cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Höganäsin kunta
Väestönkehitys
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 122 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 113 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 199 563 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 199 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat
Kunnassa on 7 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 657 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Vikenin taajamassa on 4 227 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Helsingborgin kuntaan.
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Höganäsin taajaman kanssa.
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Höganäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Höganäsin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Bernard Foccroulle
pienoiskuva|Bernard Foccroulle Bernard Foccroulle (s. 1953 Liège) on belgialainen urkuri, taiteellinen johtaja, säveltäjä ja musiikkikirjailija. Hän aloitti kansainvälisen uransa urkurina 1970-luvun puolessavälissä. Hänen ohjelmistonsa ulottuu renessanssimusiikista nykyteoksiin. Hän on kantaesittänyt Philippe Boesmansin, Brian Ferneyhoughin, Betsy Jolasin, Xavier Darassen, Jonathan Harveyn, Pascal Dusapinin ja muiden nykysäveltäjien teoksia. 1980-luvulla Foccroulle kuului saksalaiseen barokkimusiikkiin keskittyneeseen Ricercar Consort -kokoonpanoon.
Autoliitto
Autoliitto on vuonna 1919 perustettu suomalainen autoilijoiden palvelu-, etu- ja harrastusjärjestö. Se on myös Suomen ainoa autonkäyttäjien kuluttajajärjestö. Liiton tavoitteena on tarjota jäsenistölle autoiluun liittyviä etuja ja palveluja. Edunvalvonnassa Autoliitto pyrkii alentamaan autoverotusta keskimääräiselle eurooppalaiselle tasolle. Liitto pyrkii myös vaikuttamaan liikennejärjestelyihin ja tieverkostoon, jotta autoilu olisi nykyistä sujuvampaa.
Bernard Foccroulle
Foccroulle on Montréalin ja Aix-Marseillen yliopistojen kunniatohtori. Hänestä tuli vuonna 2010 Brysselin kuninkaallisen konservatorion urkujensoiton professori.
Autoliitto
Autoliitto koostuu 90 paikallisosastosta. Kaikki osastot ovat itsenäisiä yhdistyksiä. Autoliitto kuuluu kansainväliseen yksityisautoilun keskusjärjestö FIA:aan (Federation Internationale de l’Automobile).
Bernard Foccroulle
Urkurina
Solistina Foccroulle on julkaissut kymmeniä levytyksiä ja voittanut Diapason d'Or -palkintoja. Hänen diskografiaansa kuuluvat Dietrich Buxtehuden ja Johann Sebastian Bachin kaikkien urkuteosten levytykset. Vuonna 2014 hän julkaisi Matthias Weckmannin urkuteosten kokonaislevytyksen ja omien urkusävellystensä albumin. Foccroulle esiintyy säännöllisesti suurissa konserttisaleissa Tokiossa, Soulissa, New Yorkissa, Sydneyssä, Madridissa, Torinossa, Oslossa, Brysselissä, Pariisissa, Luxemburgissa, Salzburgissa, Kölnissä ja Hampurissa. Vuonna 2016 Foccroulle otti muiden nimekkäiden urkurien kanssa ensimmäisenä käyttöön Philharmonie de Parisin uudet urut. Hänen musiikillisia yhteistyökumppaneitaan ovat olleet kornetistit Jean Tubéry ja Lambert Colson sekä palestiinalainen laulaja, udinsoittaja Moneim Adwan. Hän on yhdistänyt musiikkiin myös muita taiteen lajeja tekemällä yhteistyötä esimerkiksi koreografi Jan Fabren, koreografi Salva Sanchisin ja videotaiteilija Lynette Wallworthin kanssa.
Autoliitto
Historiaa
Ensimmäinen yritys suomalaisten autonomistajien yhteenliittymän perustamiseksi tehtiin vuonna 1915, mutta tuolloin keisarilliseen Venäjään kuuluneen Suomen viranomaiset hylkäsivät hakemuksen. Hanke nousi jälleen esille Suomen itsenäistyttyä ja järjestö perustettiin Hotelli Kämpissä Helsingissä marraskuussa 1919 nimellä Finlands Automobil Klubb − Suomen Automobiili Klubi (FAK − SAK). Järjestön käyttökieleksi otettiin ruotsi, koska sen ensimmäiset jäsenet kuuluivat pääosin yhteiskunnan yläluokkaan. Klubi solmi läheiset suhteet Ruotsin Kuninkaalliseen Automobiiliklubiin (KAK). Automobiiliklubi valitsi jäsenensä tiheällä seulalla; käytäntönä oli, että klubin kaksi jäsentä nimesivät uuden jäsenehdokkaan ja heidän tuli vakuuttaa, että tämä oli "hyvämaineinen kunnon kansalainen" ja että tämän sivistystaso ja yhteiskunnallinen asema vastasivat jäsenistölle asetettavia vaatimuksia.
Bernard Foccroulle
Taiteellisena johtajana
Foccroulle toimi Brysselin La Monnaie -oopperatalon johdossa vuosina 1992–2007 ja Aix-en-Provencen taiteellisena johtajana 2007–18. Vuonna 2017 hänelle myönnettiin johtajuuspalkinto Lontoon International Opera Awards -jakotilaisuudessa.
Autoliitto
Historiaa
Automobiiliklubin ensimmäisessä vuosikokouksessa marraskuussa 1920 kenraali Gustaf Mannerheim kutsuttiin järjestön kunniapuheenjohtajaksi. Myöhemmin kulloinenkin tasavallan presidentti on kutsuttu Autoklubin ja Autoliiton kunniajäseneksi.
Autokannan kasvaessa Automobiiliklubin rinnalle syntyi yleisiä autojärjestöjä. Vuonna 1926 perustettiin Maaseudun Autonomistajien Liitto (MAL) ja vuonna 1927 Yleinen Autoliitto (YAL), joiden toiminnan tarkoitus määriteltiin jokseenkin yhteneviksi Automobiiliklubin kanssa. Autoilujärjestöjen keskinäisistä suhteista kertoo se, että MAL:n ja YAL:n jäsenet olivat oikeutettuja samoihin kansainvälisiin etuihin ja palveluihin kuin AK:n jäsenistö. MAL:n taustavoimina olivat Maataloustuottajain Keskusliitto (MTK) ja monet maatalousalan yritykset ja osuuskunnat, kuten meijerit, myllyt ja teurastamot. Yleinen Autoliitto muutti nimensä vuonna 1951 muotoon Autoliitto – Suomi Touring Club, mutta palasi vuonna 1955 käyttämään vanhaa nimeään. Maaseudun Autonomistajien Liitto puolestaan lyhensi nimensä Maaseudun Autoliitoksi vuonna 1950.
Sotien jälkeen Suomen Automobiiliklubi luopui muuttuneeseen toimintaympäristöön sopimattomasta "valikoitujen ihmisten seura" -toimintamallista ja aloitti jäsenpohjansa aktiivisen laajentamisen. Klubi vaihtoi kielensä ruotsista suomeen vuonna 1945 ja lyhensi nimensä Suomen Autoklubiksi (AK) vuonna 1949. Samana vuonna valmistui Autoklubin jäsenistönsä käyttöön rakennuttama Leppilammen matkailuhotelli Hämeen Härkätien varrelle Tammelaan. Aikanaan tunnettu AK:n toimitusjohtaja oli everstiluutnantti Sven Oskar Lindgren. Siihen saakka varsin Helsinki-keskeiseksi mielletty Autoklubi perusti paikallisosastoja eri puolille Suomea 1940-luvun lopulla. Autoklubin toiminnan tärkeä tukijalka oli autourheilu ja niinpä AK tuki muun muassa suomalaisia Monte Carlo -rallin osanottajia. AK:n Jyväskylän paikallisosasto järjesti ensimmäiset Jyväskylän Suurajot vuonna 1951.
Henkilöautojen tuontisäännöstely purettiin vuonna 1962 ja autokannan kehitys kääntyi räjähdysmäiseen kasvuun. Autoilujärjestöjen jäsenkehitys ei kuitenkaan seurannut autokannan nousuvauhtia, vaan päinvastoin autonomistajien järjestäytymisaste romahti. Vuonna 1965 enää noin seitsemän prosenttia autonomistajista kuului johonkin autoilujärjestöön. Edustavuuden väheneminen osui autoilijoiden etuja ajaneiden järjestöjen kannalta huonoon aikaan, koska 1960-luvun puolivälin jälkeen autot ja autoilu joutuivat yhteiskunnallisessa keskustelussa kritiikin kohteiksi. Lisäksi Autoklubi ajautui liiketoiminnassaan hankaluuksiin ja sen johtohenkilöt saivat henkilökohtaisten asioidensa vuoksi negatiivista julkisuutta. Maaseudun Autoliitto ja Yleinen Autoliitto eivät puolestaan enää pystyneet valvomaan riittävän tehokkaasti jäsentensä etuja. Tässä tilanteessa aloitettiin neuvottelut järjestöjen yhdistymiseksi. MAL ja YAL muodostivat Suomen Autoliiton vuonna 1966. Suomen Autoliitto ja Suomen Autoklubi puolestaan yhdistyivät Autoliitoksi vuonna 1972. Autoliitossa oli sen toiminnan alkaessa noin 41 000 jäsentä. 1970-luvun aikana jäsenmäärä laski, mutta se kääntyi – paljolti liiton johdossa silloin toimineiden kenraaliluutnantti Ermei Kannisen ja toimitusjohtaja Heimo Jaakkolan ansiosta – 1980-luvulla jälleen nousuun ja 1990-luvun alun laman aiheuttaman lievän notkahduksen jälkeen Autoliitto oli vuonna 1999 yksi Suomen suurimmista järjestöistä hieman vajaalla 100 000 jäsenellään.
Suomen Autoliitto osallistui Liikenneturvan perustamiseen vuonna 1971. Autoliitto oli yhdessä Liikenneturvan kanssa muun muassa esittämässä turvavöitä koskevaa lakia jo useaan kertaan ennen kuin turvavyöt ja niiden käyttö autoissa määrättiin lain nojalla pakollisiksi. Autoliiton Suomen Autoklubilta perinnökseen saama Leppilammen matkailuhotelli myytiin 1970-luvun puolivälissä. 1990-luvulla Autoliitto oli yksi tieliikennemuseo Mobilian perustajajäsenistä.
Jäsenet ja jäsenyys
Autoliitolla on noin 94 000 jäsentä. Jäseneksi pääsee vuosittaisen jäsenmaksun maksamalla. Jäsenille liitto tarjoaa erilaisia etuja, joista tärkeimpiä ovat alennukset laivalipuista, maksuttomat neuvontapalvelut (lakiasiat, tekninen neuvonta, matkailuneuvonta), katsastusedut, oma tiepalvelunumero ja automatkailuoppaat. Jäsenetuihin kuuluu myös Autoliiton Moottori-lehti, joka on Suomen vanhin autolehti (perustettu 1925 ). Lehti ilmestyy yksitoista kertaa vuodessa. Hallituksen pitkäaikainen puheenjohtaja on Martti Merilinna. Autoliiton toimitusjohtaja on Pasi Nieminen. Autoliitolla on 50 paikallisosastoa.
Tiepalvelu
Autoliitto ylläpitää yhtenä toimijana tiepalvelua Suomessa. Toiminta käynnistyi olympiavuonna 1952. Lähes 200 vapaaehtoista tiepalvelumiestä auttaa autoilijoita tieliikenteessä, kun matkanteko keskeytyy yllättäen. Vapaaehtoisten tekemää päivystystä tehdään viikonloppuisin ja ennen kaikkea vuoden merkittävimpien juhlapyhien aikaan. Joulun liikenteen turvaava kampanja on nimeltään Operaatio Lumihiutale ja pääsiäisen Operaatio Pajunkissa. Edellinen järjestettiin ensimmäisen kerran jouluna 1969 ja jälkimmäinen keväällä 1970.
Autoliiton tiepalvelukeskus palvelee 24 tuntia vuorokaudessa, vuoden kaikkina päivinä maksullisessa palvelunumerossa 0200 8080. Palvelu töineen ja tarvikkeineen on maksullista. Autoliiton jäsenet saavat alennuksia joistakin palveluista, kuten Autoliiton akkupalvelusta. Autoliiton tiepalvelu on nykyisin yhä useammin alan yritysten tuottamaa. Vapaaehtoisen tiepalvelun päivystäessä tilattu apu saattaa tulla perinteiseltä vapaaehtoispartiolta. Apua tilattaessa onkin hyvä ennalta sopia siitä mitä palvelua tilaa, kuka tulee avustamaan ja varautua avun kustannuksiin. Auttaja saattaa olla tiepalvelupartio tai hinausalan yrittäjä.
Autoliitto tarjoaa jäsenilleen myös vuosimaksullista matkanjatkamispalvelua, niin sanottua laajennettua tiepalvelua, jonka nimi on AL-plus-jäsenyys.
Testit ja ajoneuvot
Lasten turvaistuintesti kattaa useat Suomessa myytävät lasten turvaistuinmallit. Vuodesta 2008 lähtien Suomessa julkaistavissa tuloksissa on huomioitu myös ulkomailla myytävien istuinten tulokset, koska turvaistuimia ostetaan nykyään paljon internetistä.
Autoliitto julkaisee myös henkilöautojen ympäristöominaisuuksia mittaavan EcoTestin tulokset. EcoTest tarjoaa puolueetonta tietoa autojen ympäristövaikutuksista. Tietoa voidaan käyttää esimerkiksi oman auton ympäristövaikutusten selvittämisessä tai ostopäätöksen apuna. EcoTestattuja ajoneuvoja on tällä hetkellä yli 800.
Automatkailu
Autoliitto on automatkailun asiantuntija. Se tarjoaa maan ainoana tahona automatkailuun keskittyviä matkailupalveluja. Liitosta saa tarkkaa ja ajantasaista tietoa eri maiden vaatimista automatkailuasiapapereista ja -määräyksistä. Asiapapereita ovat mm. kansainvälinen ajokortti ja -leirikortti, USA-liite, hostellikortti ja valtakirja. Autoliitto tuottaa myös automatkailuun liittyvää tietoa, oppaita ja muita kirjoja.
Liikenneturvallisuus
Autoilun turvallisuuden parantaminen on Autoliiton keskeisiä tavoitteita. Tärkeitä aiheita ovat mm. tiestön kuntoon liittyvät kysymykset. Autoliitto peräänkuuluttaa esimerkiksi pääteiden nykyaikaistamista, jotta ne vastaavat tämän päivän liikennemääriä ja liikenneturvallisuustavoitteita.
Autoliitto järjestää vuosittain neljäs- ja viidesluokkalaisille koululaisille polkupyörän hallintaa ja liikennetietoutta mittaavan Fillarimestari-kilpailun. Valtakunnallisen kilpailun tehtävä on tukea suomalaisten koulujen liikennekasvatustyötä. Fillarimestari-kilpailu huipentuu vuosittain Fillarimestarin EM-kilpailuihin, jossa Suomea edustaa alue- ja SM-kilpailuissa parhaaksi selviytynyt neljän hengen joukkue.
Autourheilu ja AL-Sports
Autoliitto on mukana edistämässä suomalaista autourheilua. Osa liiton osastoista kuuluu Suomessa autourheilua koordinoivaan AKK-Motorsport ry:hyn (Autourheilun Kansallinen Keskusliitto). Autoliiton jäsenet voivat osallistua laajaan autourheilutoimintaan joko toimitsijana tai kilpailijana. Monet autourheilutapahtumat toteutetaan Suomessa yhä talkooväen voimin.
Kansallinen yhteistyö
right|150px|Vapepan tunnus Autoliitto on Suomen punaisen ristin hallinnoiman poliisilaitoksia etsinnäissä avustavan vapaaehtoisen pelastuspalvelun jäsen.
Kansainvälinen yhteistyö
Autoliitto kuuluu autoilun ja matkailun kansainväliseen, yksityisautoilun keskusjärjestö FIA:an (Federation Internationale de l’Automobile). Jäsenyys vahvistaa Autoliiton mahdollisuuksia vaikuttaa kansainväliseen liikenteeseen ja automatkailuun liittyviin määräyksiin. Aktiivinen yhteistyö lukuisten ulkomaisten sisarjärjestöjen kuten Saksan ADAC:n ja Yhdysvaltain AAA:n kanssa takaa ulkomailla autoileville Autoliiton jäsenille tietoja ja palveluja.
Matleena
Matleena on suomalainen naisen etunimi, josta on käytössä myös harvinaisempi muunnelma Mataleena. Nimi on muunnos kansainvälisestä naisennimestä Magdalena, joka merkitsee Magdala-nimisen kylän asukasta. Heprealainen kylännimi Magdala merkitsee tornia. . Magdalena-nimen eri muunnelmineen on tehnyt suosituksi Raamatun Magdalan Maria, josta on käytetty monissa erikielisissä raamatunkäännöksissä, muun muassa vuoden 1938 raamatunsuomennoksessa nimeä Maria Magdalena.
Suomessa Matleenan nimipäivä on 22. heinäkuuta, joka on vanhastaan ollut Magdalan Marian muistopäivä. Alun perin Matleenalla oli nimipäiväpaikka kalenterissa ensin vuosina 1890–1907 ja uudestaan 1929–1949. Vuonna 1950 Kustaa Vilkuna vaihtoi kalenteriin Matleena-nimen muotoon Mataleena, jossa se esiintyi vuoteen 1999 asti. Vuonna 2000 nimi vaihtui takaisin Matleenaksi. Samana päivänä on myös Leenan, Leenin ja Lenitan nimipäivä. Vuoden 2019 loppuun mennessä Suomessa on Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan rekisteröity 3 779 Matleenaa ja noin 120 Mataleenaa. Selvä enemmistö Matleenoista on syntynyt vuoden 1980 jälkeen.
Lions Gate Bridge
thumb|right|258px|Lions Gate Bridge [[Stanley Park (Vancouver)|Stanley Parkista kuvattuna.]] Lions Gate Bridge (virallisesti First Narrows Bridge) on teräsrakenteinen riippusilta Brittiläisessä Kolumbiassa, Kanadassa. Se ylittää Burrard Inlet -vuonon ja yhdistää Vancouverin kaupungin vuonon pohjoisrannalla sijaitseviin North Vancouverin kaupunkiin sekä West Vancouverin ja North Vancouverin kuntiin. Sillan suunnitteli Monsarrat and Pratley -yhtiö. Rakentamisesta vastasi Dominion Bridge Company ja Hamilton and Chambers. Stuart Cameron & Cy. -yhtiö rakensi sillalle johtavat rampit.
Sillan kokonaispituus mukaan lukien sille johtavat rampit on 1 517 metriä. Pisin jänneväli on 472,75 metriä, ja pylonit ulottuvat 111 metrin korkeuteen. Lions Gate on läntisen Kanadan pisin silta, ja se on ollut Vancouverin maamerkki valmistumisestaan lähtien. Sillan eteläpäässä silta ja siihen johtava tie kulkevat historiallisen ja luonnonkauniin Stanley Parkin luonnonpuiston läpi, minkä takia sillan rakentamista vastustettiin alkujaan jyrkästi. Sillan rakentamiselle annettiin lopulta lupa, sillä rakennustyöt loivat alueelle työpaikkoja 1930-luvun laman aikana. Rakennustyöt alkoivat 31. maaliskuuta 1937, ja silta avattiin liikenteelle vuonna 1938.
Sillalla on kaikkiaan kolme kaistaa, joista keskimmäistä käytetään ruuhkahuippujen tasaamiseen. Aamuruuhkan (6.00–9.00) aikaan kaksi kaistaa johtaa etelään ja yksi pohjoiseen. Iltapäivällä (15.00–18.45) kaksi kaistaa johtaa pohjoiseen ja ainoastaan yksi etelään. Muina aikoina keskikaistan suuntaa vaihdetaan tarpeen mukaan.
24. maaliskuuta 2005, Lions Gate silta nimettiin Kanadan kansallishistorialliseksi kohteeksi.
Historia
1930-luvun alussa tunnettu Guinness-panimon omistava irlantilainen perhe hankki omistukseensa laajoja maa-alueita West Vancouverista rakentaakseen alueelle uudisasuntoja. Alue oli kuitenkin eristyksissä muusta Vancouverista, ja perhe päätti rakentaa uuden sillan Burrardvuonon yli ja Stanley Parkin läpi Vancouveriin. Sillan rakentamista vastustettiin kuitenkin useista syistä. Suurimpana ongelmana koettiin Stanley Parkin läpi kulkeva tie. Lupa rakentamiseen kuitenkin lopulta myönnettiin ja rakennustyöt aloitettiin 31. maaliskuuta 1937. Valmistuttuaan sillalla oli ainoastaan kaksi kaistaa, yksi molempiin suuntiin. Liikennemäärien kasvaessa kaistat määriteltiin uudelleen, kaksi ajokaistaa ja keskimmäinen kaista toimi ohituskaistana. Samalla sillan ylittäjiltä alettiin periä tullimaksua. Vuonna 1963 Brittiläisen Kolumbian hallinto osti sillan Guinnessin suvulta ja poisti tullimaksut sekä asensi nykyisen valo-ohjauksen kaistoille, mikä mahdollisti ruuhkahuippujen tasaamisen. Vuoden 1986 Vancouverissa järjestetyn maailmannäyttelyn kunniaksi Guinnessin suku kustansi sillalle asennetun juhlavalaistuksen.
1970-luvun alussa sillan pohjoispään kansirakenteet olivat erittäin huonossa kunnossa, ja niiden perusparannus myönnettiin Buckland & Taylor Ltd. -yhtiölle. Perusparannus suoritettiin 1975. Silta suljettiin yön ajaksi (noin 6,5 tunniksi) ja vanha kansirakenne vaihdettiin uuteen. Tämä oli ensimmäinen kerta maailmassa, kun päivisin käytössä olevan sillan, kansirakenteet vaihdettiin häiritsemättä liikennettä. Samaa tekniikkaa käytettiin myöhemmin San Franciscon Golden Gate Bridgen ja New Yorkin George Washington Bridgen perusparantamisessa. Vuosien 2000 ja 2001 välillä sillan koko kansirakenne uusittiin. Jalankulkija- ja polkupyöräkaistat siirrettiin kannatinvaijereiden ulkopuolelle, minkä ansiosta ajoratoja pystyttiin leventämään. Kansirakenteen uusiminen suoritettiin jälleen yöaikaan sulkemalla silta ja vaihtamalla yksi kansiosa kerrallaan.
Maria I
Maria I voi tarkoittaa:
Natriumvolframaatti
Natriumvolframaatti (Na2WO4) on natrium- ja volframaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Yhdistettä käytetään muun muassa metallisen volframin ja muiden volframiyhdisteiden valmistamiseen, katalyyttinä, polttokennoissa ja tekstiiliteollisuudessa.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa natriumvolframaatti on valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee erittäin hyvin veteen. Natriumvolframaatti muodostaa kidevedettömän muodon lisäksi myös kidevedellisen dihydraatin (Na2WO4·2H2O,CAS 10213-10-2). Kidevesi poistuu rakenteesta, kun yhdistettä kuumennetaan noin 100 °C:n lämpötilaan. Natriumvolframaatin vesiliuokset reagoivat happojen kanssa muodostaen volframihappoa.
Valmistus ja käyttö
Tyypillisesti natriumvolframaattia valmistetaan kuumentamalla volframin malmeja kuten wolframiittia tai scheeliittiä natriumkarbonaatin kanssa. Myös volframitrioksidin ja natriumhydroksidin tai natriumkarbonaatin välistä reaktiota voidaan käyttää. Jälkimmäistä tapaa käytetään erityisesti vedettömän natriumvolframaatin valmistukseen.
Natriumvolframaattia käytetään välituotteena volframin valmistuksessa. Natriumvolframaatti uutetaan vesiliuoksestaan kerosiinia, tertiäärisiä amiineja esimerkiksi trioktyyliamiinia ja isodekanolia sisältävällä liuotinseoksella. Muodostuva liuos stripataan ammoniakkiliuoksella ammoniumparavolframaatiksi tai siitä tehdään ammoniumparavolframaattia ioninvaihdon avulla. Yhdisteestä valmistetaan veteen liukenemattomia volframiyhdisteitä kuten volframihappoa, kalsiumvolframaattia ja eräitä esimerkiksi painomusteissa käytettäviä volframipohjaisia väriaineita. Muita käyttökohteita ovat polttokennojen elektrodien valmistus, ruostumattoman teräksen valmistus, palonestoaineena tekstiileissä, hapetuskatalyyttinä orgaanisissa synteeseissä, tupakan suodattimissa ja analyyttisessä kemiassa virtsahappopitoisuuden määrittämiseen.
Kawanishi
Kawanishi on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kansain alueella Hyōgon prefektuurissa. Se sijaitsee sisämaassa prefektuurin kaakkoisosassa Inajoen varrella. Idässä se rajautuu Osakan prefektuuriin. Kaupungin eteläosassa on tasankoa, pohjoisosat ovat vuoristoisia. Kawanishissa on 153 520 asukasta (joulukuussa 2019) ja sen pinta-ala on 53,44 neliökilometriä.
Kawanishi on pääosin Osakan asuinlähiötä, jonka kehitys alkoi 1900-luvun alkupuolella alueelle johtavien rautatielinjojen rakentamisen myötä. Kaupunkioikeudet Kawanishi sai vuonna 1954, kun silloiseen Kawanishin maaseutukaupunkiin liitettiin kaksi muuta kuntaa. Suuremman mittakaavan aluerakentamishankkeita golfkenttineen kaupungissa aloitettiin toisen maailmansodan jälkeen. Perinteisiä elinkeinoja seudulla olivat kankaiden yūzen-värjäys, puuvillan valkaisu ja hevosennahkojen parkitseminen. Kukkulaisilla alueilla harjoitetaan hedelmien ja vihannesten puutarhaviljelyä.
Kawanishissa sijaitseva Tadan alue tunnetaan Tada-genji-suvun, Minamoto-klaanin haaran, alkukotina. Siellä on säilynyt suvun historiaan kiinteästi liittyviä instituutioita, kuten Tadan pyhäkkö ja Mangan-jin temppeli. Luonnonnähtävyyksiä ovat muun muassa Inajoen laakso, joka kuuluu prefektuurin luonnonpuistoon, ja Chimyōjärvi patoineen. Kawanishia palvelevat JR Nishi-Nihonin Fukuchiyama-linja, Hankyū-rautateiden Takarazuka-päälinja sekä Nose-rautateiden Myōken-linja ja Nissei-linja.
Moottoripyöräilyn San Marinon Grand Prix
San Marinon Grand Prix on ratamoottoripyöräilyn MM-sarjan osakilpailu. Nimestään huolimatta se on aina ajettu Italiassa, koska Italian GP:n nimi on varattu nykyään Mugellossa ajettavalle kilpailulle.
White Turns Blue
Albumi nousi Yhdysvalloissa Billboard 200 -listan sijalle 102.
ADEX
ADEX on yhteiseurooppalainen ilmapuolustusharjoitus. Suomessa on järjestetty ADEX-harjoituksia Naton rauhankumppanuusohjelmaan liittyen muun muassa vuosina 2003, 2004 ja 2005. Suomen ADEX 2005 tapahtui Pohjanmaahan liittyvän skenaarion perusteella Selkämerellä, Pohjanmaalla ja Pirkanmaalla.
Harjoituksen päätarkoituksena oli valmistautua Suomen ilmavoimien mahdolliseen osallistumiseen Euroopan unionin vuonna 2008 päivystysvuoronsa aloittavien hollantilais-saksalais-suomalaisten taistelujoukkojen toimintaan. Suomi osallistuu myös Norjan ja Ruotsin kanssa toiseen Euroopan unionin taistelujoukkoon.
Suomi yrittää kansainvälistää Kauhavan Lentosotakoulun sen jatkon turvaamiseksi. Verrattuna runsaan matkustajalentokoneliikenteen täyttämään Keski-Eurooppaan, on Pohjanmaalla ilmatila melko vapaa.
Suomen kommunistinen puolue Tampereella ja Itsenäisyyspuolue Vapaan Suomen Liitto Kauhavalla järjestivät ADEXiin liittyviä mielenosoituksia.
ADEX '05
ADEX '05:een osallistuivat Hollanti, Ranska, Ruotsi ja Suomi. Britannia jäi pois todeten harjoittelevansa Nato-maiden kanssa. Hollannin ilmavoimien 26. huhtikuuta 2005 julkaiseman tiedotteen mukaan harjoitukseen olisi pitänyt myös Yhdysvaltojen osallistua kahdeksalla Boeing F-15C Eagle -hävittäjällä.
ADEX '08
ADEX '08:n järjesti Satakunnan lennosto 19.–30.5.2008. Siihen osallistuivat Tanskan ilmavoimat kuudella F-16-hävittäjällä, Ranskan ilmavoimat kuudella Mirage-2000-5F -hävittäjällä, Saksa kuudella F-4F Phantom-hävittäjällä, Kuninkaalliset ilmavoimat kahdeksalla Panavia Tornado F3-hävittäjällä sekä Suomen ilmavoimat 28 F-18 Hornet-hävittäjällä.
Petäjäjärvi (Ylöjärvi, Poikelus)
Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Ylöjärvellä ja Ikaallisissa Poikeluksen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria ja se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,5 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Jakaman valuma-alueella (35.34), jonka Parkusjoen alaosan alueeseen (35.342) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,8 metriä mpy.
.fk
.fk on Falklandinsaarten Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa Falkland Islands Development Corporation ja sponsoroinnista Falklandinsaarten hallitus. Tunnukset on rajoitettu Yhdistyneen kuningaskunnan falklandinsaarelaisille asukkaille. Rekisteröinnit tehdään kolmannelle asteelle ja mahdollisia päätteitä on kuusi. Tunnus otettiin käyttöön 1997.
Aiheesta muualla
Toppdomän
Tallinna JK
Tallinna Jalgpalli Klubi oli jalkapalloseura Tallinnan kaupungista. Tallinna JK voitti Viron mestaruuden vuosina 1926 ja 1928. Seuralla on myös kaksi Viron cupin voittoa vuosilta 1939 ja 1940. Seura lakkautettiin vuonna 1941. Tallinna JK perustettiin uudestaan vuonna 2002. Vuonna 2008 Tallinna JK ja SK Legion Tallinn muodostivat uuden seuran Tallinna JK Legion.
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2012
Uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut 2012 olivat järjestyksessään 31. uinnin pitkän radan Euroopan-mestaruuskilpailut. Uintikilpailut käytiin Unkarin Debrecenissä 21.–27. toukokuuta. Uimahypyt kilpailtiin Alankomaiden Eindhovenissa 15.–20. toukokuuta ja taitouinti samassa kaupungissa 23.–27. toukokuuta.
Mitalitaulukko
Isäntämaat
Aksun prefektuuri
Aksun prefektuuri on prefektuuri Kiinan Sinkiangin uiguurien autonomisen alueen keskilänsiosassa. Prefektuurin pinta-ala on 128 099 neliökilometriä ja väkiluku 2,37 miljoonaa (2010). Prefektuurin päähallintopaikka on piirikuntatason kaupunki Aksu, jonka keskusta sijaitsee linnuntietä noin 670 kilometriä autonomisen alueen pääkaupunki Ürümqistä lounaaseen.
Hallinnollinen jako
thumb|250px|vasen|Aksun prefektuurin hallinnollinen jako. Piirikuntatasolla prefektuuri jaetaan yhteen piirikuntatason kaupunkiin ja kahdeksaan piirikuntaan (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Naltšik
thumb|280px|Naltšik satelliittikuvassa Naltšik on Kabardi-Balkarian tasavallan pääkaupunki Pohjois-Kaukasiassa Venäjällä. Kaupunki on saanut nimensä kaupungin läpi virtaavasta Naltšik-joesta. Sana tarkoittaa kabardin ja balkaarin kielissä ”pientä hevosenkenkää”. Kaupungin pinta-ala on 133 km². Kaupungin asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 240 203 ja kaupunkipiirikunnan 266 033, jossa luvussa myös varsinaista kaupunkia ympäröivien kylien asukkaat ovat mukana.
Witteric
Witteric tai Witterich oli visigoottien kuningas vuosina 603–610. Witteric oli edeltäjänsä Liuva II:n aikana areiolaisen opposition johtaja, ja hän syrjäytti ja murhasi Liuvan vuonna 603. Fredegarin mukaan Witteric tarjosi tytärtään Ermenbergaa vaimoksi Burgundin ja Austrasian kuninkaalle Teoderik II:lle. Teoderik kuitenkin hylkäsi tarjouksen. Loukattu Witteric yritti koota laajan liittouman hyökätäkseen sen voimin Teoderikin kimppuun. Witteric houkutteli liittolaisikseen langobardien kuningasta Agilulfia, Neustrian kuningas Klotar II:ta ja Austrasian Teodebert II:ta, mutta hankkeesta ei tullut mitään. Isidorus Sevillalaisen mukaan Witteric hallitsi seitsemän vuotta, ja salaliittolaiset murhasivat hänet kesken aterian vuonna 610. Chronica Regum Visigotthorumin mukaan Witteric oli kuninkaana kuusi vuotta ja kymmenen kuukautta.
Naltšik
Historia
Eri lähteet ovat hieman eri mieltä kaupungin perustamisajankohdasta. Vuonna 1743 myöhemmän kaupungin paikalla oli jo toimintaa. Vuodesta 1808 lähtien se oli paikallisen hallinnon ja poliittisen toiminnan keskus ja prinssin asuinpaikka. Venäläinen historiankirjoitus katsoo perustamisajankohdaksi usein vuoden 1817, jolloin paikkakunnalle rakennettiin venäläislinnoitus. Vuonna 1921 siitä tuli kaupunki, ja samalla Kabardian autonomisen alueen pääkaupunki. Vuonna 1922 siitä tuli Kabardi-Balkarian autonomisen alueen ja 1936 Kabardi-Balkarian autonomisen sosialistisen neuvostotasavallan pääkaupunki. Toisessa maailmansodassa kaupunki oli Saksan hallussa 28. lokakuuta 1942 – 3. tammikuuta 1943. Kaupunki kärsi sodassa suuria vaurioita.
13. lokakuuta 2005 kaupunkiin tunkeutui 150–200 aseistetun miehen joukko, joka hyökkäsi poliisiasemille, turvallisuuspalvelun toimistoon ja muihin hallintorakennuksiin sekä pyrki valtaamaan kaupungin lentokentän. Kymmeniä ihmisiä sai surmansa taisteluissa. Venäjän presidentti Vladimir Putin määräsi kaupungin saarrettavaksi, jotta hyökkääjät eivät pääsisi pakoon.
Tšetšeenikapinallisten Kavkaz-Center-internet-sivustolla hyökkäyksen tekijäksi nimettiin kapinallisten "Kaukasian rintama" ja paikallinen islamistinen ryhmittymä Jarmukin.
Talous
Naltšik on Kabardi-Balkarian merkittävin teollisuuskeskus. Siellä on metalli-, valaistus-, rakennusaine-, elintarvike-, puunjalostus-, tekstiili- ja koneenrakennusteollisuutta. Se on myös huomattava kylpylä- ja parantolakaupunki. Kaupungin rautatieasemalle johtaa 41 kilometrin pistorata Kotljaverskajan (Maiski) asemalta ja siellä on lentoasema.
Koulutus
Naltšikissa toimii Kabardi-Balkarian valtionyliopisto (perustettu 1957), Kabardi-Balkarian talousinstituutti, Pohjois-Kaukasuksen taideinstituutti ja Kabardi-Balkarian valtion maatalousakatemia.
Urheilu
Kaupungin jalkapallojoukkue Spartak on pelannut Venäjän pääsarjassa vuodesta 2006 lähtien.
Watford
Watford on noin asukkaan kaupunki ja kaupunkipiiri (borough) Hertfordshiren kreivikunnassa Englannissa. Se sijaitsee Lontoon luoteispuolella, Colne- ja Gadejokien rannalla. Sen alueella ei ole kuntia (unparished area).
Watford syntyi 1100-luvulla, jolloin St Albansin luostarin maille perustettiin markkinapaikka. Sen liepeille syntyi asutusta ja rakennettiin Pyhän Marian kirkko, joka on edelleen olemassa. Watfordin kasvu alkoi 1800-luvun alussa, kun Grand Union Canal -kanava ja rautatieyhteys Lontooseen valmistuivat. Watfordista tuli hallintopiiri vuonna 1922.
Valioliigaseura Watford FC on kotoisin Watfordista.
Asevelvollisuus
[[Tiedosto:Conscription map of the world.svg|thumb|400px|
]]
Asevelvollisuus tarkoittaa lakiin perustuvaa aseellista maanpuolustusvelvoitetta. Suomessa asevelvolliset suorittavat kutsuntojen jälkeen tyypillisesti varusmiespalveluksen. Asevelvollisuus koskee tavallisesti vain miehiä, jotka muodostavat kansanarmeijan.
Asevelvollisuus sai alkunsa Ranskan suuresta vallankumouksesta (levée en masse) ja levisi Preussiin; näin korvautuivat erilaiset monarkkien käyttämät palkka-armeijat. Monissa maissa on käytäntönä tukeutua valikoivaan asevelvollisuuteen tai ammattiarmeijaan yleisen asevelvollisuuden sijaan.
Joidenkin asevelvollisuutta ylläpitävien valtioiden lainsäädäntö mahdollistaa asevelvollisuuden suorittamisen rauhan aikana siviilipalveluksen muodossa. Totaalikieltäytyjä tarkoittaa asevelvollista, joka kieltäytyy suorittamasta varusmies- tai siviilipalvelusta.
Asevelvollisuus maailmalla
Asevelvollisuus on voimassa monissa Aasian maissa sekä useimmissa entisen Neuvostoliiton, Latinalaisen Amerikan, Afrikan ja Lähi-idän maissa. Euroopasta laajamittainen asevelvollisuus on kylmän sodan jälkeen lähes kadonnut: Suomen lisäksi Kreikassa, Sveitsissä ja Kyproksella on laaja, suurinta osaa miehistä koskeva asevelvollisuus. Tanskassa ja Norjassa asevelvollisuus on kirjattu lakiin, mutta koska kyseisissä maissa palvelukseen ei pakoteta, ei niissä käytännössä ole asevelvollisuutta rauhan aikana. Liettuassa jokaisen ikäluokan miehistä noin kaksi prosenttia määrätään pakolliseen asepalvelukseen, mutta myös vapaaehtoiset voivat ilmoittautua. Nato-maista laajamittainen asevelvollisuus on käytännössä voimassa vain Kreikassa, Turkissa sekä Suomessa.
Domain hack
Domain hack on epätavanomainen verkkotunnus, jossa koko osoite muodostaa sanoja tai muunlaista merkityssisältöä, yleensä sivuston nimen tai pääotsikon. Tunnettuja näin muodostettuja osoitteita ovat muun muassa blo.gs, del.icio.us, cr.yp.to, retou.ch ja goo.gl. Monissa tapauksissa osoite saadaan hyvin lyhyeksi ja kaikki otsikon kirjaimet käyttöön, esimerkkinä blo.gs (viisi kirjainta), vertaa blogs.com (kahdeksan kirjainta). Hack merkitsee tässä tapauksessa ”temppua”, ”juonta”, ”niksiä”, ei krakkerointia.
Asevelvollisuus
Yleinen vs. valikoiva asevelvollisuus
Kesällä 2009 yhdessä viimeisistä puheistaan puolustusvoimain komentajana amiraali Juhani Kaskeala esitti näkemyksen, jonka mukaan nuorten erittäin huonon kunnon vuoksi Suomessa jo käytännössä toteutetaan valikoivaa asevelvollisuutta. Tosin jo ennen talvisotaa saatettiin joissakin kutsuntapiireissä vapauttaa noin puolet ikäluokasta, yleensä terveydellisiin tekijöihin vedoten. Tosiasiassa armeija halusi säädellä koulutettavien ikäluokkien määrää säästösyistä, mutta etenkin siksi että se ei halunnut kouluttaa joukkoja sodan ajan vahvuuden yli ("kirjavahvuus").
Domain hack
Usein domain hackeissa käytettyjä maatunnuksia ovat .as, .it, .me, .us, joita virallisesti hallinnoivat valtiot ovat Amerikan Samoa, Italia, Montenegro, Yhdysvallat (United States), koska ne ovat useiden englanninkielisten sanojen loppuosia, joiden mukaan osoitteet valitaan.
Asevelvollisuus
Yleinen vs. valikoiva asevelvollisuus
Lokakuussa 2014 Norja päätti ottaa käyttöön järjestelmän, jota se kutsuu sukupuolineutraaliksi asevelvollisuudeksi. Se koskee vuonna 1997 ja sen jälkeen syntyneitä miehiä ja naisia. Norjassa syntyi kyseisenä vuonna noin 60 000 henkeä, joista 10 000 valitaan aikanaan asepalvelukseen. Norjan puolustusvoimien henkilöstöosaston mukaan naisten pakottaminen armeijaan on kuitenkin epätodennäköistä, vaikka siitä tulee mahdollista. Jos asevelvollisuus toteutetaan valikoivana, tarkoittaa tämä yleensä sitä että palvelukseen huonosti motivoituneet saavat vapautuksen, ja käytännössä puolustusratkaisu muistuttaa vapaaehtoismallia.
Domain hack
Eräät domain hackeille oivia mahdollisuuksia tarjoavat tunnukset, kuten .et on rajoitettu kolmannelle asteelle, mikä tarkoittaa päätteen kaksiosaisuutta (.com.et, .org.et). Et merkitsee ranskan kielessä ja latinan kielessä ”ja”-rinnastuskonjunktiota.
Asevelvollisuus
Toistaiseksi poistettu asevelvollisuus
Joissakin valtioissa, jotka ovat siirtyneet ammattiarmeijaan tai valikoivaan asevelvollisuuteen on kuitenkin ajateltu, että laajempi asevelvollisuus voidaan palauttaa sodan aikana tai sodan uhan lisääntyessä. Liettua palautti asevelvollisuuden vuonna 2015. Ikäluokan miehistä noin kaksi prosenttia määrätään pakolliseen asepalvelukseen.
Domain hack
Domain hackit sopivat lisäksi perusdomainin alle rekisteröitäviin uudelleenohjaus- ja pastebin-palveluihin, i.am, tr.im.
Oleh Tverdoh’lib
Oleh Tverdoh’lib (, 3. marraskuuta 1969 Krim – 18. syyskuuta 1995 ) oli ukrainalainen 400 metrin aitajuoksija.
Domain hack
Historiaa
Ensimmäisiä merkittävästi esille tulleita domain hackeja olivat 23. marraskuuta 1992 avattu inter.net, sekä 1990-luvulla tulleet useat pla.net-päätteiset tunnukset. 3. maaliskuuta 2002 icio.us rekisteröitiin del.icio.us-tunnusta varten.
Asevelvollisuus
Toistaiseksi poistettu asevelvollisuus
Myös Ruotsi on harkinnut siirtymistä pienestä ammattiarmeijastaan valikoivaan asevelvollisuuteen, joskin Ruotsin puolustusministeri Peter Hultqvistin mielestä Ruotsi voisi ottaa asevelvollisuusjärjestelyssään mallia Norjasta tai Tanskasta , joissa kummassakaan ei käytännössä pakoteta palvelukseen. Periaatteessa kaikissa valikoivan asevelvollisuuden valtioissa varusmiespalveluksesta vapautetut ovat kouluttamatonta varareserviä, joka voidaan tarvittaessa määrätä asepalvelukseen. Myös Yhdysvaltain asevoimat pitää luetteloa asepalvelukseen soveltuvista miehistä, jotka voitaisiin määrätä armeijaan sodan aikana.
Oleh Tverdoh’lib
Hän oli kuudes sekä Barcelonan olympialaisissa 1992 että Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993. Vuonna 1994 hän voitti kultaa Helsingin EM-kilpailuissa ennätyksellään 48,06 s, joka on myös Ukrainan ennätys.
Asevelvollisuus
Asevelvollisuus Suomessa
Suomen lain mukaan asevelvollisuus alkaa sen vuoden alusta, jolloin mies täyttää kahdeksantoista vuotta. Asevelvollisuuteen kuuluvat kutsunnat, varusmiespalvelus, siviilipalvelus, kertausharjoitus, ylimääräinen palvelus ja liikekannallepanon aikainen palvelus. Asevelvollisuus jatkuu sen vuoden loppuun, jona asevelvollinen täyttää kuusikymmentä vuotta.
Domain hack
Historiaa
Who.is on whois-palvelin verkkotunnusten rekisteröintitietojen selvitykseen, joka rekisteröitiin 12. kesäkuuta 2002 reykjavíkilaiselle tunnukselle.
Oleh Tverdoh’lib
Tverdoh’lib kuoli sähköiskuun korjatessaan sähköasennuksia vanhempiensa talossa.
Domain hack
Historiaa
14. tammikuuta 2004 Joulusaaren Internet-ylläpidon vastaava Christmas Island Internet Administration noteerasi goatse.cx-domainin, joka kuului Goatse-shokkisivustolle. ”se.cx”-pääte merkitsi ”sex”, suomeksi seksi. Myös parodiasivuja, kuten oralse.cx ja analse.cx oli rekisteröity Joulusaaren tunnuksille. Samaan tarkoitukseen oli käytetty jonkin verran myös tunnuksia .cz (Tšekki) ja .kz (Kazakstan).
Asevelvollisuus
Asevelvollisuuden historia
Aikoinaan sotaväkeen pakottaminen (asevelvollisuus) oli mielivaltaista. 1300-luvun Italiasta 1700-luvun lopulle käytettiin lähinnä palkka-armeijoita. Ranskan vallankumouksen luisuessa maltillisilta radikaalien käsiin vuonna 1793 otettiin jälleen käyttöön sotaväkeen pakottaminen, jota korvautui 1800 efektiivisesti ammattiarmeijalla, ja vuoden 1814 Preussissa asevelvollisuus tuli nykymuodossaan käyttöön.
Ranskan suuren vallankumouksen ajauduttua sotiin, 19 fructidoria vuonna VI (5.9.1798) annettiin Jean-Baptiste Jourdanin nimeä kantanut asevelvollisuuslaki, jossa määrättiin "jokainen ranskalainen on sotilas ja velvollinen puolustamaan isänmaataan." ("Tout Français est soldat et se doit à la défense de sa patrie") Asevelvollisuuden avulla armeijan koko kyettiin kasvattamaan lähes 20-kertaiseksi ancien regimen aikaisiin armeijoihin verrattuna. Ranskan asevelvollisuusarmeija löi useimmat Euroopan ammattiarmeijat. Tähän oli kaksi syytä: Ranskan asevelvollisuusarmeijoilla oli musertava numeerinen ylivoima - usein jopa kymmenkertainen, ja toisaalta Ranskan upseerikunta muuttui meritokratiaksi, jossa upseerin osaaminen, ei aatelisarvo, ratkaisi ylenemisen. Käytäntö levisi myöhemmin muihin maihin, ja militaristisen Preussin esimerkki oli tärkeimpiä esikuvia otettaessa asevelvollisuus käyttöön vuonna 1871, tosin keisarin määräyksestä.
Asevelvollisuus oli voimakkaasti kytköksissä nationalismiin, jolloin valtion etujen katsottiin olevan yksilön etuja korkeammalla. Suurien ammattiarmeijoiden aikakausi oli 1800- ja 1900-luvuilla, kulminoituen ensimmäiseen maailmansotaan ja erityisesti toiseen maailmansotaan. Yhdysvalloissa asevelvollisuus otettiin käyttöön vasta vuonna 1917, koska vastustus asevelvollisuutta kohtaan oli suurta Amerikan sisällissodan (1861–1865) aikaan. Yhdysvalloissa asevelvollisuus lakkautettiin Vietnamin sodassa koettujen tappioiden aiheuttamaan yleiseen vastustukseen. Nykyään puolustusvoimille kaluston tekniikka ja tulivoima ovat sotilaiden lukumäärää tärkeämpiä, minkä vuoksi asevelvollisuuden merkitys on länsimaissa pienentynyt. Myös suuren sotilaallisen hyökkäyksen uhka on monilla alueilla olematon. Asevelvollisuus voidaan kuitenkin käynnistää useimmissa maissa sotilaallisen hyökkäyksen uhatessa.
Ruotsin asevelvollisuuden historia
Vuonna 1808 sattuneen Gotlannin miehityksen johdosta 7 000 gotlantilaismiestä koulutettiin ja aseistettiin, jotta vastaavaa ei tapahtuisi uudestaan. Vuonna 1812 maanpuolustuskoulutus laajennettiin valtakunnalliseksi, ja vuonna 1904 tuli Ruotsiin yleinen asevelvollisuus.
Vuonna 2009 Ruotsin porvarihallitus päätti lakkauttaa asevelvollisuuden. Ammattiarmeijan kooksi tulee 50 000 sotilasta. Ruotsi siirtyi ammattiarmeijaan 1. heinäkuuta 2010.
Vuonna 2013 tutkija Charlys Salonius-Pasternak ulkopoliittisen instituutin kommentissaan totesi seuraavasti : "Maavoimat on käytännössä tuhottu; niiden resurssit ovat hyvin rajalliset, ja ne täyttävät rekrytointitavoitteensa vain vaivoin. Ilmapuolustuskapasiteettia on tuskin lainkaan. Ruotsi ei enää kykene puolustamaan itseään eikä turvaamaan Itämerta ympärillään." Tämä oli osa suurempaa mediakeskustelua Ruotsin armeijan tilasta. Komentaja Göranson totesi Ruotsin vuotuisessa turvallisuus- ja puolustuspoliittisessa seminaarissa että uudistus on vielä kesken ja uudistus ei ole epäonnistunut.
Hyvinvointi ja turvallisuus
Vesa Kanniaisen väitöstutkimus ”Korkean riskiluokan maille yleinen asevelvollisuus osoittautuu hyvinvointimielessä perustelluksi ratkaisuksi suuren ja koulutetun reservin luoman turvallisuuslisän vuoksi.”
Kustannustehokkuus
Jotkut pitävät asevelvollisuutta kustannustehokkaana tapana järjestää maanpuolustus. Kustannustehokkuusväitettä perustellaan usein vuonna 2010 julkaistulla asevelvollisuuden vaihtoehtoja selvittäneellä Suomalainen asevelvollisuus -raportilla (ns. Siilasmaan raportti). Raportissa todetaan, että "Mielestämme asevelvollisuus on kustannustehokkain tapa tuottaa Suomen puolustuskyky." Raportin kansantaloudellinen tarkastelu perustuu VATT:n Juha Honkatukian tekemiin laskelmiin, mutta raportista on kuitenkin jätetty pois Honkatukian laskelmiinsa lisäämä huomio: "On korostettava, että tutkimuksessa tarkastellut vaihtoehdot eivät ole puolustuskyvyn suhteen yhteismitallisia, eikä tutkimuksen perusteella voida vielä esittää kustannustehokkainta tapaa esimerkiksi nykytasoisen puolustuskyvyn ylläpitämiseksi."
Palveluksessa opittavat taidot
Asevelvollisuuden väitetään tuottavan useita hyötyjä, kuten kunnon kohoamista, sosiaalisia taitoja, esiintymiskykyä ja johtamistaitoja. Varusmiehet voivat kuitenkin oppia kyseisiä taitoja myös vapaaehtoismallissa, mikäli he suorittavat varusmiespalveluksen vapaaehtoisina. Varusmiespalvelusta suorittaessa voi hankkia yksilöä hyödyttävää koulutusta, kuten esimerkiksi ammattikuljettajan tutkinnon, kuorma-auton ajokortin tai ensiaputaidot.
Puolustusvoimien antama johtajakoulutus saa vastaajilta hyvän arvosanan. Kotiutuvista upseerikokelaista 82 prosenttia on pitänyt saamaansa johtajakoulutusta vähintäänkin hyvänä.
Argumentteja asevelvollisuutta vastaan
Asevelvollisuutta vastustetaan monista lähtökohdista. Pasifistit vastustavat sotimista ylipäänsä. Monet liberaalit vastustavat pakkotyötä. Taloustieteilijät ovat laskeneet, että tehokkaammat puolustusvoimat saataisiin halvemmalla, jos asevelvollisuudesta siirryttäisiin palkkatyöhön. Jotkut katsovat asevelvollisuuden sitovan vanhentuneeseen ja maanpuolustuksellisesti tehottomaan armeijan koulutus- ja varustelumuotoon.
Vapauden menetys
YK:n jäsenvaltiot ovat keskenään Yhdistyneiden kansakuntien Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevassa kansainvälisessä yleissopimuksessa sopineet, että "ketään ei saa pitää orjuudessa" ja, että "ketään ei saa vaatia suorittamaan pakkotyötä". Samassa sopimuksessa on sovittu:
Tämän kohdan mukaisella pakkotyöllä ei tarkoiteta:
... ... mitään asepalvelun luonteista palvelusta ja maissa, joissa tunnustetaan kieltäytyminen asepalveluksesta omantunnonsyistä, palvelua, joka lain mukaan vaaditaan omantunnonsyistä kieltäytyjältä;
YK:n ihmisoikeussopimuksessa asevelvollisuutta ei siis katsota orjuudeksi tai pakkotyöksi sopimukseen lisätyn poikkeuksen perusteella.
Moraalittomuus
Monissa maissa, kuten useissa Länsi-Euroopan maissa, on turvallisuusympäristön analyysissä päädytty siihen, että sotilaallista koulutusta on tarve antaa vain osalle ikäluokasta muiden ollessa siitä vapautettu. Lisäksi joidenkin käsitysten mukaan asevelvollisuudella ei ole kestävää moraalista pohjaa.
Kalleus
Professori Panu Poutvaaran empiiristen tutkimusten mukaan asevelvollisuus näyttää halvemmalta ainoastaan siltä osin kuin pakkotyön hinta jätetään huomioimatta ja asevelvollisuus on siis pakkotyöpiiloveroa nuorille miehille, ja tämä tulisi hänen mukaansa korvata avoimella verolla. Koko kansantalouden mittakaavassa asevelvollisuusarmeija tulee 1–2 prosenttia BKT:stä kalliimmaksi kuin ammattiarmeija. Tämä tarkoittaa, että puolustusvoimien todellinen kustannus Suomessa olisi 2,5–3,5 prosenttia BKT:stä.
Poutvaaran mielestä asevelvollisuuden lakkauttaminen vahvistaisi kansantaloutta ja "vahva kansantalous pystyy rahoittamaan maanpuolustuksensakin paremmin kuin heikko". Poutvaaran mukaan myös palkallisen varusmiespalveluksen työsopimukseen voidaan liittää sitoutuminen reserviin kuten muissakin maissa.
Asevelvollisuuden kustannuksia selvittäneessä Suomalainen asevelvollisuus -raportissa asevelvollisuuden kustannuksia verrattiin jatkuvasti palveluksessa olevista sotilaista muodostetun armeijan kustannuksiin. Asevelvollisuutta vastustavan Ohi on -kampanjan mukaan asevelvollisista muodostetun reservin vertailukelpoinen vaihtoehto olisi kuitenkin vapaaehtoisesti palveluksen suorittaneista varusmiehistä muodostettu reservi, ei miesvahvuudeltaan samansuuruinen jatkuvasti palveluksessa oleva ammattisotilasjoukko. Raportin väite, jonka mukaan asevelvollisuus olisi kustannustehokas maanpuolustustapa, ei Ohi on -kampanjan mukaan perustu tutkimustietoon, vaan on raportin kirjoittajien oma mielipide.