cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Adams (säveltäjä)
Tuotanto
Adamsin kuoroteos On the Transmigration of Souls, joka on sävelletty Syyskuun 11. päivän terrori-iskujen uhrien muistolle, voitti vuonna 2003 Pulitzer-palkinnon. Vuonna 2005 sen ensilevytys voitti kolme Grammy-palkintoa.
New age
Historiaa
1980–1990-lukujen taitteessa new ageen alkoi tulla runsaasti aasialaisia vaikutteita, kuten intialainen ayurveda, japanilainen reiki sekä qi-energian käsite. New age -musiikki nousi marginaalista suosituksi. Rave-kulttuuriin alkoi 1990-luvulla liittyä myös henkisiä elementtejä ja luontoyhteyttä. Televisiossa suosioon nousi parapsykologisia aiheita sivuava Salaiset kansiot. World Wide Webin yleistyminen levitti tehokkaasti tuntemusta new age -aiheista. Vuosituhannen viimeisinä vuosina new age -aiheiseksi puheenaiheeksi nousivat maailmanloppua koskevat ennustukset, ja 12 vuotta myöhemmin esille nousivat mayojen kalenterin päättymiseen liittyvät teoriat.
John Adams (säveltäjä)
Tuotanto
Adams on yksi harvoja taidemusiikin nykysäveltäjiä, jonka musiikkia on käytetty suositussa tietokonepelissä. Civilization IV -tietokonepelin taustalla alkavat soida Adamsin teokset, kun pelaaja ehtii pelissä moderniin aikaan.
John Adams on vieraillut Suomessa johtamassa teoksiaan vuosina 1995 ja 2021.
New age
Suuntaukset
New age -liikkeessä voidaan nykyisin erottaa kolme suuntausta: esoteerinen, henkinen ja sosiaalinen. Esoteerisessa suuntauksessa uskotaan, että yliluonnollinen on todellinen ja vaikuttava voima, ja huomio kiinnitetään ennen kaikkea yliluonnollisen todellisuuden kartoitukseen. Esoteeriseen suuntaukseen liittyy myös ennustuksia suurista ihmiskuntaa kohtaavista käänteistä. Henkisessä suuntauksessa korostetaan yksilön henkistä kehitystä ja erilaisia itsensä kehittämisen menetelmiä. Sen tekniikoita ovat esimerkiksi meditaatio, jooga, vaihtoehtoiset psykoterapiat ja uussamanismi, joita harjoitetaan kehittyneempien olemassaolon tilojen saavuttamiseksi. Sosiaalisessa suuntauksessa korostetaan konkreettista työtä, jolla tavoitellaan inhimillisempää tai ekologisempaa tulevaisuutta.
Vaikutteet
New age -liike hakee vaikutteita idän uskonnollisista perinteistä ja varhaiskantaisista kulttuureista. Alkuperäiskansojen elämäntapaa ihaillaan, koska niiden katsotaan elävän harmonisessa suhteessa ympäristönsä kanssa. Alkuperäiskansojen ja esikristillisten yhteisöiden perinteitä ja uskomuksia tulkitaan luontosuhteen ja sukupuolten tasa-arvon näkökulmasta. Jungilaisen psykologian lisäksi new age -liike on saanut vaikutteita myös humanistisesta psykologiasta, jonka piiristä ovat nousseet kansanomaistetut terapialiikkeet. Humanistisen psykologiankin keskeisiä aiheita ovat tietoisuus, mielenterveys ja yksilön kehitys, ja se pyrkii myös tutkimaan ja tunnistamaan ”korkeampia” inhimillisiä kokemuksia. New ageen on lainattu etenkin Human potential -liikkeen näkemyksiä ja termejä.
New agen kehitykseen ovat vaikuttaneet tietyt uususkonnot, kuten teosofia ja siihen pohjautuvat liikkeet, muut esoteeriset suuntaukset, spiritualismi, new thought, neljäs tie sekä uuspakanuus. Uuspakanallista wiccaa on tutkittu osana new age -liikettä, mutta wiccojen enemmistö katsoo uskontonsa olevan sen ulkopuolella.
New age yhdistelee eklektisesti vaikutteita eri suuntauksista. Näkemyseroja pidetään vain pinnallisina, ja kaikkien annetaan löytää tapansa saavuttaa päämääränsä.
Teemoja
New agella on useita tunnusomaisia teemoja. Liikkeen epäyhtenäisyyden johdosta kaikki sen kannattajat eivät kuitenkaan ole kaikista yhtä mieltä.
New agessa tämänpuoleinen elämä on arvokasta, ja henkisyyden katsotaan johtavan parempaan elämään jo nyt eikä vasta tuonpuoleisessa. Maanpäällistä elämää ei nähdä ainutkertaisena, vaan uskotaan intialaisten uskontojen tavoin jälleensyntymiseen ja karman lakiin. New agessa katsotaan holistisesti että kaikki asiat ovat yhteydessä toisiinsa. Luojan ja luodun erillisyyttä ei hyväksytä, kuten ei myöskään tieteen tapaa nähdä luonto ihmisestä erillisenä kohteena tai ihmisen hallitsemana resurssina. Holistinen näkökulma otetaan myös sairauksien hoitoon, sillä ihmistä pidetään hengen, mielen ja kehon muodostamana kokonaisuutena. New agessa pyritään yhtenäisyyden palauttamiseen useilla eri tasoilla.
New agessa pyritään myös henkiseen kehitykseen ja itsetuntemuksen kehittämiseen. Sen apumenetelmiä voivat olla esimerkiksi mietiskely, tarot tai unien tulkinta.
Kaikkia new age -käsityksiä yhdistää millenarismi, jonka mukaan suuri muutos on tulossa. Ihmiskunnan uskotaan olevan uuden aikakauden, Vesimiehen ajan, kynnyksellä. New agessa uskotaan yleisimmin tämän muutoksen johtavan rauhan, tietoisuuden ja valaistuneisuuden aikakauteen.
Marilyn Fergusonin 185 new age -liikkeen vaikuttajalle suuntaamassa kyselyssä vastaajat sanoivat, että heidän omalle hengelliselle tai henkiselle kehitykselleen oli tärkeää etenkin buddhalaisuus (40 %), jooga (40 %), kristillinen mystiikka (31 %), psykosynteesi (29 %), jungilainen terapia (23 %), Tiibetin buddhalaisuus (23 %), transsendenttinen meditaatio (21 %), suufilaisuus (19 %), transaktioanalyysi (11 %), est-terapia (11 %) ja kabbalismi (10 %). Kyselyyn vastanneista telepatiaan uskoi 96 prosenttia, henkiparannukseen 94, ennaltatietämiseen 89 ja selvänäköisyyteen 88 prosenttia vastanneista.
New age voidaan nähdä myös elämäntapana ja kulutuskäyttäytymisenä. New agen keskeisistä näkemyksistä siihen kuuluvat esimerkiksi uudenlaisten yhteiskuntien visiot, kuten saasteeton energia, luomuviljely, ekoyhteisöt, jakamistalous, kasvissyönti ja eläinten oikeudet. Myös wellness eli fyysisen, sosiaalisen ja henkisen hyvinvoinnin tasapaino liittyy new age -kuluttamiseen. Wellnessiin kuuluu monenlaisia henkilökohtaiseen terveyteen liittyviä asioita, kuten terveellinen syöminen, liikunta, rentoutuminen, uskomuslääkintä, jooga ja meditaatio. New age -aiheisilla messuilla on usein mukana tällaisia hyvinvointipalveluja.
New agen kannattajista kaksi kolmasosaa on naisia. Liike edustaa feminiinisiä arvoja, ja myös feminismi on liittynyt new agen kehitykseen jo 1800-luvulta lähtien.
Suhde kristinuskoon
Suomen evankelisluterilainen kirkko on Kirkko ja kaupunki -lehden mukaan suhtautunut new ageen kielteisesti. Tutkija Jussi Sohlbergin mukaan uushenkisyyttä pidettiin 1980-luvulla Suomessa kirkon piirissä vakavana uhkana kristinuskolle. Moni suomalainen new agen harjoittaja on kuitenkin samanaikaisesti kristitty ja pyrkii etsimään uushenkisyyttä kirkon sisältä. New agesta kiinnostuneilla suomalaisilla on tavallista useammin kristillisiä näkemyksiä. Suomalaisen new age -lehden Ultran lukijoista vuoden 2011 lukijatutkimuksessa 91 prosenttia piti Jeesuksen elämänopetuksia soveltuvina nykyajankin elämänohjeiksi, sekä 71 prosenttia vähintään todennäköisenä sitä, että Jeesus on Jumalan poika.
Donna Quinn-Brown
Donna (Quinn-)Brown (s. 12. lokakuuta 1963 Pittsworth, Queensland) on australialainen entinen koripalloilija. Hän kuului viidenneksi sijoittuneeseen maansa naisten koripallojoukkueeseen vuoden 1984 kesäolympialaisissa Los Angelesissa. Vuoden 1988 kesäolympialaisissa Soulissa hän oli mukana sijoittumassa neljänneksi.
Ahvenanmaan museo
thumb|250px|Ahvenanmaan museo huhtikuussa 2012. Ahvenanmaan museo on Maarianhaminassa sijaitseva museo. Museossa on perusnäyttely, joka kertoo maakunnan historian saariryhmän noususta merestä aina nykypäivän itsehallintoaikaan. Lisäksi samassa rakennuksessa sijaitsee Ahvenanmaan taidemuseo. Museorakennuksen on suunnitellut arkkitehti Helmer Stenros ja se valmistui vuonna 1981.
Highlander
Highlander voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Mediassa
Elokuvat
Televisiosarjat
Animaatiosarjat ja -elokuvat
Pelit
Fleetwood Mac ’Live’
'Live' on Fleetwood Mac -yhtyeen live-albumi, jonka on julkaissut Belgiassa levy-yhtiö Br. Music luettelotunnuksella BR LP 16 ja C-kasetin osalta tunnuksella BR MC 16. Äänitysajankohtaa, julkaisuvuotta tai muusikoita ei ole mainittu. Lisensoija on CT Productions.
Don Lusk
Don Lusk (28. lokakuuta 1913 Burbank, Kalifornia – 30. joulukuuta 2018 San Clemente, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen animaattori ja televisio-ohjaaja.
Disney-uransa jälkeen Lusk siirtyi Bill Meléndezin tuotannon palvelukseen. Hän oli animaattorina muiden muassa elokuvissa Eläköön, Jaska Jokunen! (1969), Ressu lähtee maailmalle (1972) ja Kisa on kova, Jaska Jokunen (1977). Hän työskenteli myös monissa Tenavista tehdyissä televisiospesiaaleissa. Lusk ohjasi lisäksi Hanna-Barberalle muun muassa 136 Smurffit-jaksoa. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1993. Vuonna 2015 Luskille myönnettiin Annie-palkintojen jaon yhteydessä Winsor McCay -palkinto elinikäisistä saavutuksista. Tämän hän nimesi uransa huippukohdaksi. Lusk kuoli 105-vuotiaana hoivakodissa.
Sari Havas
Sari Kirsi Katariina Havas (s. 25. tammikuuta 1962 Kolari) on suomalainen näyttelijä. Hän on näytellyt elo­kuvissa, televisio­sarjoissa ja teatterissa.
Ura
Havas valmistui yli­oppilaaksi vuonna 1984, opiskeli Teatteri­korkea­koulussa vuosina 1985–1989 ja valmistui teatteri­taiteen maisteriksi vuonna 1991. Hän on ollut koko työ­uransa ajan freelancer, ja hän on valmistunut myös seksuaali- ja pari­suhde­terapeutiksi 2008.
Hänen elo­kuvauransa alkoi pienillä sivu­rooleilla Renny Harlinin elo­kuvassa Jäätävä polte (1985) ja Olli Soinion elo­kuvassa Kadunlakaisijat (1990). Havas on näytellyt elo­kuvissa Häjyt (1999), Kukkia ja sidontaa (2004), Saippuaprinssi (2006) ja Vares – Pimeyden tango (2012).
Havas on näytellyt televisio­sarjoissa Puhtaat valkeat lakanat (1993–1996), Peräkamaripojat (2001), Lehmän vuosi (2006–2010) ja Taivaan tulet (2007–2014). Lisäksi hän on näytellyt improvisaatio­teatteri Stella Polariksessa, Kansallis­teatterissa, Teatteri Jurkassa, Espoon ja Lahden kaupunginteatterissa sekä Kirjurinluodon kesäteatterissa. Näyttelemisen lisäksi Havas on kirjoittanut komedialliset näytelmät Terapian tarpeessa (2015) ja Terapian tarpeessa jälleen (2019).
Ashia Hansen
Ashia Hansen, MBE (s. 5. joulukuuta 1971, Evansville, Yhdysvallat) on brittiläinen kolmiloikkaaja.
Englantilainen nainen ja hänen ghanalainen miehensä adoptoivat Yhdysvalloissa syntyneen Hansenin. Perhe eli kuusi vuotta Ghanassa, ennen kuin muuttivat Lontooseen. Hansen voitti kolmiloikassa 1995 Euroopan cupin, mutta karsiutui samana vuonna Göteborgin MM-kisoissa tuloksella 13,61. Kauden lopussa hän oli GP-finaalissa viides loikittuaan 14,45. Seuraavana vuonna Hansen voitti jälleen Euroopan cupin ja vuonna 1997 Pariisin sisäratojen MM-kisoissa MM-hopeaa tuloksella 14,70. Myöhemmin samana vuonna hän sijoittui Ateenan ulkoratojen MM-kisoissa viidenneksi ja voitti kauden lopussa GP-finaalin tuloksella 15,15. Seuraavana vuonna Hansen voitti kultaa sisäratojen EM-kisoissa sekä Kansainyhteisön kisoissa.
Hansen voitti Maebashin sisäratojen MM-kisoissa 1999 MM-kultaa. Myöhemmin samana vuonna hän loikki toiseksi Euroopan cupissa, kahdenneksitoista Sevillan MM-kisoissa sekä voitti kauden lopussa GP-finaalin. Seuraavana vuonna hän oli Sydneyn olympialaisissa yhdestoista ja vuonna 2001 Edmontonin MM-kisoissa seitsemäs. Hansen voitti 2002 Wienin sisäratojen EM-kisoissa hopeaa. Ulkoradoilla hän voitti samana vuonna EM-kultaa Münchenissä tuloksella 15,00. Lisäksi hän voitti Kansainyhteisön kisat ja loikki toiseksi yleisurheilun maailmancupissa. Seuraavana vuonna hän voitti Birminghamin sisäratojen MM-kisoissa kultaa. Hansen sijoittui 2004 Euroopan cupissa kahdeksanneksi ja voitti 2007 Yhdistyneen kuningaskunnan sisäratojen mestaruuden.
Sonny Sandoval
Paul Joshua "Sonny" Sandoval (s. 16. toukokuuta 1974) on yhdysvaltalainen muusikko. Hänet tunnetaan parhaiten nu metal -yhtye P.O.D.:n vokalistina. Hän on naimisissa pitkäaikaisen tyttöystävänsä Shannon Kellyn kanssa. Heillä on 2 tytärtä, Nevaeh ja Marley, sekä 1 poika, Justice.
Sandoval on vieraillut Anastacian nimikkoalbumilla kappaleella "I Do". Kappale kertoo sodasta, väkivallasta ja rikoksesta.
Vuonna 2006 Sandoval sijoittui Hit Paraderin Top 100 Metal Vocalists of All Time (100 kaikkien aikojen parasta metallivokalistia) -listalla sijalle 63.
Sandovalin tyttären, Nevaehin etunimi on yleistynyt huomattavasti Sandovalin kerrottua vuonna 2000 että se on "Heaven" (Taivas) väärinpäin. Sandoval on myös esiintynyt paljon julkisuudessa Nevaeh-tyttärensä kanssa, ja kun häneltä kerran kysyttiin tietääkö Nevaeh itse mitä hänen nimensä tarkoittaa, Sandoval vastasi "Hän tietää että hänen isoäitinsä on siellä".
Syrjintälautakunta
Syrjintälautakunta oli Suomessa lailla perustettu riippumaton ja puolueeton Suomen sisäministeriön yhteydessä vuosina 2004–2014 toiminut lainkäyttöelin, jonka korvasi vuoden 2015 alusta lähtien yhdenvertaisuus- ja tasa-arvolautakunta.
Syrjintälautakunnan nimitti valtioneuvosto ja sen tehtävät määriteltiin yhdenvertaisuuslaissa, jonka tarkoituksena on ennaltaehkäistä ja vähentää syrjintää.
Lautakunnan toiminta
Syrjintälautakunnassa käsiteltiin hakemuksia, jotka kohdistuivat viranomaisiin, oikeushenkilöihin ja yksityishenkilöihin. Lautakunnan tehtävänä oli antaa oikeussuojaa niille, jotka ovat kokeneet tulleensa syrjityksi etniseen alkuperänsä liittyvästä syystä tai tulleensa tällaiseen syrjintään liittyvien kiellettyjen vastatoimien kohteeksi. Hakemuksen tekemiseksi sai apua vähemmistövaltuutetulta (nyk. yhdenvertaisuusvaltuutettu).
Syrjintälautakunnalla oli toimivalta antaa kieltopäätöksiä ja tuomita syrjintään syyllistynyt uhkasakkoon. Vuoteen 2007 mennessä tuomittiin uhkasakko kahdessa tapauksessa.
Syrjintälautakunta voi kieltää uusimasta tai jatkamasta lainvastaista menettelyä ja antaa myös vastatoimien kiellon. Tämä tarkoittaa sitä, ettei kukaan saa joutua epäedulliseen asemaan valitettuaan tai ryhdyttyään toimenpiteisiin yhdenvertaisuuden turvaamiseksi.
Syrjintälautakunta antoi päätöksiä yksittäistapauksissa.
Syrjintälautakunta voi vahvistaa osapuolten välisen sovinnon, jossa on sovittu rahasaatavasta. Sovinto voidaan panna täytäntöön niin kuin lainvoimainen tuomio.
Lautakunnan toimivaltaan kuului etniseen alkuperään perustuva syrjintä, kun kyse on:
Coffman Cove
Coffman Cove on kaupunki Alaskassa Walesin prinssin saarella. Vuoden väestönlaskennassa sen asukasluku oli 199.
Syrjintälautakunta
Lautakunnan toiminta
Syrjintälautakunta ei käsitellyt työsuhteisiin liittyviä kysymyksiä. Lautakunta ei korvaa käytössä olevia muutoksenhakukeinoja ja -elimiä.
Tuomioistuimet voivat tarvittaessa pyytää etnistä syrjintää koskevassa asiassa lausunnon syrjintälautakunnalta yhdenvertaisuuslain soveltamisesta.
Selma Des Coudres
Selma Des Coudresin isä oli menettänyt omaisuutensa tulipalossa, ja perhe eli köyhyydessä. Hänen äitinsä, joka oli opiskellut nuorena piirtämistä, rohkaisi tytärtään taiteelliselle uralle. Hän pääsi Elise Jung-Stillingin pitämään yksityiseen taidekouluun. Vuonna 1903 hän sai stipendin, joka mahdollisti hänelle opettajaopinnot. Opettamisen ohella hän kävi Vilhelms Purvitisin ja Janis Rozentālsin yksityistunneilla opiskelemassa taidetta.
Vuosien 1909 ja 1917 välillä Des Codresilla oli useita yhteisnäyttelyitä Riiassa aikansa johtavien balttitaiteilijoiden kanssa. Hän sai tuohon aikaan merkittävän 1 500 ruplan stipendin joka mahdollisti hänellä koulujen kesäkuukausien aikana maalausmatkoja Baijeriin.
Vuonna 1919 Des Coudres muutti lopullisesti Saksaan Fürstenfeldbrukiin. Hän solmi siellä avioliiton taidemaalari Adolf Des Coudresin kanssa vuonna 1921. Aviomies oli vaimoaan kaksikymmentä vuotta vanhempi. Saksassa oli tuohon aikaan hyperinflaatio, jonka johdosta pariskunta menetti omaisuutensa. Des Coudres jäi leskeksi vuonna 1924. Köyhyyden vuoksi Des Coudres maalasi nyt sitä, mitä ostava yleisö häneltä halusi: kukka-asetelmia ja muotokuvia. Tämän jälkeen hän oli perustamassa asuinpaikkakuntansa taideseuraa, jonka johtajana hän toimi. Vuonna 1933 valtaantulleet kansallissosialistit lopettivat yhdistyksen. Kansallissosialistien valtakaudella Des Coudres eli maalaamalla jälleen muotokuvia ja sota-aikana hän maalasi omaisten pyynnöstä kuolleiden nuorten sotilaiden muotokuvia. Sodan jälkeen hän maalasi paikkakuntaa miehittäneiden yhdysvaltalaisten sotilaiden muotokuvia. Hänen sukulaisensa toivat vuonna 1955 esille hänen töitään ja lähettivät niistä luettelon Kasselin Documenta-näyttelyyn.
Ahvenisjärvi
Ahvenisjärvi voi tarkoittaa seuraavia:
Tuomas Huttunen
Tuomas Huttunen (s. 22. tammikuuta 1988 Kajaani) on suomalainen entinen alppihiihtäjä. Hän edusti Vuokatti Slalom -alppihiihtoseuraa. Huttunen lopetti urheilu-uransa vuonna 2010.
Huttunen suoritti asepalveluksensa Lahden Urheilukoulussa.
Lola Montez
Lola Montez, oik. Eliza Roseanna Gilbert, (17. helmikuuta 1821 – 17. tammikuuta 1861) oli irlantilaissyntyinen tanssijatar. Vuonna 1846 hänestä tuli Baijerin kuninkaan Ludvig I:n rakastajatar, ja seuraavana vuonna hän sai Landsfeldin kreivittären arvonimen. Hänen vaikutuksensa kuninkaaseen johti levottomuuksiin Münchenissä. Viimeiset vuotensa Montez vietti Yhdysvalloissa.
Max Ophülsin vuonna 1955 ohjaama elokuva Skandaalikuningatar perustuu löyhästi Lola Montezin elämään.
Tanssitytöksi
Tiedot Lola Montezin syntymäajasta vaihtelevat usealla vuodella, mutta uskottavimman lähteen mukaan hän syntyi helmikuussa 1821. Hänen isänsä oli brittiläisen armeijan upseeri nimeltä Gilbert ja äitinsä kreolilaista syntyperää oleva irlantilainen hatuntekijä. Perhe muutti Intiaan Lolan ollessa lapsi. Hän joutui viettämän pitkiä aikoja yksinään, ja sitoutumaton elämä teki hänestä levottoman. Noin kymmenvuotiaana Lola lähetettiin Englantiin kasvatettavaksi ja koulutettavaksi. Hän oppi ymmärtämään vieraita kieliä, keskustelemaan sujuvasti ja soittamaan pianoa kohtuullisesti.
Vuonna 1837 Lola avioitui 16-vuotiaana luutnantti Thomas Jamesin kanssa ja pari siirtyi Intiaan. Intiassa Lola solmi suhteita muihin miehiin ja hankki huonon maineen. Avioliitto purettiin viisi vuotta myöhemmin Kalkutassa. Avioeron jälkeen Lola matkusti ympäri Eurooppaa eri miesystäviensä kustantamana. Samalla hän koulutti itsensä tanssijattareksi Madridissa ja hänestä tuli donna Maria Dolorez. Sukunimen hän valitsi Espanjan tunnetuimman härkätaistelijan Montezin mukaan.
Ensimmäinen Montezia käsittelevä suomalainen julkaisu oli Borgå Tidningar -sanomalehden vuoden 1843 artikkeli, jossa uutisoitiin hänen ensimmäisestä teatteriesiintymisestään Pariisissa. Montezista tuli lyhyessä ajassa ajalleen hyvin poikkeuksellisesti Euroopan-kuulu julkisuuden henkilö. Lehdistö seurasi tarkkaan Montezin vaiheita, ja hän esiintyi monissa Euroopan suurkaupungeissa vaihtelevalla menestyksellä. Uutiset kohdistuivat pääosin Montezin elämään Baijerissa vuosina 1846–1848. Samalla vuosikymmenellä Montez nousi myös Suomessa hyvin tunnetuksi ja hänestä käytettiin nimeä ”Landsfeldin kreivitär”.
Skandaalien täyttämä ura
Esiintymismatkoillaan ja yksityiselämässään Montez aiheutti monia skandaaleita ja jopa kaksintaisteluita. Hän jätti jälkeensä maksamattomia laskuja ja perikatoon ajettuja suosijoita, joihin kuului myös tunnettuja henkilöitä kuten Victor Hugo ja Franz Liszt. Heidän lisäkseen Montez käytti viehätysvoimaansa kuninkaallisiin ja sai Baijerin kuninkaan Ludvig I:n rakastumaan itseensä. Kuningas lahjoitti Montezille talon Münchenistä ja maksoi Montezin palvelusväen, kalustuksen ja korut. Lisäksi Montez nautti monista etuoikeuksista, jotka kuuluivat vain hallitsijaperheen jäsenille. Poliisijohtaja, joka tunsi Montezin maineen, tarjosi tälle 50 000 frangin korvausta Münchenistä poistumisesta, mutta Montez kieltäytyi tarjouksesta. Lopulta hänet karkotettiin keväällä 1848 Münchenin levottomuuksien yhteydessä.
thumb|left|Lola Montez valokuvassa vuodelta 1851. Vuonna 1849 Montez avioitui Lontoossa nuoren ratsuväkiupseerin George Trafford Healdin kanssa. Montezin edellinen avioero ei kuitenkaan ollut virallinen, ja hän joutui syytteeseen kaksinnaimisesta. Päästyään vapaaksi takuita vastaan Montez pakeni Espanjaan. Seuraavan vuoden aikana hän palasi näyttämölle ja teki vuosina 1851–1853 kiertueen Yhdysvaltain itärannikolle. Matkustettuaan sieltä San Franciscoon hän otti ohjelmistoonsa kuuluisan ”hämähäkkitanssinsa”.
Heinäkuussa 1853 Montez avioitui San Francisco Whig -sanomalehden omistajan Patrick Purdy Hullin kanssa. Avioliitto osoittautui riitaiseksi, ja jo muutaman kuukauden yhdessäolon jälkeen Montez pyysi mieheltään avioeroa. Hän solmi välittömästi uuden rakkaussuhteen saksalaiseen paroniin, joka oli saapunut Münchenistä ja herätti eloon kuningas Ludvigiin liittyvät muistot. Paronin ja Montezin tuttavuus jäi lyhytaikaiseksi, sillä vain muutama päivä heidän tapaamisensa jälkeen paroni löydettiin ammuttuna metsästä. Kuolemansyyntutkija kuittasi asian lyhyellä päätöksellä, jonka mukaan paroni oli kuollut ampumavälikohtauksessa, jollaiset olivat yleisiä tuon aikakauden villissä lännessä.
Kiertue Australiaan
Helmikuussa 1856 Montez saavutti suurta suosiota esiintyessään Ballaratissa. Paikallisen lehdistön moittiessa Montezia epäsiveellisestä tanssista tämä otti hevospiiskansa esiin ja ruoski julkisesti lehden päätoimittajan Henry Seekampin. Myöhemmin keväällä Montez kierteli Victorian osavaltion pienissä kaupungeissa, kunnes lopetti kiertueensa toukokuussa 1856 Uuden Etelä-Walesin Newcastleen. Siellä Montez ja hänen managerinaan toiminut Follin astuivat Jane A Falkenberg -alukseen ja aloittivat paluumatkan San Franciscoon.
Laivamatkan aikana Montezin ja Follinin välit kiristyivät ja Montezin miessuhteet Melbournessa nousivat uudelleen esiin. Yöllä 8. heinäkuuta Follin katosi Jane A Falkenbergilta ja hänen uskottiin pudonneen pimeässä mereen. Tapahtumasta on useita versioita. Montezin tiedettiin jo Melbournessa yrittäneen iskeä saksilla Follinia ja monet epäilivät hänen työntäneen managerinsa yli laidan. Vastaavasti myös Follinin itsemurhateoria sai kannatusta. Asiasta ei käynnistetty koskaan virallisia tutkimuksia.
Viimeiset vuodet Yhdysvalloissa
Yhdysvaltoihin saavuttuaan Montez yritti luoda uutta uraa tanssijana useissa kaupungeissa, mutta epäonnistui pyrkimyksissään. Vuonna 1857 hän ryhtyi moraalisten luentojen pitäjäksi ja kertoi katuvansa entistä elämäntapaansa. Syfiliksen kolmannen vaiheen eteneminen pysäytti Montezin uran luennoitsijana, ja hän kuoli Brooklynissa 17. tammikuuta 1861. Hänet haudattiin Greenwoodin hautausmaahan rouva Eliza Gilbertin nimellä.
Jukka Virtanen (jääkiekkoilija)
Jukka Einar Virtanen (s. 15. heinäkuuta 1959 Säkylä) on suomalainen jääkiekkoilija. Pelipaikaltaan hän oli puolustaja.
Virtanen aloitti SM-liigauransa Porin Ässissä, jossa hän pelasi kaudet 1979–1983. Vuonna 1984 hän siirtyi TPS:ään, jossa hän pelasi uransa loppuun vuoteen 1993 saakka. TPS:ssä hän oli voittamassa Suomen mestaruuksia vuosina 1989, 1990, 1991 ja 1993. Yhteensä hän teki SM-liigan runkosarjassa 507 ottelussa 43 maalia ja 70 syöttöä eli yhteensä 113 tehopistettä. Pudotuspeleissä tehoja syntyi 93 ottelussa 12 maalia ja 6 syöttöä eli yhteensä 18 tehopistettä.
Maajoukkueurallaan Virtanen edusti Suomea Calgaryn 1988 talviolympialaisissa, joissa Suomi saavutti ensimmäisen jääkiekon arvokisamitalinsa voittamalla olympiahopeaa. Hän oli mukana myös vuosien 1986 ja 1987 MM-kisoissa. Nykyisin Virtanen työskentelee työnjohtajana Turun kaupungin liikuntapalvelukeskuksessa.
Mika Aaltonen
Mika A. Aaltonen (s. 16. marraskuuta 1965 Turku) on suomalainen tulevaisuudentutkija ja entinen jalkapalloilija. Hän on ensimmäinen suomalainen, joka on tehnyt sopimuksen Italian Serie A:ssa pelaavan joukkueen kanssa.
Jalkapallo
Aaltonen teki sopimuksen italialaisen Interin kanssa sen jälkeen, kun hän oli tehnyt voittomaalin TPS:n voittaessa Interin UEFA Cupin vierasottelussa 1–0. Interissä hänen pelinsä jäivät kuitenkin yhteen harjoitusotteluun Neuvostoliiton jalkapallomaajoukkuetta vastaan. Inter vuokrasi Aaltosen ensin Sveitsiin AC Bellinzonaan ja sen jälkeen Bologna FC:hen. Hän pelasi vielä kauden Saksan 2. Bundesliigan Hertha Berlinissa ennen paluutaan kotimaahan.
Onnistunut peli maajoukkueessa Israelia vastaan vei Aaltosen vielä kaudeksi Israelin liigaan Hapoel Be'er Shevaan. Pelaajauransa hän päätti pelaamalla vuonna 1994 viisi ottelua Suomen mestaruuden voittaneessa Tampereen Pallo-Veikoissa.
Tiede
Aaltonen opiskeli pelaamisen ohessa kotimaassa ja ulkomailla. Lopetettuaan uransa hän väitteli kauppatieteiden tohtoriksi Turun kauppakorkeakoulusta. Aaltonen on Aalto-yliopiston dosentti ja London School of Economicsin vanhempi tutkija. Hän on kirjoittanut useita kirjoja, muun muassa Robustness (2010).
Havutikaskuoriainen
Havutikaskuoriainen eli havupuuntikaskuoriainen (Trypodendron lineatum) on kaarnakuoriainen alaheimoon ja tikaskuoriaisten (Trypodendron) sukuun kuuluva laji. Aikuiset havutikaskuoriaiset ovat pituudeltaan 3,0-3,5 mm ja niiden peitinsiivet ovat ruskeanmustat ja pitkittäisjuovaiset. Havutikaskuoriaiset aikuistuvat heinä - elokuussa ja niiden elinkierto on yksivuotinen.
Laji pilaa havupuutavaraa kaivamalla pintapuuhun pitkiä tikapuumaisia käytäviä. Havutikaskuoriaisemot istuttavat käytäviin sienirihmastoa jalattomille valkeille toukilleen syötäväksi. Emot pysyttelevät käytäväverkoston suulla säädellen käytäviin pääsevän kosteuden määrää siten, että käytävissä olevan sienirihmaston kasvuolosuhteet pysyvät edullisina. Käytävät eivät ulotu sydänpuuhun, mutta käytävien ympäriltä puuaine mustuu. Käytävien vuoksi vioittunut sahatavara ei kelpaa vientiin, vaikka se on teknisesti kelvollista moniin tarkoituksiin.
Havutikaskuoriaista saalistaa luonnossa ainakin isomuurahaiskuoriainen (Thanasimus formicarius).
Harvey Korman
Harvey Herschel Korman (15. helmikuuta 1927 Chicago, Illinois – 29. toukokuuta 2008 Los Angeles, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä.
Ura
Hän esiintyi televisiouransa aikana muun muassa The Danny Kaye Show’ssa (1963–1967) ja The Carol Burnett Show’ssa (1967–1978). Korman esiintyi myös lukuisissa elokuvissa. Näistä muutamia ovat komediat Villiä hurjempi länsi (1974), Mel Brooksin mieletön maailmanhistoria (1981) ja Isäni on turbomies (1996).
Korman kuoli 81-vuotiaana 30. toukokuuta 2008. Hän oli kärsinyt verenkiertohäiriöstä.
Nikkilän sosiaali- ja terveysasema
Nikkilän sosiaali- ja terveysasema on uusimaalaisen Sipoon kuntakeskuksessa Nikkilässä sijaitseva terveysasema. Terveysaseman yhteydessä toimii esimerkiksi HUSLABin toteuttama Nikkilän terveysaseman laboratorio.
Terveysasema palvelee asiakkaitaan arkipäivisin. Ensiavun tai muun kiireellisen hoidon tarpeessa terveysaseman päivystys palvelee arkisin maanantaista torstaihin kello 8–17 ja perjantaisin kello 8–16. Muina aikoina kiireellistä hoitoa tarjotaan Porvoon sairaalan yhteispäivystyksessä (Sairaalantie 1, Porvoo), joka palvelee vuorokauden ympäri.
Nikkilän sosiaali- ja terveysaseman nelikerroksinen, tiiliverhoiltu rakennus on valmistunut vuonna 2013.
Bertel Mårtenson
Opinnot
Mårtenson kirjoitti ylioppilaaksi Porvoon ruotsalaisesta lyseosta vuonna 1911 ja liittyi Uusmaalaiseen osakuntaan. Opintojaan hän jatkoi Helsingin yliopiston filosofisen tiedekunnan fyysis-matemaattisella osastolla vuosina 1911–1915 ja suoritti diplomi-insinööritutkinnon Pariisin lentoinsinööriakatemiassa vuonna 1920.
Jääkäriaika
Opiskeltuaan Helsingin yliopistossa neljä vuotta Mårtenson liittyi vapaaehtoisten joukkoon, joiden päämääränä oli Saksassa sotilaskoulutusta antava Pfadfinder-kurssi, joka järjestettiin Pohjois-Saksassa sijaitsevalla Lockstedter Lagerin harjoitusalueella. Leirille hän ilmoittautui 5. heinäkuuta 1915. Hänet sijoitettiin joukon 1. komppaniaan, josta hänet siirrettiin myöhemmin muodostettuun Jääkäripataljoona 27:ään ja sen 1. komppaniaan. Hänet siirrettiin pataljoonan täydennysjoukkoon 11. kesäkuuta 1916, josta hän siirtyi Saksan ilmavoimiin 1. elokuuta 1916 saamaan lentäjäkoulutusta. Saksan ilmavoimia hän palveli Holtenaun, Wiekin ja Libaun lentoasemilla. Saksan ilmavoimissa hän suoritti tähystäjätutkinnon 15. huhtikuuta 1917 ja ohjaajatutkinnon 10. helmikuuta 1918. Ensimmäisessä maailmansodassa hän osallistui 10 tunnin ajan taistelulentoihin Itämeren yllä tiedustelulentäjänä.
Suomen sisällissota
Suomen armeijan palvelukseen Mårtenson astui 11. helmikuuta 1918 yliluutnantiksi ylennettynä ja toimi sisällissodan aikana Antrean lentoasemalla ja suoritti tiedustelulentoja Viipuriin ja Karjalankannakselle.
Sisällissodan jälkeinen aika
Mårtenson palveli sodan jälkeen Helsingin lentoaseman päällikkönä marraskuuhun 1918, jolloin hänet määrättiin ilmavoimien esikunnan teknillisen osaston päälliköksi ja joulukuussa esikuntapäälliköksi. Esikuntapäällikön tehtävistä hänet siirrettiin 1. tammikuuta 1924 kokonaan pois ilmavoimista ja hänet sijoitettiin Rautatiepataljoonaan 1. komppanian päälliköksi ja tammikuusta 1924 alkaen insinööriupseeriksi. Tämä siirron takana olivat erimielisyydet Ilmavoimien komentajan kanssa. Siirto tehtiin vaikka Ilmavoimien koko henkilökunnasta Mårtensonilla oli tuohon aikaan laajin sotilaskoulutus.
Myöhemmin hänet siirrettiin 7. toukokuuta 1924 alkaen esikuntatehtäviin, sijoitettiin Yleisesikuntaan ja nimitettiin Suomen ilmailuasiamieheksi Pariisiin, sekä 23. huhtikuuta 1926 alkaen myös Roomaan. Hänet siirrettiin 26. elokuuta 1926 Ilmavoimiin, mutta hän palasi Suomeen vasta 14. lokakuuta 1926, jonka jälkeen anoi ja sai virkavapaata tehtävistään. Mårtenson erosi armeijan palveluksesta 21. tammikuuta 1927 ja siirtyi Ford Motor Company of Finland Oy:n myyntipäälliköksi Helsinkiin. Vuonna 1933 hän siirtyi liikemieheksi Pariisiin ja Lontooseen.
Mårtenson omisti kaksi kolmasosaa vuonna 1928 perustetun Suomen Turkiseläin - Finlands Pälsdjur-yhtiön osakkeista eversti Erik Jernströmin omistaessa kolmasosan. Yhtiö harjoitti hopeakettujen maahantuontia ja niiden turkisten kauppaa. Yhtiöllä oli myös oma turkistarha Kytäjällä. Yhtiön toiminta päättyi konkurssiin lokakuussa 1932 ja tämän jälkeen Mårtenson muutti ulkomaille liikemieheksi.
Mårtensonin Pariisissa asuneella vaimolla Kirsti Mårtensonilla oli 1930-luvun alussa suhde Ranskassa asuneen turkkilaissyntyisen maanviljelysinsinööri, prinssi Ben Ayat Salihin kanssa. Kun prinssin isä ei hyväksynyt heidän suhdettaan he päättivät tehdä kaksoisitsemurhan eräässä Monte Carlon hotellissa 28. maaliskuuta 1932. Kirsti Mårtenson kuoli heti ja prinssi Ben Ayat Salih vietiin sairaalaan kriittisessä tilassa.
Toisen maailmansodan aikainen toiminta ja epäselvä kohtalo
Mårtenson esitti Ylimääräisten harjoitusten aikaan, että hänet määrättäisiin erityistehtäviin ja hänet otettiinkin Helsingin sotilaspiirin käyttöön. Sotien aikana hän kuitenkin toimi yksityisenä liikemiehenä Saksassa, Sveitsissä, miehitetyssä Ranskassa ja Britanniassa, joka oli vihollismaa. Saksalaiset kiinnittivät lukuisten ulkomaanmatkojen vuoksi huomiota Mårtensoniin, ja lopulta epäilivät häntä Neuvostoliiton kuriiriksi. Mårtenson pidätettiin lokakuussa 1943 Baselin vastaisella raja-asemalla hänen ollessaan kuljettamassa Suomen lähetystön kuriiripostia Ranskaan. Hänen kohtalostaan ei ole varmaa tietoa, mutta todennäköisesti hän kuoli Ravensbrückin keskitysleirillä Mecklenburgissa. Mårtenson oli vuoden 1944 alussa Compiégnen keskitysleirillä Ranskassa josta hänet siirrettiin keväällä 1944 Buchenwaldin keskitysleirille Saksaan. Saksan ulkoministeriö ilmoitti Suomeen että Mårtensonia syytettiin vakoilusta ja hänen sanottiin olleen yhteydessä englantilaisiin ja amerikkalaisiin agentteihin käydessään Portugalissa vuonna 1942.
Viimeinen varma tieto Mårtensonista oli hänen Buchenwaldista 12. heinäkuuta 1944 Pariisissa asuneelle serkulleen lähettämä postikortti. Mårtensonin asema vaikeutui lisää kun Suomi katkaisi suhteensa Saksaan syyskuussa 1944. Ravensbrückin keskitysleirillä olleen italialaisen lääkärin kertomuksen mukaan Weimarin seudulla tapahtui huhtikuussa 1945 suuria vankien rautatiekuljetuksia. Mårtenson oli ollut rautatievaunussa sullottuna viidenkymmenen muun vangin kanssa useita vuorokausia kestäneen kuljetuksen ajan ilman ruokaa ja juotavaa. Kun vaunun ovi avattiin Ravensbrückissä vaunussa olleista vangeista oli hengissä enää 3 tai 4, heidän joukossaan Mårtenson. Hänet vietiin paikalliseen amerikkalaisten joukkojen sairaalaan, jossa hän kuoli.
Luottamustoimet
Mårtenson otti osaa Suomen virallisena edustajana Kööpenhaminassa joulukuussa vuonna 1918 ja Oslossa kesäkuussa vuonna 1919 sekä Tukholmassa marraskuussa vuonna 1919 pidettyihin Pohjoismaisiin ilmailukonferensseihin. Hän osallistui myös Göteborgissa elokuussa vuonna 1923 ja Pariisissa kesäkuussa vuonna 1924 pidettyihin kansainvälisiin ilmailuyhdistysten konferensseihin sekä Lyonissa syyskuussa vuonna 1925 ja Brysselissä vuonna 1925 pidettyihin kansainvälisiin ilmailukonferensseihin sekä Genevessä touko-syyskuussa vuonna 1926 pidettyyn aseistariisuntakonferenssiin. Hän toimi Suomen ilmailuklubin sihteerinä vuosina 1919–1924 ja varapuheenjohtajana vuonna 1931.
Ontario (täsmennyssivu)
Ontario esiintyy seuraavissa yhteyksissä:
Emma Samms
Emma Elizabeth Wylie Samuelson (s. 28. elokuuta 1960 Lontoo) eli Emma Samms on brittiläinen näyttelijä.
Ura
pienoiskuva|Dynastia-näyttelijät [[Stephanie Beacham, Joan Collins ja Emma Samms Lontoossa vuonna 2009.]] Samms opiskeli alun alkaen balettia Royal Ballet Schoolissa Lontoossa, mutta joutui keskeyttämään opinnot 15-vuotiaana loukkaantumisen vuoksi. Hän kokeili jonkin aikaa mallin töitä, kunnes sai ensimmäisen roolinsa elokuvasta Prinssi Hassanin seikkailut (1979). Samms muutti Los Angelesiin ja alkoi näytellä vuonna 1983 saippuasarjassa General Hospital. Myöhemmin 1980-luvulla hän siirtyi Dynastiaan ja sen sisarsarjaan Colbyt, joissa hän esitti Fallon Carrington Colbya. Hahmoa oli aiemmin näytellyt Pamela Sue Martin.
Samms on ollut mukana myös televisiosarjoissa Dynastia – viimeinen luku, Huippumallit, Holby Cityn sairaala, Tohtorit ja Casualty. Vuonna 2014 hän osallistui BBC One -kanavan tositelevisio-ohjelmaan Tumble.
Hyväntekeväisyystyö
Samms ja hänen serkkunsa Peter Samuelson perustivat vuonna 1986 Starlight Children’s Foundation -järjestön, joka auttaa sairaita lapsia ja näiden perheitä. Sammsin oma pikkuveli Jamie kuoli 9-vuotiaana aplastiseen anemiaan.
Vuonna 2016 Samms palkittiin hyväntekeväisyystyöstään arvonimellä Brittiläisen imperiumin ritarikunnan jäsen (MBE).
Yksityiselämä
Samms on vuodesta 2021 alkaen ollut naimisissa uutisankkuri Simon McCoyn kanssa. Kyseessä on Sammsin neljäs avioliitto. Hänen aiempia aviopuolisoitaan ovat olleet Bansi Nagji, Tim Dillon ja John Holloway. Hollowayn kanssa hänellä on kaksi lasta.
Vesihiisi
Vesihiisi voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Paavo Aarniokoski
Paavo Paatrikki Aarniokoski (5. huhtikuuta 1893 Kankaanpää – 17. helmikuuta 1961 Kankaanpää) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1933–1945.
Elämä ja ura
Aarniokosken vanhemmat olivat räätälimestari Malakias Aarniokoski (ent. Ahlfors), joka oli 1910-luvulla Kankaanpään kuntakokouksen jäsen, ja Iida Sofia Mustelin. Kansakoulun jälkeen Aarniokoski opiskeli Pohjois-Satakunnan kansanopistossa 1913–1914, ja suoritti vanginvartijakurssin Turussa, jossa hän toimi lääninvankilan vartijana 1915–1919. Tämän jälkeen Aarniokoski palasi Kankaanpäähän työskennellen muun muassa räätälinä, kunnes ryhtyi 1922 viljelemään tilaansa.
Aarniokoski oli Kankaanpään kunnanvaltuuston jäsen 1922–1933 ja toimi sen puheenjohtajana 1925–1930. Vuonna 1933 hänet valittiin eduskuntaan Turun läänin pohjoisesta vaalipiiristä. Presidentin valitsijamiehenä Aarniokoski oli 1937, 1940 ja 1943. Vuonna 1943 hänelle myönnettiin myös talousneuvoksen arvonimi.
Aarniokosken puoliso oli Fanny Lydia Kärki (ent. Joukanen), jonka kanssa hän avioitui 1922.
Déboye
Déboye on maalaiskunta Moptin alueen Youwaroun piirissä Malissa. Sen keskuskylä Guidio-Sare sijaitsee Nigerjoen muodostaman Débojärven pohjoisrannalla 20 kilometriä Youwarousta itään. Kunnassa on 21 800 asukasta (vuonna 2009).
Déboyen kunnan pinta-ala on 1 012 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Youwaroun piirin Bembéré Taman ja Youwaroun, pohjoisessa Dirman, idässä Moptin piirin Korombanan ja Ouroubé Douddén sekä etelässä Konnan ja Dialloubén kuntiin. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Nigerin ja Débon lisäksi kunnan alueella sijaitsee Oualadojärvi sekä kymmenkunta Nigerin haarajokea ja kanavaa, jotka ruokkivat kuuttatoista pienempää järveä.
Kuntaan kuuluu 24 kylää ja yksi paimentolaisryhmä. Asukkaat ovat etupäässä bozoja, somonoja, fulbeja ja songhaita.
Paikallisia elinkeinoja ovat maanviljely, karjanhoito, kalastus, metsien hyödyntäminen, käsityöammatit ja kaupankäynti. Tärkeimmät viljelykasvit ovat hirssi, riisi, durra, maapähkinä, maniokki ja lehmänpapu. Kotieläimiä ovat naudat, lampaat, vuohet, aasit ja siipikarja. Kalaa viedään myytäväksi Moptiin. Guidio-Saressa pidetään viikoittaiset markkinat.
Kunnan palveluihin kuuluvat kolme alakoulua ja terveysasema.
Voltankongolaiset kielet
Voltankongolaiset kielet on nigeriläis-kongolaisen kielikunnan atlantinkongolaiseen haaraan kuuluva kieliryhmä, johon kuuluvia kieliä puhutaan pääasiassa Saharan eteläpuolisessa Afrikassa. Yli 1300 kieltä kattava ryhmä on atlantinkongolaisten kielten ylivoimaisesti suurin alaryhmä.
Järjestyksenvalvoja
thumb|250px|Kaksi järjestyksenvalvojaa ja järjestyksenvalvojien esimies (oranssi liivi) Kamasa Drag Race Week -kiihdytyskilpailussa [[Alastaron moottorirata|Alastaron moottoriradalla kesäkuussa 2012.]] Järjestyksenvalvoja on Suomen lainsäädännön mukaan henkilö, jonka tehtävänä on valvoa järjestystä ja turvallisuutta sekä estää rikoksia ja onnettomuuksia toimialueellaan.
Järjestyksenvalvojasta saatetaan yleisesti käyttää lyhennettä "JV". Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetuista järjestyksenvalvojista käytetään yleisesti samaa tarkoittavia lyhenteitä "PRJV" tai "PORA-JV" (Poliisin ja Rajavartiolaitoksen avuksi asetettu järjestyksenvalvoja). Entisen järjestyslain mukaista järjestyksenvalvojaa kutsuttiin lyhenteellä "JLJV".
Järjestyksenvalvojaksi hyväksyminen
Järjestyksenvalvojaksi voidaan Suomessa hyväksyä tehtävään sopiva ja suostuva täysivaltainen henkilö, joka on saanut sisäministeriön määrittämän koulutuksen. Järjestyksenvalvojaksi hyväksyy hakijan kotikunnan poliisilaitos enintään viideksi vuodeksi kerrallaan.
Järjestyksenvalvojaksi voidaan hyväksyä se, joka
Järjestyksenvalvojaksi hyväksyminen on voimassa enintään viisi vuotta. Järjestyksenvalvojaksi hyväksymiseen voidaan erityisistä syistä liittää koulutuksesta, henkilökohtaisista ominaisuuksista ja muista vastaavista seikoista johtuvia ajallisia ja alueellisia sekä järjestyksenvalvontatehtäviä koskevia ehtoja ja rajoituksia.
Järjestyksenvalvojan asettaminen
Järjestyksenvalvoja voidaan asettaa
Järjestyksenvalvojia voidaan myös asettaa kokoontumislaissa (530/1999) tarkoitetun yleisötilaisuuden, ulkoilulaissa tarkoitetun leirintäalueen, aluksen sekä majoitus- ja ravitsemisliiketoiminnasta annetun lain mukaisiin majoitus- ja ravitsemisliikkeiden välittömään läheisyyteen.
Yksityistilaisuuksissa järjestyksenvalvojien on toimittava turvallisuusalan elinkeinoluvan haltijan palveluksessa.
Olli Pajari
Olli Pajari (1. helmikuuta 1860 Rautjärvi – 20. huhtikuuta 1923 Helsinki) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomalaisen puolueen kansanedustajana Viipurin läänin itäisestä vaalipiiristä 1907–1908.
Pajari syntyi Rautjärvellä talollisen Antti Pajarin ja Elli Roihan pojaksi. Hänen puolisonsa oli vuodesta 1891 Maria Helena Laatunen. Pajari oli kansanedustajakautenaan anomusvaliokunnan ja sivistysvaliokunnan jäsen.
Järjestyksenvalvoja
Järjestyksenvalvojan koulutus
Järjestyksenvalvojan peruskurssin kesto on 40 oppituntia ja viiden vuoden välein joutuu käymään kahdeksan tunnin kertauskurssin. Voimankäyttökoulutukset, myös eri voimankäyttövälineille, on suoritettava erikseen. Jos järjestyksenvalvoja toimii turvallisuusalan elinkeinoluvan omaavassa yrityksessä, voimankäyttövälineiden kertauskoulutus (8 oppituntia) on suoritettava kerran vuodessa.
Olli Pajari
Pajari suoritti lukkari- ja urkuritutkinnon (1901), saarnalupatutkinnon (1911) sekä tutkinnon Raamatun tuntemisessa, dogmatiikassa ja siveysopissa (1911). Hän oli varsinaiselta ammatiltaan opettaja. Hän työskenteli kansakoulunopettajana 18 vuotta Asikkalassa, 9 vuotta Hollolassa sekä lyhyempiä ajanjaksoja Lahdessa ja Muolaassa. Lahdessa hän toimi muun muassa Möysän kansakoulussa. Rautjärvellä hän antoi kiertokouluopetusta kolmen vuoden ajan.
Järjestyksenvalvoja
Järjestyksenvalvojan tunnukset
Järjestyksenvalvojien tunnukset määritetään sisäasianministeriön asetuksessa järjestyksenvalvojan tunnuksista (875/2016).
Olli Pajari
Pajari oli kirkolliskokouksen jäsen ja vuosina 1911–1923 Lahti-lehden vakituinen avustaja. Hän kuoli Helsingissä 63 vuoden iässä. Asikkalassa 1897 syntynyt kenraali Aaro Pajari oli hänen poikansa.
Järjestyksenvalvoja
Järjestyksenvalvojan tunnukset
Järjestyksenvalvojan on käytettävä tunnistelaattaa tai tunnisteliiviä. Poliisi voi tarvittaessa määrätä, kumpaa edellä mainitusta järjestyksenvalvojan on käytettävä.
Tunnukseen merkitään sanapari " JÄRJESTYKSENVALVOJA - ordningsvakt" tai sama toisin päin. Tunnukseen voidaan tarvittaessa lisätä sana "security", jonka sijasta voidaan käyttää kokoontumislain mukaisissa urheiluun liittyvissä urheilutilaisuuksissa käyttää sanaa "steward". pienoiskuva|Järjestyksenvalvojan tunnuslaatta
Tämän säädöksen vuoksi sellainen henkilö, joka ei ole asetettu järjestyksenvalvojaksi, ei ole oikeutettu käyttämään sellaista järjestyksenvalvojaa erehdyttävästi muistuttavaa tunnistetta, jossa lukee teksti "security". Jos sanaa "security" käytetään, se sijoitetaan sanojen "JÄRJESTYKSENVALVOJA - ordningsvakt" alapuolelle.
Liivin on oltava keltainen ja teksti on merkittävä mustalla tai tummansinisellä värillä. Liivin rintamukseen ja selän alaosaan voidaan merkitä tunnistenumero. Poliisi voi tarvittaessa määrätä järjestyksenvalvojaorganisaatiossa esimiesasemassa olevan käyttämään oranssia tunnisteliiviä jossa on sanapari "esimies - förman".
Poliisin ja Rajavartiolaitoksen (PRJV) avuksi asetetut järjestyksenvalvojat käyttävät yleisesti tunnisteliiveissään mustalla taustalla olevia tunnisteita, jotta heidän toimivaltuutensa pystytään erottamaan paremmin normaaleista järjestyksenvalvojista.
Muu kuin järjestyksenvalvontatehtävässä oleva järjestyksenvalvoja ei saa käyttää järjestyksenvalvojan asemaa osoittavaa tunnistetta.
Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetettu järjestyksenvalvoja
Jos järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen ei muulla tavalla ole tarkoituksenmukaista sekä järjestyksen ja turvallisuuden ylläpitäminen sitä perustellusta syystä edellyttää, alueen tai paikan tai kulkuneuvon lähtöpaikan poliisilaitos voi lisäksi antaa luvan asettaa järjestyksenvalvojia poliisin tai rajavartiolaitoksen avuksi:
Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetuilta järjestyksenvalvojilta ei ole lainkaan oikeutta säilössä pitoon tai pääsyn estämiseen. Poliisin ja rajavartiolaitoksen avuksi asetetun järjestyksenvalvojan tulee olla turvallisuusalan elinkeinoluvan omaavan yrityksen palveluksessa oleva työntekijä (työsopimus) ja hänellä tulee olla voimassa oleva hyväksyntä järjestyksenvalvojaksi sekä hänellä tulee olla suoritettuna vartijan peruskoulutus. Järjestyksenvalvojakorttia tulee pitää mukana työtehtävissä.
Järjestyksenvalvojan toimintaperiaatteet
Järjestyksenvalvojan on toiminnassaan asetettava etusijalle sellaiset toimenpiteet, jotka edistävät yleisön turvallisuutta. Järjestyksenvalvojan on toimittava asiallisesti ja tasapuolisesti sekä sovinnollisuutta edistäen. Järjestyksenvalvojan tulee ensisijaisesti neuvoin, kehotuksin ylläpitää järjestystä ja turvallisuutta toimialueellaan. Järjestyksenvalvojan toimenpiteet on suoritettava aiheuttamatta suurempaa vahinkoa tai haittaa kuin on välttämätöntä tehtävän suorittamiseksi. Toimenpiteiden on oltava perusteltuja suhteessa järjestyksenvalvojan tehtävään ja toimenpiteillä tavoiteltavaan etuun. Järjestyksenvalvojan on erityisesti valvottava, ettei hänen toimialueellaan vaaranneta kenenkään turvallisuutta.
Järjestyksenvalvojan on toimittava laissa ja asetuksessa annettujen säännösten mukaisesti. Järjestyksenvalvojan on noudatettava poliisin sekä pelastus- ja muiden viranomaisten toimivaltansa rajoissa etukäteen tai tilaisuuden aikana antamia käskyjä ja määräyksiä.
Yleistä
Järjestyksenvalvojien toimivaltuudet riippuvat siitä, minkä lain nojalla järjestyksenvalvoja on asetettu. Mikäli järjestyksenvalvoja on asetettu kokoontumislain (530/1999), ulkoilulain (606/1973), merimieslain (423/1978), tai majoitus- ja ravitsemistoiminnasta annetun lain (308/2006) nojalla, hänellä on täydet toimivaltuudet. Mikäli järjestyksenvalvoja on asetettu yksityisistä turvallisuuspalveluista annetun lain (1085/2015) 28 §:n nojalla kauppakeskukseen, liikenneasemalle tai joukkoliikenteen kulkuneuvoon, hänen toimivaltuutensa ovat rajatummat.
Pääsyn estäminen
Erityisesti 2. kohdassa on järjestyksenvalvojan oltava erityisen tarkka jotta ei syyllistyisi syrjintään.
Poliisin ja Rajavartiolaitoksen avuksi asetetulla järjestyksenvalvojalla ei kuitenkaan ole oikeutta pääsyn estämiseen. Sitä vastoin joukkoliikenteen kulkuneuvossa kuljettajalla ja konduktöörillä on tällainen oikeus.
Henkilön poistaminen, kiinniottaminen, pääsyn estäminen ja säilössäpito
Järjestyksenvalvojalla on oikeus poistaa toimialueeltaan henkilö, joka:
1) päihtyneenä häiritsee järjestystä tai muita henkilöitä;
2) vaarantaa turvallisuutta;
3) uhkaavasti esiintyen, meluamalla, väkivaltaisuudella taikka muulla käyttäytymisellään häiritsee järjestystä; tai
4) oleskelee alueen yleisöltä suljetussa osassa ilmeisen oikeudettomasti.
Jos paikalta poistaminen on ilmeisesti riittämätön toimenpide eikä häiriötä tai vaaraa voida muutoin poistaa, järjestyksenvalvojalla on oikeus ottaa henkilö kiinni jos kiinniottaminen on välttämätöntä muille henkilöille tai omaisuudelle aiheutuvan vakavan vaaran torjumiseksi.