cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
Additio-eliminaatiomekanismi
Additio-eilminaatiomekanismi eli SNAr-mekanismi on yleisin nukleofiilisen aromaattisen substituution mekanismityypeistä. Reaktiossa aromaattiseen renkaaseen on liittynyt lähtevä ryhmä, joka tyypillisimmin on jokin halogeeneista, ja reaktiivisimpia ovat fluori ja kloori. Reaktion tapahtumisen edellytyksenä on, että lähtevään ryhmään nähden orto- tai para-asemassa sijaitsee elektroneja voimakkaasti puoleensa vetävä ryhmä kuten nitroryhmä, karbonyyliryhmä, syanoryhmä, fluori tai trifluorimetyyliryhmä. Nukleofiileina reaktioissa käytetään useimmiten happi-, rikki- tai typpinukleofiileja, kuten alkoholeja, alkoksideja, sulfideja, tioleja, amiineja tai syanideja. Additio-eliminaatioreaktion ensimmäinen ja reaktionopeutta rajoittava vaihe on nukleofiilisen reagenssin additio samaan aromaattisen yhdisteen hiileen, johon lähtevä ryhmä on sitoutunut. Tämä vaihe on hidas, koska muodostuva siirtymätila ei ole aromaattinen ja negatiivinen varaus on lokalisoitunut orto- ja para-asemiin. Näihin asemiin liittyneet elektroneja puoleensa vetävät ryhmät auttavat stabiloimaan varausta. Mekanismin seuraavassa vaiheessa renkaan ja lähtevän ryhmän välinen sidos katkeaa ja aromaattisuus palautuu.
Reaktio tapahtuu aromaattisista halogenideista nopeimmin fluorideille, koska fluori on halogeeneista elektronegatiivisin, mikä nopeuttaa additiovaihetta mekanismissa.
Ulosotto
Ulosotto Suomessa
Suomessa tehdään vuosittain noin 2–3 miljoonaa ulosottohakemusta. Niillä yritetään periä miljardien eurojen arvosta saatavia. Joka kahdestoista suomalainen joutuu vuosittain ulosoton velalliseksi. Yhdellä velallisella on ulosotossa noin viisi velkaa, ja yleensä myös viisi velkojaa. Vuoden 2016 lopulla ulosotossa oli vajaat 500 000 henkilöä.
Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
SN1-mekanismi
Aromaattisille diatsoniumsuoloille nukleofiilinen aromaattinen substituutio tapahtuu SN1-mekanismin mukaisesti. Lämmitettäessä diatsoryhmän ja aromaattisen renkaan välinen sidos katkeaa, jolloin muodostuu aromaattinen karbokationi fenyylikationi. Fenyylikationi on tasomainen ja sillä on tyhjä p-orbitaali, joka reagoi nukleofiilien, esimerkiksi halogenidien tai hydroksidi-ionin kanssa.
Ulosotto
Ulosotto Suomessa
Ulosotto on Suomessa tehokasta, koska ulosotossa on tulospalkkio. Ulosottomies ansaitsee palkkioiden avulla keskimäärin yli 5 000 euroa kuukaudessa. Ulosottomiehet tekevät vuosittain yli 600 000 ulosmittausta. Kolmannes niistä kohdistuu palkkaan, eläkkeeseen tai vastaavaan toistuvaistuloon. Kiinteistöjä ulosmitataan vuosittain lähes 10 000 ja asunto-osakeyhtiön osakkeita yli 11 000. Hieman yli viidennes saatavista onnistutaan perimään ulosotolla. Se on kansainvälisesti poikkeuksellisen hyvä tulos.
Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
Bentsyynimekanismi
Bentsyynimekanismi eli eliminaatio-additiomekanismi voi tapahtua hyvin emäksisissä olosuhteissa myös stabiloimattomille aryylihalogenideille. Reaktiossa käytetään erittäin vahvaa emästä, tyypillisesti natriumamidin ammoniakkiliuosta tai alkoksidia, joka reaktion ensimmäisessä vaiheessa poistaa halogeeniatomiin nähden orto-asemassa sijaitsevan protonin. Näin muodostuvasta karbokationista eliminoituu lähtevä ryhmä ja muodostuu bentsyyni tai bentsyynijohdannainen. Bentsyyni reagoi helposti nukleofiilien kanssa. Riippuen bentseenirenkaaseen liittyneestä muiden ryhmien aiheuttamista steerisestä esteestä tai elektronisista vaikutuksista nukleofiili voi sitoutua joko lähtevän ryhmän tai eliminoidun protonin paikalle.
Ulosotto
Ulosotto Suomessa
Ulosotossa velallisena on pääsääntöisesti luonnollinen henkilö, enimmäkseen kuluttaja-palkansaaja. Hakijana on tyypillisesti institutionaalinen velkoja, useimmiten julkisyhteisö. Tavallisesti velkoja odottaa passiivisena, mihin tulokseen ulosottomiehen toimet johtavat.
Annie Ernaux
Annie Ernaux (s. Duchesne, s. 1. syyskuuta 1940) on ranskalainen kirjailija. Hän sai Nobelin kirjallisuuspalkinnon vuonna 2022.
Lapsuus ja koulutus
Ernaux varttui Normandiassa Yvetot'ssa työväenluokkaisessa perheessä. Myöhemmin hänen vanhempansa omistivat kahvilan ja ruokakaupan. Ernaux opiskeli Rouenin ja Bordeaux'n yliopistoissa kasvatustieteitä ja nykykirjallisuutta ja jatkoi opintoja jonkin aikaa Marivaux’ssa.
Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
Siirtymämetallien katalysoimat nukleofiiliset aromaattiset substituutiot
Monet siirtymämetallit katalysoivat nukleofiilisiä aromaattisia substituutioreaktioita ja käytetyimpiä ovat kuparin yhdisteet. Nukleofiilina reaktiossa voivat toimia esimerkiksi amiinit, alkoksidit, karboksylaatit ja tiolaatit. Mekanismissa kupari korvaa halidin aromaattisesta yhdisteestä hapettavalla additiolla, ja muodostuva aryylikupariyhdiste hajoaa pelkistävällä eliminaatiolla, jolloin muodostuu kuparin halogenidi ja aromaattinen yhdiste, jossa lähtevänä ryhmänä toimiva halogenidi on korvautunut nukleofiililla.
Ulosotto
Suomen ulosottokäytäntö
Suomessa yksityisoikeudellisen velvoitteen täytäntöönpano edellyttää tuomioistuimen tuomiota, mutta julkisoikeudellinen saatava, kuten vero, voidaan ulosmitata ilman maksuvelvollisuuden vahvistamista. Ulosotto on erityistäytäntöönpanon yleisnimitys. Sen tärkein laji on ulosmittaus eli rahamääräisen velvoitteen täytäntöönpano. Ulosottoon kuuluu myös irtaimen esineen tai kiinteistön luovutustuomion pakkotäytäntöönpano, hallinnan palauttaminen kuten häätö sekä teetto-, kielto- ja sietämistuomioiden täytäntöönpano. Ulosoton muoto on myös lapsen huoltoon tai tapaamisoikeuteen liittyvän päätöksen toteuttaminen.
Annie Ernaux
Lapsuus ja koulutus
Opintojen jälkeen 1970-luvulla Ernaux opetti Bonneville Lycéessa, Éviren yliopistossa Annecy-le-Vieux’ssa ja Pontoisessa ja työskenteli myöhemmin Kansallisen etäopetuksen keskuksessa (’Center national d’enseignement à distance-CNED’).
Nukleofiilinen aromaattinen substituutio
Nukleofiilinen aromaattinen radikaalisubstituutio
Viides mahdollinen nukleofiilisen aromaattisen substituution tyyppi on radikaalisubstituutio eli SNR1-reaktio. Tämä tapahtuu erityisesti aromaattisille jodideille. Reaktio tapahtuu emäksisissä olosuhteissa tyypillisimmin ammoniakin ja alkalimetalliamidien läsnä ollessa. Reaktioseosta säteilytetään, jolloin muodostuu aromaattinen halogeeniatomin sisältävä radikaalianioni, joka hajoaa halogenidiksi ja fenyyliradikaaliksi. Fenyyliradikaali vastaanottaa elektronin nukleofiililta, jolloin muodostuu uusi radikaali, jossa lähtevä ryhmä on korvautunut nukleofiililla. Tämä radikaali terminoituu reagoimalla aryylihalogenidin kanssa, jolloin muodostuu aryylihalogenidiradikaali ja aromaattinen yhdiste. Tässä reaktiossa nukleofiileina voidaan käyttää muun muassa enolaatteja.
Ulosotto
Suomen ulosottokäytäntö
Ulosottoviranomaisena Suomessa toimii valtakunnallinen Ulosottolaitos, jonka alueellisia täytäntöönpanoyksiköitä johtaa kihlakunnanvouti.
Annie Ernaux
Kirjailijan ura
Ernaux'n ensimmäinen teos oli omaelämäkerrallinen romaani Les Armoires vides (1974). Toisesta omaelämäkerrallisesta teoksestaan La Place (’Miehen paikka’, 1984) hän sai Renaudot-palkinnon. La Place kertoo Ernaux'n isäsuhteesta, hänen lapsuuskokemuksistaan pienessä ranskalaiskaupungissa ja aikuistumisesta.
Ulosotto
Suomen ulosottokäytäntö
Ulosottomenettelystä voidaan valittaa erikseen määrättyihin käräjäoikeuksiin joko ulosottovalituksella tai voudin osoituksen mukaisesti täytäntöönpanoriitana.
Annie Ernaux
Kirjailijan ura
Ernaux valitsi teoksissaan jo varhain omaelämäkerrallisen tyylin, jossa hän yhdistää yksilöllisiä kokemuksia yhteiskunnallisiin ja historiallisiin tapahtumiin. Hän on todennut saaneensa vaikutteita sosiologi Pierre Bourdieu’lta ja puhuu kirjoittamisensa yhteydessä sosiologisesta katseesta. Kirjailija on sanonut tyylinsä sijoittuvan kirjallisuuden, historian ja sosiologian väliin (’in-between’).
Teoksissaan Ernaux on kartoittanut muun muassa vanhempiensa sosiaalista etenemistä, nuoruuttaan, avioliittoaan, intohimoista ihmissuhdettaan, aborttiaan, Alzheimerin tautia, äitinsä kuolemaa ja rintasyöpää.
Ulosotto
Suomen ulosottokäytäntö
Ellei velallisella ole rahaa, voidaan häneltä ulosmitata muuta omaisuutta. Omaisuus myydään joko julkisella pakkohuutokaupalla tai muulla tavalla. Saadut rahat käytetään velkojen maksuun.
Annie Ernaux
Kirjailijan ura
Ernaux'n vuonna 2008 ilmestynyt muistelmateos Les Années (Vuodet, 2021) oli arvostelumenestys, ja sitä pidetään hänen pääteoksenaan. Kirja kertoo Ranskan yhteiskunnasta toisen maailmansodan lopusta 2000-luvun alkuun. Vuodet-teoksessa Ernaux etääntyy aiemmin tunnusomaisesta autofiktiivisestä tyylistään, jota hän kutsuu autososiobiografiaksi, kohti sosiologista näkökulmaa. Ville Hänninen kirjoittaa kritiikissään Parnassossa, että vaikka Ernaux käyttää vaarallista me-muotoa, painotus on silti subjektiivinen ja muistot esimerkiksi 1960-luvusta ovat hyvin erilaisia kuin suomalaisilla. Vuodet sai vuonna 2008 Académie françaisen François Mauriac -palkinnon, 2008 Marguerite Duras -palkinnon.
Ernaux on inspiroinut tyylillään uudemman polven ranskalaiskirjailija Édouard Louis’ta. ”Minulle se oli kuin räjähdys”, Louis kertoi ensimmäisestä kohtaamisestaan Ernaux'n teosten kanssa. Ernaux oli saanut Louis’n ”ymmärtämään, kuinka kumouksellinen omaelämäkerta voi olla”.
Ulosotto
Suomen ulosottokäytäntö
Vuonna 2015 velallisen pankkitililtä voitiin ulosottaa kaikki ne rahat, jotka ylittivät 1 021,05 euroa. Ulosotto seuraa velallisen pankkitiliä Uljas-nimisellä tietokoneohjelmalla, joka hälyttää, kun tilin saldo ylittää puolitoistakertaisesti velallisen suojaosuuden. Pankkitililtä ulosmittaaminen on nykyisin hyvin helppoa, ulosotto lähettää faksilla pankille maksukiellon, jolloin pankki on nykyisen lain mukaan velvollinen tilittämään varat ulosotolle. Velalliselle rahojen katoaminen ilmoitetaan vasta jälkikäteen tämän tiedustellessa asiaa pankista. On tavallista, ettei tilillä ole riittävästi rahaa ulosmitattavaksi. Jotkut velalliset pyrkivät pitämään pankkitilinsä saldon suojaosuuden alapuolella, jotta ulosotto ei veisi heidän varojaan.
Sosiaalitukia ei lähtökohtaisesti ulosmitata. Jos tukea ei käytä siinä kuussa, kun se on maksettu, säästynyt tuki voidaan kuitenkin ulosmitata.
Mikäli velallinen todetaan ulosotossa varattomaksi, ulosotto raukeaa ja asianomaisille toimitetaan varattomuustodistus, jonka seurauksena on maksuhäiriömerkintä. Jos vastaajaa ei tavoiteta, asianomistajille toimitetaan estetodistus.
Maksuhäiriömerkintä seuraa myös silloin, jos toistuvaistulon ulosmittaus tai sen sijaan tehty maksusuunnitelma on ollut voimassa vähintään 18 kuukautta viimeksi kuluneiden 2 vuoden aikana.
Velkaongelmien ennalta ehkäisemiseen on olemassa kunnallinen velkaneuvontamenettely.
Ethnologue
Ethnologue: Languages of the World on SIL Internationalin teos, joka sisältää tietoja maailman kielistä. Siitä julkaistaan muutaman vuoden välein uusi painos, jonka tiivistetty versio on ollut luettavissa myös Internetissä. Seitsemännestätoista painoksesta alkaen verkkoversio on ollut ensisijainen ja vuosittain päivitettävä.
Ethnologuen 19. painos sisältää tiedot 7 097 elävästä kielestä. Annettaviin tietoihin kuuluvat muun muassa puhujamäärä, alueellinen sijoittuminen, murteet ja siteet muihin kieliin. Se on maailman laajin luettelo kielistä. Tiedot joistakin kielistä ovat kuitenkin melko vanhentuneita. Kieleksi määrittäminen riippuu sosiolingvistisistä tekijöistä. Ethnologuessa jokaisella kielellä on yksilöllinen kolmikirjaiminen SIL-koodi.
Aiheesta muualla
SIL International
Nokia 6110 Navigator
Nokia 6110 Navigator on Nokian GPS-paikantimella varustettu keskihintainen liukuläppäpuhelin. Siinä on GPS-paikannin ja karttaohjelmisto pääosiona, minkä lisäksi siinä on myös 2 megapikselin kamera, 3G + HSDPA sekä musiikkisoitin ja radio. Puhelimessa on sisäistä muistia 40 megatavun verran, mutta MicroSD muistikortin avulla laajennettavissa aina kahdeksaan gigtavuun saakka. Julkaisu tapahtui 12. helmikuuta 2007 Barcelonassa pidetyillä 3GSM-messuilla.
Mehringplatz
thumb|upright=1.2|Mehringplatzia etelästä nähtynä, keskellä Friedenssäule-pylväs. thumb|Mehringplatz vuonna 1900. Mehringplatz on pyöreä aukio Berliinin keskustassa Friedrichstrassen eteläpäässä, Kreuzbergin kaupunginosassa, aivan Landwehrkanalin pohjoispuolella. Se muodostaa Friedrichstadtin alueen eteläkärjen. Suoraan aukion eteläpuolella sijaitsi aikanaan Hallesches Tor -kaupunginportti.
Aukio rakennettiin vuonna 1734, ja se tunnettiin alkuaan nimellä Rondell, Rondel tai Rondeel. Se oli alkujaan yksi kolmesta Friedrichstadtin laajennuksen yhteydessä 1700-luvun alussa kaupungin reunoille rakennetusta geometrisesta aukiosta; kaksi muuta ovat nelikulmion muotoinen Pariser Platz ja kahdeksankulmainen Leipziger Platz. Rondell-aukio oli 1800-luvun alkuun saakka Berliinin rakennetun kaupunkialueen eteläinen päätepiste. Se nimettiin vuonna 1815 Belle-Alliance-Platziksi. Nimi viittasi Waterloon taisteluun, sillä marsalkka Blücher oli ehdottanut kyseisen taistelun nimeämistä taistelupaikan lähellä sijainneen Belle Alliance -nimisen majatalon mukaan, jossa oli ollut Napoleonin päämaja taistelun aikana. Vuonna 1946 nimi muutettiin Franz-Mehring-Platziksi ja vuotta myöhemmin nykyiseen muotoonsa. Se viittaa toimittaja ja poliitikko Franz Mehringiin. Aukio muodosti aikanaan juhlavan päätteen keskustan läpi kulkevalle Friedrichstrasselle, mutta aukiota ympäröineet rakennukset tuhoutuivat toisessa maailmansodassa. Niiden tilalle rakennettiin 1960- ja 1970-luvuilla tavallisia asuinkerrostaloja.
Mehringplatzin keskellä on Friedenssäule (”Rauhanpylväs”) -niminen muistomerkki, joka pystytettiin vuonna 1843. Sen suunnitteli arkkitehti Christian Gottlieb Cantian ja pylvään huipulla olevan voitonjumalatar Viktorian patsaan veisti kuvanveistäjä Christian Daniel Rauch. Pylväs on noin 19 metriä korkea.
Muanda
Muanda eli Moanda on rantakaupunki Kongon demokraattisessa tasavallassa, Kongo-joen suiston lähellä. Vuonna 2004 kaupungissa oli vajaat 75 000 asukasta. Se on tunnettu lainelautailuun soveltuvista uimarannoistaan. Rannan läheisyydessä on useita hotelleja, mutta itse kaupungin keskusta sijaitsee sisämaassa.
Muandassa on lentokenttä. Satama sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Bananassa.
Aleksiina
Aleksiina on suomalainen naisen etunimi. Se on johdettu miehennimestä Aleksi tai Aleksis.
Aleksiina-nimeä on käytetty Suomessa jo 1800-luvulla. Digi- ja väestötietoviraston etunimitilastoon on syyskuuhun 2021 mennessä kirjattu noin 520–530 tämännimistä naista.
Aleksiinalla ei ole nimipäivää almanakassa.
Jari Andersson
Jari Andersson (s. 31. toukokuuta 1970 Keuruu ) on Sylvään koulun rehtori sekä poliitikko. Lehdistössä kurirehtorin maineen toiminnallaan saanut Andersson on ottanut kantaa muun muassa opiskelijoiden tupakanpolttoon sekä koulukiusaamisen estämiseen. Andersson oli kokoomuksen ehdokas europarlamenttivaaleissa 2014. Hän oli myös ehdolla vuoden 2022 aluevaaleissa sekä tuli valituksi. Hän toimii useissa luottamustoimissa.
The Life and Death of Peter Sellers
Elokuvassa Sellersiä kuvaillaan omalaatuiseksi neroksi, jolla ei ollut omaa minää. Sellers jäi usein roolihahmojensa vangiksi ja hänen sanotaan olleen "ikuinen lapsi" joka haki jatkuvasti hyväksyntää läheisten keskuudessa. Vaikka Sellers tarjosi huumoria ja naurunaihetta koomikonurallaan sadoille miljoonille ihmisille, oli hänen siviilielämänsä varsin synkkää ja pirstaloitunutta, eikä vähiten epäonnistuneiden avioliittojen ja näyttelijän itsekkyyden vuoksi.
Elokuva käy melko perusteellisesti läpi Sellersin elämän aina koomikonuran alkuvaiheilta, eli The Goon Show -nimisestä radio-ohjelmasta aina hänen viimeiseen menestyselokuvaansa, Tervetuloa Mr. Chance!, saakka. Rush naamioidaan useasti myös tunnetuiksi Sellersin näyttelemiksi hahmoiksi, joita ovat muun muassa Tohtori Outolempi ja Vaaleanpunainen pantteri -elokuvista tuttu komisario Jacques Clouseau. Läpi käydään myös useita tuttuja Sellersin tähdittämiä elokuvia ja niiden hauskoja, vakavia ja osittain tragikoomisiakin kuvausvaiheita.
Rush sai roolistaan koomikko Peter Sellersinä vuonna 2005 sekä Emmy- että Golden Globe -palkinnon parhaasta miespääosasta.
Stanley Roman
pienoiskuva|Stanley Roman vuonna 2007. Stanley Roman (s. 4. kesäkuuta 1941 Punalur) on intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 16. joulukuuta 1966 ja nimitettiin Quilonin hiippakunnan piispaksi 16. lokakuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 16. joulukuuta 2001. Pääkonsekraattorina toimi Joseph Gabriel Fernandez, jota avustivat Maria Callist Soosa Pakiam ja Mathias Kappil.
Joseph L. Hogg
Hogg syntyi Morgan County, Georgiassa ja muutti perheensä mukana Alabamaan vuonna 1818. Hän opiskeli lakia. Vuonna 1839 hän muutti Texasiin, minne perusti lakifirman. Hänet valittiin Texasin kongressiin, missä palveli vuosina 1843–1844. Hän puolusti Yhdysvaltain laajenemista, ja hänet valittiin Texasin senaattiin vuonna 1846. Meksikon ja Yhdysvaltain sodan sytyttyä hän erosi tästä tehtävästä ja värväytyi Texas Mounted Volunteersiin joka oli mukana Monterreyn taistelussa. Hänet valittiin Texasin valtiokonventtiin vuonna 1860, ja hän äänesti unionista eroamisen puolesta.
Hoggin erottua tehtävästä hänestä tuli kapteeni kolmannessa Texasin ratsuväessä. Texasin kuvernööri Edvard Clark nimitti hänet everstiksi.
Koulupuisto
63.67698°N, 22.70823°W
thumb|Koulupuisto thumb|Koulupuiston lammikko Koulupuisto on Pietarsaaressa sijaitseva noin 1,35 hehtaarin kokoinen puisto ja kasvitieteellinen puutarha Pietarsaaren kaupungin keskustassa.
1860-luvulla koulupuiston paikalla oli apteekkari Viktor Schaumanin puutarha ja kasvihuone. Schaumanin jälkeläiset lahjoittivat puutarhan Pietarsaaren kaupungille. Nykyisin lähes tuhat kasvilajia käsittävä puutarha on perustettu 1915–1932 Schaumanin suvun lahjoitusvaroin. Koulupuiston suunnitteli puutarha-arkkitehti Bengt Schalin. Se rakennettiin vuosina 1916-1932.
Puiston osat
Englantilaistyyppiseen puiston alaosaan kuuluvat luontoa mukailevat muodot ja vesiaiheet. Barokkityylisessä puiston yläosaa hallitsee muotopuutarha, joka on jaettu eri osastoihin kasvien heimojen ja käyttötarkoituksien mukaan.
Alapuistolle ovat ominaista kaarevat kävelytiet ja istutusten reunustamat nurmikot. Alapuistosta löytyy vuoripuro, kalalammikko suihkulähteellä, mäenrinteeseen kätkeytyvä luola, sekä runsaasti puita ja pensaita. Alapuistossa on poppeli-, koivu- ja kuusilajeja.
Lähinnä opetuskäyttöön tarkoitettu, aloittelijan osasto on jäljennös Helsingin yliopistollisesta puutarhasta. Aloittelijan osastossa on kasvaa muun muassa erilaisia viljalajeja, rehukasveja, palkokasveja, sipulikasveja, kaalikasveja, maustekasveja, nautintoainekasveja, kuitukasveja, hunajakasveja, öljykasveja, vanhoja kulttuurikasveja ja tuoksuainekasveja. Lääkekasvien yhteydessä tiedotetaan niiden lääkinnällisistä ominaisuuksista.
Perinnöllisyysopin osastolla voi nähdä, miten risteytyksien seurauksena kasvien muoto ja värit muuttuvat. Osastolla on muun muassa Gregor Mendelin koekukka, mökinihmekukka.
Systemaattinen osasto on jaettu eri kasviheimojen lohkoihin. Alueen keskustassa on ollut aurinkokello vuodesta 1920 lähtien.
Kukkaisbiologian osastolla voi perehtyä kasvien erilaisiin leviämis- ja lisääntymistapoihin. Osastolla kasvaa laivojen ja junien mukana kulkeutuneita painolastikasveja.
Luonnonvaraisten kasvien osastolle on sijoitettu suuri osa luonnossa kasvavista kasveistamme. Osastolla kasvavat mm. heinä-, niitty-, suo-, köynnös- ja varpukasvit.
Maantieteellisen osaston metsä vastaa pääsääntöisesti Suomen puustoa. Puiden keskelle on juurtunut monia luonnonvaraisia kasveja joka leikataan yleensä kerran kesässä, jotta ne saisivat kasvaa rauhassa.
Ruusualueella voi tutustua noin sataan eri lajikkeeseen. Alueella on muun muassa neidonruusuja, ranskanruusuja, neilikkaruusuja, puistoruusuja ja köynnösruusuja.
Vuonna 1992 koulupuistoon rakennettiin näyttämö erilaisia tapahtumia varten. Samaan aikaan rakennettiin puiston eri osien välille luiskat helpottamaan pyörätuolilla liikkumista puistossa.
Kiuru
pienoiskuva 250px|pienoiskuva|Kiuru eli Alauda arvensis, piirros: [[Wilhelm von Wright (1810 - 1887)]] Kiuru (Alauda arvensis) eli leivonen tai leivo on pienikokoinen vaaleanruskea Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikassa pesivä varpuslintu. Tunnusomaisena piirteenä kiurulla on päälaella sijaitseva pieni töyhtö. Kiuru on varhaisimpia Suomen keväisistä muuttolinnuista. Tämä on huomattu myös vanhan kansan loruissa (Kuu kiurusta kesään, / puoli kuuta peipposesta, / västäräkistä vähäsen, / pääskysestä ei päivääkään.). Kiurun vanha nimi on leivo eli leivonen ja paikallisesti sitä kutsutaan myös nimillä kirri, kirvu, tiuru, kivenpuottaja, kivenviiru, peltoleivonen. Kiuru on Keski-Pohjanmaan maakuntalintu.
Koko ja ulkonäkö
Kiuru on ruskeanharmaa ulkonäöltään vaatimaton lintu, joka tunnetaan laululennostaan: koiras nousee jopa 100 m:n korkeuteen ja laulaa sydämensä kyllyydestä. Päälaella on pieni töyhtö, jonka lintu kohottaa pystyyn ollessaan hermostunut tai valppaana. Koivet ovat vahvat ja takavarpaan kynsi hyvin pitkä, mikä on sopeutuma avomaalla kävelemiseen.
Äänet muistuttavat laulusta poimituilta pätkiltä: ”driu”, ”priio”, ”kurrl”. Varoittaa voimakkaasti ”driy, dry-dry”. Syysmuutolla voi kuulla kiuruparven ääntelyä öiseltä taivaalta.
Kiurun pituus on 17 cm, siipien kärkiväli 35 cm, paino noin 40 g. Koiras on hieman naarasta kookkaampi.
T-Centralen
T-Centralen on yksi Tukholman metron asemista. Se sijaitsee Norrmalmin kaupunginosassa, suurin piirtein Sergelin torin ja Vasagatan-kadun välissä. Asema on Tukholman metron asemista vilkkain, ja vuonna 2015 sitä käytti lähes 185 000 matkustajaa päivässä. Sitä voidaan myös pitää metroverkoston pääasemana, sillä se on ainoa asema, jonka kautta kaikki seitsemän linjaa kulkevat.
Kiuru
Koko ja ulkonäkö
Aikuisilla kiuruilla on sulkasato elo-syyskuussa. Myös nuoret kiurut sulkivat täydellisesti alkusyksyllä, joten sulkasadon jälkeen ikäluokkia ei voi enää erottaa toisistaan.
T-Centralen
Jalankulkutunnelin kautta asema on myös yhdistetty Tukholman keskusrautatieasemaan sekä Cityterminalen-linja-autoterminaaliin. Lisäksi sen, tai oikeammin sinisen metrolinjan aseman, alapuolella sijaitsee paikallisjunien käytössä oleva Tukholman keskustan rautatieasema.
Kiuru
Koko ja ulkonäkö
Vanhin suomalainen rengastettu kiuru on ollut 7 vuotta 8 kuukautta 13 päivää vanha. Euroopan vanhin, Britteinsaarilla rengastettu kiuru, saavutti 9 vuoden ja 5 kuukauden iän.
T-Centralen
Aseman nimi oli Centralen 27. tammikuuta 1958 asti. Asema koostuu oikeastaan kahdesta erillisestä, yhteen rakennetusta asemasta, joita yhdistää liukukäytävä.
Kiuru
Levinneisyys
Kiuru pesii Euroopassa, Aasiassa ja Pohjois-Afrikan vuorilla. Pääosassa esiintymisaluettaan se on muuttolintu. Suomeen se palaa varhain keväällä (”Kuu kiurusta kesään...” ). Länsiosissa se on paikallismuuttaja siirtyen alavammille maille tai rannikoille. Suomessa kiuru pesii koko maassa, runsain se on lounaisessa pelto-Suomessa, harvinainen pohjoisimmassa Lapissa. Kiuru on paikoin voimakkaasti vähentynyt. Syysmuutto tapahtuu melko huomaamattomasti syys-lokakuussa. Joitakin yksilöitä jää vuosittain talvehtimaan. Suomalaiset kiurut talvehtivat Länsi-Euroopassa.
Suomen pesivä kiurukanta on 300 000–400 000 paria. Euroopan pesimäkanta on suuruudeltaan 28–35 miljoonaa paria, joista Britteinsaarilla 2,57 miljoonaa. Euroopan populaatio on kokonaisuudessaan 79–160 miljoonaa yksilöä. Euroopan maista kiuru puuttuu vain Islannista.
T-Centralen
Ensimmäinen asema (metrolinjat 1 ja 2)
Ensimmäinen asema avattiin 24. marraskuuta 1957. Se oli 38. Tukholman metroasema. Metrolinja 1 (vihreä linja) vanhastakaupungista Hötorgetille sekä linja 2 (punainen linja) vanhastakaupungista Östermalmstorgille kulkevat aseman läpi. Asema sijaitsee Klara kyrkan ja Åhlénsin tavaratalon alla.
Kiuru
Elinympäristö
Kiuru lentää korkealla avoimen viljelysmaan tai nummien päällä. Pesii yleisenä myös avosoilla, laitumilla ja matalakasvuisilla rantaniityillä. Kiurua ei tavata pienillä metsäpelloilla. Runsaimmillaan kiuru on salaojittamattomilla heinäpelloilla ja laitumilla.
T-Centralen
Ensimmäinen asema (metrolinjat 1 ja 2)
Asemalla on kaksi asemalaituria, jotka sijoittuvat eri tasoille. Ylempi asemalaituri on 8,5 metriä maan alla, ja se on punaisen linjan (pohjoiseen) sekä vihreän linjan (etelään) käytössä. Alempi taso sijaitsee 14 metriä maan alla, ja se on vihreän (etelään) ja punaisen linjan (pohjoiseen) käytössä.
Kiuru
Lisääntyminen
pienoiskuva|Alauda arvensis Pesä on matala kuoppa maassa, mättäässä tai ojanpenkalla, yleensä ylivuotisen heinän suojaama. Naaras tuo pesään kuivia heiniä ja juuria. Kiuru munii 3–5, keskimäärin 4 munaa. Muninta alkaa Etelä-Suomessa toukokuun alkupuolella. Useimmat kiuruparit pesivät toistamiseen kesä–heinäkuun vaihteessa. Naaras hautoo noin 11 vuorokautta. Poikasia ruokkivat molemmat emot, ja ne lähtevät pesästä lentokyvyttöminä noin 10 vuorokauden ikäisinä. Emot hoitavat niitä vielä viikon-pari.
Ravinto
Siemeniä ja versoja, matoja, etanoita, hyönteisiä ja niiden toukkia sekä kovakuoriaisia. Syö myös eri maakasvien lehtiä. Poikaset saavat vain eläinravintoa.
T-Centralen
Toinen asema (metrolinja 3)
Toinen asema avattiin 31. elokuuta vuonna 1975 Tukholman metroverkoston 79. asemana. Hallinnollisesti se kuuluu samaan asemaan ensimmäisen aseman kanssa. Se sijaitsee 700 metrin päässä Kungsträdgårdenista, Åhlénsin tavaratalon ja Pääpostitalon alla. Sininen linja (metrolinja 3) Kungsträdgårdenista Rådhusetin metroasemalle kulkee aseman läpi.
Pajulampi (Laukaa)
Pajulampi on Keski-Suomessa Laukaassa Tikkakosken kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 26 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,7 metriä ja suurin syvyys on 2,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Cuesta
Cuesta (espanjan sanasta cuesta, suom. rinne) on mäki tai vuori, jonka toisella sivulla on jyrkkä rinne ja vastakkaisella sivulla loiva ja melko tasainen rinne. Cuestamuodostumia on tavallisesti vuoristoisella alueella, jolla on runsaasti erilaisia jokilaaksoja, sillä lyhyet ja nopeasti rinteitä alas virtaavat joet kuluttavat rinnettä tehokkaasti. Cuestoja on runsaasti Yhdysvalloissa, etenkin Arizonassa ja Uudessa Meksikossa sekä pitkin Atlantin rannikkoa. Suomessa cuestamuodostumia on Saana.
Com Karat
Com Karat (s. 2. huhtikuuta 1996 Ruotsi) on ruotsalaissyntyinen lämminverinen ravihevonen, jonka kilpailu-uran suurin saavutus on UET Grand Prixin voittaminen vuonna 2000.
Com Karatin kasvatti Väsby Häst AB Tukholmassa. Se kilpaili Keski-Euroopassa, kunnes siirtyi vuonna 2005 Jan-Erik ja Sanna Nygårdin valmennukseen Suomeen. Viimeisen starttinsa ori juoksi lokakuussa 2005. Com Karat kilpaili 68 starttia, joista 16 on voittoja, 9 kakkossijaa ja 11 kolmossijaa.
Luettelo suomalaisista kestävyysjuoksun arvokisamitalisteista
Kestävyysjuoksu on ollut perinteisesti menestyksekäs urheilulaji Suomelle. Aikoinaan Hannes Kolehmaisen sanottiin "juosseen Suomen maailmankartalle" ja Paavo Nurmi on yhdeksällä kultamitalillaan edelleen yksi menestyneimmistä olympiaurheilijoista. Kyseisen aikakauden juoksijoista käytettiin nimitystä "lentävät suomalaiset". Suomalaisten menestys oli huipussaan 1910-luvulta aina talvisotaan saakka hiipuen pikkuhiljaa 1950-luvulle tultaessa. Vuoden 1936 olympialaisissa suomalaiset saavuttivat kolmoisvoiton 10 000 metrin juoksussa (Ilmari Salminen, Arvo Askola ja Volmari Iso-Hollo) ja kaksoisvoiton 5 000 metrin juoksussa (Gunnar Höckert ja Lauri Lehtinen).
Lasse Virénin, Juha Väätäisen, Martti Vainion ja Nina Holménin arvokisavoittojen myötä nähtiin suomalaisen kestävyysjuoksun toinen tuleminen 1970-luvulla. Kaarlo Maaningan vuoden 1980 hopea 10 000 ja pronssi 5 000 metrin juoksuista ovat kuitenkin edelleen viimeiset saavutetut olympiamitalit ja Martti Vainion vuoden 1983 pronssi 5 000 metriltä viimeinen MM-kisamitali. Yli vuosikymmenen kestänyt menestyskausi päättyi ikävällä tavalla vuonna 1984, kun Martti Vainio kärysi dopingista Los Angelesin olympialaisissa 1984 menettäen 10 000 metrin juoksussa saavutetun hopeamitalinsa. Janne Holménin voittama maratonin Euroopan mestaruus vuodelta 2002 katkaisi yllättäen pitkän mitalittoman kauden suomalaisessa kestävyysjuoksussa ratamatkojen arvokilpailuissa. Suuri yllätys koettiin myös Göteborgin EM-kisoissa 2006, kun Jukka Keskisalo voitti 3 000 metrin estejuoksun. Maastojuoksussa Annemari Sandell saavutti Euroopan-mestaruuden vuonna 1995 ja MM-pronssia vuonna 1999.
Olympialaiset
Kaiken kaikkiaan suomalaiset ovat saavuttaneet 5 000 metrin juoksussa seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Gunnar Höckert, 1936, Lauri Lehtinen, 1932, Ville Ritola, 1928, Paavo Nurmi, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja kaksi pronssia. 10 000 metrin juoksussa on voitettu myös seitsemän olympiakultaa (Lasse Viren kahdesti, 1972 ja 1976, Ilmari Salminen, 1936, Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1928, Ville Ritola, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1912), neljä hopeaa ja neljä pronssia. Maratonilla suomalaiset ovat voittaneet kahdesti (Albin Stenroos, 1924 ja Hannes Kolehmainen, 1920) ja kolmesti olleet pronssilla. Estejuoksussa on saavutettu kolme kultaa (Volmari Iso-Hollo kahdesti, 1932 ja 1936, ja Ville Ritola, 1924), kolme hopeaa ja kaksi pronssia. Viimeisin mitali on vuodelta 1972, Tapio Kantasen tuoma pronssi.
Varhaisimmissa olympiakilpailuissa juostiin myös maastojuoksu, jossa suomalaiset saavuttivat kolme kultaa (Paavo Nurmi kahdesti, 1920 ja 1924, ja Hannes Kolehmainen, 1912), yhden hopean ja yhden pronssin. Maastojuoksun joukkuekilpailussa Suomi voitti kahdesti, 1920 ja 1924, ja oli kerran hopealla. 3 000 metrin joukkuejuoksun Suomi voitti 1924. Vuoden 1924 kisoissa Paavo Nurmi voitti myös 1 500 metrin juoksun, joka luetaan keskipitkän matkan juoksuihin. Myös Pekka Vasala on voittanut olympiakultaa 1 500 metrillä vuonna 1972.
Maailmanmestaruuskilpailut
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa on toistaiseksi vain yksi suomalainen yltänyt mitaleille. Tämä tapahtui Helsingin 1983 kisoissa Martti Vainion saadessa pronssia 5 000 metrillä. 10 000 metrin kilpailussa Vainio jäi niukasti neljänneksi.
Maastojuoksun maailmanmestaruuskilpailuja on juostu jo vuodesta 1903. Ne saivat kuitenkin virallisen MM-statuksen vasta 1973 niiden tullessa IAAF:n alaisiksi. Tuona vuonna Pekka Päivärinta voitti Suomen ainoan maailmanmestaruuden.
Euroopan-mestaruuskilpailut
Euroopan-mestaruuskilpailuissa 5 000 metrin juoksussa on voitettu kahdesti (Juha Väätäinen, 1971 ja Taisto Mäki, 1938) ja kolmesti on oltu pronssilla. 10 000 metrin juoksussa on saavutettu viisi mestaruutta (Martti Vainio, 1978, Juha Väätäinen, 1971, Viljo Heino, 1946 ja Ilmari Salminen, kahdesti 1934 ja 1938), yksi hopea ja yksi pronssi. Maratonilla on voitettu viidesti (Janne Holmén, 2002, Veikko Karvonen, 1954, Mikko Hietanen, 1946, Väinö Muinonen, 1938, ja Armas Toivonen, 1934) ja kahdesti on oltu hopealla. Estejuoksussa on saavutettu kaksi voittoa (Jukka Keskisalo, 2006, Topi Raitanen, 2022), yksi hopea ja kolme pronssia.
Joseph Gabriel Fernandez
pienoiskuva|Joseph Gabriel Fernandez vuonna 1991. Joseph Gabriel Fernandez (16. syyskuuta 1925 Maruthurkulangara, Quilon – 4. maaliskuuta 2023 Kollam) oli intialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Quilonin hiippakuntaan 19. maaliskuuta 1949 ja nimitettiin saman hiippakunnan piispaksi 30. tammikuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 14. toukokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Jerome M. Fernandez, jota avustivat Joseph Kelanthara ja Antony Padiyara.
Fernandez jäi eläkkeelle 16. lokakuuta 2001.
Volume 1
Volume One, Volume 1 tai Volume I voi tarkoittaa:
Listen, Learn, Read On
Listen, Learn, Read On on Deep Purplen kuuden cd:n ja kirjasen sisältävä kokoelmaboksi vuosilta 1968-1976. Se sisältää myös yhtyeen ensimmäisen toimintakauden (1968–1976) jäsenten Purplea edeltävien yhtyeiden kappaleita.
Boletaceae
Boletaceae on Boletales-lahkoon kuuluva sieniheimo. Se on lahkonsa monimuotoisin heimo, ja se sisältää sekä tatteja että helttasieniä. Heimo on ekologisesti merkittävä, sillä suurin osa lajeista muodostaa ektomykorritsoja. Boletaceae-sienten tiedetään muodostavan ektomykorritsoja yli kymmenen kasviheimon kanssa.
Boletaceae sisältää taloudellisesti merkittäviä ruokasieniä, kuten herkkutatin (Boletus edulis). Jotkin lajit, kuten piruntatti (Rubroboletus satanas), ovat myrkyllisiä ja aiheuttavat joskus voimakkaitakin vatsaoireita. Suomessa lievästi myrkyllisiä tatteja ovat vain tauriontatti (Suillellus luridus) ja veritatti (Neoboletus luridiformis).
Benoît Mandelbrot
Benoît B. Mandelbrot (20. marraskuuta 1924 Varsova, Puola – 14. lokakuuta 2010 Cambridge, Yhdysvallat ) oli ranskalainen matemaatikko, jonka ansiosta suuri yleisö kiinnostui fraktaaligeometriasta.
Ura
Mandelbrot kehitti Gaston Julian matematiikkaa. Hän kehitti fraktaaligeometrian, ja Mandelbrotin joukkona tunnettu fraktaali on nimetty hänen mukaansa. Hän löysi fraktaalin yrittäessään määritellä Britannian rantaviivan pituutta. Hänen tutkimuksensa olivat kaaosteorian kannalta erittäin merkittäviä, vaikkakin jotkut matemaatikot pitivät häntä ”pop-matemaatikkona”. Hänen teorioidensa sovellutuksia ovat esimerkiksi ohjelmat, joilla voi pakata kuvia ja luoda maisemia animaatioihin. Klassikoksi noussut teos The Fractal Geometry of Nature ilmestyi 1982.
Mandelbrot vieraili Suomessa syksyllä 1993 ja luennoi Helsingin yliopistossa.
Mandelbrot kuoli haimasyöpään sairaalassa Yhdysvalloissa.
Palkinnot
Mandelbrot on saanut muun muassa Wolfin palkinnon fysiikassa (1993) ja jaetun Japani-palkinnon (2003).
Ouse
Ouse voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Bishopin rengas
thumb|220px|Eyjafjallajökullin tulivuorenpurkauksen aikaansaama Bishopin rengas. Kuvauspaikka Leiden, Alankomaat 18.toukokuuta 2010. Bishopin rengas on Auringon ympärillä näkyvä punainen rengas, joka syntyy, kun valo siroaa tulivuorten syöksemistä aerosoleista Ilmiön tarkan kuvauksen antoi 5. syyskuuta 1883 ensimmäisenä Sereno Bishop Honolulussa Havaijilla Krakataun suuren tulivuorenpurkauksen (27.8.1883) jälkeen.
Samantha Power
Samantha Power (s. 21. syyskuuta 1970, Lontoo) on brittiläissyntyinen yhdysvaltalainen diplomaatti, joka toimi Yhdysvaltojen YK-suurlähettiläänä Barack Obaman presidenttikaudella.
Powerin vuonna 2003 julkaisema kirja "A Problem from Hell: America and the Age of Genocide," palkittiin Pulitzer-palkinnolla. Power on naimisissa Cass Sunsteinin kanssa, joka on oikeustieteen professori.
Magneettiaisti
Magneettiaisti eli kemiallinen kompassi tarkoittaa useiden eläinlajien kykyä suunnistaa Maan magneettikentän avulla. Magneettiaistia hyödyntävät liikkumisessaan monet muuttolinnut, nilviäiset ja sammakkoeläimet. Merieläimille, kuten esimerkiksi langusteille, merikilpikonnille ja lohille, magneettiaisti on hyödyksi, koska pinnan alla ei ole juuri visuaalisia suuntamerkkejä. Jopa eräillä nisäkkäistä, kuten kaljurotilla ja joillakin lepakkolajeilla, on magneettiaisti.
Lintujen kemiallinen kompassi todettiin tutkimuksissa jo 1970-luvulla. Se perustuu niin sanotulle radikaaliparien mekanismille, jossa valonsäteiden tuottamat fotonit irrottavat elektroneja linnun silmän verkkokalvon kryptokromiproteiini-nimisestä reseptorimolekyylistä. Tällöin syntyy Maan magneettikentän suunnalle herkkiä vapaaradikaalipareja eli yhdisteitä, jossa on pariton elektroni tai vapaa valenssi. Verkkokalvon kryptokromiproteiinin absorboidessa valoa sen flaviiniadeniinidinukleotidissa syntyy vapaa radikaalipari, jonka toinen elektroni siirtyy  1,5  nanometrin päässä sijaitsevaan aminohappoon. Radikaalin parin elektronit muodostavat lomittuneine  elektroneineen koherentin kvanttitilan, jonka aikana linnun aivot vertaavat vapaan radikaaliparin elektronien välistä suuntaa Maan  magneettikentän kenttäviivojen suunnan kanssa. Kyseinen suuntakulma vaikuttaa siihen, kuinka nopeasti vapaa radikaalipari palaa neutraaliksi kryptokromiproteiiniksi lähettäen signaalin linnun hermojärjestelmään. Linnut kykenevät määrittämään myös magneettikentän voimakkuuden hyödyntämällä nokassaan ja korvissaan sijaitsevia nanokokoisia magnetiittipalloja ja -kiteitä.
Magneettiaisti havaittiin, kun huomattiin, että eläimiin kiinnitetty magneetti häiritsi niiden liikkumista. Eläimiä on pystytty myös ohjailemaan muuttamalla keinotekoista magneettikenttää.
Myös joidenkin bakteerien on osoitettu reagoivan magneettikenttiin magnetiitin avulla. Banaanikärpästen ja monarkkiperhosten magneettiaistit perustuvat kryptokromiin. Merieläinten magneettiaisti puolestaan saattaisi selittyä sähkömagneettisella induktiolla.
Eläintieteen professori Hynek Burda on tutkimuksissaan löytänyt yllättäviä viitteitä myös isojen nisäkkäiden, kuten peurojen, lehmien ja koirien magneettiaisteista. Tutkimuksia ei ole kuitenkaan kyetty vielä toistamaan.
Oslon oopperatalo
Oslon oopperatalo on vuonna 2008 valmistunut oopperatalo Oslossa, Norjassa. Rakennuksessa harjoittelee ja esiintyy Norjan kansallisooppera ja -baletti, Den Norske Opera & Ballet. Oopperatalo sijaitsee veden äärellä vanhalla satama-alueella. Oopperatalon lasiseinät nousevat vedenrajasta, rakennus itse ulottuu merenpinnan alle. Oopperatalon viistolla katolla voi kävellä ja katsella maisemia.
Lähteet
thumb|center|500px|Oslon oopperatalo
Marija Stepanova
pienoiskuva|Marija Stepanova vuonna 2006 Marija Mihailovna Stepanova (ven. Мари́я Миха́йловна Степа́нова); (s. 9. kesäkuuta 1972 Moskova, Neuvostoliitto) on venäläinen runoilija.
Suku ja koulutus
Marija Stepanova opiskeli Maksim Gorkin kirjallisuusinstituutissa Moskovassa, josta hän valmistui vuonna 1995.
Hänen miehensä on kirjallisuuskriitikko ja toimittaja Gleb Morev.
Kirjallinen ura
Marija Stepanova debytoi vuonna 1996 antologia Babylonissa. Stepanovan kolme ensimmäistä runokirjaa 'Pohjoisen eteläisten lauluja' (ven. Песни северных южан), 'Kaksosista' (ven. О близнецах) ja 'Tässä - valo' (ven. Тут—свет) ilmestyivät eri kustantamoissa vuonna 2001.
Marija Stepanova on julkaissut runoutta venäjänkielisissä kirjallisissa aikakauslehdissä, kuten Zerkalo (ven. Зеркало, 'Peili'), Znamia (ven. Знамя), Krititšheskaja massa (ven. Критическая Масса) ja Novoje literaturnoje obozrenie (ven. Новое литературное обозрение) sekä antologioissa Babylon (ven. Вавилон), Urbi ja Ulov (ven. Улов). Hän on voittanut monia tärkeitä venäläisiä kirjallisuuspalkintoja, kuten Pasternak-palkinnon ja arvostetun Andrei Belyi -palkinnon vuonna 2005 sekä Moskovan tili/kreivipalkinnon vuosina 2006, 2009 ja 2018. Hän on saanut myös vuonna 2019 Mihail Prohorov -säätiön Volga / NOS (ven. НОС) uuden venäläisen kirjallisuuden palkinnon.
Vuonna 2014 julkaistiin hänen esseekokoelmistaan ensimmäinen 'Muiston muisto' (ven. Памяти памяти, Pamjati pamjati), joka valittiin kansainvälisen Booker-palkinnon ehdokaslistan finalisteihin vuonna 2021. Hän sai samasta teoksesta myös vuoden 2018 Bolsaja kniga (ven. Большая книга, 'Iso kirja') -palkinnon.
Vuonna 2007 Stepanova perusti Openspace.ru -verkkolehden, joka on omistettu venäjänkieliselle taiteelle ja kulttuurille. Stepanovan omin sanoin lehti: "tarjoaisi yleisölle modernin, ajantasaisen, intohimoisen näkemyksen venäläisen kulttuurin ja ulkomaailman tapahtumista." Hän toimi Openspace.ru:n päätoimittajana vuoteen 2012 asti, jolloin hän jätti julkaisun toimituksensa enemmistön kanssa yksityisten sijoittajien rahoituksen vetäytymisen vuoksi. Stepanova oli eri mieltä sijoittajien valvonnasta Venäjän epävarman poliittisen maiseman keskellä. Tämä sai hänet perustamaan Colta.ru:n, ensimmäisen venäläisen median, jota tuettiin kokonaan joukkorahoituksella. Planeta.ru -joukkorahoitusalustan avulla rahoitettu Colta.ru takasi Stepanovalle enemmän toimituksellista vapautta päätoimittajana. Kuten Openspace.ru, uusi lehti kattaa myös venäläisen taiteen ja kulttuurin.
Stepanova on ilmoittanut olevansa filosofisen ja dokumentaarisen proosan kirjoittaja. Hän julkaisee satunnaisesti myös runokäännöksiä englannista, erityisesti E. E. Cummingsilta. Vuonna 2019 Stepanova julkaisi kirjan englantilaisen Stevie Smithin runoja, jonka käännökset hän oli tehnyt ilmaiseksi.
Marija Stepanovan teoksia on käännetty englanniksi, hepreaksi, espanjaksi, italiaksi, saksaksi, suomeksi, ranskaksi ja muille kielille. Hänet nimitettiin myös Siegfried-Unseld Vierailevaksi professoriksi Berliinin Humboldt yliopistoon lukuvuodeksi 2018-2019.
Stepanovan teoksia on käännetty englanniksi viideksi eri julkaisuksi, joista kolme ilmestyi vuonna 2021. Hänen runouttaan on ilmestynyt myös useissa englanninkielisissä kirjallisissa aikakauslehdissä, kuten Aufgabe, Atlanta Review, Jacket ja Poetry International. Marija Stepanova on merkittävä venäläinen nykyrunoilija.
Mor ve Ötesi
Mor ve Ötesi on Istanbulissa vuonna 1995 perustettu turkkilainen alternative rock -yhtye. Se edusti maataan vuoden 2008 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”Deli” ja sijoittui finaalissa seitsemänneksi 137 pisteellä. Yhtyeen nimi on sanaleikki: turkinkielinen sana morötesi tarkoittaa ultraviolettia. Vuonna 1999 İzmitissä tapahtuneen maanjäristyksen jälkeen yhtye alkoi käsitellä sanoituksissaan entistä poliittisempia ja yhteiskunnallisempia aiheita. He ovat myös vastustaneet voimakkaasti ydinvoiman käyttöä Turkissa.
Vapaasatama
Vapaa talousalue (Vapaasatama tai vapaakauppa-alue ) on talousalue  tai sen osa, joka käsittää maa- ja merialueen. Se on erotettu siihen liittyvän maan tullialueesta, ja se on samassa asemassa kuin ulkomaat. Vapaa talousalueen maahantuotuja tavaroita voi purkaa, varastoida, pakata uudelleen ja luvan perusteella jalostaakin  sekä myös viedä edelleen muihin maihin ilman tullikäsittelyä. Vapaa talousalueen tarkoitus on edistää kauttakulkuliikennettä ja -kauppaa.
Historia
Varhainen vapaasatamajärjestelmä syntyi Italiassa 1500-luvulta alkaen. Livorno oli historian ensimmäinen vapaasatama 1547. Sitä seurasivat Genova (1596), Napoli (1633) ja Venetsia (1661). Marseille perustettiin Ranskan vapaasatamaksi vuonna 1669, mutta kansalliskokous (1792–1795) lakkautti sen.
Elisabeth Harnois
Elisabeth Rose Harnois (s. 26. toukokuuta 1979 Detroit, Michigan) on yhdysvaltalainen Young Artistilla palkittu näyttelijä. Harnois kasvoi eteläisessä Kaliforniassa ja aloitti näyttelijänuransa 3-vuotiaana. 5-vuotiaana hän sai kahdesta elokuvasta roolit: Joulukuun kaksi päivää ja Where Are The Children. Hänen perheeseensä kuuluu neljä veljeä.
Amanda Lightfoot
right|thumb|Amanda Lightfoot vuonna 2009. Amanda Mary Lightfoot (s. 30. tammikuuta 1987 Coventry, Englanti) on brittiläinen ampumahiihtäjä. Hän on pituudeltaan 172 cm.
Lightfoot on osallistunut kahdesti olympialaisiin ja yhdeksän kertaa MM-kilpailuihin. Parhaimmillaan hän on sijoittunut henkilökohtaisissa lajeissa 15 kilometrin normaalimatkalla 32:nneksi Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017 ja 33:nneksi Hanty-Mansijskin MM-kilpailuissa 2011 sekä 7,5 kilometrin pikakilpailussa 36:nneksi Hochfilzenin MM-kilpailuissa 2017.
EM-kilpailuissa Lightfoot on ollut parhaimmillaan 19:s normaalimatkalla 2010. Maailmancupissa hän on sijoittunut 31:nneksi Östersundin normaalimatkalla marraskuussa 2017.
Lightfoot sijoittui rulla-ampumahiihdon MM-kilpailuissa 2015 takaa-ajokilpailussa seitsemänneksi ja pikakilpailussa kahdeksanneksi.
Tetrat
Tetrat (Characidae) on tetrakalojen lahkoon (Characiformes) kuuluva eteläamerikkalaisten kalojen heimo. Monet sen lajit ovat pienikokoisia, värikkäitä ja sopeutuvat vaihteleviin vesioloihin. Niinpä ne ovat suosittuja akvaarion parvikaloja.
Tetroja tunnetaan tuhatkunta lajia. Melkein kaikki ovat kotoisin Etelä- ja Keski-Amerikasta ja Pohjois-Amerikan eteläosista. Useimmat lajit elävät jokivedessä.
Aiemmin tetrojen heimoon luettiin alaheimona Serrasalminae myös piraijat, jotka nyt on erotettu omaksi heimokseen Serrasalmidae.
Great Ouse
Great Ouse (myös Ouse) on noin 230 kilometriä pitkä joki, jonka kautta Itä-Midlandsin vedet laskevat Pohjanmereen. Se on Yhdistyneen kuningaskunnan neljänneksi pisin joki. Jokea kutsutaan Great Ouseksi erotukseksi sen sivujoesta Little Ousesta ja useista muista Ouse-nimisistä joista Englannissa.
Great Ousen alkulähde on Northamptonshiressä, kahdeksan kilometriä länteen Brackleyn keskustasta, mistä se virtaa Buckinghamin, Bedfordin, Huntingdonin ja St Ivesin kaupunkien ohi Earithin kylän maille. Sieltä se juoksee the Fensin kuivatetuille marskimaille ennen kuin laskee the Washin matalaan lahteen Pohjanmeressä.
Ensimmäisen 160 kilometrin matkalla Ousen reitti on epäsäännöllisen mutkitteleva. Joen kaltevuus vaihtelee noin 4 metristä kilometriä kohti (Buckinghamista ylävirtaan) noin 40 senttimetriin kilometriä kohti (osuus Buckinghamista Earithiin). Earithista joen suulle ulottuvalla, noin 56 kilometrin pituisella osuudella joen uoma on lähes täysin keinotekoinen – sitä on suoristettu ja sen virtausta on säädelty suluilla.
Ousen yläjuoksulla Grand Union -kanava kulkee paikoitellen sen rinnalla. Sulkujen avulla joesta on saatu purjehduskelpoinen Bedfordin kaupunkiin asti. Joesta kalastetaan sisävesikaloja, ns. coarse fish, ja siitä otetaan myös soraa.
Kennäälänlampi
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 3,2 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Makkarajoen valuma-alueeseen (14.296) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Martti (Hyvinkää)
Martti on yksi Hyvinkään kaupunginosista. Se sijaitsee Hyvinkään keskustasta kaakkoon pääradan itäpuolella ja valtatien 25 pohjoispuolella. Vuonna 1844 laaditussa Hyvinkään asemanseudun kartassa esiintyy Martin torppa. Torppaa asutti 1800-luvun lopulla suutari Martti Pinni. Torpan asukkaiden suosta raivaama alue tunnettiin nimellä Martinkorpi.
Martti on etenkin lapsiperheiden suosima kaupunginosa, jossa on runsaasti pientaloasutusta ja joka on kasvanut 2000-luvulla.
Kangaskiuru
Kangaskiuru (Lullula arborea) on kiurujen (Alaudidae) heimoon kuuluva sukunsa ainoa laji.
Koko ja ulkonäkö
Kangaskiurun pituus nokan kärjestä pyrstön kärkeen on 13½–15 cm, paino noin 30 g. Koiras on naarasta suurempi.
Kangaskiuru on ruskean, valkean ja mustan kirjava pieni, lyhytpyrstöinen lintu. Siiven etureunassa, käsisulkien peitinhöyhenissä, lajityypillinen mustavalkea laikku. Valkea silmäkulmajuova. Pieni töyhtö. Lennossa tosi lyhyt pyrstö herättää huomiota.
Laululento on kiurumainen. Koiras kohoaa korkealle ilmaan ja kaunis, hieman surumielinen lallatus kuuluu: ”li li li li li ly ly ly ly liily liily liily lylii lylii lylii…” jne. minuuttikaupalla yhteen menoon. Voi laulaa myös puun latvassa. Alkukesällä laulaa myös yöllä. Äänet ovat pehmeitä, kuin lyhyitä pätkiä laulusta. Pesällä varoittaa kiurumaisesti.
Sekä vanhat että nuoret linnut käyvät läpi täydellisen sulkasadon elo–lokakuussa, minkä jälkeen ikäluokkia ei voi enää erottaa.