cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vasili Mišin
Elämä ja ura
Mišin oli vielä opiskeluikäinen Stalinin puhdistusten iskiessä vuonna 1937 moniin muihin raketti-insinööreihin. Valmistuttuaanhän toimi Neuvostoliiton aseteollisuudessa rakettitekniikan parissa toisen maailmansodan aikana. Mišin oli ensimmäisten joukossa tutkimassa Saksan V2-ohjuksia sodan loputtua. Tällöin hän toimi suoraan Sergei Koroljovin alaisuudessa yhtenä R-7-ohjuksen, Sputnikin ja Vostok-aluksen pääsuunnittelijoista.
Mišinistä tuli OKB-1:n johtaja, kun Koroljov kuoli äkillisesti vuonna 1966. Hän joutui johtamaan Neuvostoliiton miehitettyä kuulentoa varten suunniteltavan N1-raketin kehitystyötä. Tämä hanke, 5- tai 6-vaiheinen kantoraketti, jossa oli satoja rakettimoottoreita, perustui yleensä väärään ajatukseen, että kantoraketin nostokykyä voi kasvattaa samalla teknologialla skaalaamalla laitetta suuremmaksi. Kaksi koelaukaisua tai muuta testiä laukaisualustalla päätyi räjähdyksiin 1960–1970-lukujen vaihteessa. Eräs syy oli, ettei Mišinillä ollut samanlaista kykyä vaatia ja saada lisärahoitusta suurhankkeelle. Hän ei myöskään ollut intuitiivinen insinöörijohtaja, joka löytää oikean kehityssuunnan rajallisen tiedon varassakin.
Valentin Gluško syrjäytti Mišinin vuonna 1974, jonka jälkeen hän siirtyi opettajaksi ja tutkijaksi toimien Moskovan ilmailuinstituutin rakettiosaston johtajana.
Vasili Mišin sai Neuvostoliiton sankari -kunniamerkin työstään avaruusohjelman hyväksi.
Saukonpaasi
pienoiskuva|Asuinrakennuksia Saukonpaadessa pienoiskuva|Kaislikkoistutuksia Saukonpaadenrannassa Saukonpaasi on rakenteilla oleva ja pääosin valmistunut asuinalue Helsingin Jätkäsaaressa, Länsisataman kaupunginosassa. Se on rakennettu Ruoholahdenkanavan eteläpuolen asuinkortteleiden jatkeeksi. Saukonpaaden etelärajoina ovat Saukontori ja Saukonlaiturin satama-allas.
Suvanto (kylä)
thumb|Suvanto sijaitsee Kitisen varrella Suvanto on noin kolmenkymmenen asukkaan kylä Kemijokeen laskevan Kitisen varressa Pelkosenniemen kunnassa, noin 11 kilometriä sen kirkonkylästä luoteeseen. Suvanto on yksi harvoja Lapin kyliä, joita saksalaiset eivät polttaneet Lapin sodassa, ja sen kulttuurihistoriallisesti arvokas rakennuskanta onkin Museoviraston suojeluksessa. Suvanto valittiin Lapin kauneimmaksi kyläksi vuonna 1987, ja vuonna 1991 sille myönnettiin Europa Nostra -palkinto tunnustuksena ainutlaatuisen kulttuuri- ja rakennusympäristön säilyttämisestä ja sen eteen tehdystä arvokkaasta työstä.
Aiheesta muualla
67.15139°N, 27.27917°W
Karen Armstrong
pienoiskuva|Karen Armstrong vuonna 2016. Karen Armstrong (s. 14. marraskuuta 1944 Worcestershire, Englanti) on englantilainen tietokirjailija, joka kirjoittanut islamista, juutalaisuudesta, kristinuskosta ja buddhalaisuudesta. Armstrong oli vuodet 1962–1968 nunna Society of the Holy Child Jesus -yhteisössä. Tämän jälkeen hän suoritti korkeakouluopintoja Oxfordissa St Anne's Collegessa pääaineenaan englanti. Valmistuttuaan hän jatkoi tohtoriopinnoilla keskittyen Alfred Tennysonin tuotantoon. Hänen väitöskirjansa kuitenkin hylättiin, ja lopulta hän jätti yliopiston saamatta tohtoriopintoja päätökseen.
Armstrong kuvailee teoksessaan Through the Narrow Gate (1982) elämänsä rajoittuneisuutta luostarissa. Vuonna 1984 häntä pyydettiin tekemään dokumenttielokuva apostoli Paavalista. Dokumentin myötä hänen kiinnostuksensa uskontoa kohtaan heräsi uudelleen. Hänestä tuli pian merkittävä ja arvostettu tietokirjailija, jonka suurimpana kiinnostuksen kohteena olivat monoteistiset uskonnot.
Näkemykset islamista
Armstrong on kirjoittanut useita kirjoja ja artikkeleita islamista. Marokkolaisen filosofian professori Ahmed Bouaoudin mukaan kaikkien Armstrongin kirjojen päätarkoituksena on torjua väite, että Muhammed olisi ollut terroristi tai väkivallan kannattaja.
Armstrong katsoo, että ennen vuotta 1950 kukaan huomattava muslimiajattelija ei ollut tehnyt pyhästä sodasta keskeistä asiaa islamissa. Hän katsoo, että kesiajan islamilaisessa Espanjassa kolme abrahamilaista uskontoa elivät ainutlaatuisessa harmoniassa, ja kalifi Umar vuonna 638 kehotti juutalaisia palaamaan valloitettuun Jerusalemiin. Sillä sekunnilla, kun vihollinen suostuu rauhaan, muslimit Koraanin mukaan jättävät aseensa ja hyväksyvät mitkä tahansa rauhanehdot, olkoot kuinka epäedulliset tahansa. Armstrongin mukaan Muhammedin avioliitoissa ei ollut mitään epäeettistä. Koraanin mukaan Muhammed ei tehnyt ihmeitä. Muhammed vaati kaikkien uskonnollisten ryhmien tasa-arvoisuutta, eikä sodankäyntikään saanut rikkoa oikeudenmukaisuuden ja kunnioituksen periaatteita. Armstrong yhtyy Tariq Ramadanin näkemykseen, että Koraanin sana jihad piti oikeammin kääntää sanalla "yrittää", eli muslimien tuli vastustaa itsekkäiden tahojen valheita ja terroria; heidän piti olla kärsivällisiä. Suurinta jihadia oli siksi sydänten jihad itsekkyyttä vastaan''. Myös'' Armstrongin mukaan Koraani opettaa, että vaikka sodankäyntiä tulee välttää aina kun mahdollista, se on joskus eettisesti välttämätöntä vastauksena ekspansionismiin ja sortoon. Muhammed ei ollut hyökkäilevä sodanlietsoja vaan korosti aina ystävällisyyttä, suvaitsevaisuutta ja armoa.
Tell Leilan
Tell Leilan (Shekhna, Shehna) oli vanhan ajan jo raunioitunut kaupunki Luoteis-Syyriassa. Se sijaitsi hedelmällisellä alueella Khabur-joen altaassa. Paikka hylättiin noin 2140 eaa, jolloin oli pitkä, paha kuivuus. Vanhan-Assyrian ajan valloittajakuningas Shamshi-Adad I 1813–1781 eaa. teki siitä pääkaupunkinsa.
Ace Eli and Rodger of the Skies
Ace Eli and Rodger of the Skies on yhdysvaltalainen seikkailukomedia vuodelta 1973. Elokuva kertoo stunttilentäjästä (Cliff Robertson), joka kiertää Yhdysvaltoja nuoren poikansa (Eric Shea) kanssa 1920-luvulla. Elokuvan tarinan laati alun perin Steven Spielberg.
Taustat
Steven Spielberg oli kehitellyt tarinan lentäjästä, jolla on nuori poika, yhdistellen häntä kiinnostavia aiheita: lentokoneet, lentäminen ja vanhemman vastuu. Spielberg myi tarinan 20th Century Foxille aikoen ohjata elokuvan itse, mutta sen ostaneet henkilöt lähtivät studiolta ja uusi johtaja antoi tarinan työstettäväksi toiselle kirjoittajalle ja eri ohjaajalle.
Tell Leilan
Historia
Tell Leilan oli muinainen Sekhnan kaupunki Khabur-joen altaassa Syyriassa. Täällä ilmastonmuutokset vaikuttivat sivilisaation syntyyn ja nousuun. Paikka perustettiin joskus 5000 eaa. Ubaidin ja Urukin vaikutus levittäytyi tännekin. Noin 2900 eaa. alueella oli pieniä viljelyskyliä. Mutta suunnilleen 2600 eaa. kylän asukasluku kuusinkertaistui äkkiä ja siitä tuli säännöllisesti suunniteltu keskus. Noin 2300 eaa. kaupunki oli yksi Haburin tasangon suurimmista ja alaltaan 100 ha. Näihin aikoihin akkadilaiset valtasivat kaupungin raa'asti hyökkäämällä läheisestä Tell Brakin linnoituksesta. Akkadilaiset tuhosivat lähiseudun kylät ja panivat virkamiehet valvomaan viljelyä, ja linnoittivat kaupungin.
Ace Eli and Rodger of the Skies
Juoni
1920-luvun alkuvuosien Kansasissa Eli-niminen lentäjä ja hänen 11-vuotias poikansa Rodger lähtevät lentäen matkaan ympäri maata ja kohtaavat lukuisia seikkailuja. Vaikka Elillä on monia romansseja, hän ei hyväksy vakituisia suhteita, ja Rodger kaipaa kuollutta äitiään.
Tell Leilan
Historia
Tell Leilan hylättiin noin 2140 eaa. jopa maan madot tappaneen kuivuuden takia. Kuivuus liittyi Pohjois-Atlantin termohaliinikierron hidastumiseen, joka johtui ehkä suuresta tulivuorenpurkeuksesta .Kuivuus muutti pellot tomuksi. Kuivuus oli pahin noin 2055–2043 +-33 vuotta eaa. Anatolian vuosirenkaista päätellen. Asutus palasi noin 1900 eaa.
Nimi Šubat-Enlil tarkoittaa Enlil-jumalan asuntoa. Shamshi-Adadin aikoina kaupungin ala oli ainakin 90 ha ja asukkaita ehkä jopa 20 000. Kaupunki menetti mahtinsa, kun Babylonian kuningas Samsu-Iluna ryösti sen 1726. Siitä tuli myöhemmin Mitannin hurrilainen provinssin pääkaupunki.
Rollerball (vuoden 1975 elokuva)
Rollerball on vuonna 1975 ensi-iltansa saanut scifi-/toimintaelokuva, jonka ohjasi Norman Jewison. Elokuvan pääosassa esiintyy James Caan.
Juoni
Elokuva sijoittuu lähitulevaisuuteen, jolloin sotia ei enää ole ja suuryhtiöt omistavat valtiot. Urheilulajejakin on vain yksi olemassa, kuulapallo. Tämä väkivaltainen laji on sekoitus amerikkalaista jalkapalloa, motocrossia ja jääkiekkoa. Elokuva kertoo Jonathan E:stä, joka pelaa ammatikseen kuulapalloa, mutta lopettaminen on jo lähellä sillä ikä alkaa jo painaa. Yhtiön johto painostaa jo Jonathania lopettamaan, mutta hänellä on yksi unelma: mestaruus.
Arvioita
Video-oppaassa vuodelta 1994 Esko Rautakorpi pitää Rollerballia tyylikkäästi toteutettuna mutta ylipitkänä elokuvana, jonka yhteiskunnallinen sanoma ei jaksa kantaa. Hän antaa sille kolme tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”hyvä”.
Yhtiövastike
Yhtiövastike on asunto-osakeyhtiölle maksettava maksu, jota osakkeenomistaja on velvollinen maksamaan yhtiön menojen kattamiseksi. Samassa yhtiössä voi olla useita erilaisia yhtiövastikkeita. Niiden perusteista määrätään yhtiöjärjestyksessä. Yhtiövastikkeiden lisäksi asunto-osakeyhtiö voi periä myös käyttökorvauksia.
Vastikkeen käyttö
Yhtiövastikkeella voidaan kattaa taloyhtiön menot, jotka aiheutuvat seuraavan luettelon mukaisista asioista: Osakkeenomistajat voidaan enemmistöpäätöksellä velvoittaa kattamaan tässä mainitut menot ja lisäksi yhtiöjärjestyksessä mahdollisesti määrätyt menot mutta ei muita. Jos yhtiöjärjestyksessä ei ole sellaisia määräyksiä, yhtiövastiketta ei saa käyttää muihin tarkoituksiin.
Osakkaat voivat vapaaehtoisesti sopia maksavansa muitakin menoja. Tällaiset yhtiöjärjestyksestä poikkeavat maksuvelvollisuudet eivät kuitenkaan automaattisesti siirry uudelle osakkeenomistajalle.
Vastikkeen peruste ja suuruus
Vastikkeen maksuperusteesta on määrättävä yhtiöjärjestyksessä. Perusteena voi olla esimerkiksi huoneiston pinta-ala, jyvitetty pinta-ala tai osakkeiden lukumäärä. Muita perusteita ovat huoneistossa asuvien tai sitä käyttävien henkilöiden lukumäärä tai veden, sähkön, lämmön tai muun hyödykkeen todellinen tai luotettavasti arvioitavissa oleva kulutus, mikäli yhtiössä on päätetty periä tällaisista hyödykkeistä nimenomaista vastiketta.
Kaikilla huoneistotyypeillä vastikeperuste ei välttämättä ole sama. Yhtiövastikkeet on mahdollista jyvittää yhtiöjärjestyksessä erisuuruisiksi. Esimerkiksi liikehuoneistoilta saatetaan periä korkeampi vastike kuin asuinhuoneistoilta tai autotalliosakkeilta pienempi.
Yhtiöjärjestyksestä riippuu, kuka päättää vastikkeen suuruudesta suhteessa vastikeperusteeseen (esimerkiksi 3,50 € neliömetriltä kuukaudessa). Yleensä vastikkeesta päätetään yhtiökokouksessa. Yhtiökokous voi halutessaan valtuuttaa hallituksen perimään ylimääräisen hoitovastikkeen. Ylimääräinen vastike voidaan valtuuttaa perittäväksi esimerkiksi yhdeltä tai kahdelta kuulta. Syynä voi olla se, että yhtiölle on aiheutunut esimerkiksi yllättäviä korjauskuluja.
Erilaiset yhtiövastikkeet
Yhtiövastikkeita voi olla useita erilaisia eri tarkoituksiin. Erilaiset yhtiövastikkeet määrätään yhtiöjärjestyksessä. Yhtiövastikkeet jakautuvat hoito-, pääoma- ja erillisvastikkeisiin.
Hoitovastike
Hoitovastike kattaa yhtiön ylläpito- ja hoitomenot.
Pääomavastike eli rahoitusvastike
Pääomavastikkeella katetaan pitkävaikutteiset menot, jotka aiheutuvat kiinteistön ja rakennuksen hankinnasta, rakentamisesta, peruskorjauksesta ja uudistuksesta. Yhtiöjärjestyksessä voidaan määrätä käytöstä myös toisin. Pääomavastike perustuu siihen, että osakkailla on yhtiöjärjestyksen mukaan oikeus maksaa lainaosuutensa kerralla pois yhtiön pitkäaikaisista lainoista.
Yhtiöjärjestyksessä ei välttämättä mainita sanaa pääomavastike. Jos yhtiöjärjestyksessä annetaan osakkeenomistajille mahdollisuus antaa maksaa osuutensa tiettyihin menoihin kuten lainoihin, kyseessä on pääomavastike. Se, mitä lainoja maksumahdollisuus koskee, riippuu yhtiöjärjestyksestä. Yhtiöjärjestys saattaa rajoittaa pääomavastikkeen käytön esimerkiksi pelkästään rakennusaikaisiin lainoihin sen sijaan, että sillä rahoitettaisiin myös korjausrakentamiseen otettuja lainoja.
Hoito- ja pääomavastikkeella voi olla eri maksuperuste. Tämä käy ilmi yhtiöjärjestyksestä. Monissa yhtiöissä hoitovastike peritään pinta-alan mukaan ja pääomavastike osakkeiden lukumäärän mukaan.
Pääomavastiketta käytetään taloyhtiön ottamien lainojen korkokuluihin ja lyhennyksiin. Yleensä yhtiöjärjestys tai yhtiökokouksen päätös lainasta antaa osakkaalle mahdollisuuden lunastaa oma osuutensa lainasta pois kertamaksulla, yleensä kuitenkin ilman lisäkuluja vain hallituksen määrääminä aikoina, jotka ovat yleensä lainan eräpäiviä. Yhtiökokouksen erillisellä päätöksellä voidaan kerätä myös korjausvastiketta tulevien peruskorjausten rahoitusta varten.
Erillisvastikkeet
Yhtiöjärjestyksen niin määrätessä voidaan osakkailta periä yhtiövastike, joka perustuu jonkin hyödykkeen kulutukseen. Tällaisia vastikkeita ovat esimerkiksi vesivastike, laajakaistavastike, hissivastike, arvonlisäverovastike ja rakennuskohtainen korjausvastike. Vastikkeen perusteena oleva kulutus voi olla todellinen tai arvioitu. Perusteena voi olla esimerkiksi huoneiston asukkaiden lukumäärä.
Tyypillisin erillisvastike on vesivastike. Kyseessä on vastike, vaikka yhtiöjärjestyksissä tavallisesti käytetäänkin sanaa vesimaksu.
Jos yhtiössä on erilaisia huoneistoja, voi olla tarkoituksenmukaista periä erillinen vastike huoneistoilta, jotka selvästi aiheuttavat tietyt kustannukset. Esimerkki tästä on liikehuoneisto, jolle määrätään erillinen jätehuoltovastike, koska liiketila tuottaa enemmän jätteitä kuin muut huoneistot.
Käyttökorvaukset
Yhtiövastikkeen lisäksi yhtiö voi periä erillisiä käyttökorvauksia. Tällaisia voivat olla esimerkiksi autopaikkavuokra, saunamaksu tai pesutupamaksu. Käyttökorvauksista ei ole välttämätön mainita yhtiöjärjestyksessä.
Käyttökorvaukset eivät ole yhtiövastikkeita. Jos käyttökorvaus jää asukkaalta maksamatta, yhtiö ei voi ottaa huoneistoa hallintaan maksamattomien käyttökorvausten takia. Vastuu käyttökorvauksen maksamisesta voi olla asukkaalla eikä siten vuokra-asunnon tapauksessa välttämättä osakkeenomistajalla. Vastuu maksamattomista käyttökorvauksista ei myöskään siirry vanhalta osakkeenomistajalta uudelle osakkeenomistajalle niin kuin yhtiövastikkeen tapauksessa siirtyy. Jos käyttökorvaukset halutaan periä yhtiövastikkeina, siitä on otettava erillinen määräys yhtiöjärjestykseen.
Maksuvelvollisuus
Uusi omistaja on velvollinen maksamaan aiemman osakkaan laiminlyömät vastikkeet. Velvollisuus on korkeintaan kuuden kuukauden vastikkeiden määrä. Velvollisuus ei koske laiminlyötyjä käyttökorvauksia, jolloin siitä ole erillistä määräystä yhtiöjärjestyksessä.
Yhtiövastikkeesta ei voi vapautua sillä perusteella, ettei käytä huoneistoa.
Vallitseva tulkinta yhtiövastikkeen oikeudellisesta luonteesta on, että vastike on osakeomistuksen perusteella osakkaalle määräytyvä velvollisuus osallistua yhtiön tarkoituksen kannalta tarpeellisten menojen kattamiseen. Tämän tulkinnan mukaan vastike ei ole korvausta huoneiston käytöstä eikä liity huoneiston hallintaan. On kuitenkin esitetty myös toisenlaisia tulkintoja, että vastike olisi korvaus huoneiston hallintaoikeudesta tai jopa verrattavissa vuokraan.
Jos yhtiö perii yhtiövastiketta, josta ei ole määrätty yhtiöjärjestyksessä, sitä ei tarvitse maksaa. Esimerkiksi jos yhtiöjärjestyksessä ei ole määräystä lämminvesimaksusta, vaikka yhtiö on aina perinyt sellaisen, osakkaalla ei ole maksuvelvollisuutta ja hän voi vedota asiassa yhtiöjärjestykseen. Yhtiöjärjestykseen perustumattoman maksun periminen on mahdollista, jos kaikki osakkeenomistajat suostuvat maksuun, mutta jos yksikin kieltäytyy, menettelyä on muutettava.
Jos huoneiston käyttö on estynyt esimerkiksi vahingoittumisen tai tuhoutumisen vuoksi, osakkaalla voi olla oikeus vastikkeen alentamiseen. Osakkaan oma käsitys huonosta kunnosta ei riitä, vaan käytön estyminen on määritettävä esimerkiksi asiantuntijan toteaman asumiskelvottomuuden perusteella.
Tilastotietoja
Kerrostaloasunnon kuukausittainen hoitovastike oli Suomessa keskimäärin 4,13 € huoneistoneliötä kohti vuonna 2021. Rivitaloasunnossa vastaava luku oli 3,24 €.
Suurimmat kulut olivat korjaus- ja lämmityskulut. Kummankin osuus oli noin viidennes hoitokuluista.
Hilkka Koskiluoma
Hilkka Lilli Hillervo Koskiluoma, o. s. Puupponen (16. tammikuuta 1907 Kuopio – 5. toukokuuta 1985 Helsinki) oli suomalainen filosofian maisteri, opettaja ja kääntäjä.
Hilkka Koskiluoman vanhemmat olivat rehtori Antti Erkki Puupponen (1873–1934) ja Ida Olivia Eriksson (1873–1953). Hän oli naimisissa vuodesta 1931 Yleisradion ohjelmajohtajana toimineen Jussi Koskiluoman kanssa.
Koskiluoma oli ruotsin ja saksan kielen opettajana Helsingin Uudessa yhteiskoulussa 1937–1972.
Kaarina Turunen
pienoiskuva|Kaarina Turunen ja [[Ola Johansson (näyttelijä)|Ola Johansson Lahden kaupunginteatterissa 1972.]] Liisa Kaarina Turunen (s. 28. syyskuuta 1943 Pielisjärvi) on suomalainen näyttelijä. Hän työskenteli Lahden kaupunginteatterin riveissä lähes puoli vuosisataa.
Ura
Kaarina Turunen aloitti Lahden kaupunginteatterin näyttelijänä vuonna 1963. Kiinnitystä kesti aina vuoteen 2011, jolloin hän jäi eläkkeelle. Turusen näyttämötaiteellisia tehtäviä olivat muun muassa Ellen Salpakari Väinö Linnan tekstiin perustuvassa näytelmässä Täällä Pohjantähden alla ja kohtalokas Malviina Hella Wuolijoen teoksessa Niskavuoren nuori emäntä. Edelleen Turunen tulkitsi nimiosan komediassa Shirley Valentine ja Gina Ekdalin osan Henrik Ibsenin klassikkonäytelmässä Villisorsa. Turusen jäähyväisnäytelmä oli Kalenteritytöt.
Eläkkeellä ollessaan Turunen on näytellyt muun muassa Miikkulan kesäteatterin näytelmässä Onnenmaa, joka perustuu Markku Pölösen tangoelokuvaan Onnen maa.
Kaarina Turunen on ollut mukana myös erinäisissä televisiotuotannoissa. Vuosina 1978–1981 hän näytteli Karin Hansenia MTV3:n draamasarjassa Rauhanranta 12. Draamasarjassa Tuliportaat (Yle TV1, 1998) hän tulkitsi Ria af Näfverhornin roolin ja sarjassa Karjalan kunnailla (Yle TV2, 2007–2009) hän näytteli Helinä Koskista. Turunen on näytellyt myös elokuvassa Lieksa! (2007).
Yksityiselämä
Turusen vanhemmat ovat autoilija Matti Turunen ja ompelija Tyyne Kortelainen. Hän avioitui juontaja Reijo Salmisen kanssa 1965. Heillä on kaksi lasta: näyttelijä Eppu Salminen (oik. Jarmo Juhani Salminen, s. 1965) ja stand up -koomikko Krisse Salminen (oik. Heidi Kristiina Salminen, s. 1976). Eppu Salmisen poika on näyttelijä Roope Salminen.
Gundam
Gundam-sarja on tuoteperhe, joka keskittyy japanilaisen mecha-animaatiosarja Kidō senshi Gundamin sekä sen lukuisten jatko- ja sivuosien ympärille. Sen teoksia yhdistää robottiteeman ohella nimeen kuuluva sana ”Gundam”.
Kidō senshi Gundamin juonena ei ollut mustavalkoinen hyvien sankareiden ja pahojen valloitusjoukkojen välinen taistelu, vaan ihmiskunnan sisäinen sota. Sarjassa esiintyneitä robotteja kutsuttiin tarinassa mobile suiteiksi, ja niitä käytettiin yhtenä sodan aseista.
Tällainen robottikuvaus osoittautui suosituksi verrattain vanhan ikäryhmän keskuudessa ja vaikutti suuresti koko genreen. Gundam loikin uudenlaisen mecha-alagenren real robot, jossa mechat käyttävät teknologisia aseita. Aiemmissa mechoissa oli yliluonnollisia ominaisuuksia, ja tämänlaiset mechat saivat sittemmin alagenre-luokituksen super robot.
Gundam-sarja ei koostu vain Kidō senshi Gundamin suorista jatko-osista, vaan jatkuvalla tahdilla on julkaistu myös kokonaan eri maailmoihin sijoittuvia johdannaisteoksia. Tv-animaatioiden ohella sarjaan kuuluu myös elokuvia, OVA-videoita, sarjakuvia, romaaneja ja videopelejä.
Suuren osan Gundamin maailmasta ja teemoista loi ensimmäisen osan ohjannut Yoshiyuki Tomino, mutta sarjan teoksia ovat tuottaneet ja ohjanneet myös lukuisat muut henkilöt.
Juoni ja maailma
Gundam-sarja jakautuu tapahtumamaailmojensa (jatkumoidensa) perusteella useiksi alisarjoiksi, mutta yleisesti niiden maailmoissa ihmiskunta on muuttanut asumaan avaruussiirtokuntiin ja käy sotaa ihmismuotoisilla mobile suiteilla. Gundamin tapahtumat sijoittuvat pääasiassa Kuun kiertoradan sisäpuolelle, ja kaukaisimmillaan vain Jupiteriin asti.
Bunkyō
Bunkyōssa on asunut Meiji-kaudelta lähtien kirjailijoita, kuten Natsume Sōseki, älymystöä ja poliitikkoja. Alueen tärkeitä maamerkkejä ovat Tokyo Dome -stadion, judon keskus Kōdōkan ja Tokion yliopisto. Myös yksi Tōyō-yliopiston kampuksista sijaitsee alueella.
Gundam
Juoni ja maailma
Maailmaa hallitsee yleensä valtaisa keskushallitus, mutta rauhaa ei onnistuta ylläpitämään, vaan useat aseelliset ryhmittymät nousevat vastarintaan hallitusta vastaan. Useissa sarjoissa esiintyy armeija, jonka sääntöjä ja mobile suit -taisteluita sarjassa kuvataan.
Bunkyō
Aluejako
Bunkyōn erillisalueella on 19 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 69 osa-alueeseen. Yhteen kaupunginosaan kuuluu kahdesta seitsemään osa-aluetta. Laajemmin Bunkyōn voidaan katsoa koostuvan entisen Tokion kaupungin Hongōn ja Koishikawan suuralueita vastaavista alueista.
Gundam
Juoni ja maailma
Useissa tv-sarjoissa lapset joutuvat sodan pyörteisiin ja ajautuvat vääjäämättä taisteluihin mobile suiteilla. Tämän vuoksi päähenkilö joutuu armeijan alaisuuteen.
Sarjan kehitys
Kidō senshi Gundamin alkoi yhtenä vuoden mittaisiksi suunnitelluista robotti-animaatioista. Vaikka sarjaa näytettiin lapsille sopivaan lähetysaikaan, sen realismi osoittautui suosituksi nuorison keskuudessa. Sarjan oheistuotelelujen myynti ei kuitenkaan sujunut odotetusti, minkä vuoksi sarja lopetettiin aiemmin kuin alun perin oli suunniteltu.
Tähtiritarien suosion myötä lisääntyneiden animefanien keskuudessa Kidō senshi Gundamin maine kuitenkin levisi televisiolähetyksen päätyttyä. Uusintakierroksen jälkeen sarjan tapahtumat koottiin kolmeksi elokuvaksi. Näiden myötä Gundamin suosio kasvoi räjähdysmäisesti.
Gundam-pienoismallien, ”Gunplan”, ensimmäisen sukupolven ”1:144-Gundam” pienoismallit saapuivat myyntiin puoli vuotta ensimmäisen lähetyksen päättymisen jälkeen ja kävivät alusta alkaen hyvin kaupaksi. Sen jälkeen Gundam-tuotteiden valikoima kasvoi, ja Gundam-harrastajien kirjo levisi ala-astelaisista nuoriin asti. Myyntiin saapui myös elokuvassa esiintymättömiä MSV-malleja, jotka myös osoittautuivat suosituiksi.
Eri mecha-animaatioita yhdistävässä Super robot taisen -pelisarjassa Gundam-hahmot ja robotit ovat myös keskeisessä roolissa.
SD Gundam
Varsinaiset Gundam-sarjan teokset ovat vakavahenkisiä tarinoita, mutta SD Gundam esittää Gundam-hahmot ja -robotit koomisessa valossa. Sarjan tarinat on suunnattu keskimäärin ala-astelaisille. Sarjan ensimmäinen animaatio julkaistiin yhdessä Gyakushū no Char -elokuvan kanssa, ja sen jälkeen brandi on laajentunut pienoismalleihin, peleihin ynnä muihin medioihin. 1980-luvulla syntyneistä Gundam-faneista monet tutustuivat Gundamiin juuri SD Gundamin kautta.
SD Gundamin hahmoja ja maailmaa pidetään yleisesti täysin erillisenä varsinaisesta Gundamista. Super robot taisenissa varsinaisen Gundamin juonta kerrotaan SD-hahmoilla, mikä voi aiheuttaa sekaannusta. Syynä pidetään graafisia rajoituksia ja tekijänoikeussyitä.
Tv-lähetykset
Sarjat Kidō senshi Gundamista Kidō shin seiki Gundam X:ään lähetetiin Tv Asahin kontrolloimissa televisioverkoissa. Sarjat Kidō senshi Gundam ZZ:aan asti tuotti All-Nippon News Network -ketjuun kuuluva Nagoya terebi, ja Kidō senshi V Gundamista eteenpäin tuotannon hoiti ketjun avainasema Tv Asahi.
Myöhemmistä Gundam-sarjoista ∀ Gundamin tuotti Fuji terebin FNS-ketju ja Kidō senshi Gundam Seedin, Kidō senshi Gundam Seed Destinyn ja Kidō senshi Gundam 00:n TBS:n JNN-ketjun Mainichi hōsō. SD Gundam Forcea lähetetään Tv Tokyon TXN-verkon eri asemilla.
Asemasta riippumatta sarjoja on näytetty iltaneljän ja -kuuden välisenä aikana, mikä on ollut tuotantoyhtiöiden ja rahoittajien toive. Gundam-sarjojen siirtymisen pois Asahilta vuonna 1996 syynä oli se, että ohjelmauudistusten johdosta Gundameja ei enää voitu lähettää kyseisenä kellonaikana.
Myöhemmin Tv Asahin verkoissa on nähty vain televisiospesiaali G-Saviour.
Vaikka Gundamia pidetään yhteiskunnallisesti merkittävänä animaationa, sitä ei kuitenkaan tv-verkostojen ja paikallisten tv-asemien suhteiden vuoksi kuitenkaan nähty koko Japanissa. Kaupallisen television maanpäällisessä verkossa koko maan kattava lähetys oli mahdotonta. Niillä alueilla, joita verkosto ei kattanut, asuvat ihmiset joutuivat turvautumaan vuokravideoihin. Viime vuosina satelliittitelevisio ja Internetin laajakaista-lähetykset ovat kuitenkin mahdollistaneet Gundamin katsomisen koko maassa.
Taitolentokone
thumb|280px|Pitts S1-S taitolentokone thumb|280px|Pitts S1-S Taitolentokone on erityisesti taitolentoa varten suunniteltu tai koululentokone, joka sopii erityisen hyvin taitolentoon.
Taitolentokoneiksi on kutsuttu sellaisia liikehtimiskykyisiä lentokoneita, joilla tehdään taitolennon liikkeitä lajin kilpailuissa ja yleisönäytöksissä. Taitolento alkoi 1920-luvulla, sitä ennen lentokone oli niin erikoinen ilmestys, että sitä tultiin katsomaan vaikkei se lentäisi lainkaan. 1930-luvulla sotilasilmailun noustessa taitolento tuli voimallisemmin esille. Vasta 1990-luvulla lentonäytösten järjestämisen vähentyessä kustannusten ja turva- ym. määräysten takia taitolento on vähentynyt julkisuudessa vaikka alan harrastajia on enemmän kuin aiemmin.
1980-luvulle asti useimmat taitolentokoneet olivat kaksitasoisia. Sen jälkeen lähes kaikki huippukoneet ovat olleet yksitasoisia.
Tampereen seudun joukkoliikenteen runkolinjat
pienoiskuva|Tampereen raitiolinjat kartalla. Tampereen seudun joukkoliikenteen runkolinjoiksi kutsutaan Tampereen seudun joukkoliikenteen linjoja 1-10. Tampereen seudun joukkoliikenne vastaa toimialueellaan eli Tampereen kaupunkiseudulla joukkoliikenteen järjestämisestä, ja kaikkiaan palvelun piiriin kuuluu kymmeniä linjoja. Yhdellä runkolinjalla matkustaa yli 10 000 ihmistä päivittäin. Linjoista kaksi, linjat 1 ja 3, ovat raitiolinjoja, joiden liikennöinti alkoi keväällä 2021. Muita linjoja liikennöidään linja-autoilla. Nykymuotoisen runkolinjaston perusviivat on määritelty kesäkuussa 2014, ja sittemmin niitä on päivitelty kevyemmin kesällä 2015. Vuonna 2021 linjastoa uudistettiin merkittävästi raitioliikenteen aloittamisen vuoksi.
Ennen runkolinjojen liikennöinnin aloittamista reittien varrella tehtiin useita muutostöitä liikennöinnin sujuvoittamiseksi ja ylipäätään mahdollistamiseksi. Kaupunkiympäristön kehittäminen pelkästään yksittäistä joukkoliikenneyhteyttä varten on ollut melko vähäistä esimerkiksi HSL-alueeseen nähden, jossa runkolinja 560:ä varten rakennettiin yli 30 miljoonalla eurolla joukkoliikennekatu ja -tunneli. Muun muassa runkolinjaa 1 varten Hämeenkadun ja Hatanpään valtatien risteysaluetta muutettiin siten, että kääntyminen idästä etelään on risteyksessä mahdollista. Lisäksi parannettiin pysäkkien odotustiloja vastaamaan kasvavia matkustajamääriä, yhdisteltiin pysäkkejä linjan nopeuttamiseksi ja muutettiin pysäkkitaskullisia pysäkkejä ajoratapysäkeiksi joukkoliikennepainotteisen katuympäristön luomiseksi.
Runkolinjoilla on tavanomaista tiheämpi vuoroväli, erilaisia joukkoliikennettä nopeuttavia ratkaisuja ja muita joukkoliikennekokemusta parantavia yksityiskohtia. Tampereen kaupungin alueella lähes kaikissa liikennevalo-ohjatuissa risteyksissä on satelliittipohjainen järjestelmä, joka suosii kaupunkiseudun joukkoliikenteen autoja valokierrossa. Lisäksi runkolinjojen varrella on bussikaistoja ja kiinteitä liikennevalo-ohituskaistoja. Runkolinjojen alueella Tampereen joukkoliikenteen tavoitteena onkin tarjota palvelutaso, joka mahdollistaa elämisen ilman omaa autoa.
Runkolinja 1
Linja 1 on raitiolinja, jonka liikennöinti alkoi vuonna 2021. Linja alkaa Sorin aukiolta ja kulkee linjan 3 kanssa samaa reittiä Koskipuistosta Sammonaukiolle, jossa se haarautuu yliopistollisen sairaalan kautta Kaupin kampukselle. Vuoroväli on arkisin 7,5 minuuttia. Raitioliikenteen alkuvaiheessa linja 1 vastaa aikaisemman linjan 1 keskiosaa linja-autoasemalta Kaupin kampukselle. Reitin varrella on useita kaupunkiseudun tärkeimpiä käyntikohteita, kuten keskussairaala, Ratinan ja Tammelan stadionit, ammattikorkeakoulu ja useita muita oppilaitoksia sekä rautatie- ja kaukoliikenteen linja-autoasemat.
Linja-autolinja 1 aloitti liikennöinnin 30. kesäkuuta 2014 uudistetulla reitillään Kangasalan Vatialasta Pirkkalaan Tampere-Pirkkalan lentoasemalle. Tätä ennen linjanumero 1 oli Messukeskukselta Härmälän ja Keskustorin kautta Kalkkuun kulkevan linjan käytössä. Uusi linja 1 muodostettiin vanhasta ykköslinjasta, linjan 16 itäosasta ja Pirkkalaa palvelleista linjoista 61–62. Sen tärkeimpiä tehtäviä oli tiheästi asutettujen Pirkkalan kunnan ja Härmälän kaupunginosien palveleminen lännessä ja idässä yhteydet Leinolaan ja Kangasalan Vatialaan. Lisäksi se yhdisti kolmea seudun liikenteen solmukohtaa: rautatie-, kaukoliikenteen linja-auto- ja lentoasemaa. Runkolinjaa liikennöi Paunu, joka tilasi linjan liikennöintiä varten yhdeksän uutta Volvo 8900 -mallista telilinja-autoa ja kolme uutta VDL Citea -linja-autoa. Yhteensä ruuhka-aikaan linjaa liikennöi samanaikaisesti yli 20 linja-autoa.
Linja oli ensimmäinen merkittävä etelä-itäsuunnassa liikennöivä Tampereen bussilinja, mahdollistaen ensimmäistä kertaa vaihdottomat yhteydet Itä-Tampereelta esimerkiksi Hatanpään työpaikka-alueille tai Lounais-Tampereen asuinalueilta TAYS-keskussairaalalle. Linjaa varten Hämeenkadun ja Hatanpään valtatien risteysalueella tehtiin mahdolliseksi kääntyminen idästä etelään. Ennen reittiä ei ollut mahdollista liikennöidä tiheästi ahtaan keskustan aiheuttamien tilaongelmien takia; aiemmin vastaava linja olisi joutunut kiertämään ydinkeskustan kauempaa. Härmälässä parannettiin pysäkkien odotustiloja vastaamaan kasvavia matkustajamääriä, yhdisteltiin pysäkkejä linjan nopeuttamiseksi ja muutettiin pysäkkitaskullisia pysäkkejä ajoratapysäkeiksi joukkoliikennepainotteisen katuympäristön luomiseksi. Lisäksi Pirkkalassa uusittiin kaikki Naistenmatkantien joukkoliikennekäytävän pysäkkikatokset.
Hämeenkadun itäpää muutettiin joukkoliikennekaduksi samana päivänä, kuin runkolinja 1 aloitti liikennöinnin. Vaikka hankkeet olivat pääosin toisistaan erilliset, ei linjan 1 liikennöinti nykyisellä reitillä olisi mahdollista, jos katu olisi avoinna muulle liikenteelle. Ilman joukkoliikennekatua Hämeenkadulla olisi liian voimakas länsi-itäsuuntainen liikennevirta, mikä ei mahdollistaisi sujuvaa kääntymistä idästä etelään Hatanpään valtatien risteyksessä. Linja kärsi ensimmäisen talviliikennöintikautensa aikana lastentaudeista, kun odotuksia nopeammin kasvaneet matkustajamäärät ruuhkauttivat linjaa pahoin ja aiheuttivat aikataulujen toteutumiseen epävarmuutta. Ongelmat on pääsääntöisesti saatu poistettua liikennevaloetuuksia vahvistamalla, Hämeenkadun joukkoliikennekatua kehittämällä ja vuorotiheyttä lisäämällä. Teiskontielle rakennettiin vuonna 2015 useiden kilometrien pituinen ja useita liikennevalo-ohituksia sisältävä joukkoliikennekaista. Linjan 1 keskiosa linja-autoasemalta Kaupin kampukselle rakennettiin raitiotieksi vuosina 2017–2021.
Runkolinja 2
Särkänniemi – Keskustori – Tammelantori – Rauhaniemi
Runkolinja 3
Linja 3 on raitiolinja, joka kulkee Pyynikintorilta Sammonaukion, Hakametsän ja Hervannan kautta Hervantajärvelle. Toisessa vaiheessa linjaa jatketaan Hiedanrannan kautta Lentävänniemeen. Matka-aika Pyynikintorilta Hervantajärvelle on 29 minuuttia. Vuoroväli on arkisin 7,5 minuuttia. Runkolinja 3 korvaa aiemmin samaa reittiä liikennöineen linja-autolinjan 3.
Runkolinja 5
Länsi-Hervanta – Vuores – Peltolammi – Keskustori
Runkolinja 6
Vatiala – TAYS – Koskipuisto – Järvensivu – Lukonmäki - Länsi-Hervanta
Runkolinja 7
Linnainmaa – Janka – Keskustori – Tesoma – Kalkku
Runkolinja 9
Annala – Keskustori – Lielahti – Lentävänniemi
Runkolinja 10
Kaukajärvi – Nekala – Keskustori – Tahmela
Runkolinjoihin verrattavat linjat
Tampereen seudun joukkoliikenteeseen kuuluu myös muutamia linjoja, jotka eivät ole varsinaisia runkolinjoja, mutta vastaavat reitiltään ja/tai palvelutasoltaan runkolinjoja.
Linja 19
Hervanta - Rusko - Annala - Keskustori - Lielahti - Lentävänniemi liikennöidään linjan 9 parina
Runkolinja 4
Runkolinja 4 on poistunut käytöstä raitiotien liikenteen alkaessa. Aiemmin linja kulki reitillä Länsi-Hervanta - Järvensivu - Sorin aukio.
Serpien kylässä 7
Serpien kylässä 7 on seitsemäs osa Serpien kylässä -sarjasta. Levyille on koottu radiosketsejä Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Pedro Hietasen Yömyöhä-radio-ohjelmasta. Mukana ovat ohjelmat: Usko tai älä usko sekä Tasa-arvo ja suvaitsevaisuus. Tupla-CD:tä ei saa yksittäisenä, vaan se on mukana ainoastaan Serpien kylässä Boxi 2:ssa.
Cannibal Ferox
Cannibal Ferox on vuonna 1981 julkaistu Umberto Lenzin ohjaama eksploitaatioelokuva. Elokuvan ilmestyessä se oli hyvin kiistelty ja se oli aikanaan kielletty yli 30 maassa väkivaltaisen sisällönsä takia.
Juoni
Elokuva kertoo kolmesta ystävyksestä, Gloriasta, Rudystä ja Patista. He lähtevät tutkimattomaan viidakkoon todistamaan maailmalle, että kannibalismi olisi pelkkää legendaa, jota ei ole koskaan edes esiintynyt. Viidakossa he kohtaavat kaksi huumeiden salakuljettajaa, Miken ja Joen. Miehet kertovat, että he ovat juuri ja juuri päässeet pakenemaan verenhimoista kannibaaliheimoa. Mike ja Joe lyöttäytyvät nuorten mukaan. Harhaillessaan viidakossa he palaavatkin suoraan kannibaaliheimon kylään. Nyt nuoret saavat tietää, etteivät tarinat kannibaaleista olekaan pelkkää huhua.
Selim Segerstam
Selim Segerstam (alk. Sigfrids; 9. huhtikuuta 1904 Sokaluoto, Uusikaarlepyy – 2. lokakuuta 1963 Helsinki) oli suomalainen kuoronjohtaja, säveltäjä ja musiikinopettaja. Hän suoritti kansakouluopettajatutkinnon Uudenkaarlepyyn seminaarissa vuonna 1926. Opintoja hän suoritti myös nykyisessä Sibelius-Akatemiassa. Opettajana hän toimi Uudenkaarlepyyn, Vaasan seminaareissa sekä Helsingin ruotsinkielisessä kansakoulussa vuodesta 1947 lähtien. Segerstam oli aktiivinen kuoronjohtaja ja johti useita kuoroja. Hän sävelsi melodisia kuoro- ja yksinlauluja ja sovitti kansanlauluja kuoroille.
Segerstam laati laulukirjan Vår sångbok, joka ilmestyi vuonna 1952, ja jota suurten ikäluokkien ruotsinkieliset oppilaat lauloivat koulussa.
Selim Segerstam oli kapellimestari Leif Segerstamin isä.
Haanjamaa
Haanjamaa on Viron kaakkoiskulmalla Võrumaan maakunnassa oleva maan korkein alue. Haanjan keskiosassa korkeimmalle kohoaa Iso Munamäki, joka 318 metriin nousevana on Viron korkein paikka. Korkein alue on 15 neliökilometrin laajuinen ja koko ylänköalueen pinta-ala on 900 neliökilometriä. Muita korkeita huippuja ovat Vallamägi (297 m) ja Kerekunnumägi (296 m). Haanjan luonnonpuisto perustettiin vuonna 1991, ja sen pinta-ala on 16 903 hehtaaria.
Painin maailmanmestaruuskilpailut 2006
Vuoden 2006 painin maailmanmestaruuskilpailut järjestettiin 25. syyskuuta–1. lokakuuta Kiinan Kantonissa. Lajeina olivat kreikkalais-roomalainen paini, vapaapaini ja naispaini, joissa kussakin painittiin seitsemässä painoluokassa.
Kijevo (Kroatia)
thumb|Pyhän Mikaelin kirkko Kijevossa. Kijevon kunta sijaitsee Kroatiassa Dalmatian alueella Kninin kaupungista kaakkoon Šibenik-Kninin maakunnassa. Kylä on Dinaravuoren lähellä Cetinajoen rinteillä. Siellä asui 429 asukasta vuonna 2011. Serbit puhdistivat kylän etnisesti Kroatian sodassa 1991, koska silloin kylä oli kroaattisaareke serbialueen keskellä.
Raúl Sufan
Raúl Sufan on uransa päättänyt argentiinalainen ralliautoilija. Hän voitti Argentiinan mestaruuden kaudella 1998. Ainoan kautensa ralliautoilun MM-sarjassa Sufan ajoi italialaisen H.F. Grifonen Toyota Celicalla kaudella 1997. Parhaaksi saavutukseksi MM-tasolla jäi Argentiinan rallin seitsemäs sija.
Jarmo Julkunen
Jarmo Julkunen (s. 1973) on suomalainen muusikko, jonka soittimia ovat ukulele, kitara, banjo ja luuttu.
Vuonna 2017 Turenki Records julkaisi Julkusen levyn Ukulele Alakulo.
Julkusen ukulelen soittoa on kuultu muun muassa Ylen kulttuuriohjelmissa, Sinfonia Lahden solistina, UMO Jazz Orchestran solistina, Lontoon sinfoniaorkesterin konserttisarjoissa, Paula Koivuniemen yhtyeessä, Madventures-sarjassa, Ikitie-elokuvassa sekä Angry Birds -mobiilipelissä.
Julkunen työskentelee oman Helsinki Ukulele Studionsa lisäksi muun muassa Sibelius-Akatemian kitaran vapaan säestyksen tuntiopettajana. Marraskuussa 2012 Julkunen aloitti toimimisen Hämeen läänintaiteilijana.
Erik Larsson
Erik August ”Kiiruna-Lasse” Larsson (20. huhtikuuta 1912 Kurravaara – 10. maaliskuuta 1982 Kiiruna) oli ruotsalainen maastohiihdon olympiavoittaja.
Vysoké Tatryn MM-hiihdoissa 1935 Larsson hiihti Ruotsin viestijoukkueessa pronssille. Vuotta myöhemmin Garmisch-Partenkirchenin talviolympialaisissa hän voitti 18 kilometrin hiihdossa kultamitalin ja saavutti lisäksi viestistä pronssia. Parhaana menestyksenä ennen olympiavoittoa Larssonilla oli Ounasvaaran 18 km:n voitto keväällä 1935.
Nummelan vesitorni
thumb|Nummelan vesitornit. Nummelan vesitorni eli ylävesisäiliö koostuu kahdesta punatiilisestä tornista, jotka sijaitsevat Nummelanharjulla Hiidenvedentien varrella.
Säiliöissä on varastoituna vuorokauden vedentarve. Veden kuljettamiseen ei tarvita pumppua, vaan se virtaa vapaasti. Pienemmän säiliön tilavuus on 350 kuutiometriä, suuremmassas 2000 kuutiometriä.
Erik Larsson
Larsson lopetti kilpaurheilun kolme vuotta olympiavoittonsa jälkeen käännyttyään esikoislestadiolaisuuteen, jossa hän toimi myöhemmin maallikkosaarnaajana Kiirunassa. Myös hänen poikansa Lars Larsson (1937-2020) toimi saarnaajana Ruotsin Luulajassa. Erik Larssonin äidinkieli oli suomi.
Vuonna 1936 hän sai arvostetun Svenska Dagbladetin kultamitalin onnistuneen vuoden tuloksena.
Erik Larssonin pojan tytär Åsa Larsson (s. 1966) on Ruotsissa tunnettu veroasioihin erikoistunut juristi ja kirjailija.
Ystävä hädässä (elokuva)
Ystävä hädässä on Abbas Kiarostamin ohjaama iranilainen elokuva vuodelta 1987. Sen arkisen yksinkertaisessa tarinassa pieni koulupoika lähtee palauttamaan kouluvihkoa naapurikylään toverilleen, joka voi joutua seuraavana päivänä erotetuksi kouluksi ellei palauta vihkoa opettajalle. Elokuva voidaan nähdä kuvauksena velvollisuudentunnosta ja arkisesta sankaruudesta.
Ystävä hädässä on Kiarostamin niin sanotun Koker-trilogian ensimmäinen osa. Muut osat ovat Ja elämä jatkuu sekä Oliivipuiden katveessa.
Vuonna 2018 BBC:n kansainvälinen asiantuntijaraati äänesti sen kaikkien aikojen sadan parhaan ei-englanninkielisen elokuvan joukkoon.
Deep Calleth upon Deep
Deep Calleth upon Deep on Satyriconin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 22. syyskuuta 2017 levymerkillä Napalm Records. Albumi äänitettiin alkuvuonna 2017 Oslossa, Norjassa sekä Kanadan Vancouverissa, ja sen tuotti Mike Fraser. Albumin julkaisua seuraa Euroopan kiertue.
Albumin kansikuva on rajaus Edvard Munchin maalauksesta Dødskyss (1899).
Karpeet
Karpeet (Parmeliaceae) on maljajäkälien lahkoon kuuluva heimo. Siinä missä jäkälillä sekovarressa yleensä on kaksi kerrosta, alempi ja ylempi kerros, tämän heimon joillakin lajeilla on varsinaisen yläosan päällä eräänlainen kolmas kerros.
Carl Gustaf Rehnskiöld
Rehnskiöld kruunasi Fredrik I:n tämän kruunajaisissa 1720.
All the Lost Souls
All the Lost Souls on James Bluntin toinen studioalbumi, joka julkaistiin 17. syyskuuta 2007 Euroopassa ja 18. syyskuuta Yhdysvalloissa. Monia albumin kappaleita, kuten ”1973” ja ”Annie”, soitettiin jo vuoden 2006 kiertueilla. Blunt esitti kappaleen ”Same Mistake” esiintyessään Live Earth -konsertissa vuonna 2007.
Levyn kansikuvana on satoja James Bluntin valokuvia lapsuudesta nykypäiviin. Ne muodostavat kollaasina kuvan hänestä itsestään. Kannen suunnittelija vitsaili, että Blunt ”pyysi ettei kannessa käytettäisi hänen kasvojaan – joten me laitoimme ne siihen tuhat kertaa”. The Sun -lehdessä albumin kansi mainittiin ”parhaana vuosiin”.
Albumi ylsi Suomen virallisen listan sijalle 10.
Serpien kylässä 8
Serpien kylässä 8 on kahdeksas osa Serpien kylässä -sarjasta. Levyille on koottu radiosketsejä Pirkka-Pekka Peteliuksen ja Pedro Hietasen Yömyöhä-radio-ohjelmasta. Mukana ovat ohjelmat: Jarrutusilta sekä Ammatit EU-aikana. Tupla-CD:tä ei saa yksittäisenä, vaan se on mukana ainoastaan Serpien kylässä Boxi 2:ssa.
Óneiró mou
Óneiró mou (, ”Unelmani”) on kreikkalaisen laulajan Giánna Terzín esittämä kappale, jolla hän edusti Kreikkaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen ensimmäisessä semifinaalissa, jossa se sijoittui neljänneksitoista ja täten karsiutui finaalista. thumb|left|250px|Terzí esittämässä kappalettaan Euroviisujen ensimmäisen semifinaalin harjoituksissa.
Voltaire
Voltaire, oikealta nimeltään François-Marie Arouet (21. marraskuuta 1694 Pariisi – 30. toukokuuta 1778 Pariisi), oli ranskalainen kirjailija ja valistusfilosofi.
Voltaire tunnetaan terävästä älystään ja filosofisista kirjoituksistaan. Monien muiden valistusajattelijoiden tavoin hän oli liberaali, kannatti vapaakauppaa, ihmisoikeuksia, mielipiteen- ja uskonvapautta, sekä oikeutta puolueettomaan oikeudenkäyntiin. Hän oli yhteiskunnallisten uudistusten suorasukainen kannattaja ja Bourbonien ancien régimen vastustaja Ranskan tiukoista sensuurilaeista ja kovista rangaistuksista huolimatta.
Satiirisena väittelijänä Voltaire käytti usein teoksiaan Ranskan valtiollisten laitoksien, kirkon oppien, Raamatun epäjohdonmukaisuuksien ja papiston typeryyden arvostelemiseen. Tästä huolimatta Voltaire ei suinkaan ollut demokraatti, sillä hänen mielestään tasavalta edusti "massojen idiotismia". Sen sijaan Voltaire kannatti valistunutta itsevaltiutta, jossa filosofi toimisi yhdessä kuninkaan kanssa alamaistensa yhteiseksi eduksi. Hän sai kannatusta ajatuksilleen erityisesti Preussissa ja Venäjällä. Hänen tunnetuimpia teoksiaan on satiirinen romaani Candide.
Voltaire joutui usein vaikeuksiin arvostelunsa takia: hän istui kahdesti Bastiljin vankilassa ja joutui vuonna 1726 kolmeksi vuodeksi maanpakoon. 1750-luvulla Fredrik II Suuri otti Voltairen suojelukseensa Sanssoucin linnaan. Siellä ollessaan hän kävi vilkasta kirjeenvaihtoa Katariina Suuren kanssa.
Voltaire kuoli Pariisissa vuonna 1778. Ranskan suuren vallankumouksen jälkeen hänen maalliset jäännöksensä siirrettiin Panthéoniin.
Skalaarikenttä
Skalaarikenttä eli skalaarifunktio on matematiikassa ja fysiikassa käytettävä nimitys reaaliarvoisesta tai kompleksiarvoisesta funktiosta. Skalaarilla tarkoitetaan matematiikassa reaalilukua (\mathbb{R}) tai kompleksilukua (\mathbb{C}) ja fysiikassa mitattavaa suuretta. Skalaarifunktion lähtöjoukko on vektoriavaruus, joka on yleensä Euklidinen avaruus, ja jonka vektorit eli pisteet kuvautuvat maalijoukossa skalaareiksi. Skalaarikentän eräs laajennus on vektorikenttä, jonka maalijoukon alkiot ovat vektoreita ja joka on siten vektoriarvoinen funktio eli vektorifunktio. Matemaattisesti skalaarikenttä voidaan ilmaista tai
Lesli Linka Glatter
Lesli Linka Glatter (s. 1953) on yhdysvaltalainen televisio-ohjaaja. Hänet tunnetaan parhaiten työstään televisiosarjoissa Mad Men ja Isänmaan puolesta, joista hän on ollut ehdokkaana parhaan ohjauksen Emmy-palkinnon saajaksi kolme kertaa vuosina 2010, 2013 ja 2015.
Skalaarikenttä
Skalaarikenttä on olemassa riippumatta käytetystä koordinaatistosta, jolloin kaikki koordinaatistomuunnokset säilyttävät kentän ominaisuudet.
Voltaire
Elämä
thumb|180px|Voltaire thumb|180px|Piirros Voltairesta hänen teoksensa [[Dictionnaire philosophique englanninkielisessä painoksessa v. 1843.]]
Skalaarikenttä
Esimerkkejä skalaarikentistä
Eräs tapa luokitella skalaarikenttiä on käytettävä lähtöjoukko.
Voltaire
Varhaiset vuodet
Voltaire syntyi Pariisissa vuonna 1694. Hänen vanhempansa olivat notaari François Arouet ja Marie Marguerite d'Aumard. Voltaire vietti suurimman osan nuoruudestaan Pariisissa ja sen liepeillä. Hän opiskeli kahdeksan vuotta Lycée Louis-le-Grandissa, jossa hän sai muun muassa taidekasvatusta. Vaikka hän väittikin, ettei ollut oppinut siellä muuta kuin "latinaa ja typeryyksiä", se mahdollisti hänen kirjallisten lahjojensa kehittymisen erityisesti teatterin alalla.
Skalaarikenttä
Vektoriavaruus on pinta
Vektoriavaruus voi olla pintana kaksiulotteinen, jolloin jokainen piste määritetään kahdella koordinaatilla. Koordinaatit voidaan järjestää koordinaattipariksi eli kaksipaikkaiseksi vektoriksi, jolloin pisteet voidaan merkitä matematiikassa esimerkiksi. Kaksiulotteinen pinta voi olla taso, pallo tai mielivaltainen pinta, jolle voidaan virittää toimiva koordinaatisto.
Malesian avaruusjärjestö
Malesian avaruusjärjestö eli Agensi Angkasa Negara (ANGKASA) on Malesiassa 2000-luvun alussa perustettu maan avaruustoiminnasta vastaava järjestö.
Skalaarikenttä
Vektoriavaruus on pinta
Tasopinnalla toimiva skalaarikenttä voisi olla lumen syvyys pihamaalla tuiskuisan yön jälkeen. Silloin jokaisen pihamaan pisteestä mitataan "kepillä" lumen syvyys ja kirjataan se skalaarifunktion arvoksi. Muita esimerkkejä ovat järven pintaveden lämpötila tai metallilevyn lämpötila eri kohdissa lämmön johtavuuskokeessa. Jos pinta on pallo, kuten esimerkiksi maapallo, voidaan koordinaatistoksi valita pituus- ja leveyspiirin koordinaatit. Pallopinnan skalaarikenttä voi silloin olla esimerkiksi meteorologiassa ilmanpaine, lämpötila ja sademäärä, maanmittauksessa korkeudet merenpinnasta tai fysiikassa putoamiskiihtyvyyden arvo eri pisteissä.
Malesian avaruusjärjestö
Malesian avaruusjärjestöä johtaa (vuonna 2006) Mazlan Othman. 2000-luvulla Malesian valtion panostus avaruustoimintaan on ollut noin 40 miljoonaa euroa eli samaa tasoa kuin Suomi.
Voltaire
Varhaiset vuodet
Voltaire lähti koulusta 17-vuotiaana ja oli jo silloin päättänyt tulla kirjailijaksi. Hänen isänsä kuitenkin olisi halunnut poikansa opiskelevan lakia. Voltaire teeskenteli työskentelevänsä Pariisissa lakimiehen apulaisena, mutta käytti suurimman osan ajastaan kirjoittaen satiirista runoutta. Kun hänen isänsä sai tämän selville, hän lähetti pojan uudelleen lukemaan lakia provinsseihin. Voltaire kuitenkin kirjoitti esseittä ja historiallisia tutkielmia, jotka eivät aina olleet historiallisesti paikkansapitäviä. Voltairen terävä äly teki hänestä suositun aatelispiireissä. Arvosteltuaan eräässä runossaan Ludvig XV:n sijaishallitsijaa Filip II:ta, hän joutui 11 kuukaudeksi vankeuteen Bastiljiin. Siellä ollessaan hän kirjoitti ensimmäisen näytelmänsä Oedipen ja otti käyttöön kirjailijanimen Voltaire. Näytelmästä tuli hyvin suosittu.
Maanpako Englantiin
Voltairen sanavalmius tuotti hänelle kuitenkin ongelmia jatkossakin. Hän loukkasi nuorta aatelismiestä, ritari de Rohania, ja tämän perhe hankki salaisen kuninkaallisen valtakirjan (lettres de cachet), joka mahdollisti sellaisten henkilöiden rankaisemisen, jotka eivät olleet tehneet rikoksia tai saattoivat olla vaaraksi kuninkaalliselle perheelle. Voltaire joutui toisen kerran vangiksi Bastiljiin, mutta hänet vapautettiin pian sillä ehdolla, että hän poistuisi Ranskasta. Tämä oli yksi syy, jonka vuoksi Voltaire pyrki uudistamaan Ranskan oikeusjärjestelmää.