cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Luettelo Kummelin sketseistä
Puukon veljekset
Hämäläisiä Puukon veljeksiä on kolme. Sketsi alkaa kun Pekka (Heikki Hela) kertoo toimittajalle tarinaa, jossa veljekset keksivät mielestään hyvän idean johonkin arjen työntekoon liittyvään asiaan. Ideaan liittyy yleensä räjähteiden käyttö. Nuorin veljeksistä, eli Arttu (Timo Kahilainen), joka on luonteeltaan levoton ja ylivilkas, saattaa veljekset ongelmiin (yleensä tässä kohtaa Pekka ja Henri (Heikki Silvennoinen) sanovat "Arttu, perkule!"). Kaikissa sketseissä Arttua rangaistaan jollain tavalla, milloin naulaamalla kiinni ladon seinään tai hautaamalla maahan viikoksi.
Vuoden 1997 jaksoissa Puukkojen naapuriin muutti veljeskolmikko Roiskon veljekset, jotka tuottavat ongelmia mm. metsästämällä hirviä Lahti-Saloranta-pikakiväärillä.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Pääministeri
Silvennoisen esittämä pääministeri Jermu luottaa suuresti Kahilaisen esittämän erikoisavustaja Pentti ”Pena” Hietasen neuvoihin päätöksenteossa. Hietanen itse kuitenkin kuvailee näitä tehtyjä päätöksiä sanomalla ”Ei tää saatana päivänvaloa kestä”, johon Helan esittämä toinen avustaja vastaa ”No ei hemmetissä”. Molemmat avustajat pyrkivät siihen, ettei Jermu itse sanoisi toimittajille asioista yhtään mitään, koska Jermulla ei ole poliittista itsesuojeluvaistoa. Jermu itse haluaa kuitenkin olla rehellinen mies ja ääniharava puolueelleen, ehtien Hietasen estoyrityksistä huolimatta kertoa haastatteluissa Mari Turusen esittämälle toimittajalle suoraan ne päätökset, joihin päädyttiin, käyttäen lähes jokaisessa haastattelussa muun muassa sanoja ”Pena sen siinä keksi ihan viime metreillä” ja ”veti ässän hihastaan”. Ensimmäisissä sketseissä toimittajan pyöristyttyä Jermun lausunnoista, Hietanen keskeyttää haastattelut sanomalla, etteivät Jermun lausunnot olleet virallisia, vaan että niitä tarkennettaisiin hallituksen iltakoulussa, vetää Jermun väkisin pois toimittajan luota, ja pyytää ettei Jermun aiempia lausuntoa ”ajettaisi ulos” uutisissa ennen sitä. Myöhemmissä sketseissä toimittaja yrittää Jermun lausuntojen jälkeen haastatella seuraavaksi Hietasta, joka ei suostu vastaamaan, vaan juoksee toimittajaa pakoon.
Sketsit löytyvät ”Jumankauta juu nääs päivää” -DVD-boksilta.
Rehtori ja oppilas
Silvennoisen esittämä, olemukseltaan yksinkertainen oppilas, on luokassa tekemässä tavallisia kouluaskareita. Kahilaisen esittämä rehtori on samassa tilassa valvomassa oppilasta. Joskus rehtori saapuu paikalle sketsin aikana. Joka kerta oppilas tekee pienen virheen, josta rehtori pahastuu (esimerkiksi oppilas pudottaa karttapallon pyyhkiessään taulua tai pieraisee kesken jälki-istunnon.). Tämän jälkeen rehtori alkaa tivata oppilaalta syytä, miksi hän teki sen. Aluksi oppilas yrittää selittää rauhallisesti syytä rehtorille, mutta koska rehtori painostaa oppilasta liikaa, oppilas hermostuu ja käy huutamaan ja itkemään. Rehtori ei hellitä, vaan jatkaa kyselemistään. Sketsin päätteeksi oppilas on täysin sekaisin, naama punaisena. Yhdessä sketsissä oppilaan koripallo kimpoaa rehtorin päähän, jolloin tämä menettää tajuntansa. Oppilas alkaa huutaa, vaikka rehtori ei sanokaan mitään.
Oppilaalla on keltainen T-paita, henkselihousut ja hiukset samalla tavalla sekaisin kuin Lasse-sketsin kakaralla. Rehtori pitää yllään vihreää takkia.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" -DVD-boksilta.
Ruususet
Sketsissä Timo Kahilainen ja Miia Selin (entinen Pajunen) esittävät erittäin äkäistä pariskuntaa. Timon esittämä hahmo pyytää vaimoltaansa jotain, mutta ei saa tahtonsa läpi. Lopulta Miian esittämä hahmo huutaa Timolle ja tämä lähtee ulos tekemään sen asian, jota ei vaimonsa ansiosta saannut, esimerkiksi käydä vessassa, piereskellä tai seksiä. Sketsin lopussa paparatzit yllättävät Timon ja ottavat tästä valokuvia.
Saldo
Saldo liittyy nimensä mukaisesti talousaiheisiin. Sketsissä päähenkilö on "Rantala" (Timo Kahilainen) jossa hänellä on yllään suuri tynnyri, eikä hänellä ole muita vaatteita. Hän on pahasti velkainen ja yrittää parhaansa mukaan löytää rahaa. Esim. eräässä sketsissä hän rynkyttää pankkien ovia kuitenkaan pääsemättä sisään. Sitten hän sanoo:"Hyvä, Holkeri".
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.
”Sano ryssä ku…”
Sketsissä Heikki Helan esittämä venäläismies tekee tai näkee jotain, jolloin Silvennoisen esittämä toimittaja tulee kuvaan, ja vastaa venäläisen sanomaan: "Sano ryssä ku..."
Kanjana Sungngoen
pienoiskuva|Kanjana Sungngoen Kanjana Sungngoen (s. 21. syyskuuta 1986) on thaimaalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän on pelannut Thaimaan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 59 maaottelua ja tehnyt niissä 17 maalia. MM-kilpailuissa hän oli joukkueen kapteeni ja pelasi kaikki kolme ottelua alusta loppuun sekä teki Thaimaan ainoan maalin koko kisoissa.
Luettelo Kummelin sketseistä
”Sano ryssä ku…”
Esimerkki: Venäläinen leikkii ilmapallolla, ja sanoo: "Ohhoo! Sputnik!" Johon toimittaja vastaa: "Sano ryssä ku ilmapallon näki", tai "Ohhohhoo! Bisnes!" "Sano ryssä ku naisen näki".
Itsemääräämisoikeus
Itsemääräämisoikeus eli autonomia tarkoittaa ihmisen tai ihmisryhmän oikeutta määrätä itseensä liittyvissä asioissa. Muilla moraalisilla toimijoilla on velvollisuus kunnioittaa yksilön tai ryhmän itsemääräämisoikeutta, ja periaate kuuluu näin ollen velvollisuusetiikan piiriin.
Itsemääräämisoikeuden mittareita
Freedom House käyttää muun muassa seuraavia kriteerejä mitatessaan ihmisten itsemääräämisoikeutta eri maissa:
Luettelo Kummelin sketseistä
Satu ja Tuija
Kahilainen ja Silvennoinen esittävät turhamaisia ja typeriä naisia, joista toisella on suunnattoman kokoiset rinnat ja toinen on huomattavan laiha. Ensimmäisessä sketsissä he valmistautuvat illanviettoon koko ajan valittaen ja suutahtaen lyhyesti toiselle: "Mää en lähe mihinkään!". Parissa sketsissä Satu ja Tuija etsivät ilmeisesti lehti-ilmoituksella treffikumppaneita. Lehti-ilmoitukseen vastaavat valkeakoskelaiset isomahaiset roudarit Kimmo ja Pasi (Vihinen ja Hela), joista Pasilla on paha ärrävika ja Kimmo juo pullotolkulla olutta tai lonkeroa. Yleensä he eivät viihdy Satun ja Tuijan luona kovinkaan hyvin, vaan Kimmo sanoo: "Lähetään jo meneen täältä!" ja he lähtevät pois, jolloin Satu ja Tuija jäävät yksin murheellisen näköisinä. Myöhemmin Satu menee naimisiin Pasin kanssa ja Satu luulee olevansa raskaana ja hänen kuukautiset ovat myöhässä. Avioliiton aikana Satu kuitenkin huomaa, että liitto ei olekaan niin ruusuinen. Satu käy myöhemmin ultraäänitutkimuksessa ja paljastuu,että paksumaha johtuu turvotuksesta. Satu päättää myöhemmin erota Pasista.
Itsemääräämisoikeus
Henkilön itsemääräämisoikeus
Itsemääräämisoikeuden mukaan kompetentilla henkilöllä on oikeus itsenäiseen harkintaan, päätöksentekoon ja toimintaan. Henkilön kompetenssi määräytyy hänen kykyjensä, taitojensa ja tietojensa pohjalta.
Luettelo Kummelin sketseistä
Satu ja Tuija
Ensimmäinen sketsi löytyy "Artisti maksaa" -boksilta, ja loput "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilta.
Speedy ja Saku
Sakari "Saku" Östermalm (Timo Kahilainen) ja Pertti "Speedy" Keinonen (Heikki Silvennoinen) ovat heavymiehiä. Speedy kaatuilee usein astuessaan oviaukon läpi ja Sakulla on tapana sotkea purkkaa hiuksiinsa, sekä lyödä päänsä pöydänkulmaan moshatessaan. Kun Speedy soittaa kitaraansa (aina Led Zeppelinin "Whole Lotta Love" -riffiä), Saku karjaisee "Speedy on sairaan nopee!". Vuoden 1993 syksyllä syntyi myös lentävä lause "Artisti maksaa!". Speedy ja saku olivat tulleet Helsinkiin tekemään sopimuksen levy-yhtiön kanssa, missä ehdotettiin sopimusta jonka mukaan artisti maksaa kaiken. Tähän Speedy ja Saku suostuivat tajuamattaan artisti-sanan merkitystä.
Speedy ja Saku -hahmot ovat olleet Kummelissa vuodesta 1993 ja esiintyvät harvakseltaan myös uudemmissa jaksoissa. Heidän ympärilleen on luotu myös muita hahmoja, kuten roudarit Kimmo ja Pasi.
Itsemääräämisoikeus
Potilaan itsemääräämisoikeus
Itsemääräämisoikeutta voidaan rajoittaa vain potilaan ollessa tahdosta riippumattomassa hoidossa, joka tulee kysymykseen vain poikkeustapauksissa ja aina lakiin (esimerkiksi mielenterveys- tai tartuntatautilaki) perustuen. Potilas voi kuitenkin itse halutessaan luovuttaa osan oikeuksistaan esimerkiksi kieltäytymällä vastaanottamasta tietoa sairaudestaan tai jättämällä hoitopäätökset lääkärin tehtäviksi.
Luettelo Kummelin sketseistä
Speedy ja Saku
Musiikillisiksi esikuvikseen Speedy ja Saku ovat ilmoittaneet Iron Maidenin, Metallican ja Beatlesin.
Itsemääräämisoikeus
Potilaan itsemääräämisoikeus
Itsemääräämisoikeus ei tarkoita sitä, että potilas voi vaatia itselleen mitä tahansa hoitoa. Hoidon on aina oltava lääketieteellisesti perusteltua.
Luettelo Kummelin sketseistä
Speedy ja Saku
Vuonna 1997 juontaja Fabio otti poikansa Erasmuksen kanssa yhteyden Speedyyn ja Sakuun vielä kerran, jolloin he ilmoittivat ostaneensa XL5 -yhtyeeltä sähkörumpalin "todella edullisesti". Speedy heittää rummutuksen päälle muutaman sävelen, johon Saku laulaa: "Lohikäärme, sil on valtava kuppa..." jolloin yhteyteen tulee häiriö.
Itsemääräämisoikeus
Uskonnollinen itsemääräämisoikeus
Suomessa ihmisen katsotaan olevan oikeutettu määräämään itse vasta täysi-ikäisenä omasta uskonnollisesta järjestäytymisestään. Uskonnonvapauslain mukaan huoltajat voivat liittää alle 12-vuotiaan lapsen uskonnolliseen yhdyskuntaan tai erottaa siitä vapaasti, mutta 12 vuotta täyttäneeltä lapselta vaaditaan myös hänen oma kirjallinen suostumus. 15 vuotta täyttänyt mutta alle 18-vuotias nuori voi huoltajien kirjallisella suostumuksella vaihtaa uskontokuntaansa tai erota siitä.
Evijärven surma
Evijärven surma on Evijärven kunnassa 29. marraskuuta 2003 sattuneesta henkirikoksesta käytetty nimi.
Itsemääräämisoikeus
Vammaisten itsemääräämisoikeus
Vammaisten henkilöiden itsemääräämisoikeus on herättänyt keskustelua, koska heidän elämäänsä on usein pyritty holhoamaan ja rajoittamaan. Suomessa vammaisten henkilöiden kohtelusta säädetään vammaispalvelulaissa ja laissa kehitysvammaisten erityishuollosta.
Evijärven surma
Pietarsaarelainen 16-vuotias Hannu Juhani Suvanto oli riidan seurauksena Evijärven nuorisoseuralla järjestetyn diskon aikana lyönyt kasvoihin 16-vuotiasta jepualaista Hanna Poutasta. Poutanen kaatui selälleen ja Suvanto jatkoi ojassa hänen pahoinpitelyään. Poutanen löydettiin seuraavana aamuna ojasta kuolleena. Suvanto oli saman illan aikana nauttinut marihuanaa ja hänellä oli mukanaan keskiolutta.
Itsemääräämisoikeus
Kansojen itsemääräämisoikeus
Yleensä nationalismiin liitetään aiemmin hyvinkin uudistusmielisenä pidetty ajatus kansansuvereniteetista, joka yhdistettynä suvereeniin kansallisvaltioon luo suvereenin kansan, jolla on kansan itselleen antama valta päättää omista asioistaan.
Evijärven surma
Hannu Suvanto tuomittiin 13. elokuuta 2004 Kauhavan käräjäoikeudessa suljetuin ovin käydyssä oikeudenkäynnissä 7,5 vuoden vankeusrangaistukseen nuorena henkilönä tehdystä taposta, huumausaineen käyttörikoksesta ja alkoholijuoman hallussapitorikkomuksesta. Lisäksi hän sai maksettavakseen kaikkiaan lähes 53 000 euroa korvauksia. Mielentilatutkimuksessa Suvannon todettiin olleen tekohetkellä täydessä ymmärryksessä. Tutkimus kuitenkin totesi, että Suvanto kärsi epävakautta aiheuttavasta persoonallisuushäiriöstä. Suvanto itse kiisti tapposyytteen ja piti tekoa törkeänä pahoinpitelynä ja kuolemantuottamuksena.
Itsemääräämisoikeus
Kansojen itsemääräämisoikeus
Toisen maailmansodan jälkeen kuitenkin katsottiin, että erilliset suvereenit valtiot johtivat liiaksi sotiin, ja ratkaisuksi luotiin vanhan Kansainliiton pohjalta Yhdistyneet kansakunnat koko maailman valtioiden välisiä konflikteja ehkäisemään. Tämän lisäksi Euroopassa esitettiin muun muassa Euroopan omaa liittovaltiota. Tämän sijaan muodostettiin muun muassa Euroopan neuvosto ja Euroopan hiili- ja teräsyhteisö rauhaa takaamaan, ja jälkimmäisesti muodostui myöhemmin Euroopan unioni.
Evijärven surma
Vaasan hovioikeus ei muuttanut käräjäoikeuden tuomiota marraskuussa 2004.
Itsemääräämisoikeus
Kansojen itsemääräämisoikeus
Nämä erilaiset ylikansalliset järjestöt ovat osaltaan vieneet valtioilta täydellisen suvereniteetin. Kansansuvereniteetti on kuitenkin periaatteessa täysin jäljellä, sillä jäsenvaltioiden demokraattisuuden vuoksi esimerkiksi EU:n toimivallan katsotaan epäsuorasti perustuvan kansan hyväksyntään. Lisäksi esimerkiksi EU kokonaisuutena on edelleenkin täysin suvereeni.
Luettelo Kummelin sketseistä
Speedy ja Saku
Speedyltä ja Sakulta tunnetaan kappaleet "Hän-Mies" (Artisti Maksaa -albumilta), "Tuomiopäivä" (Kummeli Stories -elokuvan soundtrackilta), "Lohikäärmeen valtava kuppa" ja "Keinonen on noita".
Lumikieppi
Lumikieppi on lumen alla oleva nukkumispaikka, jota esimerkiksi metsäkanalinnut kuten riekko, metso ja teeri käyttävät selviytyäkseen pakkaspäivistä. Lumi eristää pakkaselta ja suojaa pedoilta, joskin suojasäällä kieppiin meno voi olla vaarallista, kun yöpakkaset jäädyttävät kiepin. Parasta lunta kieppiä varten on pehmeä ja hengittävä pakkaslumi. Lintu viettää suurimman osan päivästään lumen alla ja käy vain syömässä parin tunnin ajan. Lumettomat talvet saattavat olla lintujen talvehtimiselle haitaksi, vaikka tarkkaa tutkimustietoa asiasta ei ole.
Rugby union
thumb|Scrum-rykelmätilanne Rugby union on rugby-pallopelin 15-henkisillä joukkueilla pelattava muoto. Se on myös tunnetuin ja harrastetuin rugbylaji.
Rugby union on kehittynyt Englannissa Rugby Schoolissa pelatusta jalkapalloilun esimuodosta. Nykymuodon merkittävimmät erot jalkapalloon ovat pallon soikiomainen muoto sekä se, että säännöt sallivat pallon kuljettamisen ja syöttämisen käsillä. Toisin kuin amerikkalaisessa jalkapallossa, pallon syöttäminen on sallittua vain taaksepäin.
Luettelo Kummelin sketseistä
Speedy ja Saku
Kummelijaksojen lisäksi Speedy ja Saku ovat esiintyneet myös Kummeli Stories-elokuvassa ja lisäksi Speedy, Saku ja roudarit vierailivat vuonna 1998 valmistuneessa Johtaja Uuno Turhapuro – pisnismies -elokuvassa. Speedy ja Saku olivat myös pääosassa (silloisen) Teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan osaston esittelyvideossa "Sähköisku", jossa Marshalliin lähdetään hakemaan lisää tehoja Otaniemestä. Noin 10 minuutin pituista esittelyvideota jaettiin VHS-kasetilla käytettäväksi lukioiden opinto-ohjauksessa.
Rugby union
Erityisen suosittua rugby union on Argentiinassa, Australiassa, Englannissa, Etelä-Afrikassa, Fidžillä, Ranskassa, Irlannissa, Kanadassa, Uudessa-Seelannissa, Samoalla, Skotlannissa, Tongalla ja Walesissa. Lajin suosio on kasvussa myös Italiassa sekä Japanissa.
Luettelo Kummelin sketseistä
Sporttivartti
Sporttivartissa pulska ja ärrävikainen urheiluvalmentaja Raimo Vormisto (Heikki Silvennoinen) sekä urheilija Timo Silakka (Timo Kahilainen) kokeilevat eri urheilulajeja. Sketsit juontaa Eero Kakko (Olli Keskinen). Vormisto opastaa suojattiaan Silakkaa, ja sanoo yleensä vakiofraasit "Nonnim, poika" ja "Purista perseellä normaalisti". Joidenkin sketsien lopussa Eero Kakko kysyy Silakalta "Mitkäs ovat Timon omat tuntemukset?" johon tämä vastaa "Mulla on kotiasiat kunnossa, ja urheilu tuntuu kiinnostavalta".
Rugby union
Rugby unionin kansainvälinen kattojärjestö on vuonna 1866 perustettu International Rugby Board (IRB) (nykyisin World Rugby), joka vastaa myös lajin säännöistä. World Rugbylla on 118 liitännäisjäsentä. Rugby unionin merkittävin kilpailu on neljän vuoden välein järjestettävä MM-turnaus. Ensimmäisen kerran MM-kisat järjestettiin vuonna 1987. Merkittävä turnaus on myös vuosittain järjestettävä kuuden eurooppalaisen maajoukkueen kesken käytävä Six Nations -turnaus.
Suomessa lajin kattojärjestö on Suomen rugbyliitto. Korkein sarjataso on Rugbyn SM-sarja.
Lajin perusajatus
Pisteitä saa, kun pallo kuljetetaan kantamalla, syöttämällä tai potkaisemalla vastustajan maalialueelle, jossa pelaaja painaa pallon maahan. Maalia kutsutaan nimellä try ja siitä saa viisi pistettä. Try tuo joukkueelle myös kahden pisteen lisäpisteyrityksen (conversion), joka suoritetaan potkaisemalla pallo maalipylväiden väliin. Lisäksi pisteitä voi saada kolmen pisteen arvoisesta pudotusmaalista eli dropista, joka syntyy kun pelitilanteessa pallo pudotetaan maahan ja potkaistaan maalipuiden väliin. Myös onnistuneesta rangaistuspotkusta saa kolme pistettä.
Olennainen asia rugbyssä ovat taklaukset ja muut kontaktitilanteet. Ainoastaan pallollista pelaajaa saa taklata, ja taklaaminen on sallittua koko vartaloon hartioiden alapuolelle. Tyypillisessä taklauksessa taklaaja saa otteen taklattavan vartalon ympäriltä. Taklauksia seuraa kasa- eli rykelmätilanteet, joita on kolmenlaisia.
Luettelo Kummelin sketseistä
Sporttivartti
Vuonna 1991 valmistuneiden pilottijaksojen Sporttivartti-sketseissä esiintyi 24-vuotias kauhavalainen huimapää, puukkotehtailijan poika Walton Strömberg, joka yrittää uskomatonta maailmanennätystä, muun muassa uimalla jään alla yli 200 metrin matkan ilman happilaitteita, pysäyttämällä pallealihaksella pistoolin luoti ja selvitä haudassa kolme kuukautta ilman apuvälineitä. Jokainen yritys päättyy surkeasti: uiminen miltei hukkumiseen, luoti ei pysähdy ja haudassa loppuu happi. Hänen managerinsa Olavi Nieminen menee joka kerta paniikkiin ja sanoo "Eihän tästä tullu yhtään mitään", johon Walton vastaa aina "Tulee, tulee! Huomenna uusiks!" Eero Kakko yrittää kysyä Strömbergin vointia, mutta Nieminen vain lähtee autolla ja vastaa Kakolle vihaisesti. Vuonna 1993 Walton Strömberg teki lyhyen vierailun eräässä Matti Näsällä on asiaa -sketsissä, jossa hänet kannettiin ulos laskiaistapahtumasta epäonnistuneen tulennielentäyrityksen jälkeen.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Tamppaajat
Tamppaajat-sketsin vakiohahmo on Erik "Kalkun rusakko" Loka, jolla on isot kengät ja iso tavoite: tampata koko maapallo, eli astua jokaiseen kohtaan sen pinnalta. Erik Lokan valmentajana ja virallisena valvojana toimii Tamppo Rauno "Holvastin tana" Mäkynen. Pienin yksikkö tamppauksessa on tamppi, joka on kahden vierekkäisen kengän muodostama alue. Tamppaajat-sketseissä on käytetty mittayksikköä tamppio. Yksi neliömetri on 35 tamppia. Maapallon kertaalleen tampannutta ihmistä kutsutaan nimellä tamppo, ja kolmesti maapallon tampannutta arvonimellä tamppooni. Vain yksi ihminen on saavuttanut Tamppoonin arvonimen, hän on japanilainen Kenji Nakami.
Työmiehet
Sketsissä Heikki Silvennoisen ja Timo Kahilaisen esittämät työmiehet suorittavat jonkun työtehtävän. Paikalle saapuu myöhemmin Olli Keskisen esittämä Johtaja, joka kertoo kaksikon tekevän työnsä väärin. Tämän jälkeen kaksikko vastaa erittäin alakuloisesti "Selvä!".
Työkoneiden arvonta
Sketsissä Heikki Helan esittämä työnjohtaja arpoo työvälineet, -koneet tai suhdeautot Silvennoisen ja Kahilaisen esittämille nimettömille työmiehille. Hela laittaa laput taskuunsa ja ilmoittaa: "Suoritetaan arvonta, kumpi aloittaa?" Silvennoinen ja Kahilainen kinastelevat tästä. Lopulta Kahilainen suostuu aloittamaan. Hän saa aina surkeimmat ja pienimmät tavarat. Mies kiroaa tätä aina ankarasti lukiessaan arvontalapun.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta. "Jumankauta juu nääs päivää" -boksilla on yksi sketsi.
Varikset
Sketsissä Timo Kahilaisen sekä Heikki Silvennoisen esittämät varikset kiusaavat Heikki Helan esittämää kirjastotätiä. Esimerkisi: "jättää yöksi autoradion päälle." sekä "kaatavat kalat takaisin järveen kun kirjastotäti oli pilkillä."
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.
Virsikirjan lisälehdillä
Sketsit löytyvät "Jumankauta juu nääs päivää" -DVD-boksilta.
Ympäristöruutu
Ympäristöruudussa toimittaja Eero Kakko (Olli Keskinen) haastattelee valtion ohjeistamispäällikköä valtiotieteitten maisteri Jaakko Parantaista (Heikki Silvennoinen). Keskustelunaiheena ovat ympäristöongelmat ja ihmiskunnan kehitys. Jaakko Parantainen ei edusta perinteistä ympäristöasiantuntijaa, vaan kritisoi voimakkaasti yhteiskunnan toimia ja usein myös haastattelijaansa.
Yleensä Ympäristöruutuihin ei tehty valmiita käsikirjoituksia. Aiheesta sovittiin etukäteen ja Parantaisen vastaukset tulivat improvisaationa.
Evijärven surma
Oikeuden mukaan Suvannolla oli aiempaa väkivaltaista taustaa. Todistaja sanoi, että Suvanto olisi surmaa edeltäneenä päivänä uhannut Hanna Poutasta kuolemalla, mutta oikeus ei pitänyt tekoa etukäteen suunniteltuna.
Luettelo Kummelin sketseistä
Ytte ja Mosse
Ytte ja Mosse ovat kokkeja, jotka tekevät Kummeli-studiossa sketsien välissä mitä omaperäisimpiä ruokia. Muun muassa köyhät ritarit ja sokerihillomunkki kuuluvat heidän ruokalistalleen. Tehdessään ruokaa he ottavat ruoan nimen kirjaimellisesti, ja etsivät käsiinsä mm. luostarimunkin jolle he syöttävät hilloa, ensin kysyen onko munkki nauttinut hilloa ennen ruokaa. Eräässä sketsissä kokit valmistivat Ytestä ruokaa, käyttäen tämän pernaa, kainalokarvoja ja raastaen jalkapohjan ihoa.
Ytte on Timo Kahilaisen esittämä kokki, jonka rintakarvat näkyvät hänen avonaisesta takistaan. Hänellä on vaikeuksia puhumisen kanssa ja ääntää useimpien sanojen alkukirjaimen h:ksi. Mosse taas on Heikki Silvennoisen esittämä, kalpeaihoinen ja monotonisesti puhuva kokki. Mosse korjailee Yten lauseita aika ajoin. Sketseissä tämä käskee Ytteä toistamaan lauseita uusiksi, jotta tämä oppisi lausumaan ne oikein. Kun Ytte muutaman kerran on toistanut lauseen, toteaa Mosse lopuksi "Noniin, sieltähän se tulee kun vähän potkii".
Ytte ja Mosse ovat useasti jääneet myös tullissa kiinni heidän kuskatessaan eri "raaka-aineita".
Ytte on esiintynyt myös Matti Näsällä on asiaa -sketseissä.
Sketsit löytyvät "Artisti maksaa" -DVD-boksilta.
Älykääpiöt
Sketsissä tohtori Pekka Mela (Heikki Hela) kulkee Tampereella, ja kuulee "älämölöä" tai toisinaan "pilipalimusiikkia". Mekkalaa pitävät kaksi "älykääpiötä", Tero Nuppi (Timo Kahilainen) ja Esa Nahka (Heikki Silvennoinen). Sketsi perustuu pitkälti alapää-huumoriin, esim. Melan sanoessa: Täytyy sanoa että on hyvin kostutettua tämä torttu., ja Esan sanoessa: Teron kostuttamaa. sekä Melan vastatessa: Nerokasta.
Sketsit löytyvät "Kyllä lähtee" ja "Artisti maksaa" -DVD-bokseilta.
Hopeanitraatti
Hopeanitraatti (AgNO3) on kemiallinen yhdiste, joka koostuu Ag+- ja nitraatti-ionista (NO3-). Se on hajutonta, väritöntä, läpinäkyvää tai valkoista kiteistä ainetta. Hopeanitraatti on valolle herkkä, myrkyllinen ja syövyttävä aine, jota käytetään muun muassa valokuvauksessa filmin raaka-aineena. Tunnetuin reaktio on saostuminen liuoksesta hopeakloridina, AgCl. Hopeanitraattikiteitä voidaan valmistaa liuottamalla hopeaa typpihapossa, minkä jälkeen liuos haihdutetaan. Se värjää helposti ihoon tummanharmaita tahroja.
Hopeanitraatti on ympäristölle haitallista ja myrkyllistä erityisesti kaloille. Hopeanitraattia epäillään karsinogeeniksi.
Hopeanitraatin moolimassa on 169,89 g/mol, sulamispiste 212 °C, hajoaa alle kiehumislämpötilansa 444 °C:ssa, tiheys 4,35 g/cm3, liukoisuus veteen erittäin hyvä 219 g/100 ml (20 °C) ja CAS-numero 7761-88-8.
Käyttö lääketieteessä
Hopeanitraattia on ollut saatavana apteekkituotteena nimellä Lapis. Hopeanitraatti eli laapis on adstringentti, ja sitä käytetäänkin kauterisaatioon; laapiksella kauterisointi eli laapistaminen on ollut tavallinen hoitotoimenpide nenäverenvuotoon.
Laapista on käytetty myös haavanhoitoon, jossa se avohaavaan siveltynä kirvelee voimakkaasti ja on saanut siitä nimen ”helvetinkivi”. Hopeanitraattiliuoksella on hoidettu myös vauvojen silmätulehdusta sekä känsiä.
Käyttö kotitaloudessa
Laapiskiveä on käytetty lakanoiden ja muiden liinavaatteiden sekä vaatteiden nimikointiin kastamalla esimerkiksi sulkakynä mietoon laapisliuokseen ja kirjoittamalla nesteen avulla tekstiiliin omistajan nimikirjaimet. Teksti tulee näkyviin vasta, kun tekstiili on ollut alttiina auringonvalolle, mutta sen jälkeen laapiksella tehty nimikointi kestää hyvin pesuja ja muuta kulutusta. Hopeanitraatilla voi myös värjätä mustaksi kasvikuituja ja luuta.
Jeffersonin piirikunta
Jeffersonin piirikunta on kahdenkymmenenviiden yhdysvaltalaisen piirikunnan nimenä:
Kaoru Mori
Kaoru Mori (, s. 18. syyskuuta 1978 ) on japanilainen mangaka, joka on luonut suositut mangasarjat Emma ja Aron morsiamet. Näiden sarjojen lisäksi hän on julkaissut mm. sarjan Shirley, jota ei ole julkaistu suomeksi. Hänen teoksensa ovat voittaneet myös palkintoja.
Monet Morin teokset sijoittuvat 1800-luvulle ja niiden päähenkilöinä on naisia. Mori on parhaiten tunnettu kauniista yksityiskohtaisesta piirustusyylistään.
Kaoru Mori vieraili Animeconissa Suomessa vuonna 2014.
NHL 06
NHL 06 on EA Vancouverin kehittämä ja EA Sportsin julkaisema urheilupeli, joka on julkaistu vuonna Nintendo GameCubelle, PlayStation 2:lle, Windowsille ja Xboxille. Pelin aiheena on jääkiekko ja pelin kannessa esiintyy Tampa Bay Lightningin Vincent Lecavalier ja Skandinavian versiossa Chicago Blackhawksin Tuomo Ruutu. NHL 06 on täysin suomenkielinen.
Pelaaminen
NHL 06 sisältää NHL:n lisäksi Ruotsin Elitserienin Saksan DEL-liigan, Suomen SM-liigan sekä merkittävimmät maajoukkueet ja ylimääräisenä joukkueena sveitsiläinen HC Davos. SM-liigasta tosin puuttuu edellisellä kaudella liigaan noussut KalPa. Ensimmäistä kertaa pelin selostajina toimivat Mika Saukkonen ja Timo Jutila yhdysvaltalaisten ja ruotsalaisten vastineidensa ohella. Mukana on edellisten osien tapaan myös Dynasty-mode, jossa voi toimia jonkin NHL-joukkueen managerina kymmenen kauden ajan. Bonuksena PlayStation 2 -versiossa on mukana NHL 94. Kauden uutuuksia ovat uuden suomen- ja ruotsinkielisen selostuksen lisäksi muun muassa Taitolaukaus-systeemi, jonka avulla pelaaja voi oikealla tatilla (PS2:lla ja Xboxilla) tehdä tähtipelaajillaan komeita maaleja sekä NHL 2005:stä puuttunut pelaajan luominen, jota on myös uudistettu vuoden 2004 versiosta. Pelissä on muutamia asioita,jotka tekevät siitä tunnetun, kuten ilmaveivi ja maalivahdin kaatuminen jos lämää oikeaan kohtaan. Peli oli myös sarjan viimeinen PlayStation 2 -peli joka tehtiin Vancouverissa. NHL 07 tehtiin Montrealissa ja NHL 08 sekä NHL 09 Nova Scotiassa.
Miranda Nild
Miranda Nild (myös Suchawadee Nildhamrong, s. 1. huhtikuuta 1997) on Yhdysvalloissa syntynyt thaimaalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Thaimaan naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 22 maaottelua ja tehnyt niissä 12 maalia. MM-kilpailuissa hän pelasi Thaimaan kaikki kolme ottelua alusta loppuun.
Ylä-Kitulampi
Ylä-Kitulampi on Keski-Suomessa Jyväskylässä Taka-Keljolla sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 2,7 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuus on 0,17 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 6,2 metriä ja suurin syvyys on 13,0 metriä. Syvin kohta sijaitsee keskellä lampea. Lammen rantaviivan pituus on 800 metriä ja sen rannat ovat metsämaata. Rannalle on rakennettu yksi vapaa-ajan asunto.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Muuratjärven valuma-alueella (14.28), jonka Sallaanojan valuma-alueeseen (14.287) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,8 metriä mpy. Sen itärantaan tulee Selkäjärven laskuoja. Ylä-Kitulammen oma laskuoja Kituoja lähtee lammen luoteisrannasta ja laskee Ylä-Sallaajärveen. Ojalle tulee pudotusta 15,3 metriä.
Viktor Malmberg
Nils Viktor Albin Malmberg (20. kesäkuuta 1867 Uusikaarlepyy – 30. lokakuuta 1936 Helsinki) oli suomalainen kuvanveistäjä.
Elämäkerta
Malmberg debytoi Suomen Taiteilijain näyttelyssä vuonna 1895. Hän opiskeli Taideteollisessa keskuskoulussa Robert Stigellin johdolla vuosina 1890–1892 ja 1902, lisäksi hän opiskeli ajan tavan mukaan myös ulkomailla Académie Julianissa ja Scuola Liberassa Firenzessä 1890-luvulla.
pienoiskuva|170px|[[Hugo Simbergin muotokuva Malmbergistä]]
Malmbergin aihevalinnoissa ja muodon käsittelyssä oli aluksi vaikutteita hänen opettajaltaan Robert Stigelliltä. Hänen parhaina teoksinaan pidetään C. E. Sjöstrandin marmorista rintakuvaa vuodelta 1894 ja Vedenkantajaa (1924).
pienoiskuva|170px|Viktor Malmberg opettaa anatomiaa [[Taideteollisuuskeskuskoulussa 1920-luvulla]]
Malmberg oli eritoten pedagogi ja hän tekikin pitkän päivätyön oman alansa opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa, Teknillisessä korkeakoulussa ja Taideteollisen keskuskoulussa, joissa hän opetti kolmen vuosikymmenen ajan.
Opiskelu
Opiskelu tarkoittaa tietojen ja taitojen kartuttamista. Ihmiset opiskelevat saavuttaakseen yleissivistystä tai ammatillista osaamista johonkin ammattiin. Opiskelua omin päin sanotaan itseopiskeluksi. Opiskelu voi olla yleissivistyksen kartuttamista vailla täsmällisempää päämäärää. Johonkin tutkintoon voi myös opiskella itse ja suorittaa sen jälkeen virallisesti hyväksytty tutkinto.
Opiskelu on normitettu opintopisteiksi (aiemmin opintoviikko) tai jaksotettu kursseiksi. Kursseista koottua kokonaisuutta sanotaan tutkinnoksi. Tutkintoon liittyy tavallisesti pätevyyskoe, jonka läpäistyään saa tutkinnon ja arvonimen.
Ruutu (suoratoistopalvelu)
Ruutu (aiemmin Nelosen netti-TV ja Ruutu.fi) on Nelosen suoratoistopalvelu, josta voi katsella ja kuunnella Nelonen Median televisio- ja radio-ohjelmia. Suurin osa ohjelmista on katsottavissa ilmaiseksi, mutta osa ohjelmista on myös maksullisia.
Opiskelu
Opiskelun sosiaalisen puolen asioita ovat opiskelun taloudellinen toimeentulo, terveydenhuolto, asuminen ja harrastustoiminta. Toimeentulon kattaa opintoraha ja opintolaina sekä mahdollinen opiskelijan töissäkäynti. Terveydellistä puolta hoitaa 2. asteen oppilaitoksen terveydenhuolto ja korkeakoulutasolla YTHS. Asumisesta huolehtivat opiskelija-asuntoyhtiöt ja -säätiöt tarjoamalla opiskelijoille kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja. Opiskelijoille on tarjolla monenlaista virkistys- ja harrastetoimintaa. He ovat yleensä keskimääräistä kiinnostuneempia aktiviteeteista.
Ruutu (suoratoistopalvelu)
Maksullisten ohjelmien ja ilmaiskanavien (Nelonen, Liv, Jim ja Hero) katsominen reaaliajassa vaatii palveluun rekisteröitymisen.
Opiskelu
Monimuoto-opiskelu
Kokeita ja testejä ei yleensä järjestetä monimuotoisena valvontaongelmien takia. On kallista järjestää tarpeellinen koevalvonta kunkin monimuoto-opiskelijan koetilaisuuteen erikseen. Monimuoto-opiskelun kurssin kokeet järjestetään keskitetysti yhdessä paikassa samalla kertaa koko kurssille.
Opintorekisterit
Opiskelutiedot ovat julkista tietoa, jota voidaan pyynnöstä luovuttaa oppilaitoksista esimerkiksi palkkaavalle työnantajalle. Tiedoista käy ilmi, mihin tutkintoon opinto-oikeus on sekä mitä opintoja on suoritettu.
Henkilö- ja yhteystietoja, joita on talletettu opintojärjestelmän rekisteriin, säätelee yleisen tietosuoja-asetuksen ohella muun muassa laki viranomaisen toiminnan julkisuudesta (621/1999). Opiskelijatietojärjestelmästä voidaan luovuttaa tietoja myös opiskeluun liittyvään suoramarkkinointiin ja mielipidetutkimuksiin (JulkL 16 §). Näitä tarkoituksia varten tiedot luovutetaan kuitenkin vain niistä rekisteröidyistä, jotka ovat siihen erikseen suostuneet. Saadakseen tiedot luovuttamista hakevan säätiön, yhdistyksen, yrityksen tms. on saatava ensin yliopistolta lupa tietojen vastaanottamiseen. Muuhun suoramarkkinointiin tietoja ei myönnetä.
Amfilokhos (Amfiaraoksen poika)
Amfilokhos oli kreikkalaisessa mytologiassa Amfiaraoksen ja Erifylen poika, joka oli tunnettu tietäjä kuten isänsäkin ja isoveljensä Alkmaion. Isänsä kuoleman jälkeen hänestä tuli Argoksen kuningas.
Epigonien taistelu
Amfilokhoksen isä Amfiaraos taisteli – joskin vastentahtoisesti nähtyään ennalta kuolevansa sotaretken aikana – veljensä Adrastoksen rinnalla sodassa Thebaa vastaan vaimonsa Eripylen velvoittamana. Siksi hän käski poikiensa tappaa äitinsä ja aloittaa sota Thebaa vastaan kun he olisivat varttuneet aikuisiksi. Amfiaraos itse kuoli omalla sotaretkellään, ja Theba jäi valloittamatta.
Kymmenen vuotta myöhemmin taistelivat kaatuneiden sotapäälliköiden pojat, epigoneiksi ja heidän joukossaan myös Amfilokhos ja Alkmaion, jälleen Thebaa vastaan. Tällä kertaa kaupunki kukistui. Alkmaion surmasi äitinsä, mutta lähteet eivät kerro, olisi myös Amfilokhoksella osuutta tekoon.
Troijan sota
Amfilokhos oli yksi Helenan kilpakosijoista, jotka joutuivat Odysseuksen aloitteesta vannomaan puolustavansa valittavaa sulhoa tarvittaessa muita vastaan. Pariksen ryöstettyä Helenan tämän aviomies Menelaos vaati muita kosijoita tilille lupauksestaan, ja niin Amfilokhos muiden tavoin osallistui ryöstöstä alkaneeseen Troijan sotaan. Apollodoros mainitsee, että Amfilokhos saapui myöhässä Troijaan.
Kanpur
thumb|[[Chhatrapati Shahu Ji Maharajin yliopiston rakennuksia]] Kanpur on Intian pohjoisen osavaltion Uttar Pradeshin suurin kaupunki. Se sijaitsee Gangesin varrella 80 kilometriä osavaltion pääkaupungista Lucknow'sta lounaaseen. Kaupungissa asui noin 2,8 miljoonaa ihmistä vuonna 2011. Kanpur on alueen teollisuuskeskus, liikenteen solmukohta ja kulttuurikeskus.
Amfilokhos (Amfiaraoksen poika)
Matka Kilikiaan
Tietäjä Mopsos johti Amfilokhoksen ja tämän kumppanit Kalkhaksen, Leonteuksen, Podaleirioksen ja Polypoiteen jalan Kolofoniin Apollonin temppeliin. Täällä Mopsoksen ja Kalkhaksen välille nousi kilpailu, jossa Kalkhas kärsi tappion ja kuoli. Heidän jatkaessa matkaa aluksellaan he joutuivat rajuilmaan, ja ajelehtivat Kilikiaan. Täällä hän perusti Mopsoksen kanssa Malloksen kaupungin.
Amfilokhos purjehti kuitenkin takaisin kotimaahansa Argokseen, mutta tunnettuaan tyytymättömyyttä sen asioiden tilaan, hän palasi takaisin Mallokseen vaatien joko kuninkuutta tai ylipapin asemaa. Mopsos ei kuitenkaan halunnut luovuttaa asemaansa, jolloin seuranneessa taistelussa molemmat saivat surmansa, ja heidät haudattiin Magarsa-vuoren juurelle.
Kanpur
Britit kehittivät Kanpuria (silloin nimellä Cawnpore) raja-asemaksi vuodesta 1801 alkaen. Vuoden 1857 Sepoykapinan aikana kapinalliset surmasivat Kanpurissa brittijoukkoja, joille on pystytetty muistomerkki.
Ampumahiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten normaalimatka
Ampumahiihdon miesten 20 kilometrin normaalimatkan kilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 15. helmikuuta 2018 Alpensian ampumahiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Kanpur
Kanpur on yksi Intian suurimmista kaupungeista ja merkittävä maantie- ja rautatieliikenteen risteys. Kanpurin lentoasema palvelee alueen lentoliikennettä. Kanpur Central on kaupungin päärautatieasema.
Kantakaupunki sijaitsee taajama-alueen pohjoisosassa, teollisuus enimmäksen länsiosassa.
Kanpurin yliopisto on perustettu 1966. Siellä on yli 450 000 opiskelijaa. Varsinaisen kampuksensa lisäksi se toimii 15 piirikunnassa eri puolilla osavaltiota.
Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2015
thumb|Tapahtuman mainos Maantiepyöräilyn maailmanmestaruuskilpailut 2015 järjestettiin Richmondissa Virginiassa Yhdysvalloissa 20.–27. syyskuuta 2015. Kilpailujen ohjelmassa oli maantieajo, aika-ajo ja joukkueaika-ajo miehille ja naisille, maantieajo ja aika-ajo alle 23-vuotiaille miehille sekä maantieajo ja aika-ajo juniorimiehille ja -naisille.
Rocío Soto
pienoiskuva|Rocío Soto Rocío Soto (s. 21. syyskuuta 1993) on chileläinen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Chilen naisten maajoukkueessa vuoden 2019 MM-kilpailujen päättyessä 35 maaottelua ja tehnyt niissä yhden maalin. MM-kilpailuissa hän pelasi yhden ottelun kokonaan ja tuli yhden lopussa vaihtopelaajana kentälle.
Soto siirtyi vuonna 2018 kotimaansa Colo-Colosta edustamaan espanjalaisseura Zaragozaa.
Sinitoukohärkä
Sinitoukohärkä (Meloe violaceus) on 1,5–4 cm pitkä kovakuoriainen. Aikuiset yksilöt käyttävät ravintonaan kasveja.
O Arise, All You Sons
O Arise, All You Sons (”Oi nouskaa, pojat”) on Papua-Uuden-Guinean kansallislaulu. Laulusta tuli kansallislaulu Papua-Uuden-Guinean itsenäistyessä 16. syyskuuta 1975. Laulun on säveltänyt ja sanoittanut entinen Australian laivaston sotilas Thomas "Tom" Shacklady.
Sinitoukohärkä
Elintavat
Sinitoukohärän munista syntyy triunguliinitoukkia, jotka kiipeävät kasveille, josta nappaavat kyydin erakkomehiläispesään, jossa ne loisivat syömällä mehiläisen munia ja toukkia ja hunajaa.
Silkkiä ja luoteja
Silkkiä ja luoteja on vuosina 1991–1999 tehty yhdysvaltalainen rikosdraamasarja. Sarjaa esitettiin kahdeksan tuotantokautta ja 176 jaksoa.
Suomessa sarjaa esitti ensimmäisenä MTV3 ja myöhemmin Nelonen.
Levanpelto
Entisistä Kullaan kylistä Levanpellon kylä oli suurin. Levanpelto-nimi on syntynyt erään 1500-luvulla kylässä, Nokin talossa, asuneen henkilön ominaisuuksista. Tästä juontaa myös kylässä olevien järven ja joen nimet, Levajärvi ja Levajoki. Tuohon aikaan Levanpelto kuului Kokemäkeen, ja 1630-luvulla Levanpellon kylä liitettiin Ulvilaan hallinnollisesti ja kirkollisesti.
Levanpellossa alettiin pitää sunnuntaisin koulua jo 1880-luvulla vuokratiloissa, mutta omaa koulua, alakoulua, sinne alettiin rakentaa vuonna 1919. Koulu valmistui seuraavana vuonna, kun vuonna 1921 tuli voimaan "kansakoulupakko" (oppivelvollisuuslaki vahvistettiin 15.4.1921). Yläkoulu aloitti toimintansa Levanpellossa vuonna 1928. Alakoulu lopetti toimintansa 1960-luvun puolivälissä ja yläkoulu hieman myöhemmin. Nykyisin alakoulu on purettu, mutta samalla tontilla on edelleen yläkoulu, jossa toimii nykyisin Ravintola Gasthaus Matinliisa.
Set
Setiläiset gnostilaiset kunnioittivat Setiä ja katsoivat hänen olleen jumalallinen inkarnaatio, joka välitti Aadamilla olleen tiedon todellisesta Jumalasta ihmiskunnalle. Tämän vuoksi "Setin jälkeläiset" katsoivat olevansa joukko ylempiä valittuja ihmiskunnan joukossa. Set esiintyy useissa gnostilaisissa kirjoituksissa, esimerkiksi Johanneksen salaisessa kirjassa. Hänen mukaansa on nimetty mm. kirjoitukset Setin kolme kivitaulua ja Suuren Setin toinen opetus.
Levanpelto
Levanpellossa sijaitsevat myös Kullaan kirkko, Ulvilan kaupungin vedenottamo ja Porin Metsäopisto.
Levanpellon nähtävyyksiin kuuluu Jalomäen umpipiha, joka sijaitsee Johan Granlundin tiellä Pori–Tampere-valtatien (valtatie 11) varressa.
Levanpelto onkin nykyisin hyvien tieyhteyksien varrella, sillä kylän pohjoisosassa kulkee länsi-itäsuuntaisesti Pori–Tampere-valtatie, josta Levanpellossa erkanee tältä valtatieltä etelään Kullaa–Kokemäki-tie (yhdystie 2460), joka johtaa Pori–Helsinki-valtatielle (valtatie 2).
Levanpellolla on ollut aikoinaan myös oma posti ja postinumero, 29330 Levanpelto.
Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto
Tiedonjulkistamisen valtionpalkinto on Suomen opetus- ja kulttuuriministeriön vuodesta 1968 lähtien yksittäiselle henkilölle tai ryhmälle myöntämä palkinto ansioista tiedonjulkistamisessa. Palkinto myönnetään ensisijaisesti edellisen vuoden aikana julkaistuista kirjoista, radio- ja TV-esityksistä, sanoma- ja aikakauslehdistä tai muista tietotuotteista. Saajien lukumäärä ja palkinnon suuruus päätetään vuosittain. Tiedonjulkistamisen alalla erityisen ansioituneelle henkilölle voidaan myöntää elämäntyöpalkinto. Vuonna 2017 elämäntyöpalkinnon suuruus oli 20 000 euroa ja muiden palkintojen 15 000 euroa.
Aluksi palkintoesitykset teki ministeriön nimittämä palkintolautakunta. Vuonna 1972 esitysten tekeminen siirtyi vastaperustetulle tiedonjulkistamisen neuvottelukunnalle.
1990-luku
Muut palkitut olivat:
Tiedonjulkistamisen erityispalkinto myönnettiin Hannu Reimelle.
2000-luku
Elämäntyöpalkinnon saivat Kaari Utrio ja Max Jakobson. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin Hannu Taanilalle. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin Eino Heikkiselle. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin Kari Uusikylälle. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin toimittaja, ohjaaja Lisa Hovinheimolle. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinnon saivat: professori Peter von Bagh ja professori emeritus Matti Klinge. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin Juha Nurmiselle. Muut palkitut:
Elämäntyöpalkinto myönnettiin akateemikko Olli Lehdolle. Muut palkitut:
2010-luku
Elämäntyöpalkinto myönnettiin arkkitehti Panu Kailalle. Muut palkitut olivat:
Elämäntyöpalkinnon saivat Teuvo Peltoniemi sosiaali- ja terveysalan viestinnässä tehdystä työstä ja Lea Pulkkinen psykologian tutkimuksen ja siihen perustuvan tiedonjulkistamisen alueella tehdystä työstä. Muut palkitut ovat:
Elämäntyöpalkinnot saivat professori ja psykiatrian erikoislääkäri Matti O. Huttunen "mielenterveystyön ja psykiatrian alalla tehdystä tiedonjulkistamistyöstä" sekä kirjailija-taiteilija Mauri Kunnas "lastenkirjoilla tehdystä tiedonjulkistamistyöstä". Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon sai professori Heikki Ylikangas. Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon saivat perinteenkerääjä, kulttuurintutkija ja kirjailija Markku Nieminen Kalevalan ja karjalaisen kulttuurin tunnetuksi tekemisen ja säilyttämisen puolesta tehdystä merkittävästä kulttuuri- ja tiedonjulkistamistyöstä sekä kustantaja, tietokirjailija ja Kimmo Pietiläinen merkittävästä työstä tieteellisen tiedon välittämisessä ja sen tuomisesta osaksi kansallista tietokulttuuria. Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon sai FM, teatteriohjaaja ja Radioateljeen perustaja Harri Huhtamäki. Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon saivat lastenpsykiatri, asiantuntijalääkäri Raisa Cacciatore ja taidekasvattaja Marjatta Levanto. Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon sai kielihistorian professori Kaisa Häkkinen työstä sanaston tutkijana. Lisäksi palkittiin:
Elämäntyöpalkinnon sai professori Pertti Mustajoki erittäin merkittävästä ja pitkäaikaisesta tiedonjulkistamisesta terveystiedon ja terveellisten elämäntapavalintojen alalla. Lisäksi palkittiin:
2020-luku
Elämäntyöpalkinnon sai tieto- ja tieteiskirjailija Risto Isomäki työstään maan, meren ja ilmaston tulevaisuuden puolestapuhujana.
Lisäksi palkittiin:
Kylävilkko
Kylävilkko (Eurema hecabe) on laajalti Aasiassa, Afrikassa sekä Australiassa tavattava erittäin yleinen ja runsaslukuinen päiväperhoslaji.
Koko ja ulkonäkö
Melko samannäköisiä ovat myös muut vilkkolajit (Eurema).
Levinneisyys ja lentoaika
Kylävilkkoa tavataan useina eri alalajeina suuressa osassa Afrikkaa, Etelä-, Itä- ja Kaakkois-Aasiassa sekä laajalti Australiassa ja monilla Tyynen valtameren saarilla.
Elinympäristö ja elintavat
Kylävilkko on elinalueensa yleisimpiä päiväperhosia. Laji elää luontaisesti avoimilla paikoilla, kuten jokien varsilla, ja se on hyötynyt suuresti ihmisen toiminnasta. Sitä tavataankin usein juuri metsätalouden tuottamilla aukioilla, teiden varsilla, puistoissa sekä puutarhoissa. Koiraat imevät mielellään suoloja maasta, usein suurina parvina. Naaraita tavataan enemmän yksittäin. Perhoset käyvät myös ahkerasti kukilla juomassa mettä. Perhoset lentävät lähellä maanpintaa.
Kylävilkolla esiintyy Wolbackia-suvun bakteeri, joka vaikuttaa perhosten sukupuolten välisiin lukumääräsuhteisiin.
Leo Brouwer
Leo Brouwer (s. 1. maaliskuuta 1939 Havanna, Kuuba) on kuubalainen kitaristi, säveltäjä ja kapellimestari, joka opiskeli 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa musiikkia Yhdysvalloissa Hartt School of Musicissä Connecticutin Hartfordissa ja Juilliard Schoolissa New Yorkissa.
Brouwerin varhaiset sävellykset sisältävät vaikutteita kuubalaisesta kansanmusiikkista, mutta 1960- ja 1970-lukujen aikana hän kiinnostui modernistisien säveltäjien kuten Luigi Nonon musiikista ja hän käytti musiikissaan muun muassa epädeterministisyyttä. Viime vuosina Brouwerin musiikissa on jälleen ilmennyt modaalisia ja tonaalisia piirteitä. Hän sävellystuotantonsa koostuu suuresta joukosta musiikkia soolokitaralle, useita kitarakonserttoja ja musiikkia yli neljäänkymmeneen elokuvaan.
Sega Saturn Magazine
Sega Saturn Magazine oli brittiläinen Segan pelikonsoleihin ja peleihin keskittynyt lehti, joka tunnettiin myös nimellä Sega Magazine.
Lehti perustettiin kun Mean Machines -lehti jaettiin Mean Machines Sega ja Nintendo Magazine System -lehdiksi.
Edmund Cartwright
Elämä ja saavutukset
Cartwright oli radikaaliaktivisti John Cartwrightin nuorempi veli. Hän kävi kuningatar Elisabetin perustamaa koulua Wakefieldissä ja opiskeli Oxfordin yliopistossa, ja hänestä tuli Englannin kirkon kappalainen. Uransa hän aloitti Goadby Marwoodin seurakuntapappina Leicestershiressä. Vuonna 1783 hän oli vanhempana pappina Lincolnin tuomiokirkossa Lincolnshiressä.
Kutomakone
thumb|left|Kutomakone vuodelta 1890. Cartwright näki Richard Arkwrightin kehruukoneen vuonna 1784 ja totesi vastaavien koneiden yleistyvän kun Arkwrightin patentti vanhenee. Tämän myötä hän aloitti kutomakoneen kehittämisen ja sai valmiiksi karkean prototyypin vuonna 1785. Prototyyppi ei ollut luotettava, mutta hän sai sen avulla patentin ja jatkoi kehitystä. Vuoteen 1787 mennessä hän oli parantanut konseptiaan ja sai useita muita patentteja vuonna 1788. Cartwright perusti Doncasteriin höyryllä toimivan tekstiilitehtaan.
Cartwright keskittyi kudonnan mekanisointiin ja ennen häntä oli jo olemassa kehruukone ja teollinen valmistus. Jotta kangaspuiden mekanisointi olisi taloudellisesti järkevää, yksittäisen koneen ei pitäisi vaatia omaa käyttäjää tai koneen tuottavuuden pitäisi olla huomattavasti suurempi kuin normaalien kangaspuiden. Cartwrightia avusti kehitystyössä Zach Dijkhoff -niminen vanhempi mies.
Cartwright lisäsi kangaspuihin positiivisen irrotusliikkeen, loimilankojen ja kudelangan pysäytyksen ja loimenlankojen asetuksen kangaspuiden ollessa toiminnassa. Hän aloitti kutomon Doncasterissa, käytti näitä kangaspuita ja huomasi niissä monia puutteita. Hän yritti parantaa koneen toimintaa monin tavoin, kuten lisäämällä akselin, jossa oli epäkeskisiä pyöriä vaikuttaakseen loimirimoihin (niisivarsiin) eri tavalla, parantamalla lyöntimekanismia, lisäämällä pysäytysmekanismin lopettamaan toiminnan, kun sukkulan ei onnistunut saapua sukkulapesään, estämällä sukkulan kiertyminen sen ollessa pesässä ja kiristämällä kangasta automaattisesti toimivilla ohjaimilla. Cartwrightin tuotantolaitos joutui ulosmitatuksi omistajiltaan 1793. Vuonna 1791 Cartwright sai suostuteltua Grimshaw'n veljekset mukaan rakentamaan Manchesteriin suurta tehdasta, joka olisi ollut varustettu hänen kutomakoneillaan. Tehdas kuitenkin paloi vuonna 1791 useiden uhkausten jälkeen todennäköisesti tuhopolttona, jonka takana oli kangaspuiden käyttäjien pelot. Muut sijoittajat olivat uhkausten vuoksi haluttomia lähtemään Cartwrightin projekteihin mukaan.