cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Baptistinen suksessio
Teoria
Teoriassa esitetään, että baptisteilla on katkeamattomat juuret varhaiskirkkoon asti. Liike olisi sen mukaan syntynyt siten, että ajan myötä piispat tai pastorit alkoivat ottaa liikaa valtaa itselleen, mikä johti katolisen kirkon syntymään ja virheisiin.
Teorian kannattajat väittävät, että ryhmät, kuten bogomiilit tai paulikiaanit, olivat opissaan baptistisia gnostilaisuuden sijasta.
Hisel Berlin argumentoi, että monet väitteet montanolaisuutta vastaan ovat vääriä, koska suurin osa lähteistä on vihamielisiä. Lisäksi hän korosti, että montanolaisuus seurasi uskovaisten kastetta. Esimerkiksi Tertullianus, joka erosi katolisesta kirkosta ja kääntyi montanolaisuuteen, vastusti vauvojen kastamista. Hänen mukaansa novatiolaiset harjoittivat uskovaisten kastetta ja hyväksyivät uudelleenkasteen. Hän myös kiisti väitteet, että kataarit, paulikiaanit taikka bogomilit olisivat gnostilaisia, sillä että väitteet olisivat vihamielisiä sekä vääriä.
Tähtikokki
Tähtikokki (Synchiropus stellatus) on merikokkeihin kuuluva kala.
Alkuperä
Tähtikokki elää luonnossa Intian valtameren länsiosassa, Afrikan ja Sri Lankan rannikoilla.
Käyttäytyminen
Tähtikokki tarvitsee rauhallisen akvaarion ja paljon piiloja. Se lähtee tyypillisesti liikkeelle illansuussa ja etsiskelee pikkueläimiä. Se näyttää leijuvan paikallaan helikopterin tavoin.
Ravinto
Tähtikokki syö vain itse pyydystämiään eläviä pieneliöitä. Siksi sitä voi pitää vain kypsässä riutta-akvaariossa.
Tonttu Toljanterin joulupulma
Tonttu Toljanterin joulupulma on Yle TV2:n vuonna 1998 tuottama suomalaisen Teatteri Eurooppa Neljän joulukalenterisarja, joka esitettiin ensimmäisen kerran Yle TV2-kanavalla joulukuussa 1998. Joulukalenteri oli ensimmäinen Tonttu Toljanteri -sarja. Sarja esitettiin uusintana joulukuussa 2004 ja 2012 Yle TV2-kanavalla. Sarja oli niin suosittu, että seuraavana vuonna 1999 tehtiin televisiosarja Tonttu Toljanterin tarinoita. Sarja kuvattiin Survon kartanossa, Jyväskylässä.
VLMedia julkaisi sarjan DVD:llä 2. marraskuuta 2018. Joulupulma löytyy myös Tonttu Toljanterin Joulujuhlakokoelmasta.
Juoni
Tonttu Toljanteri lyö joulukuun ensimmäisenä päivänä vahingossa Joulupukkia tikapuilla päähän ja tämä menettää muistinsa. Toljanteri tekee kaikkensa salatakseen tämän muilta muun muassa tekemällä pukin työt ja käännyttämällä kaikki, jotka ovat menossa tapaamaan pukkia. Toljanteri on myös ihastunut Lääkäri Lettuun, mutta on liian ujo sanoakseen mitään. 24.12 pukin pitäisi lähteä jakamaan lahjoja, mutta pukin muisti ei ole vieläkään palautunut.
A-1 Šahter
AG 23 oli Venäjän keisarikunnan laivaston AG-luokan sukellusvene.
Palvelus
Alus tuhoutui syksyllä 1941 Sevastopolissa ilmahyökkäyksessä. Hylky upotettiin kesäkuussa 1942 sataman edustalle.
Barråsan koulu
Barråsan koulu (ruots. Barråsa folkskola) oli vuonna 1924 perustettu siuntiolainen kansakoulu, joka sijaitsee Tupala-Uudenkylän lähettyvillä Pohjois-Siuntiossa. Myös Nybyn kouluksi kutsutun rakennuksen piirustukset on laatinut rakennusmestari August Haga vuonna 1923. Koulun ensimmäinen opettaja oli Ingeborg Engberg.
Koulurakennus on hirsirunkoinen ja kaksikerroksinen. Rakennuksen aumakattoiseen osaan liittyy leveämpi ja korkeampi telttakattoinen volyymi. Barråsan koulun eteläsivulla on myöhemmin lisätty altaani.
Koulu toimii nykyisin yksityisasuntona ja se on lisätty Läntisen Uudemaan kulttuurihistoriallisen inventoinnin luetteloon vuonna 1993.
Rooman keisari
left|thumb|200px|Rooman keisari [[Augustus. Keisari on esitetty paljasjalkaisena kuin jumalat. Rintapanssarissa on kuvattu hänen urotöitään. Vasemmalla alhaalla Cupido ratsastaa delfiinillä.]] Rooman keisari on Rooman tasavallan jälkeisen ajan Rooman valtakunnan hallitsijoista käytetty nimi. Varsinaista Rooman keisarin virkaa ei ollut, vaan kyse oli useiden virkojen ja valtuuksien yhdistelmästä, joka muuttui vuosisatojen kuluessa.
Keisarin auktoriteetti pohjautui tasavaltalaisiin virkoihin. Yleensä keisari valitutti itsensä sekä konsuliksi että kensoriksi. Hän johti myös senaattia princeps senatuksen (senaatin pään) viran haltijana ja pontifex-pappien kollegiota pontifex maximuksen viran haltijana. Näiden virkojen haltijana hänellä oli suuri henkilökohtainen arvovalta (dignitas ja auctoritas). Henkilökohtaisesti keisarilla oli myös imperium maius (suurempi imperium) ja tribuuninoikeudet. Tämän yhdistelmän johdosta keisarilla oli ylin tuomiovalta, veto-oikeus kaikkiin päätöksiin ja täydellinen koskemattomuus.
Keisarin tavallisia titteleitä olivat imperaattori, caesar ja augustus, joista ensimmäinen on tasavaltalainen sotapäällikön kunnianimi ja kaksi viimeistä on johdettu henkilönimistä. Alkuaikoina keisareilla ei ollut varsinaista univormua, myöhemmin he käyttivät purppuraviittaa ja diadeemia.
Suomen kielen keisari-sana juontuu Gaius Julius Caesarin nimestä. Caesarin on joskus tulkittu olleen ensimmäinen keisari, mutta periaatteessa hän toimi diktaattorina vanhan tasavaltalaisen järjestelmän rajoissa. Nykykäsityksen mukaan vasta Augustus vei tämän pitkään kestäneen valtionmuutoksen niin pitkälle, että voidaan puhua varsinaisesta keisariudesta.
Simi Valley
Simi Valley on kaupunki Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Simi Valley kuuluu Los Angelesin esikaupunkivyöhykkeeseen. Kaupungin asukasluku oli 124 237 vuonna 2010.
Historia
thumb|Simi Valleyn yleismaisemaa|left Simi Valley oli aikoinaan chumash-intiaanien asuttama, ja nämä elättivät itsensä pääasiassa keräilyllä ja metsästyksellä. Chumashit olivat yksi Kalifornian kehittyneimmistä intiaaniheimoista, mistä kertovat lukuisat kehittyneet luolamaalaukset. Myös kehittyneitä kanootteja on ollut käytössä. Espanjalaiset pitivät chumasheja kehittyneimpänä intiaaniheimona.
El Rancho Simi oli espanjalaisten ensimmäinen siirtomaa-alue Los Angelesin pohjoispuolella, ja vuonna 1795 se päätyi Santiago Pico -nimiselle ylimykselle kumppaneineen Meksikon itsenäistyttyä Espanjasta. Tärkein henkilö El Rancho Simin aikana oli kuitenkin Santa Barbaran presidion eli linnoituksen kapteeni Don Jose de la Guerra y Noriega, joka omisti seudulla suuria maa-alueita.
1860- ja 1870-luvuilla alueelle saapui muutamia yhdysvaltalaisia, jotka jatkoivat espanjalaisten karjankasvatusta sekä alkoivat viljellä maata. Pian siirtolaisia tuli lisää, ja nopeasti alueelle nousi muun muassa vesilaitos ja hotelli palvelemaan siirtolaisia.
Simi Valley on kasvanut voimakkaasti 1900-luvulla, erityisesti keskiluokan pakona esikaupunkeihin tunnettu ilmiö on tuonut huomattavasti ihmisiä rauhalliseen ja väljään Simi Valleyhin.
Vuosina 1974–1983 kaupungin ympäristössä sijaitsevalla Big Sky Movie Ranchin maisema-alueella kuvattiin Michael Landonin suosittua televisiosarjaa Pieni talo preerialla. Sarjan jäähyväisjaksossa koko Walnut Groven kaupunki räjäytetään palasiksi, ja ainoastaan kirkon ja itse ”pienen talon” lavasteet säilytettiin. Pieni talo oli pitkään suosittu turistikohde, mutta se tuhoutui lokakuussa 2003 seudulla riehuneissa maastopaloissa.
Kaupunkia ovat vaivanneet säännölliset maastopalot kuivilla kukkuloilla, mutta erityisen huonoa julkisuutta se sai marraskuussa 1991 Rodney Kingin tapauksessa. Los Angelesin poliisi ajoi takaa mustaa rattijuoppoa Rodney Kingiä, ja takaa-ajo päättyi Simi Valleyhin, jossa valkoiset poliisit pahoinpitelivät Kingiä vakavasti. Tapaus saatiin videolle, jonka julkaisu aiheutti suuria rotumellakoita koko maassa.
Väestö
thumb|Latham Street, tyypillinen katu Simi Valleyn asuinalueella. US Census Bureaun mukaan kaupungin asukasluku oli vuonna 2004 199 987, mutta muut tiedot ovat vuodelta 2000. Näissä mainitaan kotitalouksien määräksi 36 412. Kotitalouksista 42,5 prosentissa on alle 18-vuotiaita lapsia. Rotujen osuudet ovat seuraavat: europidejä 81,33 prosenttia, negridejä 1,26 prosenttia, intiaaneja 0,70 prosenttia ja aasialaisia 6,33 prosenttia. 16,82 prosenttia on minkä tahansa rotujen latinoja. Miesten osuus on 49,5 ja naisten 50,5 prosenttia. Alaikäisten osuus on 28,4 prosenttia.
Talous
Simi Valleyn eniten työllistävä ala on palvelusektori. Kaupungissa on myös jonkin verran teollisuutta. Tärkein teollisuusala on konepajateollisuus, jota edustaa 69 yritystä. Toisena on metalliteollisuus 51 yrityksellä, muita aloja ovat puu-, muovi-, elintarvike- ja tekstiiliteollisuus. Saksalaisella autonvalmistajalla Volkswagenilla on kaupungissa suuri teollisuuskompleksi.
Kotitalouksien keskimääräiset vuositulot ovat 70 370 dollaria vuodessa, joka on noin 72 prosenttia enemmän kuin Yhdysvalloissa keskimäärin.
Aarne Paananen
Aarne Paananen (18. syyskuuta 1910 Viipuri – 16. tammikuuta 2000 ) oli Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen (SDP) toimitsija, joka toimi puolueen taloudenhoitajana vuosina 1949–1967. Hän hoiti muun muassa puolueelle ulkomailta hankittua salaista rahoitusta.
Paananen kävi Viipurin kauppa-apulaiskoulun ja suoritti opintoja Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa. Hän työskenteli apulaisena Suomen Pankin Viipurin-konttorissa ennen siirtymistään SDP:n työntekijäksi. Vuodesta 1949 Paananen oli puolueen taloudenhoitaja. Hän järjesteli sosiaalidemokraateille niin sanottujen hyväntekeväisyyskauppojen kautta hankittua ulkomaista rahoitusta ja oli tähän tarkoitukseen perustetun maahantuontiyritys Sutovi Oy:n pääosakas ja toimitusjohtaja. Hän kuului myös siihen pieneen sisäpiiriin, joka tiesi SDP:lle Yhdysvalloista CIA:lta saadusta salaisesta rahoituksesta. Paananen oli syytettynä hyväntekeväisyyskauppoihin liittyneitä väärinkäytöksiä koskeneessa oikeudenkäynnissä, mutta sai vapauttavan tuomion Helsingin raastuvanoikeudessa 1956 ja hovioikeudessa 1959.
Vuosina 1967–1976 Paananen toimi Yleisradion talousjohtajana. Hän kuului myös Helsingin Työväen Säästöpankin hallitukseen.
Aarne Paanasen puoliso oli Maire Sisko Kokkonen, joka otti eron ensimmäisestä miehestään, säveltäjä Joonas Kokkosesta.
Rugby School
pienoiskuva|Rugby Schoolin rakennuksia. Etualalla kenttä, jossa rugby on syntynyt. Rugby School on Rugbyssä Englannin Warwickshiressä sijaitseva yksityiskoulu (public school). Koulun on perustanut Laurence Sheriff vuonna 1567. Koulu kukoisti rehtori Thomas Arnoldin kaudella vuosina 1828–1842, ja siitä tuli Britannian kaikkien yksityiskoulujen esikuva. Koulu on erityisen tunnettu siellä pelatusta jalkapallon esimuodosta, josta kehittyi sittemmin rugby.
Rugby School on yksi alkuperäisistä niin sanotuista suurista yksityiskouluista, ja yksi niistä seitsemästä yksityiskoulusta, jotka mainitaan vuoden 1868 Public Schools Actissa. Muut perinteiset suuret yksityiskoulut ovat Charterhouse School, Eton College, Harrow School, Merchant Taylors' School, St Paul's School, Shrewsbury School, Westminster School ja Winchester College.
Mary Landrieu
Landrieu on entisen New Orleansin pormestari Moon Landrieun tytär ja New Orleansin pormestarin Mitch Landrieun vanhempi sisar.
Landrieu valmistui Louisianan osavaltionyliopisto, Baton Rougesta vuonna 1977. Hän istui vuosina 1980–1988 Louisianan edustajainhuoneessa. Hän toimi vuosina 1988–1996 Louisianan osavaltiovarainhoitajana ja oli vuonna 1995 epäonnistuneesti ehdolla osavaltion kuvernööriksi.
Landrieu on katolilainen. Hänellä on puolisonsa Frank Snellingsin kanssa kaksi adoptiolasta.
Soiliot
Soiliot (Rehmannia) on näivekasveihin kuuluva kasvisuku, joka aiemmin on sijoitettu joko apinankukka-, ratamo- tai naamakukkaiskasveihin. Suvussa on seitsemän lajia, jotka ovat kotoisin Kiinasta ja Japanista.
Soiliolajeja
Soilioita käytetään koristekasveina.
Pelagius (teologi)
thumb|Pelagius Pelagius (k. 418) oli Britannian Cambriassa (nykyinen Wales) syntynyt ja Italiassa vaikuttanut teologi. Hänet tunnetaan parhaimmin pelagiolaisuudesta. Hänen nimensä merkitsee kreikaksi "merellinen".
Pelagius oli alkuperäiseltä ammatiltaan lakimies, mutta myöhemmällä iällä ryhtyi teologiksi. Aikalaiset kuvaavat hänet hyvin ystävälliseksi, laupeaksi ja hurskaaksi mieheksi. Pelagius kiinnitti eniten huomiota kristilliseen etiikkaan, ja muotoili oman oppinsa evankeliumien pohjalta. Pelagiuksen opin mukaan ihmisellä on vapaa tahto valita hyvän ja pahan, pelastuksen ja kadotuksen, väliltä, ja pelastus saavutetaan Jeesuksen sanojen mukaisesti noudattamalla rakkauden kaksoiskäskyä sekä kultaista sääntöä (Luuk. 10:25-28). Pelagiuksen mukaan vapaa tahto on ensisijainen edellytys etiikalle; jos ihmisellä ei ole vapaata tahtoa, häntä ei voida pitää syyntakeisena teoistaan, ja toisaalta jos ihmisen kohtalo on ennalta määrätty eikä ihminen kykene omilla valinnoillaan vaikuttamaan kohtaloonsa, eettinen käyttäytyminen on mieletöntä. Pelagiuksen eskatologia on siis synergistä, ja vaatii ihmiseltä itseltään aktiivisia toimenpiteitä (hakeutumista Jumalan yhteyteen ja elämää rakkauden kaksoiskäskyn mukaisesti), jonka jälkeen Jumalan aktiiviset toimenpiteet (Kristuksen sovitustyö) pelastavat hänet. Pelagius vastusti perisyntioppia sen epäjohdonmukaisuuden ja sisäisen ristiriitaisuuden vuoksi.
Pelagius joutui riitaan Augustinuksen kanssa, joka muotoili oman argumentaationsa Paavalin kirjeiden, varsinkin Roomalaiskirjeen mukaan. Augustinuksen pääargumentteina olivat oppi ihmisen täydellisestä turmeluksesta, predestinaatio-oppi sekä oppi perisynnistä sekä ihmisen kyvyttömyydestä ja haluttomuudesta pelastukseen (monerginen pelastus). Kirkko kallistui lopulta Augustinuksen puolelle, ja Pelagiuksen oppi julistettiin harhaopiksi 411 Karthagon synodissa ja myöhemmin 431 Efesoksessa.
Kirkon viralliseksi doktriiniksi tuli lopulta Augustinuksen vaikutuksesta seuraava:
Joissakin alkukirkon koodekseissa on mukana myös yhdeksäs kohta:
Lestijärvi
Lestijärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla muikkukeitto.
Lestijärvi kuuluu yhtenä Kaustisen seutukunnan kunnista seutukunnan kuntia yhdistävään nopeaan valokuituverkkoon.
Nimen alkuperä
Lestijärven nimestä on annettu useampikin selitys. Kustaa Vilkuna selittää sanan lesti tarkoittaneen vanhassa suomen kielessä valan sanoja tai valaa. Kuningas Kristofferin maanlain (1442) suomennoksessa sanotaan muun muassa: ”..ia Wannokan itzecukin sijtte lestinsä pällä, ninquin heidhen walansa sanotaan”. Vilkunan mukaan eräässä vanhassa asiakirjassa vuodelta 1600 puhutaan myös ”Jumalan lestistä”. Myöhemmin lesti on saattanut tarkoittaa tervamittaa, kahtatoista tervatynnyriä.
Historia
Lestijärveltä tunnetaan runsaat parikymmentä kivikautista löytöä, joista osa kuuluu Suomusjärven kulttuurin piiriin. Asutus ei ollut vielä tuolloin pysyvää. Kampakeraamisen kulttuurin ajalla asumisen ja elämisen taso nousi, mutta tämän ajan lopulla Lestijoen laakso näyttää menettäneen asutuksensa lähes tyystin. Tilanne jatkui samankaltaisena myös pronssi- ja rautakaudella. Lestijoen laaksossa lienevät ennen historiallista aikaa samoilleet vain saamelaiset ja heidän verottajansa. Lestijärvi pysyi pitkään asumattomana, jämsäläisten omistamana erämaana.
Vanhan tarinan mukaan kahdesti valtaistuimelta syösty Ruotsin kuningas Kaarle VIII Knuutinpoika piileskeli juonittelevia sisäpoliittisia vastustajiaan Lestijärven seuduilla. Hänen kerrotaanpa suomalaisten saattelemana kulkeneen Lestijärveltä Pietarsaareen ja ihmetelleen seudun asumattomuutta. Eipä matkan varrelta löytynyt edes yhtä ainoata kirkkoa. Kuitenkin taru kertoo hämäläisten eränkävijöitten rakentamasta pienestä uhrikirkosta, jossa Neitsyt Maria kuvan edessä sytytettiin kynttilä ja anottiin pyyntionnea.
Lestijärvi mainitaan ensimmäisen kerran Jämsän erämaaluettelossa. Pääsyynä asutuksen myöhäsyntyisyyteen oli jämsäläisten sinnikäs yritys pitää kiinni vanhoista oikeuksistaan erämaa-alueisiinsa. Vielä 1564 jämsäläisten tiedetään iskeneen rajusti yhteen Kalajoen latvoille asettuneiden savolaisten kanssa. Ainoastaan yksi savolainen oli vuoteen 1565 mennessä uskaltanut rakentaa pirttinsä Lestijärven rannalle, vaikka savolaisten asutusliikkeen ylimpänä suojelijana oli itse kuningas Kustaa Vaasa, joka oli julistanut asumattomat erämaat ”Jumalan, kuninkaan ja Ruotsin kruunun omiksi”.
Lestijärvi kuului kirkollisesti ja hallinnollisesti Lohtajaan. 1578 alettiin rakentaa Lestijärven lounaisrannalle pientä kappelia. Kappelin rakentamiselle ei ollut väestöllisiä edellytyksiä. Sen pystyttäminen saattoi liittyä yleiseen pakanuuden vastaiseen taisteluun, jonka käynnisti Pohjanmaan rovasti Jaakko Geet.
Luterilaisen kirkon ja rovasti Jaakko Geetin pakanuuden vastaiseen taisteluun liittyi myös noitien ja paholaisten palvojien saattaminen vastuuseen. Johtivathan noidat tempuillaan ihmisiä iankaikkiseen kadotukseen. Pätevimmät noidat olivat saamelaisia, joista kuuluisin oli lestijärveläinen Heikki Lappalainen. Häntä oli syytetty käräjillä noituudesta useamman kerran. Vuoden 1585 käräjillä Lohtajan kirkonkyläläinen Juho Niilonpoika Junttila ja kannuskyläläinen Juho Holsti kertoivat Junttilan vaimon Elsan palkanneen Heikki Lappalaisen surmaamaan taikakeinoillaan oman tyttärensä Pirjetta Pietarintyttären, jonka isäpuoli Juho Niilonpoika oli. Lappalainen tunnusti tehneessä joitakin paholaisen konsteja ja koska hänen todistettiin ennenkin käyttäneen noitarumpuaan, oikeus langetti kuolemantuomion mestaamalla. Noidan kymmenen markan arvoinen irtaimisto meni kruunulle.
Karun ja hallaisen Lestijärven mailla oli vuonna 1608 yhdeksän taloa. Suurimmillaan taloluku oli neljätoista, mutta isovihan alkaessa 1710 oli taloluku jälleen yhdeksän. Asukasluku oli sangen vaatimaton, noin 70–80 henkeä, mikä saadaan kertomalla taloluku kahdeksalla. Suurvaltakauden rasitusten, nälkävuosien ja isovihan ansiosta Lestijärvi oli eittämättä koko ajan Suur-Lohtajan köyhin. Kuningatar Kristiina palkitsi yhden kolmikymmenvuotisen sodan maineikkaimmista päälliköistä, Kustaa Evertinpoika Hornin, 68 1/6 manttaalin suuruisella lahjoituksessa 1652. Lestijärven kyläkunnan kaikki kymmenen taloa kuuluivat läänitykseen. Verojen perinnässä oli puutteen vuoksi toisinaan suuriakin vaikeuksia. Pohjanmaan maaherra Didrik Wrangel af Adinal totesi vuonna 1676, että Lestijärveltä ei voitu kahteentoista vuoteen periä minkäänlaisia veroja. Kaarle XI toimeenpaneman ison reduktion ansiosta Lestijärvenkin tilat palautuivat samanaikaisesti kruunulle.
1700-luvulla Lestijärven kasvu oli edelleen vaatimatonta. Pientä kasvua Lestijärvellä tapahtui 1747 halkomisasetuksen sallima talojen halkominen. 1700-luvulla puolessa välin alkanut tervanpoltto toi Lestijärven asukkaille miltei ainoan rahanhankintakeinon. Valtiovalta ryhtyikin rajoittamaan tervanpolttoa 1700-luvulla pelätessään metsien peräti loppuvan, mutta määräyksiä ei noudatettu. Tervanpoltto kannatti itse asiassa varsin huonosti ja jarrutti jossakin määrin maanviljelyn ja karjanhoidon kehitystä.
1500-luvulla rakennettu kirkko oli 1827 mennessä rapistunut niin pahoin, että kyläläiset päättivät rakentaa uuden kirkon. Uutta kirkkoa alettiin rakentaa Kaustislaisen Heikki Kuorikosken johdolla. Uusi kirkko valmistui Lapinmäenkankaalle 23. syyskuuta 1827. Kirkko korjattiin perusteellisesti jo 1901, jolloin muun muassa kellotorni muutettiin länsipäähän. Vanhan kirkon paikalle pystytettiin muistokivi 1956. Lestijärvestä tuli Toholammin kappeli keisarillisella käskykirjeellä 9. huhtikuuta 1859. Lestijärvellä oli tuolloin kuutisensataa asukasta. Päätös astui voimaan vasta 1885, kun Lohtajan rovasti Keckmanin leski kuoli. Pitkän matkan aiheuttamat hankaluudet mm. aviokuulutukset piti hakea Toholammilta, sekä papinmaksut kirkkoherralle herättivät lestiläisissä halun itsenäistyä. Senaatti määräsi 6. lokakuuta 1906 Lestijärven kappeliseurakunnasta muodostettavaksi kirkkoherrakunnan. Ensimmäiseksi kirkkoherraksi valittiin 15. joulukuuta 1912 kappalainen pastori Sola.
Tervanpolton merkitys oli vielä 1800-luvun alkupuolella melko suuri Lestijärvellä. Kaikki muut Suur-Lohtajan kylät halusivat lopettaa tervanpolton, koska heillä ei ollut enää metsiä siihen tarkoitukseen. Tammikuussa 1840 annetulla kuvernöörin päätöksellä tervaveroa vastaan tapahtuva tervanpoltto kruununmetsistä loppui vähitellen. Erityisen vaikeata määräyksen noudattaminen oli lestiläisille, rangaistiin käräjillä useasti metsän haaskauksesta. Suuret kato- ja nälkävuodet vaikeuttivat jo ennestään vähävaraista Lestijärven elämää. Pitäjän kokous teki 11. marraskuuta 1867 anomuksen keisari ja suuriruhtinas Aleksanteri II:lle saada muuttaa pois johonkin Venäjän eteläosaan. Samalla lestijärveläiset kieltäytyivät vastaanottamasta kuvernöörin tarjoamaa lainaa, koska vain muutamat harvat talolliset joutuisivat vastaamaan siitä pääosan asukkaista ollessa varattomia. Kirkonkokous päätti 30. marraskuuta 1880 perustaa Lestijärvelle kiertokoulun, jos kuvernöörinvirasto sallisi käyttää kunnan osuuden viinaverorahoista koulun ylläpitoon. Kun viinaverorahoja ei saatukaan käyttöön, lykkäytyi kiertokoulun perustaminen vuoteen 1884, jolloin päätettiin kouluajaksi vuodessa neljä kuukautta. Kiertokoulu toimi vuoteen 1924. Ensimmäinen kansakoulu aloitti toimintansa kirkonkylässä 1895.
Lestijärveläisten lukumäärä oli ylittänyt tuhannen asukkaan rajan 1907. Voimakkaasta siirtolaisuudesta johtuen todellinen asukasluku jäi kuitenkin reilusti alle tuhannen, esimerkiksi 1893–1912 ”rapakon taakse” lähti Lestijärveltä 282 henkeä. Asukasluku kasvoi tasaisesti koko 1900-luvun alun, 1960-luvulla kunnan asukasmäärä oli yli 1 700. Tämän jälkeen väestö alkoi vähentyä voimakkaasti. Maaltamuutto ja Kanalan kylän liittäminen Halsuaan vähensivät asukasluvun 1970-luvun loppuun mennessä runsaaseen tuhanteen. 1980-luvulla kunnan asukasluku kasvoi hieman, mutta kääntyi kuitenkin laskuun ja 2011 kunnan väkimäärä oli 857.
Talous
pienoiskuva|Liikerakennus Lestijärvellä. Lestijärven tärkeimpiä elinkeinoja on matkailu. Lestijärvellä on useita majoituksen sekä erä- ja luonto-opastuksen palveluntarjoajia. Lestijärven alueella sijaitsevat myös pohjavesivarannot, jota Finn Spring hyödyntää lähdevesissä ja virvoitusjuomissa. Pohjavettä johdetaan vesijohtoja pitkin myös kunnan rajojen ulkopuolelle. Lestijärven suurimpia yrityksiä ovat maanrakennus- ja mursketoimintaa harjoittava Veljekset Brandt Koneyhtymä, talopaketteja myyvä Utocom sekä metsäurakointia tekevä JEN Forest Team. Teollisuustyöpaikkoja Lestijärvellä tarjoavat elementtirakenteita valmistava Bewi-Rakenne ja puurakenneteollisuuteen keskittyvä Kimppapuu Oy
Lestijärven kunta on maksanut vuodesta 2012 lähtien 10 000 euron lapsirahaa (1 000 euroa vuodessa 10 ikävuoteen saakka) syntyneestä lapsesta. Kokeiluna aloitettua tukea on jatkettu useita kertoja, viimeksi 2020.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Lestijärvi maksoi vuosina 2012–2022 lapsirahaa kuntaan syntyneestä vauvasta 1 000 euroa vuodessa kymmeneen ikävuoteen saakka. Vuosina 2012–2020 lapsia syntyi yhteensä 60. Lapsiraha loppui 2022 syntyneisiin lapsiin. Sen sijaan kunta alkoi 1.1.2023 alkaen tarjota ilmaisen kuntosalin yli 65-vuotiaille.
2020-luvun alussa Lestijärvi oli väkiluvultaan Manner-Suomen toiseksi pienin kunta.
Taajamat
pienoiskuva|Kunnanvirasto, myös paikallisten keskuudessa nimeltään "Järvilinna". alt=Lestijärveä kalasatamasta päin kuvattuna|pienoiskuva|Lestijärveä kalasatamasta päin kuvattuna Vuoden 2017 lopussa Lestijärvellä oli 789 asukasta, joista 290 asui taajamassa, 495 haja-asutusalueilla ja 4:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Lestijärven taajama-aste on 36,9 %. Kunnassa on vain yksi taajama, Lestijärven kirkonkylä.
Luonto
Lestijärvi on kunta, jonka maisemia hallitsevat Lestijärvi, erämaiset metsät harjumuodostumineen ja laajat nevat.
Kallioperä on pääasiassa granodioriittia. Yleisimmät maalajit ovat moreeni ja turve. Savea on eniten Syrin kylän alueella. Kuntaa kaakko-luodesuunnassa halkovan harjujakson yhteydessä on laajoja hiekkakankaita. Pinnanmuodoiltaan Lestijärvi on Etelä-Pohjanmaan lakeuden ja Keski-Suomen mäkimaaston vaihettumisvyöhykettä. Maasto on loivasti kumpuilevaa. Korkeimmat kohoumat Kalliomaa ja Syrinharju kohoavat yli 180 metrin korkeuteen.
Kunnan pinta-alasta 60 prosenttia on suota. Suurimpia on soita ovat muun muassa Karhulammin-, Linjasalmen- ja Jarkonneva. Isoneva määrättiin vuonna 1985 soidensuojelualueeksi, ja Kivineva kuuluu Toholammin ja Reisjärven puolelle ulottuvaan soidensuojelualueeseen. Vapo Oy:n tarkoituksena on ollut aloittaa turpeentuotanto kirkonkylän läheisyydeltä olevalta Teerinevalta. Tuotantoa ei ole kuitenkaan aloitettu kuntalaisten vastustuksen takia.
Lestijärvi on vedenjakajaseutua, josta vedet virtaavat useaan eri vesistöön. Pääosa lukuisista lammista ja järvistä laskee 90 kilometriä pitkän Lestijoen kautta Pohjanlahteen. Kunnan nimikkojärvi Lestijärvi on Keski-Pohjanmaan suurin järvi ja valittiin vuonna 2011 Keski-Pohjanmaan maakuntajärveksi. Järvi on karikkoinen, saarinen ja matala. Muita järviä ovat muun muassa Lehtosenjärvi, josta laskee Lehtosenjoki Lestijärveen, sekä Iso-Lemmistö, Kivestönjärvi ja Valkeinen.
Urheiluseura
Lestijärven Kiisto omisti keskustaajamassa järven rannassa sijainneen paviljonkirakennuksen, joka oli toiminnassa vuosina 1957–2004 tanssi- ja huvittelupaikkana. Paikka tunnettiin 1970-luvulta lähtien nimellä Discoland.
Seurakunnat
Vuoden 2018 aluejaon mukaan Lestijärvellä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat: Seurakunta toimii myös Toholammin kunnan alueella.
Kirkon sisäisistä herätysliikkeistä toimii paikkakunnalla evankelisuus, herännäisyys sekä vanhoillislestadiolaisuus, jolla toimii paikkakunnalla Toholammin ja Lestijärven Rauhanyhdistys. Muita kirkkokuntia edustaa helluntaiherätykseen kuuluva Lestijärven helluntaiseurakunta. Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Lestijärven alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Lestijärven kunnan nykyisellä alueella.
Risakkaat
Risakkaat (Inocybe) on helttasienisuku. Risakkaat ovat yleensä ruskealakkisia ja pienehköjä. Ne ovat yleisiä ja runsaita kesästä loppusyksyyn koko Suomessa. Hyviä kasvupaikkoja ovat muun muassa vanhat, sammaloituneet nurmet.
Eräät risakkaat sisältävät muskariini-nimistä hermomyrkkyä, joka aiheuttaa muun muassa ohi menevää pahoinvointia ja hikoilua. Sienten tiedetään aiheuttaneen ainakin yhden kuolemantapauksen. Risakkaita on vaikea sekoittaa ruokasieniin, mutta lapsia ne voivat houkutella.
Risakkaat ovat herkkiä ympäristön muutoksille, ja kolme niistä onkin luokiteltu erittäin uhanalaisiksi. Esimerkiksi niille sopivat kasvupaikat ovat vähentyneet maatalouden muuttuessa. Jotkut risakkaat ovat olleet riippuvaisia kalkkipölystä ja menestyneet sen tuottajan ollessa lähistöllä, mutta tällaiset luokitellaan pikemminkin satunnaisiksi tulokkaiksi.
Risakkaat voi helpoiten sekoittaa tympösiin (Hebeloma) tai seitikkeihin (Cortinarius).
Lajeja
Risakkaisiin kuuluvia lajeja:
São Paulon Grand Prix 2021
São Paulon Grand Prix 2021 (virallisesti Formula 1 Heineken Grande Prêmio de São Paulo 2021) oli Formula 1 -kauden 19. osakilpailu, joka ajettiin 14. marraskuuta Interlagosin moottoriradalla São Paulossa Brasiliassa.
Vapaat harjoitukset & aika-ajot
Ensimmäisten vapaiden harjoitusten aikana kärkitallit Mercedes ja Red Bull keskittyivät useamman aika-ajokierroksen ajamiseen, koska radalla esiintynyt sade ei aiheuttanut märän kelin olosuhteita ja aika-ajot ajettaisiin jo samana päivänä. Harjoitusten aikana puhetta aiheutti Mercedeksen vauhti aika-ajoja ja sprinttikilpailua varten, koska Lewis Hamiltonin autoon vaihdettiin tallin toimesta uusi voimayksikkö ja tämän myötä Hamilton sai viiden lähtöruudun rangaistuksen osakilpailuun. Hamilton oli ensimmäisten vapaiden harjoitusten nopein ennen Red Bullin Max Verstappenia.
Aika-ajot olivat suurelta osin Mercedeksen ja Red Bullin välistä kaksintaistelua kärkipaikasta, vaikka monet kuljettajat ajoivat aikakierroksensa aikaisessa vaiheessa mahdollisen saderiskin vuoksi. Hamilton ajoi ensimmäiseen lähtöruutuun, mutta hänen suorituksensa hylättiin myöhemmin tuomariston havaittua auton takasiiven olevan sääntöjenvastainen. Myös Verstappenia tutkittiin aika-ajojen jälkeen, koska hän koski Hamiltonin autoon parc fermé -sääntöjen vastaisesti, mutta hän sai tilanteestaan vain rahasakon.
Sprinttikilpailua edeltäneissä toisissa vapaissa harjoituksissa Alpinen Fernando Alonso ajoi nopeita kierroksia pienemmällä polttoainemäärällä, kun muut ajoivat kilpailusimulaatioita. Alonso oli myös harjoitusten nopein ennen Verstappenia.
Sprinttikilpailu
Hamiltonin hylkäys aika-ajoissa antoi Verstappenin lähteä sprinttikilpailuun kärkipaikalta. Verstappenin lähtö epäonnistui vaihteistovian vuoksi, minkä vuoksi hän ajautui avausmutkassa leveäksi ja menetti sijoituksensa Mercedeksen Valtteri Bottakselle ja nousua lähdössä tehneelle Ferrarin Carlos Sainzille. Verstappen ohitti Sainzin pari kierrosta myöhemmin ja yritti kilpailun loppuun asti saavuttaa Bottasta, mutta hän ei päässyt tästä ohi kierrosten loppumisen vuoksi. Kilpailun aikana Alfa Romeo Racingin kuljettajat kolaroivat keskenään, kun Antonio Giovinazzi osui Kimi Räikkösen perään ja Räikkönen pyörähti, mutta tuomaristo ei antanut tilanteesta rangaistusta. Hamilton nousi sprinttikilpailun aikana viimeisestä lähtöruudusta viidenneksi, mitä hän kuvaili työlääksi suoritukseksi ajettuaan varman päälle kilpailukierroksensa ja hän lähti sunnuntain kilpailuun moottorinosien vaihtamisen vuoksi kymmenennestä lähtöruudusta. Sprinttikilpailun voitti Bottas, Verstappen oli toinen ja Sainz kolmas.
Kilpailu
Kilpailun lähdössä Bottas teki ajovirheen ajamalla ensimmäisen mutkan leveäksi, jolloin Verstappen ja Pérez nousivat kaksoisjohtoon. McLarenin Lando Norris nousi Sainzin ohi lähdössä, mutta Sainzin etusiipi rikkoi hänen vasemman takarenkaansa ja Norris putosi sijoituksissa alaspäin sijoittuen kuitenkin kilpailun lopputuloksissa kymmenenneksi. Hamilton nousi nopeasti viidenneksi, kun Bottas päästi hänet ohitseen.
Turva-auto tuli radalle neljännellä kierroksella, koska AlphaTaurin Yuki Tsunoda oli kolaroinut Aston Martinin Lance Strollin kanssa ensimmäisessä mutkassa ja radalle oli jäänyt kolarista hiilikuidun palasia. Uusintalähdössä Haasin Mick Schumacher taisteli Räikköstä vastaan, mutta hän rikkoi etusiipensä osuttuaan Räikkösen autoon. Virtuaalinen turva-auto laitettiin radalle siivoustöiden ajaksi. Uusintalähdössä Hamilton alkoi ottaa Péreziä kiinni ja taisteli tätä vastaan kierroksilla 15 ja 16, kunnes Hamilton onnistui ohittamaan hänet.
Hamilton voitti kilpailun ennen Verstappenia ja Bottas oli kolmas. Hamilton sai kilpailun jälkeen rahasakon, koska hän irrotti turvavyönsä jäähdyttelykierroksella ottaakseen Brasilian lipun katsojien kunniaksi ratavirkailijalta palkintokoroketta varten.
Audi A2
Audi A2 on Audin vuosina 1999–2005 valmistama pieni automalli. Viimeinen A2 valmistui Neckarsulmin tehtaalta kesäkuussa 2005. Audi A2 perustui Audin Al2 konseptiautoon, joka esiteltiin Frankfurtin autonäyttelyssä vuonna 1997. A2:ta suunniteltaessa pyrittiin nykyaikaisiin ja aivan uusiinkin teknisiin ratkaisuihin.
Vuoden 2002 Euro NCAP -kolaritestistä A2 sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Audi A2:n kori oli alumiinia, eikä sen konepelti ollut totuttuun tapaan saranoitu, sillä sitä ei ollut tarkoitus avata kuin huollossa. Rutiinitoimenpiteet, kuten öljymäärän tarkistus ja lasinpesunesteen lisäys hoidettiin pienen tarkastusluukun kautta.
A2:n kalliista hinnasta johtuneet pienet myyntimäärät olivat pettymys Audille ja sitä valmistettiin lopulta vain 175 000 kappaletta. Vertailun vuoksi, vastaavan luokan Mercedes-Benz A-sarjaa on myyty yli 1,6 miljoonaa kappaletta.
Koska A2 oli valmistettu alumiinista, se painoi alle 1 000 kg, ja sen ansiosta se oli ensimmäinen eurooppalainen viisiovinen malli, jonka kulutus alitti 3 l/100 km. Kyseinen malli oli varustettu 1,2 litraisella TDI-dieselmoottorilla. A2 voitti Pohjoismaisen taloudellisuusajokilpailun vuonna 2005 keskimääräisellä 2,62 l/100 km kulutuksellaan.
Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut 2006
thumb|right|400px|Ullevin stadion kisojen aikaan.
Clóvis Frainer
thumb|right|Clóvis Frainer Clóvis Frainer (23. maaliskuuta 1931 – 4. huhtikuuta 2017 Caxias do Sul ) oli brasilialainen roomalaiskatolinen arkkipiispa. Hänet vihki kapusiinien papiksi Alfredo Vicente Scherer 27. maaliskuuta 1955, ja hänet nimitettiin Coximin prelaatiksi 3. tammikuuta 1978. Piispaksi vihkiminen seurasi 9. huhtikuuta. Pääkonsekraattorina toimi Carmine Rocco, jota avustivat Benedito Zorzi ja Antônio Barbosa.
Frainer sai 5. tammikuuta 1985 nimityksen Manausin sekä 22. toukokuuta 1991 Juiz de Foran arkkihiippakunnan arkkipiispaksi, jonka tehtävistä hän erosi 28. marraskuuta 2001.
Antoine Gizenga
Antoine Gizenga (5. lokakuuta 1925 – 24. helmikuuta 2019 ) oli kinshasankongolainen poliitikko, joka oli Kongon demokraattisen tasavallan pääministeri vuosina 2006–2008.
Poliittisella urallaan Gizenga toimi varapääministerinä (1960 ja 1961–1962), pääministerinä (1960–1961) ja lyhyen ajan kilpailevan valtionhallinnon päämiehenä (1961). 21 Afrikan, Aasian ja Itä-Euroopan valtiota tunnusti helmikuussa 1962 hänen kapinallisen hallintonsa, joka piti hallussaan Kongon itäosaa Stanleyvillestä (nykyinen Kisangani) käsin. Hän oli vangittuna tammikuusta 1962 heinäkuuhun 1964 ja uudelleen lokakuusta 1964 marraskuuhun 1965, jonka jälkeen hän eli maanpaossa vuoteen 1992 saakka.
Gizenga oli lumumbalaisen puolueen (Parti Lumumbiste Unifié, PALU) presidenttiehdokas vuoden 2006 vaaleissa, joissa hän sijoittui kolmanneksi ensimmäisellä kierroksella noin 13 prosentin ääniosuudella Joseph Kabilan ja Jean-Pierre Bemban jälkeen. Hän tuki voitokasta Kabilaa vaalien toisella kierroksella. Vastineeksi tuesta Kabila nimitti Gizengan pääministeriksi 30.12.2006. Gizenga asettui ehdolle vuoden 2018 presidentinvaaleissa.
Lindsey Buckingham
Elämä ja ura
Buckingham syntyi Kaliforniassa. Hän harrasti lapsena kahden isoveljensä kanssa uintia. Hän suuntautui pian musiikin alalle, mutta hänen veljensä Greg voitti uinnissa olympiahopeaa Meksikossa 1968. Buckingham alkoi harjoitella kitaransoittoa itsenäisesti ja liittyi 15-vuotiaana paikalliseen folkyhtyeeseen.
Buckingham tapasi opiskeluaikanaan laulaja Stevie Nicksin, joka liittyi Buckinghamin yhtyeeseen The Fritz Rabyne Memorial Bandiin, myöhemmin nimeltään lyhyemmin Fritz. Yhtye menestyi paikallisesti ja toimi lämmittelijänä Santanalle, Jimi Hendrixille ja Janis Joplinille. Se hajosi 1971.
Buckingham ja Nicks jatkoivat yhteistä muusikonuraansa, alkoivat seurustella ja julkaisivat albuminsa Buckingham Nicks vuonna 1973. Sen myynti ei vastannut levy-yhtiön odotuksia, ja Polydor Records purki kaksikon levytyssopimuksen. Mick Fleetwood kuitenkin piti levystä ja otti selville, kuka soitti levyllä kitaraa. Hän pyysi Buckinghamia liittymään yhtyeeseensä Fleetwood Maciin. Buckingham suostui sillä ehdolla, että myös Stevie Nicks otettaisiin jäseneksi. Fleetwood myöntyi ehtoon, ja niin kaksikosta tuli osa yhtyettä.
Buckingham meni vuonna 2000 naimisiin valokuvaaja Kristen Messnerin kanssa. Parilla on kolme lasta, jotka ovat syntyneet 1998, 2000 ja 2004. Buckinghamilla todettiin vuonna 1977 lievä epilepsia.
Sooloalbumit
Buckingham on uransa aikana julkaissut myös sooloalbumeita. Monet hänen singlensä ovat päässeet listoille, esimerkiksi ”Go Insane” nousi vuonna 1984 Yhdysvalloissa listojen neljänneksi.
Binäärioptiot
pienoiskuva|Luento binäärioptioista
Binäärioptiot, tunnetaan myös nimillä digitaaliset optiot tai "kaikki-tai-ei-mitään-optiot" (eng. all-or-nothing-options) ovat sijoittamisen muoto, jossa sijoittaja yritää ennustaa sijoituksen kohteen arvon vaihteluita ennalta määritetyllä aikavälillä. Binäärioptiokauppa tehdään sijoitusalustan kautta internetissä. Binäärioptiot erottuvat perinteisestä sijoittamisestä siten, että sijoittaja ei koskaan omista sijoituksensa kohdetta vaan sijoittaja tekee sopimuksen binäärioptioita tarjoavan alustan kanssa omasta ennustuksessaan kohteen arvon vaihtelussa. Tämä ero mahdollistaa voitollisen sijoituksen myös laskeviin markkinoihin, joka on binäärioptioiden paras etu. Kaupasta ei myöskään synny siirtokuluja tai palvelumaksuja, joten se käy hyvin pienemmillä summilla sijoittamiseen.
Binäärioptiokaupan kohteet
Binäärioptioilla voi sijoittaa useisiin samoihin kohteisiin kuin perinteisen sijoittamisen kautta. Suosituinta binäärioptiokauppa on valuuttamarkkinoilla, mutta binäärioptioita voi sijoittaa myös osakkeisiin, indekseihin ja hyödykkeisiin. Binäärioptiokauppaa voi tehdä myös Pohjoismaisilla pienempien yhtiön osakkeilla, mutta valikoima on vielä pieni.
Binäärioptiot käytännössä
Binäärioptiosijoittaminen tapahtuu käytännössä niin, että sijoittaja tekee alustan kautta sopimuksen, mihin suuntaan hän uskoo kohteen arvon nousevan tai laskevan tietyllä aikavälillä. Aikaväli voi olla aina 60 sekunnista useisiin viikkoihin. Sopimuksen aloitusajankohta määrittää kohteen arvon (strike price) jota vastaan sijoittajan sopimusta verrataan. Aikavälin päätyttyä kohteen aloitusajankohdan arvoa ja aikavälin lopetusajankohdan arvoa verrataan. Jos sijoittajan tekemä ennustus arvon muutoksesta oli oikein, maksetaan sijoittajalle ennalta määritetty voittoprosentti, joka on verrannollinen sijoitettuun summaan.
Kritiikki
Forbesin mukaan optiot ovat vedonlyöntiä, jota usein suosittelevat samat henkilöt jotka ovat mukana online-pokeri busineksessä.
Regulointi
Binäärioptiot ovat osittain säännösteltyjä. sillä jotkin alusta käyttävät binäärioptioiden regulointiin CySEC-lisenssiä (Cyprus Securities and Exchange Commission).
Bo Giertz
Bo Harald Giertz (31. elokuuta 1905 Räpplinge, Öölanti – 12. heinäkuuta 1998 Djursholm) oli Göteborgin hiippakunnan piispa 1949-1970, komministeri (kappalainen) Torpan seurakunnassa Linköpingin hiippakunnassa 1939–1949. Bo Giertzin isä oli kirurgi Knut Giertz.
Nuorena Giertz oli ateisti. Hän opiskeli lääketiedettä Uppsalassa, jossa tutustuminen kristittyihin opiskelijoihin johti siihen, että hänestä tuli kristitty ja hän vaihtoi lääketieteen opinnot teologiaan. Giertz vihittiin papiksi 1934. pienoiskuva|Bo Giertzin piispanvaakuna Giertz oli konservatiivisen ja korkeakirkollisen kristillisyyden taisteluvalmis puhemies. Hän kuului Kyrklig samlingin perustajiin ja oli voimakas naispappeuden vastustaja. Lisäksi hän on kirjoittanut runsaasti kirjoja, joista osaa pidetään alansa klassikkoina. Kyrkans tidning -lehden lukijat äänestivät 2004 hänet 1900-luvun tärkeimmäksi kristilliseksi vaikuttajaksi Ruotsissa. Giertzin teokset tunnetaan hyvin myös Suomessa, jossa niitä on julkaissut etenkin Sley-kirjat Oy.
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2019
Jääpallon vuoden 2019 MM-kilpailut pelattiin Ruotsissa 26. tammikuuta – 2. helmikuuta. Turnaus oli 39. jääpallon MM-turnaus. Turnaukseen osallistui 20 joukkuetta.
Alun perin kisat oli tarkoitus järjestää Venäjällä Irkutskissa, mutta hallin puute lykkäsi Irkutskin kisaisännyyttä. Tämän vuoksi Ruotsi ja Vänersborg saivat kisaisännyyden. Lisäksi Borås, Ale ja Trollhättan toimivat myös kisajärjestäjinä.
Tor Obrestad
Tor Obrestad (12. helmikuuta 1938 Hå, Norja – 25. tammikuuta 2020 Hå, Norja ) oli norjalainen kirjailija. Hänen tuotantonsa on kokeilevaa ja etsivää. Hän kirjoitti runoja, novelleja ja romaaneja, myös puolidokumentaarista proosaa, kuten ''Sauda! Streik!'' (1972).
Nostalgiaa
Nostalgiaa voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Jääpallon maailmanmestaruuskilpailut 2019
Kisat olivat historialliset Ison-Britannian arvokisadebyytin vuoksi. Somalia sai kisapaikan Mongolian vetäydyttyä kisoista. Somalian ilmoittautuminen kisoihin oli myöhästynyt, mutta Mongolian korvaajana he saivat kisapaikan.
Venäjä voitti toisen perättäisen maailmanmestaruuden.
Suomen joukkue
Suomen joukkueen pelaajista suurin osa pelasi Ruotsin pääsarjassa. Vain yksi pelaaja tuli kotoisesta bandyliigasta eli Tommi Hauska. Suomi lähti Vänersborgin miesten jääpallon MM-kisoihin tavoittelemaan menestystä hyvin pitkälti parin viime vuoden aikana muodostuneen rungon ympärille rakennetulla joukkueella. Tämänvuotisessa joukkueessa ensiesiintymisensä MM-tasolla tekivät Elias Gillgren, Kasperi Hirvonen ja Emil Fedorov. Elias vahvisti keskuspuolustusta, Kasperi Hirvonen toi sivutukiosastolle ja Emil Fedorov hyökkäyspäähän leveyttä. Valinnan yhteydessä päävalmentaja Antti Parviainen oli todennut pelaajavalinnoistaan seuraavaa :
Pucallpa
pienoiskuva|Plaza San Martín. Pucallpa on perulainen Amazon-joen ympäristössä sijaitseva satamakaupunki. Vuonna 2007 siellä asui 272 616 henkeä. Kaupunki perustettiin 13. lokakuuta 1888. Pucallpa on tärkeä liikenteen solmukohta sillä Limaan yhdistävä Carretera central päättyy Pucallpaan, josta sademetsäalueen kaupunkeihin kuten Iquitokseen tavarakuljetukset hoidetaan jokilaivoilla.
Stone Love
Stone Love on jamaikalainen sound system, joka aloitti toimintansa vuonna 1972.
Reggae Suomessa
thumb|[[Puppa J & Tasottavat]] Reggae on soinut Suomessa 1970-luvulta lähtien. Suomessa on esitelty reggaeta radio-ohjelmissa (Tero Kasken Roots & Culture, Kompostiradio), painetuissa julkaisuissa (Cool Runnings) sekä jamaikalaisten yhtyeiden esiintymisissä.
Suomalaisten muusikoiden reggaen historia ulottuu niin ikään 1970-luvulle asti. Alle on listattu eri vuosikymmenillä vaikuttaneita suomalaisia reggaeorkesteita ja sound systemejä.
1970-luku
1970-luvulla Suomessa julkaistiin yksittäisiä reggae-kappaleita.
Kirka levytti vuonna 1975 Bob Marleyn "I shot the sheriff" -kappaleen suomeksi nimellä "Taas nousen junaan". Se julkaistiin Tiukka linja -albumilla. Samana vuonna Reijo Karvonen levytti "Elmon parempi reggae" -kappaleen. Mikko Alatalon "Saara" julkaistiin singlenä sekin vielä vuoden 1975 puolella. Donna-yhtye teki vuonna 1976 kappaleen "Muinainen kaunotar", joka oli yhtyeen oma sävellys Kimmo Koskimaan runoon. Se esitettiin Iltatähdessä, ja juontaja Mikko Alatalo kuvasi yhtyeen musiikkia korpireggaeksi tai korpisouliksi. Royals-yhtye levytti albumilleen Spring 76 Johnny Nashin ohjelmistosta lainatun kappaleen "You Can't Go Halfway." Danny julkaisi vuoden 1976 Elämän maku -albumillaan "Reggae, Soul ja Rock'n Roll" -iskelmäkäännöksen brittiläisen Johnny Wakelinin saman nimisestä kappaleesta. Vuonna 1977 Avaruuslintu-yhtye levytti Marleyn "No woman, no cry" -kappaleen Alatalon suomentamana nimellä "Ei itketä ei". Samana vuonna Juice Leskinen levytti "Erggae reggaen" ja Juha Laitila "Punatulkun reggaen".
Ensimmäisiä pelkästään reggaeta soittaneita suomalaisia yhtyeitä oli Makeat Varpaankynnet.
1980-luku
thumb|[[Raappana]]
2000-luku
thumb|[[Salomo (artisti)|Salomo]] 2000-luvun alussa perustettiin uusia kokoonpanoja, ja reggae toi itsensä tietoisuuteen pitkälti Soul Captain Bandin ensilevyn Jokaiselle Tulta saaman radiosoiton ja hyvän myynnin ansiosta. Erityisen tunnetuksi tuli Soul Captain Bandin kappale "Taistelun arvoinen", jota soitettiin Radiomafiassa tehosoitossa vuonna 2001. Muita vuosituhannen alun yhtyeitä olivat mm. Dashing Waves sekä Jatavi.
Koivukylän rautatieasema
Asemalla pysähtyvät junat
pienoiskuva|Asemalaituri
Råckstaån
pienoiskuva|Yläreunassa laskee Råckstaån Mälareniin Gripsholmfjärdeniin Marielundissa. Råckstaån tai myös Råcksta å on Ruotsissa Södermanlandin läänissä Strängnäsin kunnassa virtaava 8 kilometriä pitkä joki, joka kuuluu Råckstaånin valuma-alueessa sen 40 kilometriä pitkään pääuomaan. Råckstaån laskee Mälarenin Gripsholmsvikeniin Marielundissa Strängnäsin kunnassa.
Joen kulku
Joki alkaa Visnarenin pohjoisrannasta, jossa on jo Åkers styckebrukin taajama- ja teollisuusaluetta. Järven vedenpinta on 10 metriä mpy. ja aivan joen niskalla Forsan kohdalla sijaitsee pato, josta vesi putoaa metrin verran. Siitä on vielä kaksi kilometriä matkaa Åkers Krutbrukiin, jossa on Forsan patoakin korkeampi pato. Se pitää joessa vedenkorkeutta 9 metrin korkeudella ja tämä aiheuttaa ilmeisesti jokilaaksossa voimakasta soistumista. Padon jälkeen on joen vedenpinta enää 6 metriä ja 100 metrin päässä padosta enää 2 metriä mpy. Kun joki on virrannut 2,5 kilometriä pohjoiseen, se tekee mutkan kohti kaakkoa. Täällä yhtyy jokeen luoteesta tuleva Löta å. Jokilaakso on koko loppumatkaltaan soistunut 100–600 metrin leveydeltä, joka johtunee Mälarenin vedenpinnan korkeudesta. Joki kääntyy lopuksi Bond Krokenissa kohti koillista. Krokenissa on joessa kaksi voimakkaasti ruohottunutta suvantoa, joiden välissä jokeen yhtyy etelästä virtaava Laketorpsån. Joki alittaa tämän jälkeen eurooppatien E20 ja levenee lahtimaiseksi vesialueeksi. Lahden suulla sijainnut entinen saari Stora Skallaholmen on yhdistetty mantereeseen vanhalla rautatiepenkereellä. Södertäljen ja Eskilstunan välinen rataverkon osuus ylittä joen eurooppatien vierellä. Nykyinen joensuun lahtimainen suvanto laskee Marielundsfjärdeniin alle 20 metriä leveästä aukosta Marielundin taajamassa.
Vesivoimalaitoksia
Joessa sijaitsee pieni yksityinen Bergan vesivoimalaitos, jonka omistaa AB Berga Säteri. Voimalan kapasiteetti on 0,1 megawattia ja sen vuosituotanto on 0,4 gigawattia.
Yleistä
Joen valuma-alue sijaitsee neljän kunnan eli Strängnäsin, Flenin, Gnestan ja Eskilstunan alueilla. Valuma-alueella asuu kiinteästi 4 600 asukasta, josta 3 000 asuu taajamissa.
Valuma-alueen maaperän yleisimmät maalajit ovat moreeni (36,3 %), turve (8,5 %), kalliomaa (20,3 %), hiekka ja sora (4,0 %), multamaa (8,7 %), savimaa (12,6 %) ja jäätikköjokijäänteet (3,8 %). Alueen maankäyttöä esittävät maiden käyttöluokitukset, joiden mukaan alueella on metsämaita (69,6 %), soita ja kosteikkoja (3,2 %), viljelymaita (13,1 %), taajamia ja pinnoitettuja alueita (2,0 %) sekä joutomaita (7,0 %). Näiden lisäksi on 5,2 % vesistöjä.
Valuma-alueella sijaitsee 17 patoa ja kuusi kuivatus- tai järvenlaskuyhtiötä. Esimerkiksi Flättsjö ja Träskaten ovat laskettuja järviä.
Sivu-uomia
Joki muodostaa vain valuma-alueensa alajuoksun. Valauma-alueen vesistöreitti eli pääuoma kerää itseensä monien eri haarojen kautta lisää vettä. Alla on lueteltu merkittävimmät sivu-uomat. Taulukon tietojen lähteet on merkitty oikeaan sarakkeeseen ja lähteiden selitykset löytyvät taulukon alta. Lähteet: 1 = 2 = tieto saatu SMHI:n verkkopalvelusta etsimällä sieltä joen tiedot (lähde 1), 3 = tieto saatu SMHI:n karttatietopalvelusta (lähde Modeldata ), 4 = mitattu kartasta (ei tarkka arvo)