cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alexei Eremenko (vanhempi)
Alexei Eremenko Senior (, s. 17. tammikuuta 1964 Novotšerkassk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläissyntyinen jalkapalloilija ja jalkapallovalmentaja, joka on ollut Suomen kansalainen vuodesta 2003.
Keskikentällä pelannut Eremenko teki mittavan uran Veikkausliigassa, ja häntä pidetään yhtenä sarjan kaikkien aikojen parhaista pelaajista. Hänet valittiin Veikkausliigan legendaksi ensimmäisten joukossa vuonna 2007. Jaro on jäädyttänyt Eremenkon numeron 14.
Eremenkon pojat Alexei Junior, Roman ja Sergei ovat ammattilaispelaajia.
Ura pelaajana
Neuvostoliitossa Eremenko edusti pääsarjatasolla rostovilaista SKA:ta sekä moskovalaisia Spartakia, Torpedoa ja Dynamoa. Hän kuului Neuvostoliiton-mestaruuden vuonna 1987 voittaneeseen Spartakin joukkueeseen. Hän pelasi myös 12 poikien maaottelua Neuvostoliiton joukkueissa ja saavutti EM-pronssia Suomessa vuonna 1982 järjestetyissä alle 18-vuotiaiden kilpailuissa.
Eremenko perheineen muutti Suomen Pietarsaareen kesällä 1990. Hän teki sopimuksen paikallisen liigaseuran Jaron kanssa, mutta pelasi ensimmäisen kauden vuokralla 2. divisioonan Oulun Luistinseurassa, sillä Jaron kolmen pelaajan ulkomaalaiskiintiö oli täynnä. Jarossa hän pääsi pelaamaan seuraavana kautena 1991. Hän hallitsi keskikenttää ja vei joukkueensa Suomen cupin loppuotteluun vuonna 1992. Hänet valittiin Veikkausliigan parhaaksi pelaajaksi kaudella 1997. Suomen-vuosien lomassa Eremenko edusti kaudella 1995–1996 kreikkalaista Athinaikosia ja kaudella 1998 norjalaista Tromsøä.
Kaudeksi 1999 Eremenko siirtyi Helsingin Jalkapalloklubiin, jossa hän saavutti kaksi Suomen-mestaruutta ja kaksi Suomen cupin voittoa. Vuonna 2003 Eremenko palasi jälleen Jaroon, jota hän edusti kaksi ja puoli kautta ennen pääsarjauransa päättämistä. Eremenkolle kertyi Suomessa 360 pääsarjaottelua, joissa hän teki 64 maalia.
Ura valmentajana
Elokuussa 2009 Eremenko allekirjoitti Jaron kanssa kolmivuotisen valmentajasopimuksen, jonka oli määrä astua voimaan vuoden 2010 alussa. Mika Laurikaisen erottamisen myötä hän kuitenkin aloitti valmentajana jo elokuussa 2009.
Eremenkon johdolla Jaro pelasi loistavan kauden 2010 ollen Veikkausliigassa viides. Sijoitus oli seuran paras 14 vuoteen. Debyyttikautensa jälkeen Eremenko ei onnistunut johdattamaan Jaroa vastaavan menestykseen, vaan seura taisteli Veikkausliigassa häntäpään sijoituksista. Kaudella 2015 Jaron 14 kautta kestänyt Veikkausliigataival päättyi putoamiseen.
Joulukuussa 2015 kerrottiin, että Eremenkosta tulee Suomen alle 18-vuotiaiden maajoukkueen päävalmentaja vuoden 2016 kattavalla sopimuksella. Hän jatkoi myös Ykköseen pudonneen Jaron päävalmentajana, kunnes sai kesäkuussa 2016 potkut joukkueen huonon menestyksen vuoksi.
Toukokuun lopussa 2018 Eremenkosta tuli SJK:n päävalmentaja. Hän on seinäjokisen seuran viides päävalmentaja vuonna 2017 erotetun Simo Valakarin jälkeen. Eremenko sai potkut seurasta elokuussa 2019.
Kaudella 2020 Eremenko toimi Latvian pääsarjassa FK Spartaks Jūrmalan päävalmentajana.
Marraskuun lopussa 2021 Eremenko teki vuoden mittaisen sopimuksen Viron Meistriliigan JK Narva Transin kanssa. Hän luotsasi seuran kauden 2022 päätteeksi liigassa seitsemänneksi. Eremenko ei jatkanut seuran päävalmentajana kauden jälkeen.
Anton Ollikainen
Anton Ollikainen (s. 11. maaliskuuta 1993 Hämeenlinna) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Mestis-joukkue Kiekko-Espoossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Tessvärr
Tessvärr on kylä Salon kaupungin Särkisalossa. Kylä sijaitsee Ulkoluodon saaren pohjoisosassa.
Anton Ollikainen
Ura
Ollikainen on Hämeenlinnan Pallokerhon kasvatti. Hän voitti kauden 2009–2010 päätteeksi B-nuorten SM-hopeaa, kauden 2011–2012 päätteeksi A-nuorten SM-pronssia ja kauden 2012–2013 A-nuorten Suomenmestaruuden. Kaudella 2013–2014 Ollikainen edusti HPK:n A-nuoria myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi hopeaan.
Tessvärr
Tessvärrin kylä käsittää Ulkoluodon pohjoisosan ja muita pienempiä lähisaaria. Melkein Ulkoluotoon kiinni kasvanut Björnholmenin saari kuuluu Perniön Latokartanon kylään. Valtaosa kylän alueesta on asumatonta kallioista metsämaata ja osa ranta-alueista on kesäasutuskäytössä. Kylässä sijaitsee Tessvärin kartano, joka on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Tessvärr lienee asutettu 1200-luvun aikana. Varhaisin maininta kylästä on vuodelta 1475. Tessvärin kartano perustettiin 1580-luvulla yhdistämällä kylän kantatilat. Kartano siirtyi kruunulle ison peruutuksen seurauksena 1683 ja siitä tuli kruunun ratsutila 1753. Kartanon nykyiset rakennukset ovat peräisin 1800-luvulta.
Anton Ollikainen
Ura
Ollikainen olisi jatkanut Hokissa myös kaudella 2017–2018, mutta joukkue jäi kuitenkin ilman Mestis-lisenssiä, ajautui konkurssiin ja näin ollen Ollikaisen sopimus purettiin. Kauden kynnyksellä, syyskuussa 2017 hän sai lopulta sopimuksen Lempäälän Kisan Mestis-joukkueeseen. Ollikainen oli kymmenellä osumallaan joukkueen kolmanneksi paras maalintekijä. Kaudeksi 2018–2019 hänet nimettiin LeKin varakapteeniksi. Ollikainen lainattiin seuran yhteistyöjoukkueeseen, SM-liigajoukkue Tapparaan 18. tammikuuta 2019 pelattuun vierasotteluun Saimaan Palloa vastaan. Hänet merkittiin liigadebyytissään joukkueen nelosketjun oikeaan laitaan Juhani Jasun ja Matias Lehtosen viereen. Ollikainen sai ottelussa jääaikaa 9.29 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki seitsemännessä ottelussaan 8. helmikuuta 2019 KooKoota vastaan. Pauli Järvinen valitsi Ollikaisen ottelun Alumnien tähtien kolmostähdeksi. Noin viikkoa myöhemmin siirtotakarajalla hän teki Tapparan kanssa loppukauden kattavan jatkosopimuksen. Ollikainen pelasi joukkueessa kaikkiaan 11 runkosarjaottelua tehden yhden maalin, mutta hän ei kuitenkaan saanut peliaikaa pudotuspeleissä. Huhtikuussa 2019 Ollikainen teki Tapparan kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Alkukaudella 2019–2020 Ollikainen pelasi Tapparassa kaksi runkosarja- ja kaksi Mestarien liigan ottelua ilman tehopisteitä. Syyskuussa seura lainasi hänet toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella Mestis-joukkue KOOVEE:hen. Lokakuussa Ollikaisen teki joukkueen kanssa jatkettiin loppukauden kattavan sopimuksen. Tammikuussa 2020 hänet nimettiin KOOVEE:n kapteeniksi Slovakiaan siirtyneen Mikko Pukan tilalle. Ollikainen jakoi lopulta tehoilla 17+22=39 joukkueen sisäisen pistepörssin kolmannen sijan Jimi Kurosen kanssa.
Ollikainen siirtyi kaudeksi 2020–2021 vuoden mittaisella sopimuksella Mestiksen nousijajoukkue Kiekko-Espoon riveihin. Hänet nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Ollikainen jakoi tehoilla 8+9=17 Kiekko-Espoon sisäisen pistepörssin neljännen sijan Aleksi Järvisen kanssa. Elokuussa 2021 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Ollikainen voitti kauden 2021–2022 päätteeksi Mestis-hopeaa. Syyskuussa 2022 hän teki Kiekko-Espoon kanssa taas vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Copialen käsikirjoitus
Copialen käsikirjoitus on salakirjoituksella kirjoitettu käsikirjoitus, joka sisältää 75 000 käsin kirjoitettua merkkiä 105 sivulla niteessä, joka löytyi Berliinistä DDR:n tiedeakatemiasta kylmän sodan päätyttyä ja on nyt yksityiskokoelmassa. Sen arvellaan olevan peräisin ajalta 1760–1780. Sitä tutkittiin DDR:n tiedeakatemiassa 1970-luvulla, mutta se on ollut nyky-yleisölle tuntematon vuoteen 2011, jolloin kansainvälinen tutkijaryhmä ilmoitti murtaneensa salakirjoituksen. Käsikirjoituksessa on abstrakteja symboleja ja niiden ohella kirjaimia kreikkalaisesta kirjaimistosta sekä useimmat latinalaisten aakkoston kirjaimet. Ainoat selväkieliset tekstit kirjassa ovat sen lopussa oleva "Copiales 3" ja esilehdellä oleva "Philipp 1866". Philippiä pidetään käsikirjoituksen omistajana.
Selväkielisen tekstin kirjaimet oli koodattu vanhoin aksentoiduin latinalaisin kirjaimin, kreikkalaisin kirjaimin ja symbolein, kun taas aksentoimattomat latinalaiset kirjaimet osoittivat vain tyhjiä välejä. Tutkijat havaitsivat, että alun 16 sivua kuvailevat jonkin salaseuran initiaatioseremoniaa, nimittäin Wolfenbüttelin "okulistista veljeskuntaa". Samanlainen käsikirjoitus on tallennettuna Staatsarchiv Wolfenbüttelissä.
Dokumentissa kuvataan initiaatiorituaalia, jossa ehdokasta pyydetään lukemaan tyhjä paperi, ja kun hän sanoo, ettei pysty lukemaan, hän saa silmälasit ja kehotuksen yrittää uudestaan, ja taas uudestaan pyyhittyään silmänsä kankaaseen, jonka jälkeen seuraa "leikkaus", jossa nypitään toinen kulmakarva.
Spiegelmanin hirviö
Spiegelmanin hirviöksi kutsutaan RNA-juostetta, joka koostuu vain 218 emäksen kääpiöperimästä, ja joka pystyy kopioitumaan. Sen kehitti University of Illinois’ssa työskentelevä Sol Spiegelman.
Kokeessa vietiin yksinkertaisen RNA-viruksen (Qβ) RNA:ta RNA:n omaa replikaatioentsyymiä sisältävään nesteeseen. Lisäksi koeputkessa oli sopivia raaka-aineita, suoloja sekä ravinteita. Järjestelmä tuotti paljaita RNA-juosteita. Sen jälkeen Spiegelman eristi syntetisoimaansa RNA:ta, ja pani sen erilliseen liuokseen ja antoi sen taas monistua. Sen jälkeen hän eristi taas tätä RNA:ta ja toisti prosessia edelleen vaiheiden sarjassa.
Nopeimmin kopioituva RNA selvisi voittajaksi ja siirtyi sarjan "seuraavaan sukupolveen". Tässä eristämisprosessi korvasi darwinistisen evoluution perustana olevan kilpailun, ja se vaikutti suoraan RNA:han. Odotusten mukaan kopioitumisessa tapahtui virheitä ja ne pudottivat taakaksi osoittautuneita perimän osia pois. Nopeimmin kopioituvat RNA-molekyylit alkoivat dominoida muita, koska niitä oli enemmän ja kokeen edetessä 74 sukupolven jälkeen 4 500 nukleotidiemästä käsittänyt RNA-juoste oli muuttunut 220 emäksen kääpiöperimäksi. Koska siinä ei ollut turhaa perimää ja se kopioitui erittäin nopeasti, sitä alettiin kutsua Spiegelmanin hirviöksi.
Myöhemmin Nobel-palkittu professori Manfred Eigen kollegoineen toisti kokeen, hieman eri asetelmin, ja he huomasivat että ainoastaan yksi RNA-molekyyli aloitti liuoksessa "väestöräjähdyksen". He myös vakuuttuivat, että näkivät spontaanin RNA-juosteiden synteesin perusaineisosista, kun ainuttakaan viruksen RNA-molekyyliä ei ollut liuoksessa.
Kokeet eivät kuitenkaan todista empiirisesti, miten luonto siirtyi elottomista aineista elämään. Ne olivat monimutkaisia ja kaukana oletetun varhaisen Maan olosuhteista. Lisäksi Spiegelman kokeissaan eristi RNA:n RNA-viruksesta, jota joidenkin mielestä voidaan pitää elävänä oliona.
GP2 San Marinon Grand Prix
GP2 San Marinon Grand Prix oli GP2-sarjan osakilpailu, joka ajettiin vuosina 2005–2006 Autodromo Enzo e Dino Ferrarin moottoriradalla Imolassa Italiassa.
Jacques Tits
Jacques Tits (12. elokuuta 1930 – 5. joulukuuta 2021 ) oli belgialais-ranskalainen matemaatikko, joka saavutti tärkeimmät ansionsa ryhmäteorian alalla.
Tits pääsi jo 14-vuotiaana opiskelemaan Brysselin vapaaseen yliopistoon, ja tohtoriksi hän valmistui 20-vuotiaana. Valmistuttuaan hän toimi opettajana Brysselin vapaassa yliopistossa. Professoriksi hänet nimettiin vuonna 1962. Kaksi vuotta myöhemmin Tits sai siirron Bonnin yliopistoon professoriksi. Tits muutti vuonna 1973 Pariisiin, missä hänestä tuli Collège de Francen ryhmäteorian professori. Hän sai Ranskan kansalaisuuden vuonna 1974 ja työskenteli Collège de Francessa vuoteen 2000 asti, jolloin hän jäi eläkkeelle.
Titsin keskeisimmät saavutukset olivat ryhmäteorian alalta. Hänet palkittiin vuonna 1993 matematiikan Wolfin palkinnolla. Tuolloin palkintoperusteissa sanottiin, että Titsin geometrinen lähestymistapa ryhmäteoriaan oli edistänyt 1970-luvun jälkeen äärellisten ryhmien, p-adisten ryhmien ja aritmeettisten ryhmien tutkimusta. Ryhmäteorian keksintöjensä ansiosta Tits palkittiin myös vuonna 2008 Abelin palkinnolla. Tits oli myös Ranskan tiedeakatemian pitkäaikainen jäsen, ja hänet valittiin vuonna 1992 Yhdysvaltain kansallisen tiedeakatemian jäseneksi.
Jarl Hemmer
thumb|[[Tea Helenelundin suunnittelema muistolaatta on Stundarsin ulkoilmamuseossa Jarl Hemmerin kotitalon eteisessä.]] Jarl Robert Hemmer (18. syyskuuta 1893 Vaasa – 6. joulukuuta 1944 Porvoo) oli suomenruotsalainen kirjailija ja runoilija.
Elämä ja ura
Hemmer kirjoitti ylioppilaaksi vuonna 1912, opiskeli venäjän kieltä ja kirjallisuutta Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1917. Hemmer oli naimisissa Saga Södermanin (1897–1987) kanssa, ja heillä oli kaksi lasta.
Jarl Hemmer aloitti kirjailijanuransa 1914 runokokoelmalla Rösterna ja teki varsinaisen läpimurtonsa julkaistuaan runokokoelman Rågens rike (Viljan valtakunta). Tunnetuin Hemmerin teoksista on Suomen sisällissotaan sijoittuva Mies ja hänen omatuntonsa (En man och hans samvete), joka ilmestyi 1931 ja josta Hemmer sai suuren pohjoismaisen romaanipalkinnon. Romaani kuvasi punaisten vankileirillä toiminutta pappia, joka menee teloitettavaksi erään punavangin asemesta.
Vuonna 1927 Hemmer osti Eckerössä Ahvenanmaalla sijainneen 1700-luvulta peräisin olevan vanhan Ängstorp-nimisen postitalon. Tässä talossa hän asui kesäisin elämänsä loppuun asti. Talvet Hemmer vietti 1933 alkaen Porvoon suomenruotsalaisessa Runoilijakodissa (Diktarhemmet). Viimeisiä Hemmerin elinvuosia varjosti alkoholismi ja lääkkeiden väärinkäyttö, ja hän teki itsemurhan Porvoossa itsenäisyyspäivänä 6. joulukuuta 1944.
Hemmerin vuonna 1886 rakennettu lapsuudenkoti Koulukatu 8:ssa Vaasassa siirrettiin vuonna 1977 Stundarsin ulkoilmamuseoon Sulvalle. Hemmer-talon nimellä tunnetussa talossa on näytteillä Hemmerin lesken Saga Hemmerin vuonna 1979 lahjoittamaa Hemmerin jäämistöä, kuten kirjoja, asiapapereita, lehtileikkeitä ja esineitä.
Robert de Sorbon
pienoiskuva|Robert de Sorbon Robert de Sorbon (9. lokakuuta 1201, Sorbon – 15. elokuuta 1274, Pariisi) oli ranskalainen teologi, kuningas Ludvig IX:n rippi-isä ja Collège de Sorbonnen perustaja. Collège de Sorbonnesta muodostui sittemmin Pariisin yliopisto.
Sorbon syntyi köyhään maalaisperheeseen. Hän opiskeli Reimsissä ja Pariisissa, jossa hänen hurskautensa ja ahkeruutensa kiinnittivät Artois'n kreivin ja kuningas Ludvig IX:n huomion. Vuonna 1251 Sorbonista tuli Cambrain kaniikki. Hänen vaikutusvaltansa kuninkaaseen kasvoi. ja vuonna 1258 hänet nimitettiin Pariisin kaniikiksi ja hovin kappalaiseksi.
Sorbon ryhtyi opettamaan noin vuonna 1253, ja vuonna 1257 hän hankki varat, joilla hän kuninkaan myötävaikutuksella perusti köyhien opiskelijoiden teologisen korkeakoulun Maison de Sorbonnen. Sorbonne sai paavin virallisen hyväksynnän vuonna 1259 ja kasvoi nopeasti merkittäväksi eurooppalaisen oppineisuuden keskukseksi sekä Pariisin yliopiston ytimeksi. Sorbon itse toimi yliopiston kanslerina vuodesta 1258 ja kannatti edelleen korkea-asteen koulutuksen laajaa saatavuutta ja kirjoitti lukuisia uskonnollisia tutkielmia ja kommentaareja.
Road Crew (yhdysvaltalainen yhtye)
Road Crew oli noin vuosina 1980–1984 toiminut yhtye, jossa soittivat sittemmin Guns N’ Rosesissakin soittaneet Slash ja Steven Adler.
Yhtye sai nimensä Motörheadin samannimisestä kappaleesta.
Kun Steven Adler vuonna 1990 erotettiin Guns N’ Rosesista, hän perusti Road Crew’sta uuden version, ilman Slashiä. Adlerin henkilökohtaisten ongelmien ja päihderiippuvuuden takia yhtye ei kuitenkaan koskaan levyttänyt ja keikkaili vain harvoin.
Elisha Cuthbert
Elisha Ann Cuthbert (s. 30. marraskuuta 1982 Calgary, Alberta, Kanada) on kanadalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä. Hänen tunnetuin roolinsa on televisiosarjassa 24, jossa hän esittää päähenkilön tytärtä Kim Baueria. Roolin avulla Cuthbert löi itsensä läpi Hollywoodissa.
Suomen kristillinen opettajaliitto
Suomen kristillinen opettajaliitto (SKOL) on yhdistys kristillistä elämänkatsomusta arvostaville opettajille kaikilla koulutusasteilla. Se perustettiin vuonna 1927 alun perin vahvistamaan ja kehittämään koulujen uskonnonopetusta. Nykyisin toiminnalla halutaan tukea laajemmin kristillistä kasvatusta sekä opettajien hengellistä kasvua.
Karl Lund
Karl Fredrik Leonard Lund (31. heinäkuuta 1888 Helsinki, Suomen suuriruhtinaskunta – 11. joulukuuta 1942 Helsinki) oli suomalainen voimistelija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla Ylioppilasvoimistelijoita.
Lund voimisteli Suomen joukkueessa sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Pyhä Panteleimon
pienoiskuva|upright=0.8|Pyhää Panteleimonia esittävä ikoni 1200-luvulta [[Pyhän Katariinan luostarista Siinailta.]] Pyhä Panteleimon eli Panteleimon Parantaja, myös Pantaleon, oli kristitty marttyyri ja pyhimys, joka sai surmansa Diocletianuksen vainoissa vuonna 305. Hänen muistopäivänsä on 27. heinäkuuta.
Legenda
Pantaleon syntyi Nikomedeiassa noin vuonna 275. Hänen vanhempansa olivat rikas senaattori Eustorgios ja tämän kristitty vaimo Eubulia. Hänestä tuli menestyksekäs lääkäri, jota itse keisari Galerius halusi omaksi lääkärikseen. Pyhä Hermolaos käännytti Pantaleonin kristityksi, ja parannettuaan ihmeellisesti sokean miehen, Pantaleon käännytti puolestaan isänsä. Tämä kuoli pian sen jälkeen, ja jätti Pantaleonille suuren omaisuuden. Tämä vapautti orjansa ja jakoi omaisuutensa köyhille, ja paransi ihmisiä ottamatta maksua.
Kateelliset lääkärit ilmiantoivat hänet keisari Galeriukselle, joka halusi pelastaa lääkärinsä ja koetti saada tämän kieltämään uskonsa. Pantaleon pysyi kuitenkin uskossaan ja paransi halvaantuneen miehen. Keisari piti ihmettä taikuutena, ja antoi kiduttaa Pantaleonia monin tavoin. Häntä ei kuitenkaan saatu surmattua, ennen kuin Pantaleon itse rukoili teloittajiensa puolesta ja antoi henkensä näiden käsiin (tästä nimi Panteleimon eli "myötätuntoinen kaikille"). Kun hänet mestattiin, katkenneesta kaulasta virtasi sekä verta että maitoa.
Panteleimon oli luultavimmin historiallinen henkilö ja marttyyri, mihin viittaa hänen varhainen pyhimyskulttinsa, mutta hänen kohtalonsa on luultavasti myöhemmin laadittu legenda.
Pyhimyskultti
Ortodoksit kunnioittavat häntä suurmarttyyrinä ja yhtenä palkattaparantajista. Läntisessä Euroopassa hän oli yksi neljästätoista hädässäauttajasta, lääkärien ja kätilöiden suojeluspyhimys, jolta rukoiltiin apua erityisesti syöpää ja keuhkotautia vastaan.
Hänen pyhäinjäännöksiään säilytetään Saint-Denis’n basilikassa Pariisissa, ja Kölniin rakennettiin hänelle omistettu kirkko viimeistään 800-luvulla. Hänen nimeään kantavia kirkkoja, pyhäkköjä ja luostareita on monia. Yksi tunnetuimmista on Pyhän Panteleimonin luostari Athos-vuorella Kreikassa.
Panama (täsmennyssivu)
Katso myös
Aihepiiriin liittyy myös seuraavia:
CXOU J164710.2-455216
CXOU J164710.2-455216 on röntgenpulsari, joka sijaitsee avoimessa tähtijoukossa Westerlund 1 Linnunradalla. Se sijaitsee Maasta noin 16 000 valovuoden päässä Alttarin tähtikuvion suunnassa. Pulsaria edeltäneen tähden massan laskettiin olleen vähintään 40 Auringon massaa.
Viipurin pamaus
thumb|230px|[[Olaus Magnus on kuvannut vuonna 1539 Carta marinassa Viipurin pamauksen tulivuoren kaltaiseksi.]]
CXOU J164710.2-455216
Swift-teleskooppi mittasi pulsarista 20 millisekunnin purkauksen. Havaintojen perusteella pääteltiin, että muodonmuutokset neutronitähden kuoressa aiheuttivat pieniä muutoksia magneettikentässä, jotka olivat röntgenpurkauksen suora syy.
Viipurin pamaus
Viipurin pamaus on kansantarinan mukaan suuri räjähdys, joka 30. marraskuuta 1495 käänsi pakosalle Venäjän sotaväen, joka oli juuri valloittamaisillaan Viipurin. Kansantarinoiden mukaan puolustusta johtanut Knut Posse olisi aikaansaanut Viipurin pamauksen jonkinlaisella räjähtävällä seoksella. Joidenkin tarinan variaatioiden mukaan venäläisten pakenemisen olisi aiheuttaut taivaalla nähty valoilmiö, joka olisi muistuttanut Pyhän Andreaan ristiä (X:n muotoinen). Tämä on tyypillinen pyhimyksiin liittyvä keskiaikainen legenda, jollainen liittyy lukuisiin taisteluihin eri puolilla Eurooppaa.
Tarinan historiallisuudesta ja tapahtumien täsmällisestä kulusta on erilaisia käsityksiä. Tiedetään, että Venäjän joukot saapuivat vuosien 1495–1497 sodan, vanhan vihan aluksi, syyskuun lopussa 1495, Viipurin edustalle. He alkoivat piirittää muurilla ympäröityä kaupunkia ja linnaa. Suomen puolella sotilaita oli vain muutama tuhat, ja lisää yritettiin värvätä talonpojista. Ensimmäiset hyökkäykset torjuttiin, mutta marraskuun lopulla venäläiset hyökkäsivät kaikella voimallaan kohti kaupunkia, ja taistelu näytti jo menetetyltä. Hyökkääjät olivat onnistuneet tunkeutumaan kaupungin muureille ja miehittämään torneja. Sen jälkeen tapahtui jotain, joka sai venäläiset vetäytymään. Ruuti tunnettiin ja erilaiset ampuma-aseet olivat kuuluneet sodan molempien puolien arsenaaliin jo pitkään.
Yhden tarinan mukaan Viipurin linnan komentaja Knut Posse asetutti ruutimiinan tai terva- ja pikitynnyreitä yhden tornin alle ja räjäytti sen ilmaan. Räjähdyksestä selvinneet venäläiset eivät tajunneet, mitä oli tapahtunut ja pakenivat kauhuissaan. Toisen tarinan mukaan venäläiset pakenivat, koska he pelästyivät pimeälle taivaalle ilmestynyttä valoilmiötä. Päivä kolmaskymmenes marraskuuta oli Pyhän Andreaan päivä, ja he luulivat valoilmiötä Andreaan ristiksi. He luulivat pyhimyksen suojelevan kaupunkia ja lopettivat hyökkäyksen.
Nykypäiviin asti säilynyttä, tarinan toistavaa materiaalia on tuotettu jo muutaman vuosikymmenen sisällä. Olaus Magnus on kuvannut vuonna 1539 Carta marinassa Viipurin kohdalle pyöreään torniin suuren räjähdyksen.
Viipurin pamauksesta kertoo muun muassa kalevalamittainen kansanruno.
Hertha (nimi)
Hertha on saksalaisperäinen naisen etunimi, josta tunnetaan myös lyhyempi kirjoitusasu Herta. Nimen suomalainen muunnos on Hertta.
Hertha-nimi viittaa muinaisgermaaniseen Nerthus-jumalattareen. Roomalainen historioitsija Tacitus mainitsi Nerthuksen Germania-teoksessaan, mutta hänen tekstinsä vaikeaselkoisuus johti siihen, että nimi luettiin väärin, muodossa ”Herthus”. Naisennimi Hertha on johdettu tästä virheellisestä kirjoitusasusta.
Ruotsissa Hertha on tullut käyttöön kastenimenä 1820-luvun alussa. Nimen yleistymiseen on vaikuttanut Fredrika Bremerin naisasiaromaani Hertha (1856). Hertha-nimi tunnetaan myös Esaias Tegnérin runosta.
Nimi Suomessa
Herta-nimi sisältyi ruotsinkieliseen almanakkaan vuosina 1908–1949. Nimipäivä oli 4. marraskuuta.
Charles Antrobus
Charles James Antrobus (14. toukokuuta 1933 – 3. kesäkuuta 2002) oli Saint Vincent ja Grenadiinien kenraalikuvernööri vuodesta 1996 kuolemaansa.
Kun Antrobus kuoli virassa 3.6.2002, kenraalikuvernöörin virkaan nimitettiin tilapäisesti Monica Dacon. 2. syyskuuta hänen seuraajakseen astui Frederick Ballantyne.
American Vampire
American Vampire on Jyrki 69:n toinen studioalbumi, joka julkaistiin 17. joulukuuta 2021.
Veroäyri
Veroäyri on Suomen kunnallisverotuksessa aikaisemmin käytetty verotettavan tulon yksikkö. Verotettavat tulot laskettiin vero­äyreinä siten, että yhden markan tulo vastasi yhtä vero­äyriä. . Veroäyrin hinta osoitti, kuinka paljon kunnallis­veroa oli maksettava kutakin vero­äyriä kohti, ja se ilmoitettiin penneinä. Ennen vuoden 1963 rahan­uudistusta yksi vero­äyri vastasi 100 markan (vanhan markan) tuloa, ja vero­äyrin hinta ilmoitettiin markkoina. Vaikka veroäyrin hinta siis ilmoitettiin markkoina tai myöhemmin penneinä, se tarkoitti itse asiassa prosenttilukua, jonka mukainen osuus tuloista meni kunnallis­veroon.
Nykyisessä, vuonna 1995 vahvistetussa kunta­laissa ei enää käytetä termiä vero­äyri, vaan sen sijasta puhutaan kunnallis­vero­prosentista. Lopullisesti käsite vero­äyri poistettiin lain­säädännöstä, kun vero­lakeja vuoden 2002 alussa uudistettiin euroon siirtymisen vuoksi.
Aarne Pelkonen (voimistelija)
Aarne Eliel Tellervo Pelkonen (24. marraskuuta 1891 Jaakkima, Suomen suuriruhtinaskunta – 6. marraskuuta 1959 Helsinki) oli suomalainen voimistelija, joka kuului Suomen joukkueeseen sen saavuttaessa joukkuevoimistelun vapaan järjestelmän olympiahopeaa Tukholmasta 1912.
Pelkonen suoritti voimistelunopettajan tutkinnon vuonna 1914. Hän osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten joukoissa. Vuonna 1918 hänet ylennettiin reservin luutnantiksi. Sodan jälkeen hän toimi muun muassa Laihialla kunnanlääkärinä sekä sai Helsingin yliopiston kirurgian dosentuurin 1938.
Hamppumarssi
thumb|Mielenilmaus kannabiksen laillistamisen puolesta [[Madridissa vuonna 2004 oli osa Million Marihuana March -marssia.]] Hamppumarssi on tapahtuma, joka pidetään vuosittain toukokuun alussa. Hamppumarssi on osa maailmanlaajuista MMM – Million Marihuana March -marssia. Päivän aikana marsseja järjestetään jo yli 300 kaupungissa. Suomessa marssittiin ensimmäisen kerran vuonna 2000 Turussa. Vuonna 2007 marssittiin jo kuudessa kaupungissa, joita olivat Helsinki, Turku, Tampere, Oulu, Pietarsaari ja Jyväskylä. Marsseilla pyritään vaikuttamaan lainsäädäntöön kannabiksen kotikasvatuksen ja käytön laillistamiseksi. Helsingin hamppumarssin järjestää Suomen kannabisyhdistys.
Sää
Sää on kaasukehän tila tietyssä paikassa tiettyyn aikaan. Tyypillisimmät säätä määrittävät tekijät ovat ilman lämpötila, ilmankosteus, tuuli, pilvisyys ja sade. Sään päivittäiset muutokset johtuvat erilaisten ilmamassojen välisestä vuorovaikutuksesta. Sääilmiöitä esiintyy erityisesti ilmamassojen rajavyöhykkeillä säärintamissa.
Sään liikkeelle paneva energianlähde on Auringosta tuleva säteily, ja siihen vaikuttavat myös Maan kiertoliike sekä maanpinnan ominaisuudet kuten vuoristot ja vesistöt. Ilmastolla tarkoitetaan alueen säätä ja sen muutoksia pidemmän ajan kuluessa.
Sääilmiöitä
Sade syntyy kun pilvessä olevat pienet pisarat tai jääkiteet kasvavat painaviksi ja putoavat alas vesipisaroina tai lumena. Joskus sade haihtuu ennen maata.
Sumu on lähellä maanpintaa oleva pilvi, joka on muodostunut tiivistyneestä vesihöyrystä.
Halla on tilanne, jossa ilman lämpötila laskee kasvukauden aikana maanpinnan läheisyydessä pakkasen puolelle.
Ukkoseen kuuluu vesi- tai raesateita, voimakkaita tuulia, salamoita ja jyrinää. Ukkonen syntyy kosteudesta, ilmakehän epätasapainosta ja nousuvirtauksista. Salama on näkyvä sähköpurkaus, joka purkautuu pilvessä tai sen ulkopuolella tai lyö pilvestä maahan.
Tuuli on ilmavirtausta. Tuulet muodostuvat, kun eri seuduilla vallitseva erilainen lämpötila saa aikaan eroja myös ilmanpaineessa, jolloin ilma alkaa virrata korkeamman paineen alueelta matalamman alueelle päin. Mitä suuremmat paine-erot, sitä suurempi paine-erovoima ja kovempi tuuli. Jos paine on alueella vakio, siellä on myös tyyntä.
Pyörremyrskyjä ovat vesipatsaat, pölypyörteet ja tornadot. Trooppiset hirmumyrskyt syntyvät tropiikin lämpimillä vesillä.
Auringon vaikutus
Sää riippuu ennen kaikkea Auringon energiasta, Auringon kierrosta sekä ilmakehän virtauksista. Aurinko lämmittää Maan kallistuskulmasta johtuen Maan alueita eri tavoin, eniten päiväntasaajan seutua. Päiväntasaajalta virtaakin lämmintä ilmaa navoille päin ja navoilta kylmää ilmaa kohti päiväntasaajaa. Virtausten suuntaan vaikuttaa myös Maan pyöriminen, ja niitä hidastaa kitka. Tämän seurauksena ilmakehä on täynnä mutkikkaita ja jatkuvasti muuttuvia virtauskuvioita, joiden synnyttämät matalapaineet ja korkeapaineet aiheuttavat sään vaihtelut.
Kun ilma lämpenee, se laajenee ja sen tiheys pienenee. Samalla se kevenee ja nousee ylemmäksi, mitä kutsutaan konvektioksi. Ilman noustessa vesihöyryä tiivistyy usein pilviksi. Paine on matala siellä, missä ilma nousee ylöspäin, ja korkea siellä, missä ilma laskeutuu alaspäin. Tuulet syntyvät, kun ilmaa siirtyy korkeapaineen alueilta matalapaineen alueille.
230px|thumb|right|Kylmässä rintamassa kylmän ilman kiila (vasemmalla) työntää lämpimän ilman jyrkkään nousuun ja nostaa monesti korkeita [[kuuropilvi|kuuro- ja ukkospilviä.]] Ilmamassojen rajavyöhykkeet ovat säärintamia, joiden kohdalla sää muuttuu nopeasti. Kylmässä rintamassa kylmä ilma työntää tieltään lämpimän ilman, ja lämpimässä rintamassa lämmin ilma työntyy kylmän päälle. Kumpikin rintama aiheuttaa sateita: lämmin rintama yleensä tasaisia ja pitkään kestäviä sateita, ja kylmä rintama lyhyempikestoisia tai kuuroittaisia sateita, kesällä myös ukkoskuuroja.
Auringon lämpösäteily aiheuttaa vuodenajat ja vaikuttaa päivittäisiin lämpötilanvaihteluihin. Sää vaihtelee eniten keski- ja korkeilla leveysasteilla, koska siellä Auringon lämmityksen ja auringonvalon vaihtelut ovat suurimmat. Konvektiovirtaukset ja sadekuurot ovat voimakkaimmillaan silloin kun Aurinko paistaa kohtisuoraan ylhäältä. Samalla kuivinta on noin 30. leveysasteiden kohdalla, missä ilma laskeutuu takaisin maanpinnalle ja siirtyy takaisin etelään tai edelleen pohjoiseen.
Tuulijärjestelmät
Maapallon säihin merkittävästi vaikuttavia isoja tuulijärjestelmiä ovat pasaatituulet, länsituulet ja polaariset itätuulet. Niiden lisäksi paikallissäähän vaikuttavat pienet tuulijärjestelmät. Esimerkiksi rannikkoseuduilla voi syntyä paikallisia tuulia, koska maa lämpenee nopeammin kuin vesi, ilma sen yllä nousee ja mereltä virtaa kylmää ilmaa. Vuoristoalueilla säähän vaikuttaa vuorten yli puhaltavan tuulen kuivuminen ja lämpeneminen. Pitkissä ja loivasti viettävissä laaksoissa voi esiintyä voimakkaita tuulia. Sisämaan kuten Saharan voimakkaasti lämpenevä ilma voi aiheuttaa matalapaineen ja paikallisia tuulia.
Maamassojen vaikutus
thumb|[[Orografinen pilvi|Orografisia pilviä syntyy ja sataa vuoren yhdellä puolella.]] Suuret maamassat lämpenevät päivällä nopeasti ja viilenevät yöllä. Tämä aiheuttaa sisämaassa suurempia lämpötilan vaihteluita vuorokauden aikana kuin rannikolla. Intian monsuunisateet aiheutuvat osittain Tiibetin ylätasangon lämpenemisestä. Vuoren kohdatessaan matalapaine yleensä sataa rinteelle tai huipulle (orografinen sade), ja suojanpuolella on kuiva sää, joskus pysyvää aavikkoa. Vuoristolaaksoissa ja rinteillä esiintyy myös melko paljon sumuja, kun ilma jää loukkuun.
Merien vaikutus
Ilmakehän kosteudesta 90 prosenttia on peräisin meristä. Merestä haihtuva kosteus tiivistyy pilviksi, jotka aiheuttavat sateita. Myös merivirrat vaikuttavat rannikkoalueiden säähän ja ilmastoon. Esimerkiksi lämmin Golfvirta aiheuttaa Länsi-Eurooppaan leutoja säitä. Merivirrat vaikuttavat myös sateiden ja myrskyjen syntymiseen. Meren lämmönsäilytyskyvyn vuoksi rannikoilla on keväisin suhteellisen viileää ja syksyisin lämmintä. Rannikkotuulet voivat kesäisin viilentää rannikon ilmaa. Kylmän meri-ilman ja lämpimän maan yllä olevan ilman sekoittuminen aiheuttaa sankkoja sumuja.
Sään muuttaminen
thumb|300px|Sadepilviä voidaan kylvää muun muassa maasta käsin generaattoreilla ja lentokoneella. Ihminen on yrittänyt aina muuttaa säätä. Hopi-intiaanit ovat tanssineet sadetansseja. Ranskalaiset yrittivät 1800-luvulla Burgundissa turhaan torjua viiniviljelyksiään uhkaavia rakeita ampumalla myrskypilviin raketteja.
HEAT 1X Tycho Brahe
HEAT1X Tycho Brahe on Tanskalaisen Copenhagen Suborbitals-rakettiharrastajaryhmän rakentama ja laukaisema sub-orbitaalinen raketti. Laukaisuhetkellä se oli maailman suurin harrasteraketti. Raketti laukaistiin 3. kesäkuuta 2011 Bornholmin saarelta Ruotsin eteläpuolelta. Teoreettisesti raketilla pääsee yli 100 kilometrin korkeuteen, mutta neitsytlennolla tavoitteena oli vain 15 kilometriä.
Raketin ensilento ei kuitenkaan sujunut suunnitellusti, kun raketti lähti kallistumaan voimakkaasti sivusuuntaan. Raketin moottori jouduttiin sammuttamaan vain 15 sekunnin kiihdytyksen jälkeen 1,4 kilometrin korkeudessa. Lennon korkeudeksi jäi vain 2,8 kilometriä, ja raketti laskeutui mereen 8,5 kilometrin päähän laukaisupaikasta. Raketin koko on mitoitettu niin, että sen kyytiin mahtuu yksi ihminen puoli-istuvaan asentoon. Raketti myös kiihdyttää suhteellisen hitaasti. Jos raketti toimii odotetusti tulevaisuudessa, ryhmä voi hakea lupaa miehitettyyn lentoon avaruuden rajalle.
Sää
Sään muuttaminen
Englannissa käynnistettiin toisen maailmansodan aikana sumun tutkimus- ja hajotushanke FIDO, jonka tarkoitus oli pitää lentokentät sumuttomina. Sumua hajotettiin bensiinipolttimilla. Vuonna 1946 yhdysvaltalainen Vincent Schaefer keksi, että sadetta voi aiheuttaa kylvämällä pilviin pieniä hiilihappojääkiteitä. Samalla menetelmällä voidaan myös vähentää myrskysateen aiheuttamia tuhoja. Myöhemmin hopeajodidi korvasi hiilihappojään.
Vuonna 1947 käynnistetyn Cirrus-hankkeen avulla pyrittiin Yhdysvalloissa vähentämään hurrikaanien tuulia kylvämällä pilviin jäätymisytimiä. 1950-luvulla käynnistettiin eri puolilla maailmaa useita tekosadehankkeita. Tilastollisten testien mukaan pilvien käsittelyllä on kuitenkin ollut korkeintaan vain vähäinen merkitys sademäärien lisäämiseksi.
Vaikutukset eläimiin
Sää vaikuttaa kaikkiin eläimiin tavalla tai toisella. Sään vaikutus voi tuntua suoraan eläimen omassa elämässä tai niiden ravinnon tai saalistajan kautta. Linnut ovat sopeutuneet elämään erityisen hyvin tuulessa. Sään vaikutus näkyy erityisesti muuttolinnuilla. Linnut hyödyntävät myötätuulta aina, kun se on mahdollista, mutta muuttoaktiivisuus vähenee kovassa tuulessa, sumussa ja sateessa.
Tuulen suunta on tärkein muuttoon vaikuttava säätekijä, sillä linnut osaavat hyödyntää myötätuulta tehokkaasti. Linnut muuttavat muuttoreittiään, jos tuuli käy vinosti haluttuun suuntaan nähden. Kova ja puuskainen myötätuuli kuitenkin haittaa lentoonlähtöä. Jos tuuli on liian kovaa, käy suoraan sivulta tai edestä, monet linnut odottavat tuulen kääntymistä. Joskus linnut lähtevät muuttamaan jopa kohtalaisessa vastatuulessa, jos sää on estänyt muuttoa muutamia päiviä. Tällaisissa tapauksissa suuria määriä muuttolintuja lähtee matkaan yhtä aikaa. Jotkut lintulajit, kuten kurjet ja haukat, osaavat käyttää hyväkseen konvektiovirtauksia. Termiikissä kaarteleva lintu nousee pienellä kulutuksella esimerkiksi 500–1500 metrin korkeuteen ja liitä sen jälkeen loivasti laskeutuen, kunnes alkaa kohota taas nostossa.
Sääilmiöiden vaikutus kaloihin on kiinnostanut tutkijoiden lisäksi kalastajia. Sää vaikuttaa niihin joko muuttamalla ympäristön tilaa tai suoraan käyttäytymistä. Uimarakkoiset kalat aistivat herkästi ilmanpaineen muutokset. Jo vähäinen muutos saattaa vaikuttaa käyttäytymiseen. Aurinkoisen ja pilvisen sään ero vaikuttaa erityisesti pintavesissä eläviin kaloihin. Monet pintapetokalat saalistavat vain harvoin aurinkoisina päivinä.
Suorat vaikutukset
Alhaisin kuolleisuus on kaikkialla niinä aikoina kun lämpötila on hieman korkeampi kuin alueella yleensä on. Kahdeksan prosenttia kuolemista maailmanlaajuisesti liittyy joko korkeaan tai alhaiseen lämpötilaan. Tavallista kylmempi sää selittää kuolleisuudesta yli seitsemän prosenttiyksikköä ja tavallista lämpimämpi sää puoli prosenttiyksikköä.
Lämpötilasta johtuvien kuolemien kokonaismäärä on laskussa maailmanlaajuisesti. Vuosien 2000–2003 ja vuosien 2016–2019 välillä kylmyyteen kuolleiden osuus kaikista kuolleista maailmassa laski 0,51 prosenttiyksikköä samalla kun kuumuuteen kuolleiden osuus nousi 0,21 prosenttiyksikköä. Tutkijoiden mukaan ilmaston lämpeneminen saattaa olla kuolemien kokonaismäärän vähenemisen takana lyhyellä aikavälillä.
Jyrkät lämpötilanvaihtelut lisäävät kuolleisuutta talvisin. Kylmyys altistaa hengitys- ja verenkiertoelinten sairauksille sekä heikentää vastustuskykyä tartuntataudeille. Tautien leviämistä edistää myös talvisäältä suojautuminen sisätiloihin. Kylmä sää vaikeuttaa verenkiertovaivoista kärsivien elämää, sillä se jäähdyttää ruumiin uloimpia osia, kohottaa verenpainetta ja rasittaa sydäntä. Talvikuukausien alhainen ilmankosteus aiheuttaa iho-ongelmia, ja kylmä sää voi vaurioittaa kudoksia.
Kesän lämmössä viihtyvät bakteerit voivat aiheuttaa vaaraa. Malariahyttyset elävät ja lisääntyvät lämpimissä ja kosteissa oloissa. Lämpimällä säällä nousevat ilmavirtaukset kuljettavat kauas siitepölyä ja muita allergeeneja, jotka aiheuttavat joillekin hengitysoireita.
Äkilliset lämpötilan ja kosteuden muutokset voivat laukaista hengitysteiden tulehduksia ja lihaskipuja. Ilmanpaineen lasku tai kosteuden lisääntyminen aiheuttavat joillekin nivelkipuja tai amputoitujen jäsenten aavekipuja.
Sää voi vaikuttaa mielialaan eri tavoin eri ihmisillä. Valon vähäisyys voi aiheuttaa masennusta. Lämpöaallot voivat aiheuttaa rikollisuuden lisääntymistä, joskin yhteys saattaa olla vain välillinen.
Adriaan Cornelis Valentin van Bemmel
Adriaan Cornelis Valentin van Bemmel (3. toukokuuta 1908 Beverwijk, Alankomaat – 20. lokakuuta 1990 Rotterdam, Alankomaat ) oli hollantilainen eläintieteilijä.
Sää
Suorat vaikutukset
Yhdysvaltojen kansallisen sääpalvelun mukaan sääilmiöistä eniten kuolemantapauksia vuotta kohti välillä 2004–2013 aiheuttivat Yhdysvalloissa helle (keskimäärin 123 kuolemaa vuodessa), tornadot (109), hurrikaanit (108), tulvat (75), tuuli (51), salamat (33), kylmyys (27) sekä talvi yleisesti (25).
Flame (kappale)
Flame on alankomaalaisen DJ-tuottajan Sick Individualsin musiikkikappale, jolla vierailee myös norjalaislaulaja Ekko. Kappaleen ovat sanoittaneet John Stephen Sudduth, Joep Smeele, Louis Cillian Ryan, Rebekka Danielsson sekä Rinze Hofstee, joista Smeele ja Hofstee myös tuottivat sen. Kappaleen musiikkivideo julkaistiin 15. huhtikuuta 2021.
"Flame" ei ole päässyt lainkaan singlelistoille, mutta latauslistalle se on päässyt muun muassa Norjassa sekä radiolistalle esimerkiksi Taiwanissa.
Adriaan Cornelis Valentin van Bemmel
Bemmel nimesi erään maailman harvinaisimmista linnuista, indonesialaisen boanonmonarkin, joka oli otettu kokoelmiin tuntemattomasta paikasta 1918.
Sää
Välilliset vaikutukset
Sää vaikuttaa ilman laatuun ja terveydelle haitallisten ilmansaasteiden määrään. Kovat tuulet kuljettavat saastehiukkasia kauas, ja heikolla tuulella ilmansaaste kerääntyy lähelle saastuttajaa. Sade voi yhtäältä hajottaa ilmansaasteita tehokkaasti ja toisaalta saastuttaa maata. Inversio synnyttää kerroksen, joka pitää ilmansaasteet tiheänä pilvenä alapuolellaan. Auringonpaiste aiheuttaa saasteissa kemiallisia reaktioita, joista syntyy savusumua, ja lämmin ilma nopeuttaa reaktioita.
Rankat sateet ja myrskyt voivat aiheuttaa tulvia. Tuhoisin yksittäinen tulva (tilastossa joka alkaa vuodesta 1900) surmasi 3,7 miljoonaa ihmistä Kiinassa vuonna 1931. Tulva aiheutui kuivuutta seuranneista rankkasateista ja sykloneista, jotka täyttivät suuret joet yli äyräidensä.
Säältä suojautuminen
Ihminen suojautuu kuumaa säätä vastaan hikoilemalla, mikä alentaa kehon lämpötilaa. Samalla ihminen menettää nestettä, mikä voi aiheuttaa kuivumisen, ellei hän juo riittävästi. Korkea suhteellinen ilmankosteus hidastaa lämmön haihtumista, jolloin hikoileminen ei auta kovin paljon. Kuumuuteen sopeutuminen vie parisen viikkoa. Auringon paahteelta ja säteilyltä voi suojautua oikeanlaisella vaatetuksella. Rakennuksia voidaan viilentää erilaisilla ilmanvaihtoratkaisuilla.
Kylmää säätä vastaan suojaudutaan vaatetuksen ja lämpimän asumuksen avulla. Myös paksu ihonalainen rasvakerros suojaa kylmältä. Ihminen voi sopeutua kylmään säähän jonkin verran esimerkiksi raajojen verisuonten laajenemisella, mutta ei yhtä hyvin kuin kuumaan.
Vaikutukset kasveihin
Sää vaikuttaa monella eri tavalla kasveihin. Pääsääntöisesti kasvit kasvavat paremmin mitä lämpimämpi on. Liian korkea lämpötila kuitenkin hidastaa kasvua ja kuivattaa kasvia. Optimilämpötila riippuu kasvilajista. Syksyn kylmät lämpötilat saavat kasvit vähentämään kasvua ja varastoimaan energiaa, ja lopulta ilman edelleen kylmetessä kasvi siirtyy talvilepoon. Monet kasvit tarvitsevat keväällä tietyn mittaisen kylmän jakson, ennen kuin talvilepo purkautuu. Vaikka kasvien talvilevon alkamiseen vaikuttaa sääolosuhteet, ruskan alkamiseen ne eivät vaikuta, sillä ruska käynnistyy päivän pituuden perusteella. Ruskan väreihin säällä kuitenkin on vaikutusta: sateisina syksyinä ruska on keltainen ja pikkupakkasten jälkeen punainen.
Vaikutukset maanviljelyyn
Eri sääilmiöiden esiintyminen ja voimakkuus vaikuttaa merkittävästi maanviljelyyn. Oikea valon määrä, lämpötila ja sateisuus on tärkeää satojen onnistumiseksi, mutta ääri-ilmiöt ovat usein haitallisia. Lämmin ilma nopeuttaa joidenkin kasvien kasvua, mutta se voi samalla vähentää satoja haittaamalla viljan kypsymistä. Kuumuus voi tappaa taimia. Kuivuus heikentää viljelyskasveja ja altistaa ne tuholaisille sekä haittaa lisääntymistä. Kuivuutta seuraavat rankkasateet voivat aiheuttaa vahingollisia tulvia kun maaperä ei pysty imemään vettä. Rankkasateet aiheuttavat peltojen vettymistä ja eroosiota. Kovat tuulet voivat nostaa veden korkealle, mikä vahingoittaa viljelyksiä. Korkea ilmankosteus lisää sienten, rikkakasvien ja tuholaisten määrää. Korkea kosteus, halla ja rakeet vahingoittavat hedelmiä ja vihanneksia. Kuivuudesta voi seurata maastopaloja, jotka tuhoavat satoja ja maata. Rankkasade ja kova tuuli voivat aiheuttaa viljan lakoontumista, mikä pienentää jyvän kokoa ja alentaa hehtolitrapainoa.
Säähavaintolaitteet
Säähavaintolaitteilla mitataan ilmakehän perussuureita kuten lämpötilaa, ilmanpainetta, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä suhteellista kosteutta. Myös pilvisyyttä, näkyvyyttä ja sademääriä mitataan. Säähavaintolaitteet voivat olla perinteisiä mekaanisia, tai sähköisiä. Tavanomaisia ammattilaisten tai harrastelijoiden käyttämiä säähavaintolaitteita ovat esimerkiksi ilmapuntari, lämpömittari, lämpötilapiirturi, sademittari, tuulimittari eli anemometri, tuuliviiri, aurinkoautografi (aurinkoisten tuntien määrän mittari), kosteusmittari ja -piirturi sekä psykrometri.
Sääpallojen kyydissä lähetetään taivaalle mittalaitteita ja radioluotaimia, jotka lähettävät ilmakehästä tietoa maa-asemille. Sääluotaimet nousevat 15–25 kilometriin asti, ja kaasujen pitoisuuksia mittaavat tutkimusluotaimet joskus jopa 40 kilometriin. Säätutkia käytetään sateen ja lumisateen paikantamiseen ja niiden voimakkuuden määrittämiseen. Maata kiertää sääsatelliitteja, joissa on useita mittalaitteita. Satelliitit kuvaavat etenkin näkyvää valoa ja infrapunasäteilyä, ja ne mittaavat eri aallonpituusalueiden säteilyn kautta muun muassa kasvillisuutta, lunta, metsäpaloja, aerosoleja, vesihöyryä ja otsonia.
Sääkartta
thumb|300px|Analysoitu sääkartta Sääkartta on kartta, jossa näkyy säätilanne. Sääkarttoja on kolmenlaisia:
Sään ennustaminen
Sääennusteet perustuvat säähavaintoihin ja niiden tulkintaan. Ennusteita tuottavat kansalliset sääpalvelut kansalaisten tarpeisiin, ja niitä suunnataan joskus myös erityisryhmille kuten maanviljelijöille ja liikenneviranomaisille. Sääennustuksia tehdään tietokoneiden avulla, ja niitä julkaistaan lehdissä ja verkossa. Sääennustuksiin kuuluu usein varoituksia huonosta säästä.
Lyhytaikaiset ennusteet ulottuvat yhden tai kahden vuorokauden päähän. Niissä ennustetaan yksityiskohtaisesti lämpötilaa, pilvisyyttä, tuulen nopeutta ja suuntaa sekä sademäärää. Keskipitkän aikavälin ennusteissa arvioidaan 2–10 vuorokauden säätä yleensä yleisluontoisesti. Pitkän aikavälin ennusteet kertovat säätyypistä ja sään poikkeavuudesta pitkäaikaisesta keskiarvosta. Päiväkohtaiset ennusteet ovat tarkkoja noin viiden päivän päähän. Yli viiden vuorokauden päähän ulottuvat piste-ennusteet ovat suuntaa antavia.
Yksinkertaisin säänennustusmenetelmä on jatkuvuusmenetelmä, jossa sään oletetaan vain jatkuvan samanlaisena. Klimatologisessa menetelmässä sään ennustetaan vastaavan pitkän aikavälin keskiarvoa. Varsinaisessa sään ennustamisessa pyritään näitä menetelmiä tarkempaan tulokseen laskemalla hyvin moniin erilaisiin havaintoihin perustuen millaiseksi tämänhetkisen säätilanteen voi odottaa muuttuvan.
Mytologiat
Entisaikaan säätä ei ymmärretty, ja ihmiset antoivat sääilmiöille mytologisia selityksiä. Jumalten uskottiin säätelevän säitä, ja šamaanit ja papit yrittivät lepytellä säiden jumalia hyvän sään toivossa. Muinaisten babylonialaisten pääjumala Marduk oli alun perin ukkosen jumala, ja muinaisessa Intiassa sateen ja myrskyjen jumala Indra oli tärkeimpiä jumalia. Muinaispohjoismaisen ukkosenjumala Thorin uskottiin synnyttäneen ukkosen ja salamat Mjölner-vasarallaan taistellessaan jättiläisiä vastaan. Amerikkalaisessa mytologiassa esiintyy ukkoslintu, ja asteekit uskoivat aurinkojumala Tonatiuhin säätelevän säätä. Monet antiikin Kreikan jumalat personoivat ja säätelivät säätä, kuten Zeus, Poseidon, Haades, Helios ja Aiolos. Raamatussa ja Gilgameš-eepoksessa kuvattu vedenpaisumus oli neljäkymmentä päivää kestänyt rankkasade.
Meteorologian kehitys
Babylonialaisten ennustukset perustuivat tähtitieteellisiin havaintoihin, pilvien muotoon ja optisiin ilmiöihin kuten haloilmiöihin. Kiinalaiset kehittivät vuoden 300 eaa. tienoilla kalenterin, jonka avulla he pystyivät ennakoimaan säiden kausittaisen vaihtelun. Ensimmäiset viittaukset sademittarin käyttöön ovat löytyneet Intiasta ajalta noin 300 eaa. Sääntutkimusta tarkoittava sana meteorologia on peräisin kreikkalaisfilosofi Aristoteleeltä, joka kuvaili tutkielmassaan Meteorologia tunnettuja sääilmiöitä, vaikkakin joitain niistä virheellisesti. Aristoteleen oppilas Theofrastos esitti omissa sääteoksissaan sääenteitä ja huomioita.
thumb|180px|Vanhoja elohopeailmapuntareita Keskiajalla säätä ennustettiin Aristoteleen oppien sekä Arabiasta tulleen, tähtien ja planeettojen asemiin perustuneen astrometeorologian pohjalta. Suosituissa almanakoissa oli sääennusteita etenkin maanviljelijöille. Renessanssin aikana 1400-luvulta alkaen meteorologia kehittyi tieteellisten havaintojen myötä. Italialainen keksijä Leonardo da Vinci kuvasi sääilmiöitä päiväkirjoissaan ja keksi meteorologisia kojeita kuten kosteusmittarin. Galileo Galilei kehitti ensimmäisen lämpömittarin ja hänen oppilaansa Evangelista Torricelli 1600-luvun alussa ensimmäisen ilmapuntarin. Ranskalainen Blaise Pascal oli ensimmäisiä, joka keksi ilmanpaineen muutosten olevan säästä johtuvia ja osoitti että ilmanpaine laskee ylemmäs mentäessä. Firenzen Accademia del Cimentossa (1657–1667) keksittiin useita sääkojeita, kuten tiivistyskosteusmittari. Toscanan suurherttua perusti vuonna 1654 sääasemien verkoston eri puolille Eurooppaa.
Meteorologia kehittyi 1600- ja 1700-luvuilla kun keksittiin uusia ja entistä tarkempia mittauslaitteita ja avattiin lisää observatorioita. Saksalainen Gabriel Fahrenheit suunnitteli ja rakensi useita sään mittauslaitteita 1700-luvun alussa sekä kehitti nimeään kantavan Fahrenheit-asteikon. Ruotsalainen tähtitieteilijä Anders Celsius kehitti 1742 oman Celsius-asteikkonsa. Horace Bénédict de Saussure keksi hiuskosteusmittarin ja John Dalton osoitti 1802 miten ilman kyllästämiseen tarvittavan vesihöyryn määrä riippuu lämpötilasta. Yhdysvaltalainen Benjamin Franklin keksi ukkosenjohdattimen ja havainnoi sääjärjestelmien siirtymistä. Ensimmäiset tehokkaat tuulimittarit kehitettiin 1740-luvulla. Eurooppalaiset tiedeakatemiat keräsivät runsaasti säätietoa laajojen kansainvälisten verkostojensa kautta.
1800-luvulla keksittiin synoptinen menetelmä, jossa analysoitavia säähavaintoja kerätään mahdollisimman laajalta alueelta. Menetelmää alettiin hyödyntää 1849 kun lennättimen avulla ryhdyttiin laatimaan päivittäisiä synoptisia karttoja. Ilmakehää tutkittiin 1860-luvulla uhkarohkeilla kuumailmapallolennoilla ja sen jälkeen miehittämättömillä säähavaintopalloilla. Kansainvälinen meteorologinen järjestö IMO perustettiin 1873. Sen korvasi vuonna 1950 Maailman ilmatieteen järjestö WMO.