaan vakituista asutusta.
Jaželbitsyn ohi kulkee Moskovan ja Pietarin välinen M10-valtatie. Kunnan alueella on myös Bologojen ja Dnon välinen rautatie, josta haarautuu tavaraliikenteen sivurata Kresttsyyn. Dvoretsin kylässä on rautatieasema. Jaželbitsyn, Moisejevitšin, Zagorjen ja Dvoretsin kylistä on linja-autoyhteydet Valdaihin.
Kunnan pääelinkeinot ovat maa- ja metsätalous (44,3 %) sekä kaupankäynti (24,4 %). Jaželbitsyssa toimii suurkanala, Goruškissa karjanhoitoon erikoistunut maatalousyritys ja Varnitsyssa yksityinen karjatila. Lisäksi on kalankasvatuslaitos. Lähes puolet työvoimasta käy töissä kunnan ulkopuolella. Jaželbitsyssa on lastentarha, keskikoulu, kulttuuritalo, kirjasto, säästökassa, posti ja paikallissairaala.
Seudun nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, Jaželbitsyn 1700-luvun lopulla rakennettu matkapalatsi ja Aleksanteri Nevskin kirkko (1805), Moisejevitšin kylän kirkko (1851), Goruškin tsasouna sekä toisen maailmansodan muistomerkit. Jeremina Gorassa on lomakylä.
Valdain alueella on aikaisemmin ollut 1600-luvulla muodostunutta karjalaisasutusta. 1800-luvulla ja 1900-luvun alussa valdainkarjalaisia asui vielä Bortsovon, Jeremina Goran, Ovintšištšen, Pestovon, Ugrivon ja Zagorjen kylissä, mutta jo tuolloin he osasivat karjalan lisäksi myös venäjää.
Ford 1000 -sarja
Ford 1000 -sarja oli sarja traktoreita, joita Ford valmisti vuosina 1964-1975. Vuonna 1975 traktorit korvattiin uusilla 100 -sarjan malleilla.
Suunnittelu
Projekti 6X, jonka tuloksena kehitettiin mallit 2000, 3000, 4000 ja 5000, aloitettiin 1960-luvun alussa. Projektin alussa Fordin erilliset Yhdysvaltain ja Euroopan suunnitteluryhmät pitivät monia kokouksia, joissa päätettiin projektin tavoite: Kehittää samoista osista valikoima traktoreita, joita on mahdollista valmistaa kolmessa maassa, jotka vastaavat kaikkiin maatalouden vaatimuksiin ympäri maailman, ja jotka korvaavat Fordin erilliset Amerikan ja Euroopan traktorimallistot.
Mallien 2000 ja 3000 tarkoituksena oli korvata Amerikkalaiset Workmaster ja Powermaster sekä Englantilainen Dexta. Englantilainen Super Major korvattaisiin mallilla 5000.
Latinalainen riitus
Latinalainen riitus on läntisen katolisen kirkon jumalanpalvelusjärjestys ja ylivoimaisesti yleisin katolisen jumalanpalveluksen muoto, ja sen piiriin kuuluvat uskovat muodostavat yli 90 % kaikista katolisen kirkon jäsenistä. Se perustuu Roomassa I vuosisadasta alkaen kehittyneeseen liturgiaan, ja sen perinteinen liturginen kieli on latina. Sen ensimmäinen suurinta osaa latinalaista kirkkoa sitova muoto oli v. 1571 julkaistu paavi Pius V:n Roomalainen messukirja, jonka mukaan vietettyä messua kutsutaan myös tridentiiniseksi messuksi. Vatikaanin II kirkolliskokous aloitti latinalaisen liturgian uudistuksen, jossa sallittiin kansankielinen messu ja muutettiin eräitä sen osia. Uuden liturgian mukainen paavi Paavali VI:n Roomalainen messukirja julkaistiin 1970, ja sitä on sittemmin tarkistettu uusissa laitoksissa.
Ford 1000 -sarja
Suunnittelu
Malleille 2000 ja 3000 kehitettiin uusi 8+2 -vaihteinen vaihteisto Dextan 6+2 -vaihteiston pohjalta ja samaa vaihteistoa käytettiin myös 5000:ssa. 2000:ssa ja 3000:ssa käytettiin vanhaa taka-akselia, joka muistutti Dextan taka-akselia. 5000:een kehitettiin uusi planeetta-tyyppisillä vähennyspyörästöillä varustettu akseli.
Moottorit
Aluksi uusissa traktoreissa oli tarkoitus käyttää vanhoja Dagenhamissa koottuja moottoreita, jotka olivat käytössä Fordsoneissa. Pitkien neuvotteluiden jälkeen päätettiin kuitenkin suunnitella täysin uusi moottoriperhe, jossa olisi suuri sylinterin halkaisija ja pieni iskun pituus. Tämä aiheutti huonon kylmäkäynnistyvyden, koska sylinterissä oli paljon lämpöä poisjohtavaa pinta-alaa. Moottoreiden sylinteriryhmät suunniteltiin korkeiksi ja öljypohjat osaksi kantavaa rakennetta, jolloin ei tarvittu erillistä runkoa moottorin kohdalle. Eri moottoreissa pyrittiin käyttämään mahdollisimman paljon samoja osia, jotta valmistuskustannukset saatiin pidettyä pieninä.
SEAT Tarraco
SEAT Tarraco on SEATin vuodesta 2018 lähtien valmistama crossover-tyyppinen henkilöautomalli, joka perustuu samalle pohjalevylle kuin Škoda Kodiaq ja Volkswagen Tiguan. Sitä myös valmistetaan Tiguanin kanssa samalla tehtaalla Saksan Wolfsburgissa. Mallistossa Tarraco sijoittuu pienemmän Atecan yläpuolelle.
Huangshan (kaupunki)
Huangshan (, pinyin: Huángshān Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Anhuin maakunnan eteläosassa. Kaupungin keskusta sijaitsee linnuntietä noin 190 kilometriä maakunnan pääkaupunki Hefeistä eteläkaakkon. Kaupungin väkiluku on 1,359 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 9 807 neliökilometriä.
SEAT Tarraco
Vuoden 2019 Euro NCAP -kolaritestistä Tarraco sai tulokseksi täydet viisi tähteä.
SEAT järjesti mallin nimestä kilpailun, jossa ehdotetun nimen tuli olla espanjalainen paikannimi. Ehdotuksia tuli 133 332, joista valittiin jatkoon 10 130. Nimi Tarraco julkistettiin helmikuussa 2018, ja se tulee nykyisestä Tarragonan kaupungista. Tarraco esiteltiin Pariisin autonäyttelyssä syksyllä 2018.
Bensiinimoottorit ovat 1,5- (148 hv) ja 2,0-litraiset (187 hv). Pienemmän yhteydessä on etuveto ja kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, suuremmassa neliveto ja seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto. Dieselmoottori on 2,0-litrainen (148/187 hv), ja sen suurempitehoisen version yhteydessä on aina neliveto ja DSG-vaihteisto. Ne saa valinnaisena myös pienempitehoisen version yhteyteen, joka on lähtöhintaisena etuvetoinen ja manuaalivaihteinen.
Huangshan (kaupunki)
Piirikuntatasolla kaupunki jakautuu seitsemään osaan:
Kaupungin eteläpuolella sijaitsee maailmanperintöluettelossa oleva Huangvuori (Huang Shan), jonka mukaan kaupunki on nimetty. Kiinalaisen tarinan mukaan muinaisen Kiinan myyttinen Keltainen keisari, Huangdi, meni tuolloin Yi-nimellä tunnetulle vuorelle (Yi Shan) keräämään yrttejä valmistaakseen kuolemattomuuslääkettä. Vuonna 747 vuoren nimi muutettiin Huangvuoreksi. Vuorta pidetään yhtenä Kiinan viidestä merkittävimmästä vuoresta (Wu yue).
Ilmasto
Huangshanissa on Köppenin ilmastoluokituksen mukaan subtrooppinen kostea ilmasto. Kesäisin on kuumaa ja sateista, talvella on kuivaa ja viileää. Vuoden keskilämpötila on noin 16 °C ja keskimääräinen sademäärä 1 660 millimetriä. Heinäkuu on lämpimin kuukausi. Silloin vuorokauden keskilämpötila on noin 28 °C. Viilein kuukausi on tammikuu, jolloin keskilämpötila on noin 4 °C. Sateisin kuukausi on kesäkuu, jolloin sataa keskimäärin noin 290 millimetriä. Joulukuu puolestaan on kuivin kuukausi. Silloin keskimääräinen sadanta on 46 millimetriä.
Sara Gilbert
Sara Gilbert (oik. Sara Rebecca Abeles, s. 9. tammikuuta 1975 Santa Monica, Kalifornia) on yhdysvaltalainen näyttelijä.
Varhaisvaiheet
Gilbertin vanhemmat olivat Barbara Crene (o.s. Cowan) ja Harold Abeles ja hänellä on kaksi vanhempaa adoptoitua sisarusta, Melissa Gilbert ja Jonathan Gilbert. Barbara ja hänen ensimmäinen miehensä Paul Gilbert adoptoivat Melissan ja Jonathanin, mutta Paul kuoli vuonna 1975. Melissa ja Jonathan esiintyivät mm. sarjassa Pieni talo preerialla.
Televisioura
Gilbert päätti jo kuusivuotiaana haluavansa näyttelijäksi, kun hänen vanhempi sisarensa Melissa sai oman tähtensä Hollywoodin Walk of Famelle. Gilbert esiintyi joissakin TV-elokuvissa ja mainoksissa ja 13-vuotiaana hän sai Darlene Connerin roolin sarjassa Roseanne. Hän oli mukana sarjassa yhdeksän vuoden ajan vuosina 1988–1997 ja hän myös kirjoitti yhden neljännen kauden jaksoista "Don't Make Me Over". Gilbert opiskeli kuvausten ohella Yalen yliopistossa pääaineenaan taide ja hän panosti erityisesti valokuvaukseen. Gilbert valmistui hyvin arvosanoin vuonna 1997.
Gilbert esiintyi vieraana monissa TV-sarjoissa kuten Simpsonit, 24 ja Will & Grace. Vuodesta 2004 hän esiintyi toistuvasti Teho-osastossa lääkäriharjoittelija Jane Figlerina. Vuonna 2005 Gilbert esiintyi TV-sarjassa Twins, mutta sarjaa ei kuvattu yhtä kautta enempää.
Elokuvaura
Gilbert on esiintynyt kahdessa elokuvassa Drew Barrymoren kanssa, vuonna 1992 elokuvassa Himon vallassa ja 2001 elokuvassa Miehet elämässäni. Roseannen jälkeen hän esiintyi joissakin pienissä rooleissa, esimerkiksi elokuvassa $30. Gilbert ohjasi oman lyhytelokuvansa Persona Non Grata vuonna 1998.
Yksityiselämä
Gilbertistä tuli jo nuorena kasvissyöjä. Nykyään hän kuuluu moniin järjestöihin, muun muassa PETAaan ja Meals on Wheelsiin ja hän tukee sananvapautta.
Gilbert oli vuodesta 2001 lähtien suhteessa Allison Adlerin kanssa ja heillä on vuonna 2004 syntynyt poika ja 2007 syntynyt tytär. Molemmat lapset saatiin sperman luovutuksen avulla; pojan biologinen äiti on Adler ja tyttären Gilbert. Pari erosi vuonna 2011, minkä jälkeen Gilbert alkoi seurustella muusikko Linda Perryn kanssa. Maaliskuussa 2014 Gilbert ja Perry menivät naimisiin.
Palkinnot
Vuonna 1993 ja 1994 Gilbert oli ehdolla Emmy-palkinnolle roolistaan Roseannessa ja vuonna 1993 Independent Spirit Awardissa parhaan naissivuosan palkinnosta elokuvassa Himon vallassa (eng. Poison Ivy)
Clerkenwell
Clerkenwell on alue Keski-Lontoossa Islingtonin kaupunginosassa. Clerkenwelliä on aikoinaan sanottu Lontoon "pikku-Italiaksi", sillä siellä asui erityisen runsaasti italialaisperäistä väestöä 1850-luvulta 1960-luvulle. Alue on saanut nimensä Farringdon Lanella sijainneesta keskiaikaisesta kaivosta Clerks’ Well, josta alueen asukkaat ovat aikoinaan hakeneet veden. Kaivo löytyi muiden kaivauksien yhteydessä.
thumb|left|Clerkenwell vuonna 1805.
Steve Kipner
Steve Kipner on moninkertaista platinaa myynyt lauluntekijä ja tuottaja, jonka tekemiä lauluja ovat muun muassa sellaiset hitit kuin Christina Aguileran Genie In A Bottle, Natasha Bedingfieldin These Words, ja The Scriptin Breakeven ja The Man Who Can't Be Moved.
Huaibei
Huaibei (, pinyin: Huáibĕi Shì) on prefektuuritason kaupunki Kiinan Anhuin maakunnan pohjoisosassa. Kaupungin väkiluku on 2,114 miljoonaa (2010) ja pinta-ala 2 802 neliökilometriä. <gallery widths=190px heights=130px>
Everyday Soundtrack
Everyday Soundtrack on rap-artisti Redraman ensimmäinen studioalbumi. Albumi julkaistiin syyskuussa 2003. Albumin tuotannosta vastasa pääasiassa Redrama itse. Albumilla vierailee Alien Allies -ryhmä, johon kuuluivat Redraman lisäksi norjalaiset yhtyeet Madcon ja Paperboys.
Karklampi (lampi Kuhmoisissa)
Karklampi on Pirkanmaalla Kuhmoisissa Karklammen kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 0,9 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä. Lammen itäpuolelta kulkee yhdystie 3291 ja pohjoispuolelta yhdystie 3284. Ne risteävät lammen koillispuolella.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Alainen-Karkjärven valuma-alueeseen (14.224) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,9 metriä mpy. Karklammesta lähtee kaksi ojaa sen eteläpuolelta kulkevaan Kangastakusen ja Velislammin laskuojaan, joka laskee Ruontakuseen.
Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa lampi on merkitty, mutta se on nimetön.
Vuoden 1966 peruskartassa lammella ei ollut nimeä ja se oli nykyistä suurempi. Lisäksi Kangastakusesta ja Velislammista tuleva laskuoja kulki lammen kautta. Vuoden 1986 peruskartassa lampi oli nimetty, mutta siinäkin lampi oli nykyistä suurempi ja sen kautta kulki Kangastakusen ja Velislammin laskuoja.
William Elford Leach
William Elford Leach (2. helmikuuta 1791 Plymouth, Englanti – 26. elokuuta 1836 Tortona, Italia) oli englantilainen eläintieteilijä ja meribiologi.
William Leachin isä oli plymouthilainen asianajaja. 12-vuotiaana William lähti opiskelemaan Exeteriin, jossa hänen pääaineinaan olivat anatomia ja kemia. Jo näihin aikoihin hän keräsi meren eliöitä Plymouthin ja muualta Devonin rannoilta. 17-vuotiaana Leach aloitti lääketieteen opinnot St Bartholomew's Hospitalissa Lontoossa ja saattoi opintonsa päätökseen Edinburghin yliopistossa ja St Andrewsin yliopistossa.
Vuonna 1813 Leach palasi eläintieteen pariin, ja hänet palkattiin assistentiksi British Museumin eläintieteen laitokselle. Hän otti tehtäväkseen Hans Sloanen kokoelmien järjestämisen. Hänestä tuli sitten luonnonhistoriallisen osaston apulaisjohtaja, ja hänestä kehittyi nilviäisten ja äyriäisten erityistuntija. Hän tutki myös hyönteisiä, nisäkkäitä ja lintuja.
Vuonna 1821 Leach kärsi liian työnteon aiheuttaman vakavan hermoromahduksen ja lähti museosta maaliskuussa 1822. Hän matkusti vanhemman sisarensa kanssa läpi Euroopan ja kuoli koleraan Genovan pohjoispuolella Italiassa elokuussa 1836.
Ranskan suuri vallankumous
pienoiskuva|Eräs Ranskan vallankumouksen kuuluisimmista saavutuksista, [[Ihmis- ja kansalaisoikeuksien julistus, joka on ollut kaikkien myöhempien ihmisoikeusjulistusten esikuva.]] Ranskan suuri vallankumous oli Ranskassa vuonna 1789 käynnistynyt yhteiskunnallinen vallankumous ja sitä seurannut, vuoteen 1799 kestänyt ajanjakso, jolloin aiemman ancien régimen ajan absolutistinen monarkia, feodaaliyhteiskunta ja säätyerioikeudet kumottiin. Ranskan vallankumousta pidetään yhtenä Euroopan historian merkittävimmistä tapahtumista, ja historiantutkimuksessa siitä katsotaan yleensä alkavaksi uusin aika, jolloin porvarit ovat vallanpitäjiä. Ranskan vallankumous seurasi Amerikan vallankumousta.
Ranskan vallankumouksesta on johdettu monia modernin demokratian keskeisimmistä arvoista, kuten kansanvalta, ihmisoikeudet ja oikeusvaltion periaate. Samalla katolisen kirkon asema muuttui täysin, sillä se menetti valtion­uskonnon asemansa, ja Ranskaan hyväksyttiin ajatuksen- ja uskonvapaus. Vallankumouksen aatteellinen sisältö tiivistetään usein iskulauseeseen ”Vapaus, veljeys ja tasa-arvo”. Vallankumouksen uudistukset eivät jääneet ainoastaan Ranskan sisäisiksi, vaan ne levisivät ympäri Eurooppaa. Muita vallankumouksen myötä syntyneitä uudistuksia ovat muun muassa metrijärjestelmä, vasemmisto–oikeisto-jako ja yleinen asevelvollisuus. Monet nykyisen Ranskan kansalliset symbolit juontuvat vallankumouksen ajalta.
Vallankumouksen taustalla oli kansalaisten tyytymättömyys kuningas Ludvig XVI:n itsevaltaiseen hallintoon sekä valistusaatteiden vaikutus. Porvareista oli myös tullut yhtä varakkaita ja vaikutusvaltaisia kuin kuninkaasta ja he haastoivat kuninkaan valta-asemaa. Vuosia 1789–1792 on kutsuttu vallankumouksen liberaaliksi vaiheeksi, jolloin sen johdossa olivat uudistusmieliset aateliset kuten La Fayette ja Mirabeau. Tätä vaihetta hallitsivat feodalismin ja säätyerioikeuksien purkaminen sekä perustuslaillinen monarkia. Vuonna 1792 alkoivat vuosia jatkuneet vallankumoussodat, joissa Ranska soti yksinään Euroopan muita suurvaltoja vastaan suurella menestyksellä. Samana vuonna vallankumous sai radikaalimman käänteen, monarkia kumottiin ja perustettiin ensimmäinen tasavalta. Kuningas Ludvig XVI tuomittiin kuolemaan.
Radikaalia linjaa edustaneiden jakobiinien valtaannousu johti vuosina 1793–1794 terrorin ajaksi kutsuttuun diktatoriseen vaiheeseen, jolloin vallankumouksen vastustajia vainottiin ankarasti ja tuhansia ihmisiä teloitettiin giljotiinilla. Lähes diktaattorina hallinneen Maximilien Robespierren kukistamisen jälkeen seurasi vuosina 1795–1799 direktorion ajaksi kutsuttu vaihe, jolloin sekä kuningasmielisten että äärivasemmistolaisten valtaannousuyritykset tukahdutettiin. Vallankumouksen katsotaan päättyneen vuonna 1799, jolloin kenraali Napoleon Bonaparte nousi valtaan sotilasvallankaappauksella. Hän lakkautti tasavallan kruunauttaessaan itsensä keisariksi vuonna 1804. Napoleonin kukistumisen jälkeen alkoi vuosina 1814 ja 1815 restauraation aika, jolloin vallankumousta edeltänyt järjestys pyrittiin palauttamaan. Monet vallankumouksen vaikutuksista osoittautuivat kuitenkin peruuttamattomiksi.
Syyt
Syinä vallankumoukseen olivat ainakin: Vallankumouksellisen tilanteen kehittyminen alkoi, kun Ranskan kuninkaan Ludvig XVI.n (vallassa 1774–1792) aikana valtiontalous ajautui pahenevaan kriisiin. Ranskan kruunu, joka taloudellisesti vastasi Ranskan valtiota, oli valtavissa veloissa. Ludvig XV:n (vallassa 1715–1774) ja Ludvig XVI:n aikana useat ministerit, kuten Turgot ja Jacques Necker, yrittivät uudistaa verotusta koskemaan myös aatelisia, mutta eivät onnistuneet. Tällaiset reformit kohtasivat huomattavaa vastustusta alueellisilta parlamenteilta (tuomioistuin), joita aateliset hallitsivat.
Tilannetta seurannut taistelu parlamenteissa ja yritykset uudistaa verojärjestelmää osoittivat ensimmäisiä hajoamisen merkkejä ancien régimessä. Seuraavassa taistelussa
Étienne Charles de Loménie de Briennen eron jälkeen 25. elokuuta 1788 Necker otti taas valtion raha-asiat haltuunsa. Kuningas suostui 8. elokuuta 1788 kutsumaan valtiopäivät koolle maaliskuussa 1789 – ensimmäistä kertaa sitten vuoden 1614.
Ensimmäinen valistus­ajan ihanteiden mukainen vallankumous oli Amerikan vallankumous 1775–1783, ja siihen osallistui moni innokas ranskalainen liberaalien ihanteiden vuoksi tai halusta näyttää briteille. Palatessaan kotiin ranskalaiset, joukossaan tuleva vallankumousten sankari, markiisi Lafayette, toivat mukanaan ajatuksen samanlaisesta kumouksesta kotona. Sittemmin myös Amerikan itsenäisyysjulistuksen vapaus, tasa-arvo ja luovuttamattomat ihmisoikeudet otettiin myös Ranskan vallankumouksen ihmisoikeusjulistukseen.
Andrew Green
Andrew Green (s. 14. kesäkuuta 1965) on brittiläinen Aston Martinin Formula 1 -tallin tekninen johtaja. Green työskenteli kesäkuusta 2010 lähtien Force Indialla ensin tallin insinööriosaston johtajana, ja vuodesta 2011 lähtien tallin teknisenä johtajana. Hänen työtehtävänsä jatkuivat myös tallin muuttuessa Racing Pointiksi. Aiemmin hän on työskennellyt muun muassa Jordanilla, BAR:lla, Jaguarilla ja Red Bullilla.
Ranskan suuri vallankumous
Säätyvaltiopäivät 1789
Vuoden 1789 valtiopäivät kutsuttiin koolle vanhan käytännön mukaisesti säätyvaltiopäivinä, joihin jokainen sääty valitsi omat edustajansa. Säätyjä oli kolme: aateli, papisto ja kolmas sääty, johon kuuluivat kaikki muut. Kolmannen säädyn edustajat muodostivat silti yhdenmukaisen ryhmän, sillä valittujen joukossa ei ollut talonpoikia, käsityöläisiä tai työmiehiä. Säädyn edustajat olivat porvarilliseen keskiluokkaan kuuluvia kauppiaita ja etenkin lakimiehiä, kuten Maximilien Robespierre.
Hovin pyrkimyksenä oli, että valtiopäivillä keskityttäisiin verotus­kysymyksiin. Tässä kuitenkin epäonnistuttiin täysin: valtiopäivät ajautui umpikujaan, ja säädyt väittelivät keskenään enemmän valtiopäivien muodollisuuksista kuin valtiontaloudesta.
Maanpaossa ollut liberaali kreivi Mirabeau valittiin kolmannen säädyn edustajana valtiopäiville, ja häntä pidettiin vallankumouksen johtajana 1789–1791. Mirabeau myös torjui kuningattaren lahjontayrityksen.
Kansalliskokous
17. kesäkuuta kolmas sääty julistautui Mirabeaun johdolla kansalliskokoukseksi, joka edustaisi eri säätyjen sijasta koko ”kansaa”. Kansalliskokous kutsui muiden säätyjen edustajat liittymään siihen. Samalla se teki kuitenkin selväksi, ettei se odottaisi, vaan aikoi johtaa valtion asioita joka tapauksessa. Mirabeau valittiin kansalliskokouksen johtajaksi 23. kesäkuuta 1789.
Ludvig XVI sulki Salle des États'n, jossa kansalliskokous kokoontui. Tällöin kansalliskokous siirtyi kuninkaan tennishalliin, jossa vannottiin 20. kesäkuuta Pallohuoneen vala. Valassa kansalliskokous vannoi, ettei se hajaantuisi, ennen kuin Ranskalle olisi säädetty perustuslaki. Suuri osa pappissäädystä sekä 47 aatelin jäsentä liittyi kansalliskokoukseen. 27. kesäkuuta mennessä rojalistipuolue oli antanut periksi, mutta suuri määrä kuninkaan sotaväkeä oli saapunut Pariisiin ja Versaillesiin. Pariisista ja muista Ranskan kaupungeista saapui kansalliskokousta tukevia viestejä. 9. heinäkuuta kansalliskokous muutettiin perustuslakia säätäväksi kansalliskokoukseksi. Pariisissa Palais-Royalissa kokoukset jatkuivat taukoamatta. Osa sotaväestä alkoi kääntyä kansan puolelle.
Bastiljin valtaus
pienoiskuva|[[Jean-Pierre Louis Laurent Houelin maalaus Bastiljin valtauksesta.]] 11. heinäkuuta kuningas Ludvig erotti uudistusmielisen ministeri Neckerin konservatiivisten valtakunnanneuvoston jäsenten suositusten perusteella ja uudisti ministeriön täysin. Pariisilaiset pelkäsivät tämän johtavan kuninkaan vallankaappaukseen ja ryhtyivät avoimeen kapinaan. Osa sotajoukoista liittyi kapinallisiin ja loput pysyivät puolueettomina.
14. heinäkuuta neljän tunnin taistelun jälkeen väkijoukko valtasi Bastiljin vankilan ja surmasi kuvernööri markiisi Bernard-René Jordan de Launayn ja osan hänen joukoistaan. Vankilassa oli tällöin enää vain seitsemän vankia, jotka kaikki vapautettiin: neljä väärentäjää, kaksi mielipuolta ja haureuteen syyllistynyt aatelinen.
Paluumatkalla väkijoukko syytti pormestari (prévôt des marchands) Jacques de Flessellesia petoksesta. Hänet salamurhattiin matkalla näytösoikeudenkäyntiin.
Kuningas ja hänen sotajoukkonsa pysyivät taustalla tapahtumien edetessä. Markiisi Lafayette otti hallintaansa Pariisin kansalliskaartin, kun taas Jean Sylvain Bailly, kolmannen säädyn johtaja ja pallohuoneen valan alkuunpanija, ryhtyi Pariisin uudeksi pormestariksi. Pariisin johto uudistettiin Pariisin kommuuniksi. Kuningas palasi Versailles'sta Pariisiin, jossa hän hyväksyi vallankumouksen trikolorin ja sai jälleen kansan kannatuksen.
Väkivallantekojen jälkeen aateli pysyi epäluuloisena kuninkaan kansansuosion näennäisestä paluusta huolimatta ja pakeni maasta (émigrés). Osa aatelista alkoi suunnitella sisällissotaa ja kokosi Ranskan vastaista liittoumaa Euroopassa.
Ministeri Necker palasi valtaan. Hän kuitenkin menetti kansansuosionsa kuvitellessaan pystyvänsä yksin pelastamaan Ranskan talouden ja kieltäydyttyään yhteistyöstä Mirabeaun ja Lafayetten kanssa. Hän kieltäytyi hyväksymästä kansalliskokouksen asettamia ministereitä. Samaan aikaan hän kuitenkin pyysi kokoukselta yhä lisää lainaa ja veroja talouden helpottamiseen.
Idea kansanvaltaisuudesta levisi Ranskan läpi. Monin paikoin maaseuduilla mentiin tätä pidemmälle: aatelisia teloitettiin ja linnoja poltettiin. Tämä tunnettiin niin sanottuna suurena pelkona.
”Vallankumouksen helluntaiyöksi” kutsutussa istunnossa 4. elokuuta 1789 kansalliskokous lakkautti kerralla kaikki säätyerioikeudet ja papiston kymmenykset. Tämän päätöksen on katsottu samalla lopettaneen feodalismin.
Kansalliskokouksen jakautuminen
pienoiskuva|Laulaja Chenard [[Sanskulotit|sanskulotin asussa Savoijissa järjestetyillä Vapauden festivaaleilla lokakuussa 1792. Louis Léopold Boillyn maalaus vuodelta 1792. ]]
Fluoksetiini
Fluoksetiini on SSRI-lääke, jolla hoidetaan masennusta, dysmorfista ruumiinkuvan häiriötä, pakko-oireista häiriötä, bulimiaa, premenstruaalista dysforista häiriötä (premenstruaalisen oireyhtymän vakavampi muoto), hypokondriaa sekä paniikkihäiriötä.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Kansalliskokouksen jakautuminen eri ryhmiin alkoi tulla selväksi. Aristokraatit Jacques Antoine Marie Cazalès ja abbé Jean-Sifrein Maury johtivat oikeistoa, joka vastusti vallankumousta. Rojalistidemokraatit, jotka liittoutuivat Neckerin kanssa, pyrkivät järjestämään Ranskan brittiläisen perustuslain mukaan. Heihin kuuluivat muun muassa Jean Joseph Mounier, Gérard de Lally-Tollendal, Stanislas de Clermont-Tonnerre ja Pierre Victor Malouet de Virieu.
Fluoksetiini
Fluoksetiini on todettu ainoaksi merkittävää vastetta antavaksi SSRI-lääkkeeksi nuorten vakavan masennuksen hoidossa. Fluoksetiini on myös ainut SSRI-lääke, joka vähentää itsetuhoisuusriskiä (~50%), vertailun vuoksi esimerkiksi venlafaksiini nostaa itsetuhoisuusriskiä huomattavasti (~60% tai enemmän).
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Kansallispuolue, joka edusti lähinnä keskiluokan etua, esitti radikaalimpia ideoita. Heihin kuuluivat Honoré Mirabeau, Lafayette, Jean Sylvain Bailly, Adrien Duport, Antoine Barnave ja Alexandre de Lameth. Emmanuel Joseph Sieyès sai muodostettua yhteisymmärrystä keskustan ja vasemmiston välillä.
Fluoksetiini
Fluoksetiinin käyttö saattaa aiheuttaa ihottumaa ja allergisia oireita. Seksuaalitoimintojen häiriöitä esiintyy yli puolella käyttäjistä. Harvinaisempia sivuvaikutuksia on muun muassa joillakin potilailla tavattu vaarallinen serotoniinioireyhtymä.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Pariisissa erilaiset komiteat, pormestari, edustajainkokous ja yksittäiset piirit julistautuivat vallanhaltijoiksi toisistaan huolimatta. Lafayetten kansalliskaartista muodostui myös oma keskiluokkainen voimansa.
Fluoksetiini
Suomessa fluoksetiinia myydään reseptilääkkeenä muun muassa valmistenimillä Seronil ja Seromex. Fluoksetiinia on saatavilla 10, 15, 20, 40, 60 ja 90 mg kapseleina ja 10 mg, 20 mg ja 60 mg tabletteina.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Käyttäen mallina Yhdysvaltain itsenäisyysjulistusta kansalliskokous julkaisi 26. elokuuta 1789 ihmis- ja kansalais­oikeuksien julistuksen, jolla taattiin tasa-arvo ja henkilökohtainen vapaus. Yhdysvaltain julistuksen tapaan se oli periaatteiden julistus eikä se ollut velvoittava de jure. Julistus oli etukäteen tarkastutettu Yhdysvaltain julistuksen kirjoittajalla Thomas Jeffersonilla. Myös tätä avustanut Benjamin Franklin oli tuolloin kannustamassa ranskalaisia vallankumoukseen. Franklinin kannustuslause Ça ira! innoitti samannimisen laulun, tuolloin Marseljeesiakin kuuluisamman vallankumouksen hengennostattajan, jonka viheltäminenkin kiellettiin useissa muissa valtioissa.
Rupikorallit
Rupikorallit (Zoantharia) on korallieläinten lahko. Lajien määrä vaihtelee eri lähteissä kuudestakymmenestä kahteensataan, sillä Zoantharia-lajien luokittelu on vielä kesken.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Kansalliskokous ei toiminut ainoastaan lakiasäätävänä elimenä, vaan sillä oli myös tehtävä säätää uusi perustuslaki. Necker, Mounier, Lally-Tollendal ja monet muut kannattivat senaattia, jonka jäsenet kuningas määräisi kansan ehdokkaista. Suurin osa aatelista vaati ylähuonetta, jonka jäsenet valitsisi aateli. Kansallispuolueen kanta voitti lopulta: Ranskalle tulisi yksikamarinen parlamentti, jonka päätöksiin nähden kuninkaalla olisi lykkäävä veto-oikeus. Hän ei voisi estää lain voimaantuloa, vaan vain lykätä sitä.
Fluoksetiini
Historiaa
Fluoksetiinin kehitti yhdysvaltalainen lääkeyhtiö Eli Lilly and Company vuonna 1972. Lääkettä kokeiltiin aluksi vakavaa masennusta sairastavien hoidossa, mutta se ei lievittänyt vaan päin vastoin pahensi masennusta. Sen jälkeen fluoksetiinia kokeiltiin lievästä masennuksesta kärsiville viidelle koehenkilölle, jotka piristyivät kokeen aikana. Yhdysvaltojen johtava tuotebrändäysyhtiö Interbrand sai tehtäväkseen suunnitella Prozacin markkinointia. Maanlaajuiset mainoskampanjat varoittivat yleislääkäreitä ja suurta yleisöä masennuksen vaaroista. Prozacia markkinoitiin samalla täysin haitattomana ihmelääkkeenä muun muassa julisteiden ja esitevihkosten avulla. Yhdysvaltain lääkevirasto FDA fluoksetiinin masennuksen hoitoon vuonna 1987. Sittemmin lääkkeen patentti on vanhentunut ja markkinoille on tullut eri valmistajien rinnakkaisvalmisteita. Fluoksetiinia pidetään laajalti ensimmäisen sukupolven "onnellisuuslääkkeenä", vaikka se ei ole ensimmäinen markkinoille saapunut SSRI-lääke.
Rupikorallit
thumb|oikea|150px|Viisisenttinen rapu [[Lysmata amboinensis vertauskohtana kuvaamassa zoanthidae-yhdyskunnan kokoa.]] Rupikorallit ovat pienikokoisia, korkeintaan pari senttiä korkeita merivuokkoja muistuttavia korallieläimiä, jotka elävät tavallisesti yhdyskuntina trooppisten merien matalissa lahdissa, vuorovesivyöhykkeellä ja koralliriutoilla.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Pariisilaiset uhkasivat tehdä tyhjäksi rojalistien vaatimukset. 5. lokakuuta 1789 kansanjoukko marssi Versaillesiin ja palasi sieltä kuninkaan ja tämän perheen kanssa.
Rupikorallit
Rupikorallien lonkerot ovat järjestäytyneet kahteen sisäkkäiseen kehään. Joidenkin lajien lonkerot ovat suuren osan ajasta sisäänvedettyinä, ja tulevat esille vain korallieläimen ruokaillessa. Rupikorallit syövät planktonia. Osalla lajeista on myös symbioottisia zooksantellileviä, jotka antavat yhteyttämistuotteensa korallieläimen käyttöön.
Fluoksetiini
Yliannostus
thumb|left|Fluoksetiiniin perustuvia lääkkeitä
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Kansalliskokous korvasi historialliset provinssit ja perusti tilalle 83 departementtia, joilla oli yhtenäinen hallinto ja jotka olivat kaikki suunnilleen yhtä laajoja. Huolimatta valtiopäivistä, jotka oli kutsuttu kokoon valtion taloudellisen tilanteen parantamiseksi, talousvaje oli vain pahentunut. Mirabeaun johtamana kansalliskokous päätti korjata tilanteen antamalla Neckerille diktatoriset oikeudet valtion talousasioissa.
Rupikorallit
Luokittelu
Rupikorallien luokittelu:
Fluoksetiini
Yliannostus
Fluoksetiinin määritelty vuorokausiannos (DDD-yksikkönä) suhteessa väestöön on 20 mg.
Olga Rypakova
Olga Sergejevna Rypakova (o.s. Aleksejeva; s. 30. marraskuuta 1984 Öskemen, Kazakstan) on kazakstanilainen yleisurheilija. Hän oli alun perin seitsenottelija, ja hän on kilpaillut kansainvälisellä tasolla myös pituushypyssä ja vuodesta 2007 asti kolmiloikassa.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
2. marraskuuta 1789 kansalliskokous päätti vastata talouskriisiin ottamalla kirkon omaisuuden valtion haltuun. Näin valtio sai valtavan määrän omaisuutta. Valtio hyödynsi uutta omaisuuttaan laskemalla liikkeelle uuden paperirahan, assignaatit, jonka takeina toimivat takavarikoidut kirkon maat. 12. heinäkuuta 1790 säädetty ja kuninkaan 26. joulukuuta hyväksymä papiston siviilihallintolaki (Constitution Civile du Clergé) teki papistosta valtion työntekijöitä ja velvoitti heidät vannomaan uskollisuutta perustuslaille. Katolisesta kirkosta tuli maallisen valtion alainen.
Olga Rypakova
Hänen pituusennätyksensä on 685 cm, jonka hän hyppäsi Bangkokin universiadeissa 2007. Kolmiloikkaa hän on hypännyt 15,25 m Splitin maanosien cupissa 2010. Hallissa hän on hypännyt 15,14 m Dohan sisäratojen MM-kilpailuissa 2010. Kummatkin kolmiloikkatulokset ovat Aasian ennätyksiä.
Ranskan suuri vallankumous
Kansalliskokouksen jakautuminen
Aixin arkkipiispa ja Clermontin piispa jättivät kansalliskokouksen tämän lain säätämisen jälkeen. Paavi ei koskaan hyväksynyt uutta järjestystä, ja se johti skismaan perustuslaillisen papiston ja uhmakkaiden pappien välillä.
Kuninkaan pako
Ludvig XVI vastusti vallankumouksen kulkua, mutta hylkäsi muiden Euroopan monarkkien mahdollisesti petolliset avuntarjoukset. Hän kääntyi lopulta kenraali Bouillén puoleen, joka tuomitsi sekä emigrantit että kansalliskokouksen ja tarjosi kuninkaalle turvaa tukikohdassaan Montmedyssa.
20. kesäkuuta 1791 yönä kuningas pakeni Tuileries’n palatsista. Seuraavana päivänä itsevarma kuningas kuitenkin paljasti itsensä. Hänet tunnistettiin Varennesissa, Meusen départementissa, ja palautettiin Pariisiin 21. kesäkuuta vartion alaisena. Kuninkaan saapuessa Pariisiin väkijoukosta ei kuulunut kannatusta hänelle. Kansalliskokous vangitsi kuninkaan väliaikaisesti. Hänet ja kuningatar Marie Antoinette pidettiin vangittuna.
Perustuslakia säätävän kokouksen loppu
Vaikka suurin osa kansalliskokouksesta edelleen kannatti monarkiaa tasavallan sijaan, kompromissina hyväksyttiin, että Ludvig XVI jäi lähinnä vain maan keulakuvaksi: hänen piti vannoa uskollisuutta perustuslaille. Tästä kieltäytyminen tai aseelliset toimet kansaa vastaan olisi tulkittu kruunusta luopumiseksi.
Jacques Pierre Brissot laati vetoomuksen, jonka mukaan Ludvig XVI oli syrjäytettävä hänen yritettyään paeta. Valtava väkijoukko kokoontui Marskentälle allekirjoittamaan vetoomusta. Georges Danton ja Camille Desmoulins pitivät yllytyspuheita. Kansalliskokous määräsi kunnan viranomaiset ”säilyttämään julkisen rauhan”. Lafayetten kansalliskaarti kohtasi väkijoukon. Sotilaat vastasivat kivien heittelyyn ampumalla ilmaan. Kun väkijoukko ei hajaantunut, Lafayette määräsi ampumaan kohti. Marskentän verilöylyssä kuoli jopa 50 ihmistä.
Verilöylyn jälkeen viranomaiset sulkivat patrioottien kokoontumistiloja ja radikaaleimpia sanomalehtiä, kuten Jean-Paul Marat’n L’Ami du Peuple. Danton pakeni Englantiin; Desmoulins ja Marat painuivat maan alle.
Tällä välin ilmeni uusi uhka: Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisari Leopold II, Preussin kuningas Fredrik Vilhelm II ja kuninkaan veli Artois’n kreivi antoivat Pilnitzin julistuksen, jossa he julistivat Ludvig XVI:n asian omakseen ja vaativat hänen vapauttamistaan ja kansalliskokouksen purkamista sodan uhalla.