cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jean Meslier
thumb|Jean Meslier thumb|200 px|right| Étrépignyn kirkko, jossa Jean Meslier työskenteli kirkon palveluksessa vuosina [[1689–1729. ]]
Jean Meslier (myös Mellier, 15. kesäkuuta 1664 Mazerny – 17. kesäkuuta 1729 Étrépigny) oli ranskalainen katolisen kirkon pappi, joka vaikutti voimakkaasti valistuksen syntyyn. Hän toimi kirkkoherrana pienessä maalaisseurakunnassa. Hän totesi, että korkeat kirkonmiehet sortivat yhdessä aatelisten kanssa talonpoikia. Kun Meslier saarnatuolista käsin puolusti talonpoikia, hän joutui piispojen vihoihin. Vähitellen Meslier hylkäsi koko uskonnon. Hänestä tuli ateisti ja materialisti. Hän alkoi kaikessa hiljaisuudessa panna ajatuksiaan paperille, ja juuri nämä ajatukset julkaistiin myöhemmin teoksina Le Testament de Jean Meslier (Jean Meslierin testamentti, 1725, Voltairen toimittama lyhennelmä 1733) sekä Le bons sens (Terve järki, paroni d'Holbach'n toimittamana).
Testamenttinsa esipuheessa Meslier sanoo pyrkivänsä avaamaan ihmisten silmät näkemään kaiken heihin kohdistuvan vääryyden ja sen taikauskoisuuden, jota kirkko heihin istuttaa vääryyttä tukeakseen.
Meslierin kirkkoon kohdistamaa arvostelua kutsutaan moraaliseksi uskontokritiikiksi. Meslier kirjoitti muun muassa:
Risto Kurkinen
Risto Kurkinen (s. 21. tammikuuta 1963 Jyväskylä) on entinen jääkiekkoilija ja nykyinen valmentaja. Hän pelasi suurimman osan urastaan JypHT:n joukkueessa oikeana laitahyökkääjänä. Kurkinen valmensi aiemmin Ruotsin ykkösdivisioonassa pelaavaa Kristianstad IK:n joukkuetta mutta toimii tällä hetkellä Vasas HC:n päävalmentajana Unkarissa.
Jean Meslier
Ilmaistessaan syvän inhonsa uskonnon nimessä harjoitettua huijausta kohtaan Meslier kertoo yksinkertaisesta kansanmiehestä, joka oli lausunut toivomuksen, että "kaikki maailman mahtavat ja kaikki ylimykset hirtettäisiin pappien suoliin." Tämä myöhemmin monin tavoin vääristelyn kohteeksi joutunut lause on siis alun perin ollut historiassa nimettömäksi jääneen kansanmiehen suuttumuksen ilmaus.
Risto Kurkinen
Pelaajaura
Risto Kurkinen aloitti kiekkoilijan uransa JypHT:n joukkueessa. Kaudella 1985–1986 hän pelasi tulokaskautensa jyväskyläläisjoukkueessa tehden tehot 47 pistettä (32 maalia, 15 syöttöä) vain 36 ottelussa. Kauden päätteeksi Kurkinen valittiin vuoden tulokkaaksi. Seuraavalla kaudella Risto jatkoi hyviä esityksiään tehden 44 ottelussa 41 maalia ja 19 syöttöpistettä. 41 maalillaan hän oli koko liigan paras maalintekijä voittaen SM-liigan maalipörssin. Kurkinen valittiin kahdella ensimmäisellä kaudellaan SM-liigan tähdistöjoukkueeseen.
Jean Meslier
Meslier ei yritä selittää uskonnon syntyä tieteellisesti, vaan hän antaa sen kuvan, että uskontojen alkuperäinen tarkoituskin on ollut kansan pettäminen. Tätä myöhemmin kansan keskuuteen laajalle levinnyttä käsitystä – kolme pettäjää: Mooses, Jeesus ja Muhammad – kutsutaan "pettäjäteoriaksi".
Risto Kurkinen
Pelaajaura
Kesällä 1987 Kurkinen varattiin NHL:ään Pittsburgh Penguinsin joukkueeseen varaustilaisuuden neljännellä kierroksella koko liigan 68:ntena. Kurkinen saikin jo kesällä sopimuksen Penguinsiin, mutta ei hyvin sujuneesta harjoituskaudesta huolimatta päässyt näyttämään taitojaan joukkueessa. Yhdessä ottelussa Risto istui vaihtopenkillä, muttei päässyt jäälle. Näin ollen Riston tilastoihin ei ole yhtään NHL-ottelua merkattu. Kurkinen oli joukkueessa mukana harjoituksissa sekä usein alkuverryttelyssä noin kuukauden ajan, kunnes hänet lähetettiin Pittsburghin farmijoukkueeseen IHL-liigan Muskegon Lumberjacksiin. Vaikka siellä pelit sujuivatkin mallikkaasti, ei hän päässyt enää taitojaan NHL-joukkueessa näyttämään. Kurkisella olisi ollut optio Penguinsin kanssa myös seuraavan kauden sopimuksesta, mutta hän ei sitä halunnut käyttää. Kurkinen päätti palata takaisin kasvattajaseuraansa Jyväskylään. Kevääseen 1990 asti Risto pelasi JyPHT:n riveissä, kunnes siirtyi kahdeksi kaudeksi Ruotsin Elitserienin HV71:n joukkueeseen. Sieltä Risto palasi taas kahden kauden jälkeen Jyväskylään toimien myös joukkueensa kapteenina.
Jean Meslier
Puheet taivaasta ja helvetistä Meslier leimaa saduiksi:
Risto Kurkinen
Pelaajaura
SM-liigauransa viimeisen kauden 1994–1995 Kurkinen pelasi TuTossa. Sieltä hänen tiensä vei Itävallan liigaan Lustenau EHC:n joukkueeseen kaudeksi 1995–1996. Viimeisen kautensa Kurkinen pelasi 1996–1997 Saksan 1. divisioonassa joukkueinaan Dortmund Westfalen EHC ja Hannover Turtles.
Jean Meslier
Kun kaikkien uskontojen edustajat väittävät omaa uskontoaan oikeaksi, Meslier pitää tätä parhaana todisteena siitä, että ne ovat kaikki vääriä.
Risto Kurkinen
Pelaajaura
Kurkinen oli voittamassa JyPHT:n riveissä SM-hopeaa keväällä 1989 ja pronssia 1993.
Jean Meslier
Meslier käsittelee myös Raamatun ihmekertomuksia. Hän pitää niihin uskomista naurettavana, koska on hyvin helposti todettavissa, että ne ovat kaikki pakanallisten runoilijain kertomien satujen jäljitelmiä.
Risto Kurkinen
Valmentajaura
Kiekkoilijan uransa päätyttyä Kurkinen on toiminut valmentajana. Ruotsin ykkösdivisioonan Kristianstad IK:n valmentajana hän toimi kaudet 2003–2004 ja 2004–2005, kunnes siirtyi Jypin joukkueeseen Matti Alatalon apuvalmentajaksi. Keväällä 2007 Kurkinen joutui siirtymään kakkosvalmentajan paikalta Jyrki Ahon tullessa Risto Dufvan apumieheksi. Kurkinen päätti siirtyä takaisin Kristianstad IK:n valmentajaksi. Kristianstadista Kurkisen tie vei kaudelle 2010–2011 Unkarin jääkiekon pääsarjaan Vasas HC:n riveihin Budapestiin päävalmentajaksi. Toisen kauden Unkarissa Kurkinen valmensi Miskolci Jegesmedvékia.
Nikke Nikamo
Vladimir ”Nikke” Nikamo (s. 29. joulukuuta 1947) on suomalainen kitaristi ja balalaikan soittaja. Hänet tunnetaan parhaiten Wigwam-yhtyeen alkuperäisenä kitaristina. Nikamo soitti kitaraa Wigwamin ensimmäisellä LP:llä Hard N' Horny (1969) sekä ensimmäisillä singleillä.
Jean Meslier
Meslier ei pidä uskottavana, että kaikkivaltias ja äärettömän viisas jumala olisi laskeutunut maan päälle yksinomaisena tarkoituksenaan muutamien harvojen sairaiden parantaminen ja muutamien niin sanottujen ihmeiden suorittaminen. Eikö hän olisi pikemmin tullut parantaakseen kaikki ihmiset orjuudesta, paheista ja synnistä?
Nikke Nikamo
Wigwamin lisäksi Nikamo on soittanut kitaraa mm. Beatnics-, The First-, Creatures-, Mosaic-, The Roosters- ja Sperm-yhtyeissä. Balalaikkaa Nikamo on soittanut mm. Helsingin balalaikkaorkesterissa. Hän on pitkään vaikuttanut myös indonesialaista perinnemusiikkia esittävässä Gamelan Hanuman -kokoonpanossa sekä multimediaryhmässä Tollstoys.
Jean Meslier
Meslierin mukaan mitään jumalaa ei tarvita olemassaolon selittämiseen, koska aine ja kaikkeus ovat ikuisia. Hän ei tunnusta mitään aineen ulkopuolella olevaa henkeä tai sielua.
British Academy Film Awards 2018
British Academy Film Awards 2018 oli järjestyksessään 71. Bafta-palkintogaala, jossa jaettiin palkintoja vuoden 2017 elokuville. Gaala järjestettiin Royal Albert Hallissa, Lontoossa 18. helmikuuta 2018. Eniten palkintoja sai Three Billboards Outside Ebbing, Missouri viidellä palkinnolla.
Ehdokkaat julkistettiin 9. tammikuuta 2018. The Shape of Water sai eniten ehdokkuuksia 12 ehdokkuudella.
F. W. Mieritz
thumb|F. W. Mieritzin suunnittelema Villa Väderbacka ([[Cygnaeuksen galleria).]] Johann Wilhelm Friedrich Mieritz (22. huhtikuuta 1835 Alt-Strelitz, Mecklenburg-Strelitz – 16. huhtikuuta 1883 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta) oli Suomeen asettunut saksalaissyntyinen arkkitehti.
Mieritz opiskeli Saksassa vuosina 1857–1860 ja työskenteli Tanskassa, Saksassa sekä Venäjällä, kunnes saapui vuonna 1863 Vaasaan Suomeen. Kaksi vuotta myöhemmin hän siirtyi Helsinkiin, jossa hän saavutti nimeä varsinkin romanttisten puuhuviloiden suunnittelijana. Mieritzin tunnetuimmat suunnittelutyöt ovat neljä Helsingin Kaivopuistossa sijaitsevaa huvilaa, joista vanhin, Villa Väderbacka (1869) on nykyään taidemuseo Cygnaeuksen galleria. Mieritz suunnitteli myös Tuusulan Krapin tilan päärakennuksen (1883). Mieritz vuokrasi vuonna 1881 nykyisen Hylkysaaren Helsingin kaupungilta ja laajensi seuraavana vuonna saarella sijainneen hirsitalon huvilaksi, johon asettui perheineen asumaan. Se tunnetaan nykyään nimellä Villa Ida.
Raitala
Raitala on muun muassa seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
F. W. Mieritz
Mieritzin poika oli arkkitehti Frithiof Mieritz.
Lewis Capaldi
thumb|upright|Lewis Capaldi 2019. Lewis Capaldi on skotlantilainen laulaja ja sanoittaja. Hänen ensialbuminsa Divinely Uninspired To A Hellish Extent ilmestyi vuonna 2019. Hän esiintyi vuonna 2022 Pori Jazzissa.
Aktiivimalli
Aktiivimalli tarkoittaa työttömyysturvassa sitä, että työttömän on osoitettava aktiivisuutta tai muuten hänen työttömyysturvaansa alennetaan. Mallin tavoite on lisätä työllisyyttä ja lyhentää työttömyysaikaa. Aktiivimalli on käytössä Tanskassa. Suomessa se oli käytössä vuosina 2018 ja 2019. Aktiivimallia yritettiin ottaa käyttöön Ranskassa vuoden 2018 alussa, mutta se törmäsi ammattiliittojen ja suurimman työnantajaliiton vastustukseen. Suomessa eduskunta päätti aktiivimallin poistosta 11. joulukuuta 2019.
Aktiivimalli Suomessa
Suomen työttömyysturvassa otettiin aktiivimalli käyttöön vuoden 2018 alusta, ja se lakkautettiin vuoden 2019 lopussa. Aktiivimalli ei leikannut työttömyysturvaa, vaan säästöillä rahoitettiin työttömyysturvan (alun) omavastuuajan lyhentäminen viiteen päivään.
Suomessa aktiivimalli toimi siten, että työttömän oli täytettävä niin sanottu aktiivisuusehto. Ehdon täyttymistä tarkasteltiin kolmen kuukauden (65 maksupäivän) välein. Jos työtön ei täyttänyt aktiivisuusehtoa, hänen työttömyysetuuttansa leikattiin 4,65 % seuraavan tarkastelujakson ajaksi. Määrä vastasi yhtä korvauksetonta päivää kuukaudessa.
Aktiivisuuden täyttäminen
Aktiivisuusehto täyttyi, jos teki 65 maksupäivän aikana jonkin seuraavista:
Valtioneuvoston asetuksella tarkennettiin työllistymiseen liittyviä palveluita, joihin osallistuminen voitiin hyväksyä aktiivimalliin. Asetusta sovellettiin 1. huhtikuuta 2019 tai sen jälkeen alkaneilla aktiivisuuden tarkastelujaksoilla.
Asetuksen mukaan aktiivisuuteen hyväksyttiin, jos osallistui aktiivisuuden tarkastelujakson aikana vähintään viisi päivää johonkin seuraavista:
Tarkastelujakson nollaaminen
Aktiivisuusehdon 65 maksupäivän tarkastelujakso alkoi, kun työttömyysetuuden maksaminen ensimmäisen kerran alkoi. Tämän jälkeen uusi tarkastelujakso alkoi, kun edellinen tarkastelujakso päättyi ja etuuden maksaminen jatkui.
Tarkastelujakso saattoi alkaa alusta myös kesken tarkastelujakson. Näissä tilanteissa tarkastelujakso alkoi alusta ja työttömyysetuus maksettiin täytenä, vaikka sitä olisi jo maksettu alennettuna. Tarkastelujakso alkoi alusta:
Poissulku
Aktiivimalli koski kaikkia, joille maksettiin työttömyysetuutta. Seuraavissa tilanteissa aktiivisuutta ei kuitenkaan edellytetty:
Aktiivimallin synty
Työmarkkinajärjestöjen vaatimuksesta aktiivimalliin kuuluva työttömyysturvan leikkaus (omavastuu) ulotettiin koskemaan muitakin kuin ansiosidonnaisella olevia työttömiä. STTK:n pääekonomisti Ralf Sund, entinen vasemmistoliiton puoluesihteeri, sanoi STTK:n ehdottaneen, että leikkauksen voisi estää omalla aktiivisuudella, mikä johti syntyneeseen malliin.
Kokoomuksen Juhana Vartiaisen mukaan aktiivimallin ulottaminen myös perusturvalla oleviin toi turhaakin kärsimystä ihmisille, joiden työkyky, terveys ja työmarkkinakelpoisuus ovat heikkoja.
Mallin tavoitteet ja teoreettiset vaikutukset
Suomeen aktiivimalli kopioitiin Tanskasta. Aktiivimallia valmistelleen työryhmän vetäjän, valtiosihteeri Martti Hetemäen mukaan mallin tavoite oli estää työttömyyden pitkittymistä ja lisätä työllisyyttä. Työllisyyden lisäyksen arvioitiin olevan 5 000–12 000 henkeä. Mallin tavoite oli kannustaa pysymään kiinni työelämässä ja hakeutumaan palveluihin. Työttömyysturvan porrastuksen oli monissa maissa havaittu lyhentävän työttömyyden kestoa.
Työministeri Jari Lindströmin mukaan mallin tarkoitus oli saattaa työn tekeminen työttömyyttä houkuttelevammaksi vaihtoehdoksi. Mallilla patistettiin työttömiä hakemaan hanakammin töitä, tekemään työkeikkoja ja ottamaan vastaan työtä, jota he eivät muuten olisi ottaneet.
Andrei Kovalenko
Andrei Kovalenko (ven. Андрей Коваленко, s. 7. kesäkuuta 1970 Balakovo, Neuvostoliitto) on entinen venäläinen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Kovalenko on pelannut NHL-seuroissa Colorado Avalanche, Montreal Canadiens ja Boston Bruins sekä Venäjän superliigan seuroissa Lokomotiv Jaroslavl ja Avangard Omsk.
Afrikanmanaatti
Afrikanmanaatti (Trichechus senegalensis) on yksi kolmesta manaattilajista. Neljästä jäljellä olevasta sireenieläinlajista afrikanmanaattia on tutkittu vähiten. Afrikanmanaatista ei ole paljoakaan valokuvia, mutta vaikkei siitä tiedetä paljoakaan, ovat tiedemiehet kuitenkin sitä mieltä, että afrikanmanaatit muistuttavat Länsi-Intiassa eläviä lamantiineja eli kynsimanaatteja (Trichechus manatus).
Sprite
thumb|Sprite lasipullossa Sprite on yhdysvaltalaisen The Coca-Cola Companyn rekisteröimä ja valmistama sitruunan- ja limetinmakuinen virvoitusjuoma. Se esiteltiin tällä nimellä Yhdysvalloissa ensimmäisen kerran vuonna 1961, ja viisi vuotta tämän jälkeen Sprite esiteltiin Suomessa. Sokeroidun Spriten lisäksi juomavariaationa on Sprite sokeriton (aiemmin nimellä Sprite Zero), jossa sokeri on korvattu muilla makeutusaineilla.
Aktiivimalli
Mallin tavoitteet ja teoreettiset vaikutukset
STTK:n Ralf Sund kannatti aktiivimallia, koska tutkimukset ja tilastot osoittivat, että uhka työttömyysturvan heikentymisestä tehostaa työnhakua. Hän arvioi sen tuovan 8 000–10 000 uutta työllistä ja sanoi, että tarvitaan ainakin 75 prosentin työllisyys, jotta velkaantuminen ei johtaisi köyhille koviin leikkauksiin sitten, kun kasvu hiipuu.
Afrikanmanaatti
Afrikanmanaatit elävät merien rannikkovesillä ja estuaarialueilla sekä makean veden vesistöissä Afrikan länsirannikolla Senegal-joelta Angolan rannikolle laskevalle Kwanza-joelle asti. Afrikanmanaatteja elää seuraavien maiden alueella: Gambia, Liberia, Guinea-Bissau, Guinea, Sierra Leone, Norsunluurannikko, Ghana, Mali, Nigeria, Kamerun, Gabon, Kongon tasavalta, ja Kongon demokraattinen tasavalta.
Aktiivimalli
Mallin tavoitteet ja teoreettiset vaikutukset
Mallin arvioitiin parantavan julkisen talouden tilaa joko säästämällä valtion työttömyysturvamenoissa tai sitten lisäämällä työllisyyttä.
Afrikanmanaatti
Vaikka krokotiilit ja hait toisinaan tappavat manaatteja, niiden pahin vihollinen on ihminen, joka uhkaa niiden kantaa salakalastuksella, elinalueita hävittämällä ja ympäristöä saastuttamalla.
Aktiivimalli
Toteutuneet vaikutukset
Aktiivimallin vaikutuksesta työttömyyspäiväraha pieneni noin joka toisella työttömyysturvan saajalla. Kansaneläkelaitoksen varhaisen arvion mukaan mallin voimassaoloajan ensimmäisellä tarkastelujaksolla 187 406 henkilöä sai työttömyysturvaa koko jakson ajan ja heistä 93 342 henkilöä (49,8 %) täytti aktiivisuusehdon, joten 94 064:n henkilön työttömyysturvaa leikattiin. Leikkuri iski useimmin yli 50-vuotiaisiin ja miehiin. Jos työllisyystilanne olisi pysynyt samana, valtion arvioitiin säästävän aktiivimallin avulla 45 miljoonaa euroa vuodessa.
Sprite
Sprite on maailman suosituin sitruuna-limettijuoma. Sprite on yksi maailman suosituimmista virvoitusjuomista, ja sitä juodaan yli 190 maassa.
Aktiivimalli
Toteutuneet vaikutukset
Leikkauksen kohteiksi joutuneiden työttömien oletettiin hakevan toimeentulotukea korvaamaan menettämiään rahoja. Vuoden 2018 puoliväliin mennessä aktiivimalli ei tuonut suurta muutosta toimeentulotuen saajien lukumäärään, sillä leikkurin kohdanneiden toimeentulotuen saajien määrä kasvoi 850 hengen verran. Yhteensä toimeentulotuen varassa elää yli 200 000 suomalaista. Toimeentulotuen menot Kelan budjetissa saattavat kasvaa epäsuhtaisesti ja kesäkuuhun 2018 mennessä niiden summa oli kasvanut 1,2 miljoonaa euroa. Aktiivimallin ja toimeentulotuen saamisen syy–seuraus-suhdetta ei voitu sanoa varmasti, ja kunnollista tietoa aktiivimallin vaikutuksista toimeentulotuen saamiseen täytyi odottaa vuoteen 2019.
Kelan tutkija Pertti Honkasen mukaan alkuvuoden 2018 tietojen perusteella ei voitu sanoa, että aktiivimallilla olisi ollut selvää vaikutusta työttömien aktiivisuuteen. Tilastoissa näkyvät muutokset selittynevät laskutavan muutoksilla ja laajemman taloudellisen suhdanteen kohentumisella. Varmempia tuloksia odotettiin saatavan vuoden 2019 alkupuolella.
Kelan toimeentuloturvaetuuksien osaamiskeskuksen päällikön Pasi Pajulan mukaan oli erittäin vaikea arvioida sitä, onko aktiivimalli toiminut hyvin vai huonosti, koska malli tuli yhdellä kertaa voimaan kaikilla suomalaisilla.
Väliraportti
Työ- ja elinkeinoministeriön tilaamassa, aktiivimallin vaikutuksia arvioivassa väliraportissa todettiin, että aktiivimallin käyttöönotto pienensi työttömyysturvaa yli kolmannekselta työttömistä ja joissakin ryhmissä yli puolelta. Erityisesti vanhimpien työttömien työttömyysetuutta pienennettiin usein.
Väliraportin mukaan aktiivimalli sai aikaan sen, että työttömät osallistuivat entistä enemmän sellaisiin työllistymistä edistäviin palveluihin, joiden avulla aktiivimallin ehdot voitiin täyttää.
Työnteko kyllä yleistyi aktiivimallin käyttöönoton jälkeen, mutta siihen vaikutti etenkin yleisen työllisyystilanteen paraneminen. Koska aktiivimalli koski kaikkia työttömiä, ei ollut olemassa sellaista verrokkiryhmää, johon aktiivimallin kohteena olevia työttömiä olisi voitu verrata. Niinpä suhdannetilanteen muutoksesta oli vaikea erottaa aktiivimallin vaikutuksia. Sitä tutkitaan lisää tutkimuksen myöhemmässä osassa.
TE-toimistojen asiantuntijat eivät pitäneet aktiivimallia toteutuneessa muodossaan tarkoituksenmukaisena tapana edistää työllisyyttä. Kyselyn perusteella aktiivimalli ei sopinut kaikille, koska se ei ollut tasapuolinen. Sen käyttöönotto lisäsi epäluottamusta viranomaisiin ja TE-toimistojen työmäärää.
TE-toimistojen asiantuntijoista yli 60 prosenttia kannatti toukokuussa 2019 aktiivimallin lakkauttamista.
Kritiikkiä
Aktiivimallia on kritisoitu runsaasti. Malli leikkasi työttömyysturvaa, vaikka työtön olisikin todellisuudessa ollut aktiivinen ja hakenut työtä tai koulutusta siinä kuitenkaan onnistumatta. Kritiikin mukaan kaikilla työttömillä ei asuinpaikan takia ollut mahdollisuutta täyttää aktiivisuusehtoa. Mallia vastaan oli asettunut muun muassa SAK.
Professori Roope Uusitalo ihmetteli, että samalla tavalla epäreiluna ei pidetty sitä, että jo aiemmin samoihin aktiivisuusehdon täyttäviin palveluihin pääsevien työttömyyspäiväraha nousi jopa 13 prosenttia, eikä paljon suurempia työttömyysturvan leikkauksia vastustettu yhtä paljon. Hän päätteli, että syynä on psykologia: onnistumisesta palkitseminen tuntui kannustavammalta kuin epäonnistumisesta rankaiseminen. Uusitalo tosin puhui 13 prosentin korotetusta tuesta puhuessaan työttömälle työllistymistä edistävien palvelujen ajalta maksettavasta kulukorvauksesta, jonka on siis tarkoitus kattaa aiheutuvat matka- ja muiden ylläpitokustannusten kulut.
Aktiivimallia valmistelleen työryhmän vetäjän, valtiosihteeri Martti Hetemäen mukaan kovin kritiikki kohdistui työttömien keskinäisen yhdenvertaisuuden puutteeseen: työttömillä ei ollut yhdenvertaisia mahdollisuuksia osallistua työssäoloehdon täyttäviin palveluihin. Hetemäen mukaan aktiivimallilla ei voitu käytännössä saavuttaa työttömien täyttä yhdenvertaisuutta. Siksi tasapuolisuuden kannalta olisi ollut hyvä, jos palveluihin osallistuminen ei olisi estänyt työmarkkinatuen alenemaa.
Suurimman oppositiopuolueen SDP:n puheenjohtaja Antti Rinne hyökkäsi tammikuussa 2018 Sipilän hallitusta vastaan väittäen aktiivimallin rankaisevan työttömiä. Rinteen mielestä mallin taustalla oli vääristynyt käsitys työttömistä laiskoina ja saamattomina. Rinteen mukaan ”ihmiset ovat sanoneet, että hallituksen politiikka tuntuu siltä, että halutaan laittaa työttömät polvilleen ja antaa heille niskalaukaus”. Sanavalinta herätti kritiikkiä, jota hallituspuolueen edustaja perusteli sillä, että sisällissodasta oli samaan aikaan kulunut 100 vuotta.
Eräs tavoista välttää työmarkkinatuen alenema oli työllistyminen 12 viikon välein. Tämän saavuttaminen oli Kelan tutkijan mielestä epätodennäköistä, koska keskimääräinen työttömyyden kesto oli Suomessa tuolloin lähes 60 viikkoa. Vain nuorimmilla työttömillä keskimääräinen työttömyysaika oli 12 viikon tuntumassa, kun vanhemmilla se oli huomattavasti pidempi. Ikäryhmien, sukupuolten ja alueiden väliset erot olivat suuret. Paikkakunnan vaihtokaan ei välttämättä auttanut työtöntä, koska ei voitu taata, että maaseudulta kaupunkeihin muuttaville riittäisi työpaikkoja tai hyviä työvoimapalveluja.
Aktiivimallissa tapahtuva työttömyysetuuden leikkaus saattoi lisätä muiden tukien maksamiseen tarvittavia menoja.
Aktiivimallin vastustamiseksi järjestettiin helmikuussa 2018 yhden päivän kestänyt kuljetusalan lakko, joka haittasi julkista liikennettä ja satamien toimintaa. Samassa yhteydessä pidettyyn mielenosoitukseen osallistui Helsingissä noin 8 000 henkeä.
Vastustava kansalaisaloite
Aktiivimallia vastustavan kansalaisaloitteen oli tammikuun 2018 loppuun mennessä allekirjoittanut yli 140 000 henkilöä, minkä jälkeen allekirjoitusten kerääminen lopetettiin. Kyseinen kansalaisaloite on vielä elokuussa 2020 kaikkien aikojen toiseksi eniten kannatusilmoituksia kerännyt suomalainen kansalaisaloite.
Eduskunnan sosiaali- ja terveysvaliokunta aloitti aktiivimallin kumoamista vaativan kansalaisaloitteen käsittelyn asiantuntijakuulemisilla 6. helmikuuta 2019. Eduskunnan Sosiaali- ja terveysvaliokunta ehdotti aloitetta hylättäväksi 12. helmikuuta 2019, vaikka totesikin, että ”aktiivimalli näyttää kohdistuvan työttömyysetuuden saajiin ikäryhmittäin ja alueittain epätasa-arvoisesti”. Eduskunta hylkäsi kansalaisaloitteen 27. helmikuuta 2019.
Aktiivimallin purkaminen
6. kesäkuuta 2019 nimitetyn Rinteen hallituksen ohjelmaan kirjattiin, että aktiivimallin leikkurit ja velvoitteet tullaan purkamaan, kun työllisyysvaikutuksiltaan vastaavista toimenpiteistä on päätetty.
Sosiaali- ja terveysministeri Aino-Kaisa Pekosen (vas.) mukaan purkaminen tapahtuisi niin pian kuin mahdollista. Hallituksen ministerien tiedotustilaisuudessa kertoman tiedon mukaan aktiivimalli luvattiin purkaa 1. tammikuuta 2020.
Eduskunta päätti aktiivimallin purkamisesta 11. joulukuuta 2019 niin, että se aiemman tiedon mukaisesti lakkaa vuodenvaihteessa.
Aktiivimalli kakkonen
"Aktiivimalli kakkoseksi" on kutsuttu omatoimisen tai omaehtoisen työnhaun mallia, jonka mukaan kaikkien työttömien olisi työttömyyskorvausta saadakseen haettava vähintään yhtä työpaikkaa viikossa ja raportoitava toimistaan viikoittain.
Sipilän hallitus valmistelee
Sipilän hallitus esitti työhakemuspakkoa ensimmäisen kerran keväällä 2017. Sen mallin mukaan työttömän pitäisi hakea 12:a työpaikkaa kolmen kuukauden aikana ja raportoida työnhaun etenemisestä viikoittain. Rikkeestä olisi seurannut heti 60 päivän mittainen karenssi eli työttömyysturvan määräaikainen katkaiseminen. Työntekijäjärjestö SAK nimesi hakemuspakon ”aktiivimalli kakkoseksi”.
Sen jälkeen Sipilän hallitus muovasi esitystään. Mallin viimeisimmässä versiossa työttömän olisi pitänyt edelleenkin hakea neljää työpaikkaa kuukaudessa ja raportoida työllistymissuunnitelman etenemisestä kuukausittain. Laiminlyönnistä seuraisi ensimmäisellä kerralla varoitus, toisella kerralla 30 päivän karenssi, kolmannella kerralla 60 päivän karenssi ja neljännen kerran jälkeen oikeus työttömyyskorvaukseen palautuisi vasta, kun työtön on tehnyt töitä 12 viikon ajan.
Työministeri Jari Lindstömin mukaan "Lähtökohta tässä on se, että luotetaan ihmiseen".
Sipilän hallitus päätti olla antamatta omaehtoisen työnhaun mallia eduskunnan päätettäväksi. Vuoden 2018 lopulla eduskunta oli ruuhkautunut 241:stä lakiesityksestä, ja 31:stä esityksestä luovuttiin, mukaanluettuna laki omatoimisesta työnhausta.
Koska hallitus ja yrittäjät halusivat samaan aikaan helpottaa työntekijöiden irtisanomista, palkansaajajärjestöjä lepyteltiin siirtämällä mallin valmistelu kolmikantaiseen työryhmään. Kolmikantainen tarkoittaa valtion virkamiesten, työntekijäjärjestöjen sekä työnantajajärjestöjen edustajien muodostamaa. Valmistelun toivottiin toimivan pohjana seuraavan hallituksen päätöksille. Kolmikantainen työryhmä ei päässyt asiasta yksimielisyyteen määräaikaan mennessä 28. helmikuuta 2019. Työryhmässä STTK ja SAK katsoivat, että työttömyysturvajärjestelmää tulisi pikemminkin kehittää kokonaisuutena, ja pitivät omatoimisen työnhaun mallin valmistelua ongelmallisena myös voimassa olevan aktiivimalli ykkösen takia. Työnantajia ja yrittäjiä edustavat järjestöt pitivät omatoimisen työnhaun mallia tarpeellisena ja jopa välttämättömänä. Niiden mukaan mallin rangaistukset olivat liian lieviä. Työttömien keskusjärjestön mielestä oli hyvä, että Aktiivimalli kakkonen ei tullut voimaan, sillä se olisi "sotkenut entisestään työttömän elämää”.
Marinin hallitus panee täytäntöön
Valmistellun mallin mukaan työttömän pitää hakea neljää työpaikkaa kuukaudessa, mutta määrä saattaa pienentyä riippuen asuinalueesta ja henkilön työkyvystä.
Työnhauista raportoidaan kerran kuukaudessa. Laiminlyönnistä seuraa ensin huomautus, seuraavalla kerralla karenssi. Kun Aktiivimalli leikkasi työttömyysetuutta 4,65 prosenttia kuukaudessa, Marinin hallituksen mallissa karenssi voi pienentää työttömyysetuutta 25–50%. Jaettavien karenssien määrä tulee yleistymään entisestä.
Marinin hallituksen mallissa TE-toimisto ottaa yhteyttä työttömään viiden arkipäivän kuluessa työnhaun alkamisesta ja tapaa työnhakijan aluksi kahden viikon välein ja myöhemmin kolmen kuukauden välein. Tätä varten TE-toimistoihin palkataan 1 200 uutta virkailijaa. Marinin hallituksen mukaan sen malli eroaa Sipilän hallituksen "Aktiivimalli kakkosesta" juuri henkilökohtaisten kohtaamisten kasvavalla määrällä.
Valtiovarainministeriön arvion mukaan uudistus lisää työllisyyttä 9 500–10 000 henkilöllä vuosikymmenen loppuun mennessä. Sipilän hallituksen esittämien työllisyysarvioiden puolesta ei jälkeenpäin löytynyt näyttöä.
Mallin mahdollinen työllisyysvaikutus perustuu toisaalta siihen, että tutkimusten mukaan työttömien henkilökohtainen tapaaminen työttömyyden alkuvaiheessa nopeuttaa työllistymistä. Toisaalta se perustuu rangaistuksen uhkaan.
"Vasemmisto vastusti Sipilän ʼaktiivimalli kakkostaʼ, nyt se toteuttaa hallituksessa lähes vastaavan", Helsingin Sanomat otsikoi vuonna 2021. Työttömän valvontaa ja velvoitteita tiukennetaan, ja jos työtön ei osallistu tapaamisiin tai ei hae tarpeeksi työpaikkoja, hän siksi voi herkemmin menettää työttömyysturvan. Hallituksen sopiessa mallista vuotta aiemmin vasemmistoliitto otti pois verkkosivuilta vetoomuksensa Sipilän hallituksen ”aktiivimalli kakkosen” kaatamisesta mutta palautti sen Helsingin Sanomien kysyttyä asiasta. Vasemmistoliiton mukaan eroa on siinä, että työttömiin oltaisiin aktiivisemmin yhteydessä, työvoimapalveluihin käytettäisiin enemmän rahaa.
Aktiivimalli Tanskassa
Tanskan aktiivimalli poikkeaa Suomen mallista useissa kohdissa. Tanskassa aktiivisuusehto on tiukempi. Työpaikka on otettava vastaan kauempaa, eikä käsitettä ”koulutusta vastaava työ” ole kuten Suomessa. Mallissa passiivisuudesta työnhaussa rangaistaan ja aktiivisuudesta palkitaan. Kaikkien on haettava aktiivisesti töitä ja suostuttava työvoimatoimiston osoittamiin toimiin, tai työttömyysetuutta leikataan.
Tanskan aktiivimalli ja työttömyysturva ovat erilaiset sen mukaan, kuuluuko työtön työttömyyskassaan vai ei.
Lievä kantrihuijaus
Lievä kantrihuijaus on Antti Raivion ja Ville Virtasen esittämän parivaljakon, Akin ja Turon ympärille rakennettu musiikkialbumi vuodelta 1988. Albumi julkaistiin CD-versiona vuonna 2001.
Nadia Farès
Nadia Farès (s. 20. joulukuuta 1973 Marrakech, Marokko) on marokkolais-ranskalainen ohjaaja, käsikirjoittaja, tuottaja ja näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Apinan tarina (äänirooli, 1999), Purppuravirrat (2000) ja Kahden tulen välissä (2002).
Lievä kantrihuijaus
Osa albumin kappaleista on julkaistu myös Maukka Perusjätkän kanssa tehdyssä yhteiskokoelmalevyssä Cool.
Floyd Gottfredson
Arthur Floyd Gottfredson (5. toukokuuta 1905 Kaysville Utah – 22. heinäkuuta 1986 Montrose, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä, joka on yksi merkittävimpiä Disney-sarjakuvien piirtäjiä kautta aikojen. Hän piirsi Mikki Hiiri -sanomalehtisarjakuvaa vuodesta 1930 vuoteen 1975, yhteensä 45 vuoden ajan.
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Työttömyyskassaan kuuluvat saavat Tanskassa ansiopäivärahaa. Heitä koskee aktiivisuusehto, joka vaatii työskentelyä vähintään 148 tuntia 4 kuukauden aikana. Vaatimus on kuusinkertainen Suomen malliin nähden. Tanskassa aktiivisuusehtoa ei voi täyttää palveluihin osallistumalla. Työttömyysetuus alenee Tanskassa vain 1,2 %, kun Suomessa alenema on 4,65 prosenttia. Jos työtön onnistuu työllistymään, oikeus ansiopäivärahaan pitenee kahdella päivällä yhtä työpäivää kohti. Puolen vuoden pätkätyö pidentää ansiopäivärahakautta vuodella.
Nadia Farès
Farès on valmistunut New Yorkissa olevasta Tisch School of the Arts elokuvataiteen maisteriksi (Master of Fine Arts in Film and Television).
Lievä kantrihuijaus
Kappaleet
Suluissa alkuperäisen esittäjän ja kappaleen nimi.
Floyd Gottfredson
Varhaiset vuodet
Gottfredson syntyi Kaysvillessä Utahin osavaltiossa suureen mormoniperheeseen. Hänellä oli kolme veljeä ja neljä sisarta. Gottfredsonin suku on alkujaan kotoisin Tanskasta, josta Floydin isoisoisä oli muuttanut siirtolaiseksi Yhdysvaltoihin 1840-luvulla.
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Työttömyyskassaan kuulumattomat saavat Tanskassa toimeentulotukea. Heitä koskee aktiivisuusehto, joka vaatii työskentelyä vähintään 225 tuntia 12 kuukauden aikana.
Floyd Gottfredson
Varhaiset vuodet
Lapsena Floyd loukkasi kätensä metsästämässä ollessaan ja joutui pitkään pysymään neljän seinän sisällä. Toipilasaikanaan hän kiinnostui pilakuvien piirtämisestä ja suoritti useita piirtämisen kirjekursseja. 1920-luvun lopulla hän oli jo osatoiminen pilapiirtäjä ja hänen kuviaan julkaistiin useissa lehdissä, kuten Salt Lake City Telegramissa. Hän tuli toiselle sijalle vuonna 1928 järjestetyssä pilapiirroskilpailussa.
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Lisäksi työttömän on osallistuttava aktivointitoimiin kuten kursseille, työharjoitteluun tai yleishyödylliseen tai tuettuun työhän. Ansiopäivärahaa saavien on osallistuttava, kun työttömyys on kestänyt 6 kuukautta. Toimeentulotuessa raja on 3 tai 9 kuukautta riippuen henkilön iästä. Aktivoinnilla on pelotevaikutus: työttömyys ei ole lomailua, eikä työttömyysturvassa ole kysymys vastikkeettomasta perustulosta.
Floyd Gottfredson
Varhaiset vuodet
23-vuotiaana Gottfredson muutti vaimonsa ja lastensa kanssa Etelä-Kaliforniaan. Etsittyään turhaan piirtäjäntyötä paikallisista sanomalehdistä hän sai työpaikan elokuvateatterista filmiprojektorin käyttäjänä. Työtä riitti kuitenkin vain vuoden ajan: elokuvateatteri purettiin ja Gottfredson joutui työttömäksi.
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Tanskassa työttömät työllistyvät usein juuri ennen intensiivisen aktivointijakson alkua välttääkseen joutumisen aktivoitavaksi.
Floyd Gottfredson
Mikki Hiiren piirtäjänä
Gottfredson löysi uuden työpaikan Walt Disney -yhtiön palveluksessa. Hänet palkattiin aluksi apulaisanimaattoriksi joulukuussa 1929. Huhtikuussa 1930 hänet siirrettiin piirtämään Mikki Hiiri -sanomalehtisarjakuvaa. Sarjakuva oli tuolloin ilmestynyt vasta neljän kuukauden ajan; sitä olivat ennen Gottfredsonia piirtäneet animaattorit Ub Iwerks ja Win Smith ja käsikirjoittanut itse Walt Disney. Gottfredsonille sanottiin, että työ olisi vain väliaikainen, kunnes sarjalle löydettäisiin vakinainen piirtäjä. ”Väliaikainen” työ Mikin piirtäjänä kesti kuitenkin 45 vuotta.
Ensimmäinen Gottfredsonin Mikki-strippi ilmestyi lehdessä 5.5.1930, piirtäjän 25-vuotissyntymäpäivänä. Tammikuussa 1932 hän ryhtyi piirtämään myös sunnuntaisin ilmestyvää värillistä Mikki-strippiä, jonka tarinat olivat erillisiä arkipäivisin ilmestyvistä jatkosarjastripeistä. Sunnuntaisarjaa Gottfredson teki vuoteen 1938 saakka.
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Tanska käyttää työttömien palveluihin moninkertaisesti enemmän resursseja kuin Suomi: Tanskassa työllistymistä edistäviä virkailijoita on noin yksi 30 työtöntä kohden; Suomessa vastaava luku on yksi virkailija 120 työtöntä kohden. Tanska käyttää aktiiviseen työvoimapolitiikkaan vuosittain summan, joka vastaa noin 2% maan bruttokansantuotteesta; Suomessa siihen käytetään vain 1%.
Floyd Gottfredson
Mikki Hiiren piirtäjänä
Ensimmäiset vuodet Gottfredson teki sarjakuvaa yksin. Vuodesta 1934 lähtien hän sai avustajan sekä käsikirjoittamiseen että piirtämiseen, ja keskittyi itse suunnittelemaan sarjojen kokonaisjuonet sekä piirtämään strippien lyijykynäluonnokset. Vuodesta 1943 lähtien Gottfredson ryhtyi jälleen piirtämään sarjaa kokonaan itse, mutta käsikirjoituskumppania hän käytti koko loppu-uransa ajan. Gottfredsonin yhteistyökumppaneina käsikirjoitusten teossa toimivat Ted Osborne (1934–49), Merrill De Maris (1934–42), Dick Shaw (1942–44), Bill Walsh (1944–64), Roy Williams (1964) ja Del Connell (1968–82).
Aktiivimalli
Aktiivimalli Tanskassa
Tanskan aktiivimalli on toteutus joustoturvasta eli flexicuritystä. Joustoturva on työllisyys- ja sosiaaliturvapolitiikassa keskeiseen asemaan noussut käsite, jolla tarkoitetaan työmarkkinoiden joustavuuden ja turvallisuuden uudenlaista tasapainoa.
Floyd Gottfredson
Mikki Hiiren piirtäjänä
Vuonna 1955 Gottfredson ja silloinen käsikirjoittaja Bill Walsh saivat määräyksen lopettaa jatkuvajuoniset sarjat ja tehdä vain yhden stripin pituisia vitsisarjoja.
Gottfredson jäi eläkkeelle lokakuussa 1975. Viimeinen mustavalkoinen strippi julkaistiin 15.10.1975, värillisistä sunnuntaisarjakuvista viimeinen kuitenkin vasta 19.9.1976.
Eläkepäivät
Gottfredson oli hyvin suosittu sarjakuvapiirtäjä 45 vuoden ajan, mutta hän ei saanut nimeään julkisuuteen sarjakuvien julkaisun yhteydessä, kuten eivät muutkaan Disney-piirtäjät. Ihailijat saivat hänen nimensä selville 1960-luvulla, samaan tapaan kuin Carl Barksinkin nimen. 1970-luvulla julkaistuissa Mikki-kokoelmakirjoissa Gottfredsonin nimi kerrottiin, samoin 1980-luvun Mickey Mouse -lehdessä, joka usean vuoden ajan keskittyi julkaisemaan ainoastaan Gottfredsonin Mikki-tarinoita.
Eläkkeellä ollessaan Gottfredson antoi mielellään haastatteluja lehdille ja hän tapasi myös Carl Barksin, jonka kanssa tehty yhteishaastattelu julkaistiin Mickey Mouse In Color -kirjassa.
Gottfredson eli 81-vuotiaaksi.
Uudelleenjulkaisut
Italiaksi on julkaistu kaikki Gottfredsonin Mikki-sarjat mustavalkoisina albumeina. Vuonna 2011 ryhdyttiin Yhdysvalloissa julkaisemaan vastaavanlaista kokoelmaa englanniksi kovakantisina kirjoina.
Helsingin Sanomat julkaisi Gottfredsonin Mikki-strippejä 1930-luvulta lähtien aina viimeiseen 1970-luvulla ilmestyneeseen saakka. 1970-luvulla Sanoma Oy:n jättikirjoissa ilmestyi kolme kokonaan Gottfredsonin töille omistettua teosta, Minä Mikki Hiiri, Minä Hessu ja Mikin suuret seikkailut. Gottfredsonin sarjoja on julkaistu myös kirjoissa Me Mikki ja Minni, Mikki Hiiren hatunnosto ja Mikki Hiiri, joka päivä 365.
Suomeksi ilmestyi 1970-luvulla italiaiskokoelman viisi ensimmäistä osaa nimellä Mikki Hiiren kulta-aika. Suosio ei kuitenkaan riittänyt koko sarjan julkaisuun suomeksi.
Vuonna 2014 Sanoma Magazines Finland julkaisi Mikin oma sanomalehti -jättikirjan, jossa on seitsemän Gottfredsonin tarinaa 1930–1950-luvuilta. Seuraavana vuonna ilmestyi jättikirja Vaarallinen Mikki, joka sisältää muun muassa aiemmin Suomessa julkaisemattomia sota-ajan sarjakuvia.
Ergatiivi
Ergatiivi on transitiiviverbien agentin sija absolutiivi-ergatiivikielissä, joissa intransitiiviverbien agentin ja transitiiviverbien patientin sijana käytetään absolutiivia. Ergatiivi-absolutiivikielet siis merkitsevät transitiivilauseen agentin ja jättävät patientin merkitsemättä, kun taas nominatiivi-akkusatiivikielet, kuten suomi, merkitsevät transitiivilauseen patientin ja jättävät vastaavasti agentin merkitsemättömään muotoon. Vertailuksi esimerkkilauseet akkusatiivikieliin kuuluvasta suomesta ja ergatiivikieliin kuuluvasta baskista: suom. "Mies-ø näkee poja-n", bask. "Gizona-k mutil-a ikusi du". Suomen lauseen agentti (mies) on merkitsemättömässä nominatiivisijassa ja patientti (poika) "-n"-suffiksilla merkityssä akkusatiivissa. Baskin patientti (mutil ’poika’) on merkitty absolutiivisuffiksilla "-a", kun taas agentti (gizona ’mies’) on merkitty ergatiivisuffiksilla "-k". Baskin kielen lause sanatarkasti käännettynä on siis suurin piirtein "mieheltä näkee poika". Baskin lisäksi ergatiivikieliin kuuluvat mm. Kaukasian kansojen, maya-intiaanien sekä Australian aboriginaalien puhumat kielet.
Floyd Gottfredson
Gottfredsonin luomat hahmot
Gottfredson loi itse tai yhteistyössä jonkun muun kanssa lukuisia Mikki-sarjoissa esiintyviä hahmoja, joista useat esiintyvät edelleen muiden tekijöiden tarinoissa. Tunnetuimpia hahmoja ovat:
Ergatiivi
Baski on johdonmukaisesti ergatiivinen kieli, mikä on melko harvinaista. Yleisempiä ovat niin sanotut halkaistut ergatiivikielet, joissa transitiiviverbit ovat joissakin yhteyksissä ergatiivisia ja toisissa yhteyksissä akkusatiivisia. Esimerkiksi georgian kielessä on halkaistu ergatiivi. Halkaistua ergatiivisuutta esiintyy indoeurooppalaisissakin kielissä.
Floyd Gottfredson
Vaikutus muihin taiteilijoihin
Monet italialaiset Mikki-piirtäjät pitävät Gottfredsonia tärkeänä vaikutteiden antajana, muun muassa Romano Scarpa. Carl Barksin varhaisissa Aku Ankka -seikkailuissa näkyy myös, että Barks oli Gottfredsonin sarjojen ihailija.
Ergatiivi
Sumeri
Sumerissa normaali transitiivisen finiittiverbin sisältävä lause, kuten diĝir-ra-ni-ir lugal-le é mu-na-dù "Kuningas rakensi jumalalleen temppelin" voidaan analysoida seuraavasti:
Ergatiivin käyttö ei kuitenkaan rajoitu pelkästään verbilausekkeisiin. Myös partisiippirakenteissa käytetään toisinaan ergatiivia, jolloin se näennäisesti toimii suomen kielen näkökulmasta genetiivin funktiossa. Alla "Kuninkaan rakentama temppeli" kirjoitettuna käyttäen ergatiivia (ns. mes-anne-padda -rakenne) ja genetiiviä (normaali partisiippirakenne):
Floyd Gottfredson
Vaikutus muihin taiteilijoihin
Gottfredsonin tavaramerkkinä olivat vauhdikkaat seikkailut ja vivahteikkaat henkilöhahmot. Gottfredsonin Mikki oli nuorekkaan utelias sankari, joka oli valmis taistelemaan gangstereita, vakoilijoita ja korruptiota vastaan. David Gersteinin mukaan ”Mikki voi yhä olla Gottfredsonin hiiri: tarttua hiukan liian suuriin haasteisiin, asettua vastustamaan itseään vahvempia – ja rientää tutkimaan maailmaa, vaikka se onkin häntä vastaan”.
Ergatiivi
suomi
Suomi ei ole ergatiivikieli. Muun muassa partitiivisubjektin saavia tunnekausatiiveja voidaan kuitenkin pitää ergatiivin kaltaisina rakenteina. Niissä intransitiivilauseen ainoa argumentti on samassa sijassa (partitiivissa) kuin transitiivilauseen objekti.
Tällaiset esimerkkiparit ovat kuitenkin hyvin harvinaisia, ja ergatiivisuus onkin suomessa enemmän esimerkinomaista kuin laajamittainen ilmiö.
This Is the Night
This Is the Night voi viitata:
Raitanen
Raitanen voi viitata seuraaviin:
Morsiamen laulu
Morsiamen laulu on taidemaalari Gunnar Berndtsonin (1854–1895) kuuluisin teos. Se on maalattu öljyvärein kankaalle, kooltaan 66 × 82,5 cm ja valmistunut vuonna 1881. Teos kuuluu Ateneumin taidemuseon Antellin kokoelmiin, johon se on tallennettu vuonna 1893.
Maalaus
Maalaus kuvaa hääseuruetta ruokailemassa. Morsian seisoo tässä maalauksessa laulamassa jälkiruokamaljan aikana pöytävieraiden istuessa paikoillaan. Maalauksessa on kuvattu tarkoin kankaita ja muita yksityiskohtia, astioita, ihmisten piirteitä ja sisustusta. Morsiamen laulun toteutuksessa näkyy Berndtsonin perehtyminen ihmisasujen maalaukseen. Hän maalaa tähän maalaukseen ilmeikkäitä ihmisiä juhlahetkellä, luoden inhimillisen tilannekuvan joka on kuvattu herkän myönteisesti morsiamen vanhempien ja sulhasen ollessa uppoutuneena kuuntelemaan morsiamen laulua. Käsittelytavassa näkyy myös tuolloin ajankohtaistuneen ulkoilmamaalauksen vaikutuksia. Seinien syvä vihreys ja huoneen verhojen rento roikkuminen yhdistettynä ihmisten vaatetusten syvän valkoiseen ja mustaan väriin luovat maalaukseen rehevää vaikutelmaa.
Historiaa
Kyseessä on lavastettu tilanne, jossa maalauksen malleina oli taiteilijan ystäviä kuten Ville Vallgren oikealla, Karl Wetterhof, Casper Wrede  ja Aukusti Uotila vasemmalla. Morsiamen mallina oli pariisilainen malli Antonia Bonjean.
Gunnar Berndtson oli opiskellut Pariisissa historiamaalari Jean-Léon Gérômen johdolla, mutta suuremman vaikutuksen häneen teki etenkin Ernst Meissonier, joka oli erikoistunut pukujen ja historiallisten ympäristöjen kuvaamiseen.
Morsiamen laulu huomioitiin ranskalaisessa lehdistössä kuten myös Berndtson. Hän esimerkiksi pääsi seuraavana vuonna Le Monde Illustrèn taiteelliseksi avustajaksi Egyptin matkalle. Aatelisen taustan ja kotikasvatuksen omaavana hän muutoinkin sopeutui monia suomalaistaustaisia kollegoitaan paremmin ranskalaiseen kulttuurielämään.
Putkikellot
thumb|250px|Putkikellot Putkikellot kuuluvat lyömäsoitinten ryhmään, metallofonien alaryhmään. Putkikellot koostuvat erimittaisista kromaattisesti viritetyistä metalliputkista, jotka on valmistettu yleensä messingistä. Putket ovat halkaisijaltaan 30–40 mm ja pituudeltaan 75–155 cm. Yleisimmissä putkikelloissa on 18 putkea (1½ oktaavia: C4–F5), harvinaisempia ovat 25 putken soittimet (2 oktaavia: F3–F5). Ääni syntyy, kun putkia lyödään pienellä nahka- tai muovivasaralla.
Klassisessa musiikissa putkikelloja käytetään matkimaan kirkonkellojen ääntä. Tällaisiin teoksiin kuuluvat muiden muassa John Philip Sousan marssi Liberty Bell ja Pjotr Tšaikovskin orkesterialkusoitto Vuosi 1812. Ensimmäisen kerran putkikelloja käytettiin kirkonkellojen korvikkeina kuitenkin Giuseppe Verdin oopperoissa Trubaduuri (1853) ja Naamiohuvit (1859) sekä Giacomo Puccinin Toscassa (1900).
Pervomaisk (täsmennyssivu)
Pervomaisk (suom. toukokuun ensimmäinen) voi viitata muun muassa seuraaviin:
Reaaliaikainen suoratoisto
Reaaliaikainen suoratoisto eli livestriimaus tai suoralähetys tarkoittaa sitä, että videokuvaa lähetetään verkossa suorana lähetyksenä katsojalle suoratoistopalvelun kautta. Useat suositut sosiaalisen median sivustot, kuten Facebook, Instagram ja YouTube, ovat ottaneet käyttöönsä reaaliaikaisen suoratoiston mahdollisuuden. Livestriimaus on hyvin suosittua tietokonepelaajien keskuudessa, esimerkiksi pelien livestriimaamiseen keskittynyt suorapalvelusivusto Twitch kerää päivittäin yli 15 miljoonaa kävijää.
Livestriimauksen suosio
Vuoden 2016 loppuun mennessä yhdysvaltalaisista 18–35-vuotiaista 63 % oli katsonut vähintään kerran livestriimivideota. Samasta ikäryhmästä 42 % oli itse lähettänyt livestriimiä. Suomessa 10–29-vuotiaista yli kolmannes seuraa pelaamiseen liittyviä livestriimejä aktiivisesti. Livestriimauksen suosion taustatekijänä pidetään sen vuorovaikutteisuutta. Katsojat voivat osallistua lähetykseen esimerkiksi kommentoimalla, joskin suoran lähetyksen vaikutuksena jo pelkkä passiivinen katsominenkin voi antaa tunteen omasta osallisuudesta. Suosiota selittää myös livestriimauksen rajattomuus: sitä voi harrastaa missä tahansa, ja se onkin suosittua ajanvietettä esimerkiksi bussimatkoilla. Viime aikoina livestriimaus on laajentunut asiakaspalvelutarkoituksiin. Yritykset voivat lähettää reaaliaikaisia suoratoistolähetyksiä, joissa asiantuntija vastaa katsojien reaaliaikaisesti lähettämiin kysymyksiin.
John Boozman
thumb|upright|John Boozman vuonna 2011. John Nichols Boozman (s. 10. joulukuuta 1950 Shreveport, Louisiana, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on toiminut Arkansasin osavaltion senaattorina Yhdysvaltain senaatissa vuodesta 2011 lähtien. Boozmanin senaattorikausi päättyy tammikuussa 2023.
Ennen valtakunnanpolitiikkaan lähtemistä Boozman työskenteli optometristina. Boozman valittiin Yhdysvaltain edustajainhuoneeseen täytevaaleissa vuonna 2001 eronneen Asa Hutchinsonin tilalle. Boozman työskenteli edustajainhuoneessa yhtäjaksoisesti vuoteen 2011, jolloin hänet valittiin senaattiin. Boozmanin ajamaa politiikkaa on kuvailtu konservatiiviseksi: Boozman on vastustanut aselakien kiristyksiä, rikollisten armahduksia ja kansalaisuuden myöntämistä laittomasti maassa oleskeleville.
Peter Hästö
Peter Alexander Hästö (s. 15. huhtikuuta 1978 Espoo) on suomalainen matemaatikko. Hän työskentelee Turun yliopiston matematiikan professorina alan opettajakoulutuksen parissa ja samalla osa-aikaisena Oulun yliopiston matematiikan professorina samasta aihepiiristä.
Hästö tuli ylioppilaaksi 1997 (Mattlidens gymnasium, IB-linja). Hän opiskeli matematiikkaa Helsingin yliopistossa, josta valmistui ripeästi luonnontieteen kandidaatiksi (1998) ja filosofian maisteriksi (1999). Hän jatkoi filosofian lisensiaatiksi (2002), psykologian kandidaatiksi (2002) ja filosofian tohtoriksi (2003). Hänen englanninkielinen väitöskirjansa (2003) oli otsikoitu The Apollonian metric and bilipschitz mappings. Sittemmin hän on opiskellut maisteriksi Cambridgen yliopiston kasvatustieteen tiedekunnasta ja opiskelee myös oikeustiedettä Itä-Suomen yliopistossa.
Työurallaan Hästö oli Helsingin yliopiston tutkijakoulutettava vuosina 1999–2003, josta ajasta hän opiskeli matematiikkaa Itävallassa Wienin yliopistossa (1999–2000) ja psykologiaa Espanjassa (Univ. Autònoma de Barcelona). Hän oli postdoc-tutkijana Michiganin yliopistossa (Gehring Post doc Fellow, 2003–2004) Yhdysvalloissa ja Norjan teknis-luonnontieteellisessä yliopistossa Trondheimissä (2004–2005). Sitten seurasi tutkijatohtorin tehtävä (2005). Vuodesta 2006 hän on ollut Oulun yliopiston professori, jossa toimessa hän on ollut osatoimisesti vastaanotettuaan professuurin Turun yliopistossa kesällä 2014.
Hästö on toiminut esimerkiksi Ylioppilastutkintolautakunnan jäsenenä.
Tunnustuksena työstään Hästölle on myönnetty Suomalaisen Tiedeakatemian Väisälän palkinto (2010).
Gerhard Mitter
Gerhard Karl Mitter (30. elokuuta 1935 – 1. elokuuta 1969 ) oli saksalainen kilpa-autoilija. Hän kuoli onnettomuudessa Formula 2-luokan 1969 Saksan Grand Prix'ssa, joka ajettiin samaan aikaan Formula 1:n Saksan Grand Prix'n kanssa. Mitter sai 3 MM-pistettä ajaessaan neljänneksi Saksan GP:ssä 1963.
Mitter syntyi Schönlindessä Sudeettialueilla, mutta hänen perheensä karkotettiin sieltä Leonbergiin, Stuttgartin lähelle.
Ajettuaan moottoripyöräluokissa Mitter vaihtoi Formula Junioriin, jossa hän oli paras saksalainen ajaja 40 voitollaan. Pian hän eteni Formula 1:een, joissa hän ei kuitenkaan saavuttanut toivottua menestystä ja osallistuikin vain neljään Grand Prix'hin.
left|thumb|200px|Mitter [[Nürburgringillä Lotuksella 1965]] left|thumb|200px|Mitter 1969 Saksan GP:ssä
Heli Krogell
Heli Annikki Krogell  (o.s. Jukkola, s. 26. marraskuuta 1979 Noormarkku) on suomalainen entinen suunnistaja. Useita henkilökohtaisia arvokisamitaleita saavuttanut Krogell kuului vuonna 2006 Euroopan- ja maailmanmestaruuden voittaneeseen Suomen viestijoukkueeseen. Vuonna 2007 hän jakoi pitkän matkan maailmanmestaruuden Minna Kaupin kanssa ja oli mukana Suomen voitokkaassa viestijoukkueessa. Rastikarhuja koko uransa edustanutta Krogellia valmensi Reijo Miettinen.