cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korttipeli
Historia
thumb|1800-luvun alusta peräisin oleva ruotsalainen Jagt-korttipeli, jossa on tarkoituksena on tarjota pelaajille kortteja. Huonomman kortin vaihdossa tarjonnut joutuu siirtymään lähemmäksi ansakuoppaa, ja voittaja on viimeinen ansan ulkopuolelle jäänyt pelaaja. Pelikortit ja samalla myös korttipelit lienevät kiinalainen keksintö. Kirjallisten todisteiden perusteella Kiinassa oli pelikortteja jo ennen vuotta 1000. Tang-dynastian aikana 800-luvulla prinsessa Tongchangin sanotaan pelanneen ”lehtipeliä”, jota pelattiin todennäköisesti paperisilla dominoilla.
Ensimmäinen eurooppalainen maininta pelikorteista on Espanjasta vuodelta 1371. Ne saapuivat Eurooppaan todennäköisesti joko muslimien mukana islaminuskoiseen Espanjaan tai Egyptin mamelukien ja italialaisten välisessä vaihtokaupassa. Korttipelit levisivät Euroopassa nopeasti, ja jo 1380-luvulta niistä on useita mainintoja.
Varhaisin tunnettu Euroopassa pelattu peli oli karnöffel, jota pelattiin Saksassa jo vuonna 1428. Karnöffel oli tikkipeli, ja Euroopassa kehitettiin pian muitakin tikkeihin perustuvia pelejä. Tarot-pelit syntyivät Italiassa 1400-luvun alussa. Tarotit ovat pistetikkipelejä, ja niissä käytettiin ensimmäisen kerran valttikortteja. Valtit ovat levinneet tämän jälkeen lähes kaikkiin tikkipeleihin. Ombre puolestaan oli ensimmäinen tikkipeli, johon yhdistyi tarjoushuutokauppa.
Pistelaskuun perustuvia uhkapelejä tunnetaan 1400-luvulta, ja ne kehittyivät todennäköisesti noppapeleistä, koska niissä maalla ei ollut merkitystä. Seuraavalta vuosisadalta tunnetaan puolestaan uhkapelejä, jotka perustuivat kilpailemiseen. Monet niin sanotut lasten pelit puolestaan pohjautuvat vanhoihin juoma- ja uhkapeleihin.
Eurooppaan saapui tikkipelien lisäksi muunlaisiakin pelejä. Monet niistä kehitettiin Kaukoidässä, erityisesti Kiinassa. Kasinon tyyliset pelit kehitettiin 1600-luvulla ja todennäköisesti mahjongiin pohjautuvat rommipelit 1800-luvulla.
Historia Suomessa
Rahvaan korttipeliharrastukset alkoivat Suomen maakunnista ensimmäisenä Etelä-Pohjanmaalla 1680-luvulla ja yleistyivät ison- ja pikkuvihan aikoihin. Kirkko ja papisto suhtautuivat kielteisesti tähän nuorison uuteen harrastukseen, minkä takia kortinpelaajia voitiin haastaa käräjille. Kortinpeluu liittyikin osaksi ankaraa eteläpohjalaista pitäjäkuria, jolla taas oli merkittävä yhteys puukkojunkkariaikaan. Kortinpeluuseen rinnastettavia pelejä olivat samoihin aikoihin nuorten keskuuteen levinneet kuoppa- ja seinärahan heittämiset.
Let It Bleed
Let It Bleed on The Rolling Stonesin vuoden 1969 lopulla julkaistu studioalbumi. Albumi on yhtyeen arvostetuimpia, ja vuonna 2003 Rolling Stone -musiikkilehti valitsi Let It Bleedin kaikkien aikojen top 500 -albumilistallaan sijalle 32. Levyllä soittaa yhtyeen uusi kitaristi Mick Taylor ("Country Honk" ja "Live with Me"). Albumin surrealistisen kannen työsti Robert Brownjohn.
Albumin äänityksiä varjosti tieto yhtyeestä vain hieman aikaisemmin erotetun Brian Jonesin kuolemasta. Jones kuitenkin esiintyy albumilla kahdella raidalla; hän soittaa autoharppua kappaleessa ”You Got the Silver” ja congarumpuja kappaleessa ”Midnight Rambler”. Nämä kappaleet oli äänitetty pian edellisen Beggars Banquet -albumin sessioiden päätyttyä.
Levyn klassikoihin kuuluvat avauskappale ”Gimme Shelter”, "Midnight Rambler", ”Live with Me” ja albumin päättävä ”You Can’t Always Get What You Want”. Keith Richards laulaa päävokaaliosuudet ensimmäistä kertaa yhtyeen historiassa kappaleessa ”You Got the Silver”. ”Country Honk” on country-versio yhtyeen samana vuonna julkaistusta hitistä ”Honky Tonk Women”. Huomattavaa on myös useiden vierailijoiden, muun muassa naislaulajien, käyttö levyllä.
Let It Bleedistä tuli listaykkönen Britanniassa, missä se pudotti The Beatlesin Abbey Roadin kärkipaikalta. Myös Ranskassa albumi nousi listaykköseksi yhden viikon ajaksi. Yhdysvalloissa sijoitus oli korkeimmillaan kolmas.
Kappaleet
A-puoli B-puoli
Tanssihitit Vol 17
Tanssihitit Vol 17 on Smurffien 17. albumi. Se julkaistiin 18. marraskuuta 2009.
Luís Gonzaga Féchio
Luís Gonzaga Féchio (s. 4. joulukuuta 1965 Matão) on brasilialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi São Carlosin hiippakuntaan 14. joulukuuta 1990 ja nimitettiin Belo Horizonten arkkihiippakunnan vihkipiispaksi sekä Putia in Byzacenan titulaaripiispaksi 19. tammikuuta 2011. Piispaksi vihkiminen seurasi 19. maaliskuuta. Pääkonsekraattorina toimi Walmore Oliveira de Azevedo, jota avustivat Bruno Gamberini ja Paulo Sérgio Machado.
Determinismi
Determinismi eli lainalaisuusoppi on filosofian näkökanta, jonka mukaan kaikilla asioilla on syynsä. Tästä seuraa, että maailman syy–seuraus-suhteet muodostavat ketjun, joka määrää kaikki tapahtumat. Determinismin mukaan kaikki, mikä tapahtuu, tapahtuu välttämättä, eikä mikään voisi tapahtua toisin. Vastaavasti indeterministit sanovat, että todellisuudessa on satunnaisuutta eivätkä kaikki tapahtumat seuraa välttämättä edellisistä. Determinismiin voi liittyä myös ennaltamääräytyvyys: joku tai jokin on määrännyt etukäteen kaikkien tapahtumien lopputuloksen, eli tapahtumat kulkevat kohti jotain tiettyä päämäärää, kuten esimerkiksi predestinaatio-opissa.
Determinismi mekaniikassa
Determinismi pohjautuu pääasiassa syy–seuraus-suhteeseen eli kausaliteettiin. Kausaliteetilla tarkoitetaan kahden ilmiön suhdetta, jossa ensimmäinen aiheuttaa toisen. Sitä pidetään yleisesti pätevänä arkiajattelussa ja enimmäkseen myös fysiikassa. Newtonilaisen mekaniikan mukaisesti on ajateltu, että jos kahteen täysin samanlaiseen kappaleeseen vaikuttavat täysin samanlaiset voimat, ne käyttäytyvät samalla tavalla. Klassista mekaniikkaa onkin pidetty yhtenä suurimmista determinismin auktoriteeteista, vaikka Newton itse ei uskonutkaan determinismiin. David Humen kuuluisa kausaalisuuden kritiikki ei varsinaisesti koske kausaalisuuden olemassaoloa vaan väitettä, että voisimme johtaa kausaalisuuden järjestämme.
Determinismi filosofiassa
Pierre-Simon Laplace kehitti mekanistisen luonnonfilosofian kiteytykseksi Laplacen demoniksi sittemmin kutsutun fiktiivisen hahmon. Laplacen demoni on subjekti, joka tietää kaiken aiemmin vallinneista asiatiloista, nyt vallitsevista asiatiloista ja asiatiloja ohjaavista luonnonlaeista. Näillä tiedoilla demoni kykenee ennustamaan täysin varmasti kaiken mitä tulevaisuudessa tapahtuu.
Monet filosofit ovat ajatelleet, että determinismi ei ole yhteensovitettavissa vapaan tahdon kanssa. Heidän mukaansa ei voida sanoa, että subjekti toimii vapaasti, jos tämä ei syy–seuraus-ketjun tuloksena kykene tekemään kuin yhden valinnan. Deterministisessä maailmassa jokainen subjektin tekemä teko on väistämätön eikä subjekti voi todellisuudessa valita mitä hän tekee eri tilanteissa. Väitteen aiheuttamat filosofiset ongelmat liittyvät vahvasti etiikkaan.
Determinismi tietotekniikassa
Tietotekniikan näkökulmasta determinismi voidaan selittää esimerkiksi niin, että deterministisessä järjestelmässä on omissa ”kuplissaan” toimivia yksiköitä joilla on rajallinen määrä eri syötevaihtoehtoja, rajallinen määrä eri operaatioita syötteiden ja nykyisen tilan tai aiempien tulosten välillä sekä näiden pohjalta rajallinen määrä eri tulosvaihtoehtoja. Jos jokin yksikkö saa syötteekseen toisen yksikön tuloksen, se ei tiedä eikä välitä miten tulokseen on päästy, vaan muokkaa omaa tilaansa ja tulostaan ainoastaan syötteen perusteella. Jos jokin prosessi on tällä tavoin deterministinen, se voidaan mallintaa tietokoneella aukottomasti. Rajallinen määrä voi olla ihmisen näkökulmasta pieni tai suuri, jopa vaikeasti käsitettävä, mutta silti rajallinen. Jos tietokoneen näyttötila on 1024x768 pikseliä ja väriavaruus 24-bittinen, voi millä tahansa kuvan 786 432 pikselistä olla mikä tahansa 16 777 216 väristä toisistaan riippumatta. Lukumäärä on huima, mutta osoitettavissa ja laskettavissa.
Determinismi salakirjoituksessa
Enigman, samoin kuin Lorenzin, näennäisen satunnainen avainvirta riippui koneen alkuasetuksista, ja oli toistettavissa asettamalla koneeseen samat alkuasetukset. Koska vaihtoehtoja alkuasetuksiin oli rajallinen määrä, Bletchley Parkin kryptoanalyytikot pystyivät selvittämään ensin yrityksen ja erehdyksen kautta sekä sittemmin matemaattisin, loogisin ja automatisoiduin menetelmin koneiden toiminnan ja purkamaan akselivaltojen viestejä selvitettyään koodaukseen käytetyt alkuasetukset.
Tarkistussumma kuten CRC on deterministinen, sillä esimerkiksi 32-bittinen tarkistussumma voi sisältää vain alle 4,3 miljardia (232) vaihtoehtoa. Määrä on pieni verrattuna aiempaan esimerkkiin näytön sisällöstä. Vaikka on epätodennäköistä, että kaksi saman kokoista tiedostoa, joilla on eri sisältö, saisivat saman tarkisteen, on tarkisteen luomiseen käytettyä algoritmia tutkien ja systemaattisesti eri syötteitä kokeillen mahdollista selvittää, mitkä kaikki syötteet saavat saman tarkisteen. Syntymäpäiväperiaatteeseen verrattavasti on äkkinäistä olettamaa vastaan melko todennäköistä, että jo alle 32 bitin mittaisista syötteistä löytyy vähintään kaksi sellaista syötettä, jotka saavat saman 32-bittisen tarkisteen. Silti on hyvin epätodennäköistä, että syötteet olisivat saman pituiset tai erityisen lähekkäiset.
Kryptografiset tiivisteet kuten SHA-perheen tiivisteissä on käytetystä algoritmista ja parametreista riippuen 160–512 bittiä, jolloin ne voivat tuottaa 2160–2512 eri tulosta, joka on edelleen äärellinen määrä. Näiden tavoitteena on, että mikäli tiivistettävä viesti muuttuu myös sitä vastaava tiiviste muuttuu merkittävästi ja ennalta-arvaamattomasti väärentämisen vaikeuttamiseksi.
Gunnar Tolnæs
thumb|200px|Gunnar Tolnæs vuonna 1927. Gunnar Tolnæs (7. joulukuuta 1879 Oslo – 9. marraskuuta 1940 Oslo) oli norjalainen näyttelijä.
Opettajan perheeseen syntynyt Tolnæs aloitti teatteriuransa Fahlstrømin teatterissa vuonna 1906 ja näytteli sen jälkeen muun muassa Oslon Kansallisteatterissa vuosina 1908–1916. Hän aloitti elokuvauransa Ruotsissa vuonna 1914 ja työskenteli vuodesta 1915 lähtien Nordisk Filmillä Tanskassa, jossa hänestä tuli yksi maan suurimmista elokuvatähdistä. Tolnæsin suurin yleisömenestys oli maharadžan osa Robert Dinesenin Maharadjahens yndlingshustrussa (1917) ja sen useissa jatko-osissa. Hän esitti pääosaa myös Holger-Madsenin Avaruuslaivassa (Himmelskibet, 1918). 1920-luvulla Tolnæs työskenteli Saksassa ja vuosina 1929–1939 Oslon Uudessa teatterissa.
Juraj Kucka
Juraj Kucka (s. 26. helmikuuta 1987 Bojnice) on slovakialainen jalkapalloilija, joka edustaa kotimaassaan Slovan Bratislavaa. Hän on pelannut myös Tšekissä, Italiassa, Turkissa ja Englannissa. Oikeajalkaisen Kuckan pelipaikka on keskikenttä, pääosin vasen laita. Hän pelaa myös Slovakian jalkapallomaajoukkueessa.
Seurajoukkueura
Kucka aloitti uransa kotimaansa Podbrezovássa vuonna 2005. Vuonna 2007 hän siirtyi Ružomberokiin, jossa hän pelasi vain kauden, ennen kuin siirtyi Tšekin suurseuraan Sparta Prahaan, jossa hän voitti kaudella 2009-2010 Gambrinus ligan mestaruuden ja samalla kaudella supercupin.
Tammikuussa 2011 Kucka siirtyi Prahasta Italian Serie A:n Genoa CFC:hen. Debyytti tapahtui Italian cupin ottelussa Inter Milania vastaan vielä samassa kuussa ja ensimmäinen maali syntyi SS Lazioa vastaan syyskuussa 2011. Elokuussa 2011 Inter Milan osti puolet Kuckan pelaajaoikeuksista, mutta Kucka ei pelannut otteluakaan milanolaisjoukkueessa. Yhteensä hän pelasi Genoassa 122 ottelua onnistuen maalinteossa yhdeksän kertaa.
Elokuussa 2015 Kucka siirtyi toiseen milanolaisseuraan, AC Milaniin. Hän debytoi seuran paidassa Serie A:ssa samassa kuussa vanhaa seuraansa vastaan. Avausmaali syntyi tammikuussa 2016 AS Roman verkkoon.
Heinäkuussa 2017 Kucka siirtyi turkkilaisseura Trabzonsporiin ja tammikuussa 2019 italialaisseura Parmaan. Kauden 2021–2022 hän pelasi lainalla Englannin Valioliigassa Watfordin joukkueessa.
Maajoukkueura
Nuorten maajoukkueissakin pelannut Kucka debytoi Slovakian miesten maajoukkueessa Liechtensteinia vastaan marraskuussa 2008. Hän oli mukana vuoden 2010 MM-kilpailuissa vaikkei pelannut yhtään karsintaottelua Vladimír Weissin valmentamassa ryhmässä. Itse MM-turnauksessa Kucka pelasi kolmessa ottelussa. EM-kilpailuissa 2016 hän pelasi täydet minuutit Slovakian kaikissa neljässä ottelussa
Kucka teki ensimmäisen maajoukkuemaalinsa elokuussa 2011 ystävyysottelussa Itävaltaa vastaan. Hän teki Espanjaa vastaan maalin lokakuussa 2014 pelatussa EM-karsintaottelussa Slovakian voittaessa hallitsevan Euroopan-mestarin 2–1. Runsas kuukausi myöhemmin hän teki maalin EM-karsintaottelussa Makedoniaa vastaan. Vuoden 2018 MM-kilpailujen karsinnoissa hän teki maalin Liettuaa vastaan sekä vuoden 2020 EM-kilpailujen karsinnoissa Azerbaidžania ja Walesia vastaan. Slovakian paikka vuodelle 2021 siirrettyihin EM-kilpailuihin varmistui jatkokarsinnassa, jonka loppuottelussa Pohjois-Irlantia vastaan Kucka teki joukkueensa ensimmäisen maalin ja syötti jatkoajalla voittomaalin. Hän on pelannut kaikkiaan 92 maaottelua ja tehnyt niissä kymmenen maalia.
Saavutukset
Seurajoukkuetasolla
Alkoholirikos
Alkoholirikos on Suomen rikoslain mukainen rikos, johon voi syyllistyä esimerkiksi välittämällä alkoholijuomia alaikäiselle, välittämällä alkoholia palkkiota vastaan, salakuljettamalla maahan alkoholia, valmistamalla pontikkaa taikka pitämällä luvatta hallussaan väkiviinaa.
Alkoholilaki tuntee alkoholirikosta lievemmän alkoholirikkomuksen, johon voi syyllistyä esimerkiksi anniskelemalla alkoholijuomaa alaikäiselle tai päihtyneelle, markkinoimalla mietoa alkoholijuomaa säädösten vastaisesti tai tarjoamalla alkoholijuomaa alaikäiselle niin, että tämä siitä juopuu.
Alkoholirikokset tulivat voimaan Suomen rikoslaissa elokuussa 2009. Aiemmin vastaavat rikokset oli säädetty alkoholilaissa, ja entisiä rikosnimikkeitä ovat luvaton alkoholipitoisen aineen valmistus, alkoholipitoisen aineen välittäminen, alkoholipitoisen aineen salakuljetus ja alkoholipitoisen aineen laiton hallussapito.
Alkoholirikos Suomen rikoslaissa
Suomen rikoslain 50 a luvun mukaan:
”1 § Alkoholirikos
"2 § Törkeä alkoholirikos
"3 § Lievä alkoholirikos
Oikeuskäytäntö Suomessa
Törkeästä alkoholirikoksesta päärikoksena tuomittiin vuonna 2014 14 henkilöä, joista kymmenen sai ehdollista ja neljä ehdotonta vankeutta. Ehdollisten keskipituus oli 12,1 kuukautta ja ehdottomien 26,3 kuukautta.
Lievästä alkoholirikoksesta päärikoksena tuomittiin vuonna 2014 1 316 henkilöä, jotka kaikki saivat sakkoa. Päiväsakkojen keskilukumäärä oli 11,6. Lievät alkoholirikokset käsiteltiin useimmiten rangaistusmääräysmenettelyssä ilman oikeudenkäyntiä.
Alkoholin välittäminen alaikäiselle kirjataan usein lievänä alkoholirikoksena, ja siitä saa normaalisti noin 15 päiväsakkoa. Jos välitystapaus on vakavampi, se voidaan kirjata alkoholirikoksena tai törkeänä alkoholirikoksena, jolloin myös rangaistus on ankarampi. Rikosnimikkeen valintaan vaikuttavat muun muassa välitetyn alkoholin määrä ja väkevyys, toiminnan jatkuvuus ja vastaanottajien ikä.
Shakkiolympialaiset 1986
pienoiskuva|Sisäänkäynti vuoden 1986 shakkiolympialaisten tapahtumapaikalle. 27. shakkiolympialaiset oli FIDE:n järjestämä tapahtuma, joka koostui avoimesta ja naisten turnauksesta sekä useista shakin markkinointiin liittyvistä tapahtumista. Shakkiolympialaiset käytiin 14. lokakuuta – 2. joulukuuta 1986 Dubaissa, Arabiemiraateissa.
Telluuri
Historia
Telluurin löysi vuonna 1782 itävaltalainen Franz-Joseph Müller von Reichenstein Transilvaniassa. Vuonna 1798 Martin Heinrich Klaproth, joka oli aikaisemmin eristänyt sitä, nimesi sen latinan sanan Tellus ("Maa") mukaan.
1960-luvulla telluurin käyttö lisääntyi termoelektrisissä sovellutuksissa ja terästeollisuudessa, josta tuli sen pääasiallinen käyttökohde.
Esiintyminen
Telluuria löytyy joskus puhtaana, mutta useimmin se esiintyy kullan telluridina (kalaveriitti) ja muiden metallien joukossa. Sen pääasiallinen lähde on raakakuparin elektrolyyttisessä puhdistuksessa anodiliejuun kertyvä telluuri. Telluuria esiintyy myös seuraavissa mineraaleissa: altaiitti, braggiitti, hessiitti, joseiitti-A, joseiitti-B, kawazuliitti, kitkaiitti, telluriitti ja tetradymiitti.
Isotoopit
Telluurista tunnetaan 39 isotooppia, atomipainoltaan 105–143 u. Niistä 31 on keinotekoisesti tuotettuja radioisotooppeja, joiden puoliintumisajat ovat enintään 19,17 päivää (121Te-isotooppi) mutta useimmiten vain muutamia minuutteja tai sekunteja. Luonnossa esiintyvä telluuri koostuu kahdeksasta isotoopista, joista kuusi on stabiilia ja kaksi lievästi radioaktiivisia erittäin pitkällä puoliintumisajalla.
Käyttö
Telluuria käytetään enimmäkseen seoksissa muiden metallien kanssa. Telluuria lisätään lyijyyn parantamaan sen vahvuutta, kestävyyttä, ja vähentämään sen syöpymisalttiutta rikkihapolle. Kupariin seostetaan telluuria lastuamisominaisuuksien parantamiseksi; rakenteeseen erkautuvat telluurioksidierkaumat katkaisevat työstölastut ja voitelevat terää. Tellurovismutiittia (Bi2Te3) käytetään termoelektrisissä laitteissa.
Woluwe-Saint-Pierre
Woluwe-Saint-Pierre on yksi Belgian pääkaupungin Brysselin kunnista. Se sijaitsee Itä-Brysselissä ja sillä on yhteistä rajaa kolmen muun Brysselin kunnan, Auderghemin, Woluwe-Saint-Lambertin ja Etterbeekin kanssa. Brysselin laidalla sijaitsevana sillä on myös Brysselin ulkopuolisen kunnan, Tervurenin sekä Kraainemin kanssa samaa rajaa. Muiden Brysselin kuntien lailla se on kaksikielinen.
Telluuri
Käyttö
Telluuria käytetään myös nalleissa, ja sille on mahdollisesti käyttöä kadmiumtelluridina (CdTe) aurinkopaneeleissa. Osa aurinkokennojen parhaista hyötysuhteista on saavutettu tätä materiaalia käyttämällä, mutta tälle sovellukselle ei ole vielä löytynyt tarpeeksi kysyntää. Kun osa CdTe:n kadmiumista korvataan sinkillä, muodostuu kadmiumsinkkitelluridia (CdZnTe), jota käytetään elektronisissa röntgensäteiden ilmaisimissa.
Woluwe-Saint-Pierre
Merkittävin nähtävyys Woluwe-Saint-Pierressä on Stoclet-palatsi, joka on merkittynä Unescon maailmanperintöluetteloon.
Telluuri
Käyttö
Telluurin, kadmiumin ja elohopean muodostama metalliseos, elohopeakadmiumtelluridi (HgCdTe), on infrapunavalolle herkkä puolijohdemateriaali.
Viisas Kana Kananen
Viisas Kana Kananen on vuonna 1934 valmistunut lyhyt piirroselokuva, jossa Aku Ankka esiintyi ensi kerran. Animaatio kuuluu Walt Disneyn Silly Symphonies -sarjaan, ja se perustuu satuun The Little Red Hen. Elokuva sai ensi-iltansa 9. kesäkuuta 1934, jota pidetään Aku Ankan virallisena syntymäpäivänä.
Maissia viljelevä rouva Kana tarvitsisi apua erilaisiin työtehtäviin ja pyytää apua naapureiltaan Aku Ankalta ja Petteri Possulta (Peter Pig), mutta molemmat teeskentelevät sairasta välttyäkseen työltä. Kun rouva Kana saa maissisadosta valmistamansa ruoat valmiiksi, Aku ja Petteri olisivat innokaita syömään niitä, mutta huijauksen tajunnut rouva Kana päättääkin sen sijaan antaa heille opetuksen.
thumb|left|125px|Aku Ankan ensiesiintyminen Viisas Kana Kanasessa. Suomessa elokuvaa esitettiin alun perin nimellä Pieni viisas kana.
Troijan Helena
Troijan Helena voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Leningradin rintama
Rintaman vahvuus oli suurimmillaan noin kahdeksan armeijaa, joista viisi Leningradin piirityksen sisäpuolella. Joulukuussa saarron ulkopuolisista armeijoista perustettiin Olhavan rintama. Kun Leningradin- ja Olhavan rintamat olivat karkottaneet saksalaiset Narvanjoelle ja rintamat yhdistettiin, se sai hyökkäystehtävän suomalaisia vastaan. 10. kesäkuuta 1944 yhtymä aloitti suurhyökkäyksensä Valkeasaaressa ja pääsi läpimurtoon. Sen tehtävänä oli vielä vain päästä Viipuriin asti, mutta VT-aseman murruttua sen tavoitteeksi annettiin Saimaa ja myöhemmin Kymijoki. VKT-asemassa rintaman hyökkäykset pysäytettiin Tienhaarassa, Tali-Ihantalassa, Vuosalmella ja Viipurinlahdella. Yhtymän tappiot pelkästään kaatuneina olivat useita kymmeniätuhansia. Heinäkuun puolivälin jälkeen neuvostojoukot siirtyivät asemasotaan ja luovuttivat joukkojaan muille rintamille.
Jokijärvi (Taivalkoski)
pienoiskuva|Vuosina 1868–1884 toimineen Jokijärven kunnan sinetti. Jokijärvi on Taivalkosken kunnassa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 20 kilometrin päässä kirkonkylältä valtateiden 20 ja 5 välisellä yhdystiellä 8400, samannimisen järven rannalla.
Nykyisin kylässä asukkaita on noin 350. Kylällä toimii vuonna 1998 perustettu Jokijärven kyläseura.
Jokijärvi on tullut kuuluksi kirjailija Kalle Päätalon kotikylänä, jota hän kuvaa laajassa omaelämäkerrallisessa romaanisarjassaan Juuret Iijoen törmässä. Päätalon lapsuudenkoti, Kallioniemi, sijaitsee järven etelärannalla.
10 vuotta – parhaat
10 vuotta – parhaat on Garbon kokoelma-albumi, joka julkaistiin vuonna 1995.
Saif Saaeed Shaheen
12. elokuuta vuonna 2003 hän muutti nimensä Stephen Cheronosta Saif Saaeed Shaheeniksi ja loikkasi Keniasta Qatarin kansalaiseksi. Tietojen mukaan Qatarin valtio maksaa Shaheenille 1 000 Yhdysvaltain dollaria joka kuukausi hänen elämänsä loppuun saakka, ja miljoona dollaria jokaisesta arvokisavoitosta.
Shaheenin loikkaus aiheutti suuria tunteita Keniassa, ja maan presidentti, kikuju Mwai Kibaki piti jopa puheen asian tiimoilta ennen Pariisin MM-kisoja, jossa hän paheksui asiaa jyrkästi ja kehotti kansalaisia vastustamaan kiusausta vaihtaa kansalaisuutta rahan takia. Myös muutama muu kenialainen, muun muassa Albert Chepkurui (nyk. Ahmad Hassan Abdullah), on päätynyt vastaavanlaiseen ratkaisuun ja loikannut joko Qatariin tai Bahrainiin.
Shaheen joutui Kenian liiton vastustuksen takia jäämään pois 2004 Ateenan olympialaisista. Hän voitti maailmanmestaruudet sekä 2003 Pariisissa ja 2005 Helsingissä. Molemmilla kerroilla hopealle jäi 2004 Ateenasta olympiakultaa voittanut Ezekiel Kemboi. 2006 Moskovan MM-hallikisoissa hän oli 3 000 metrillä hopealla Kenenisa Bekelen takana voitettuaan sitä ennen ensimmäisessä hallijuoksussaan samalla matkalla Aasian mestaruuden. Osakan MM-kisoista 2007 hän joutui jäämään pois polvivamman vuoksi.
Saif Saaeed Shaheen juoksi 3 000 metrin esteiden maailmanennätyksen 7.53,63 syyskuussa 2004. Ennätyksen rikkoi Lamecha Girma kesäkuussa 2023.
Shaheenin veljiä ovat estejuoksun maailmanmestari Christopher Koskei ja estejuoksun nuorten MM-mitalisti Abraham Cherono.
Salatut elämät
Salatut elämät (puhekielessä Salkkarit, ) on FremantleMedia Finland Oy:n tuottama suomalainen saippuasarja, jota esittää MTV3-kanava. Sarjan ensimmäinen osa nähtiin kanavalla maanantaina 25. tammikuuta 1999. Suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu kuvitteelliselle Pihlajakadulle ja sen lähiympäristöön, joka sarjassa sijaitsee Helsingin Ullanlinnassa.
Alun perin sarjaa suunniteltiin tehtävän 540 jaksoa, joita olisi esitetty alkuvuoteen 2002 asti, mutta sopimusta on jatkettu sen jälkeen useita kertoja. Kesäkuussa 2017 julkistettiin tieto, että Salatut elämät jatkuu vielä ainakin kevään 2023 loppuun asti. Tammikuussa 2023 sarjan kerrottiin jatkuvan vielä useita vuosia, kommentoimatta kuitenkaan tarkemmin sopimuksen päättymisen ajankohtaa. Sarjalla on ollut parhaimmillaan yli miljoona päivittäistä katsojaa, ja se oli edelleen vuonna 2020 yksi MTV3:n katsotuimmista ohjelmista. Maaliskuussa 2021 sarjasta kuvattiin 4 000. jakso ja se esitettiin televisiossa kesäkuussa 2021.
Joulukuussa 2020 lanseerattiin sarjan uusi slogan ”Koukutu tunteisiin”. Samalla MTV kertoi julistavansa sarjan syntymäpäivän 25. tammikuuta kansalliseksi Salatut elämät -päiväksi.
Asetelma
Suurin osa sarjan tapahtumista sijoittuu kuvitteelliselle Pihlajakadulle, joka sarjassa sijaitsee Helsingin Ullanlinnassa. Valtaosa sarjan hahmoista asuu kerrostalossa osoitteessa Pihlajakatu 23 B. Sarjan keskeisiä tapahtumapaikkoja ovat myös asuinalueen läheiset kahvilat, ravintolat, kaupat, yökerhot ja puistot. Salatuille elämille ominaista on kohtauksien välissä esitettävät maisemakuvat Helsingistä sekä jakson lopussa siniseksi (kausilla 2001–2003 keltaiseksi) muuttuva pysäytyskuva (cliffhanger). thumb|200px|Salatut elämät päättyy pääsääntöisesti pysähtyneeseen cliffhangeriin. Keltainen cliffhanger vuodelta 2001, sininen vuodelta 2005.
Sarjan teemoja
Salatut elämät on kerännyt paljon huomiota käsitellessään avoimesti monia vaikeitakin aiheita, monesti ensimmäisenä suomalaisessa televisiosarjassa, kuten aborttia , alkoholismia , Alzheimerin tautia , anoreksiaa , bulimiaa , epilepsiaa , HIV:tä , homoseksuaalisuutta , huumeita , itsemurhaa , kehitysvammaisuutta , kidnappaamista , koulukiusaamista , kuolemaa , kuoleman lavastamista , lapsen seksuaalista hyväksikäyttöä , narsistista persoonallisuushäiriötä , peliriippuvuutta , perheväkivaltaa , pienen lapsen kuolemaa , psykoottisuutta , psykopatiaa , raiskaamista , rasismia, syöpää , teiniraskauksia , transsukupuolisuutta , uusioperheen sisäisiä seksisuhteita , vainoamista , varastamista ja viiltelyä.
Saippuasarjoille ominaiseen tapaan myös Salatuissa elämissä on käsitelty pettämistä ja kolmiodraamoja.
Salatuissa elämissä ei kuitenkaan oteta kantaa politiikan, sotien tai ilmastokriisin kaltaisiin aiheisiin.
Roolihahmot
Salattujen elämien alkaessa oli sarjaan palkattu lähes 20 näyttelijää, joista on nykyisin jäljellä viisi. Heistä ainoastaan Ismo Laitelaa esittävä Esko Kovero on ollut sarjassa poistumatta kertaakaan. . Pete Latun esittämä Kalle Laitela palasi sarjaan kevään 2012 viimeisessä jaksossa, oltuaan sarjasta pois kymmenen vuotta. Maija-Liisa Peuhun näyttelemä Ulla Taalasmaa, jolla on hallussaan sarjassa pisimpään ollut naispäärooli, palasi sarjaan toistamiseen syksyllä 2013. Sami Uotilan esittämä Aki Nikkinen palasi sarjaan 12 vuoden tauon jälkeen syksyllä 2014. Lisäksi ensimmäisellä kaudella sarjaan tullut hahmo Kari Taalasmaa (es. Tommi Taurula) palasi sarjaan keväällä 2015. Vuosina 1999–2008 sarjassa esiintynyt Sanna Liuksen esittämä Elina Taalasmaa palasi sarjaan keväällä 2020 Inna Tähkäsen esittämänä.
Sarjan lähtötilanne
Sarjan alussa talonmies Seppo Taalasmaan (es. Jarmo Koski) ja hänen vaimonsa Ullan (es. Maija-Liisa Peuhu) pyynnöstä poliisi on tullut tutkimaan, miksi Tyyne Puustinen ei avaa ovea. Hänet löydetään asunnostaan kuolleena ja poliisi ryhtyy selvittämään kuolinsyytä. Pariskunta kertoo myöhemmin tapahtumasta tyttärelleen Elina Taalasmaalle (es. Sanna Luostarinen).
Aki Nikkinen (es. Sami Uotila) ja Markus Ekholm (es. Andrei Sandberg) ovat etsineet pitkään sopivaa liiketilaa kahvilalleen ja löytävät lopulta sopivan. Katja Vainio (es. Anu Koskinen) lupautuu sisustussuunnittelijaksi. Katjan sisko ja kämppäkaveri Jenni (es. Anu Palevaara) on tuonut kotiinsa herrasmies Toni Veijalaisen (es. Kristo Salminen). Jenni saa kirjeen, jossa kerrotaan, että hänet on erotettu koulusta jatkuvien poissaolojen vuoksi. Samalla myös tuet loppuvat, joten Jenni pyytää Tonia heidän alivuokralaisekseen.
Jukka Salin (es. Jouko Keskinen) ja hänen uusi vaimonsa Hanna (es. Tarja Omenainen) palaavat Kanariansaarilta kotiin. Kotona heidät ottavat vastaan juuri armeijasta päässyt Aleksi (es. Tuomas Kytömäki), perheen keskimmäinen lapsi Saku (es. Jasper Pääkkönen) sekä perheen kuopus Silja (es. Jonna Keskinen). Hanna ja Jukka paljastavat lapsille avioituneensa matkan aikana. Saku ja Aleksi ovat iloisia Hannan muutosta heidän luokseen, mutta Silja ei ota uutista hyvin, eikä asiaa auta se, että Silja saa kuulla Aleksin tietäneen avioliittoaikeista.
Salinien naapurissa asuu Ismo Laitela (es. Esko Kovero), joka on leskeksi jäänyt kahden teini-ikäisen lapsen, Miian (es. Venla Saartamo) ja Kallen (es. Pete Lattu), yksinhuoltaja. Ismo työskentelee kauppiaana Ismon valinta -nimisessä kioskimaisessa kaupassa. Juristi Laura Kiviranta (es. Piitu Uski) asustaa yksin vannoutuneena sinkkuna.
Esivaiheet
MTV3-kanavalla vuosina 1996–1998 esitetyn Ihmeidentekijät-sarjan jälkeen kanava halusi uuden joka arkipäivänä lähetettävän sarjan. Tauno Äijälä, Sarita Koskelin ja Jaakko Visuri MTV:ltä tilasivat vuonna 1998 Pearson Televisioniin (nyk. FremantleMedia) kuuluvalta Grundy Productionsilta 540 jaksoa, jotka tultaisiin esittämään seuraavan kolmen vuoden aikana. MTV:llä tosin oli sarjan tuotannolle keskeyttämisoptio, mikäli sarja ei saavuttaisi sille asetettuja tavoitteita. Katsojamääräksi asetettiin 700 000 – 1 000 000 päivittäisen katsojan tavoite, joka perustui MTV3-kanavan muiden kotimaisten draamasarjojen katsojalukuihin sekä Ruotsissa tehtyyn samankaltaiseen Skilda världar -sarjaan. Sarjaa varten MTV hankki Helsingin Konalasta 6 000 neliömetrin kokoisen studiotilan, jossa se aluksi tuotti myös omatuotantoisia draamasarjojaan. Lavasteita studiolla on 2 800 neliön verran. Sarjaa tehdään edelleen samassa studiotilassa. Pääosien rooleihin ei haluttu palkata koko kansan tuntemia näyttelijöitä, sillä silloisen tuottajan, Stiina Laakson mukaan, ”valituista näyttelijöistä kasvaa sarjan myötä tähtiä”.
Sarjan konseptin kehitti Salattujen elämien vastaavana tuottajana ja MTV:n draamapäällikkönä vuoteen 2017 työskennellyt Sarita Koskelin. Alkuun sarjan suuret tarinalinjat tehtiin ulkomaisin voimin Lontoossa, josta ne lähetettiin Suomeen suomalaisten käsikirjoittajien tarkistettaviksi. Sarjan edetessä ja suomalaisen käsikirjoitustiimin oppiessa päivittäissarjan tekemisen käsikirjoitustyö siirrettiin kokonaisuudessaan Suomeen kesällä 2000. Sarjan on usein väitetty perustuvan australialaisen Neighbours-saippuasarjan ohjelmaformaattiin, mutta sarjan tuottajan mukaan tämä tieto on virheellinen. Valmiina ostettiin sarjan tuotannon käynnistämiseen liittyvää asiantuntijaosaamista sekä teknistuotannollinen formaatti, joka määritteli muun muassa tarvittavien työntekijöiden määrän ja tilojen suuruuden.
Sarja on yksi MTV3:n kalleimmista hankkeista urheiluohjelmien rinnalla. Vuonna 1999 kerrottiin yhden jakson tuotantokustannuksien olevan noin 200 000 markkaa (n. 46 000 euroa vuoden 2020 arvossa). Ensimmäisen kolmivuotisen tilausjakson hinta oli yhteen laskettuna noin 100 miljoonaa markkaa (n. 23,1 miljoonaa euroa vuoden 2020 arvossa). Myös sarjan alkuperäisten lavasteiden suunnitteluun ja rakentamiseen käytettiin paljon rahaa. Alkuperäislavastaja Pirjo Rossin mukaan hänellä oli käytössään ”miljoonabudjetti” (n. 231 000 euroa vuoden 2020 arvossa). Pysyvään käyttöön tuolloin rakennettiin 12 eri lavastetta.
Sarjan kuvaukset alkoivat maanantaina 16. marraskuuta 1998. MTV julkisti sarjan näyttelijät ja tekijät sekä varsinaisen esitysajan vuodenvaihteessa 1998–1999. Sarjan alkaessa tammikuussa 1999 MTV3 mainosti ohjelmaa lauseella ”''Kuinka hyvin tunnet naapurisi? Mitä naapurisi tietää sinusta? Jokaisella on jokin salaisuus. Unelma. Pelko. Rakkaus. Romanssi. Tragedia.''”
Tekeminen
Salattuja elämiä käsikirjoittaa noin 30 kirjoittajaa. Käsikirjoittajat on jaettu storyteamiin, dialogikirjoittajiin sekä editoreihin. Käsikirjoitusosastoa johtaa pääkäsikirjoittaja Teemu Salonen. Kuusihenkinen storyteam kehittelee suuret tarinalinjat puolen vuoden jaksoissa, mutta joidenkin tarinoiden kehittely on saatettu aloittaa jo vuotta aiemmin. Storyteam kehittelee sarjassa näytettävät tarinat ja luo niiden rungot sekä päättävät mitkä kohtaukset missäkin jaksossa näytetään. Seuraavaksi työ siirtyy dialogikäsikirjoittajille, jotka luovat sarjassa käytävän keskustelun sekä toiminnat, joita kohtauksissa tapahtuu. Lopuksi käsikirjoitukset siirtyvät editoreille, jotka viimeistelevät sisällön ennen kuin käsikirjoitus luovutetaan ohjaajalle, näyttelijöille ja muulle työryhmälle. Editorit muun muassa korjaavat mahdollisia asia- ja jatkuvuusvirheitä ja huolehtivat, että käsikirjoitukset ovat tyylillisesti yhteneväisiä. pienoiskuva|[[Huvilakatu oli sarjan keskeinen kuvauspaikka vuoteen 2014 asti.]] Sarjan kuvausryhmään kuuluu 15 ihmistä. Sisäkohtaukset kuvataan Helsingin Konalassa vanhaan tehdasrakennukseen rakennetussa studiossa. Vuoden 2014 loppuun asti ulkokohtaukset kuvattiin pääosin Ullanlinnan Huvilakadulla, joka esittää sarjassa Pihlajakatua. Kun alkuvuodesta 2015 sarjan tuotantoyhtiö FremantleMedia päätti vuokrasopimuksen Huvilakadun taloyhtiön kanssa, sarjan ulkokuvaukset siirtyivät pääosin lähemmäksi Konalan studiota, muun muassa Munkkiniemeen. Muutoksen syynä olivat muun muassa Helsingin lisääntyneet liikennemäärät. Tuotanto myös pystyy tekemään kohtaukset paremmin, kun suurin osa ajasta ei mene kuvauspaikalle ajamiseen. Alkuperäisellä kuvauspaikalla on tehty kuitenkin kuvauksia satunnaisesti myös vuoden 2015 jälkeen.
Ulkokuvauksia on tehty myös muualla Helsingissä sekä ympäri Suomea. Maaliskuussa 2005 sarjaa kuvattiin noin viikon ajan Kanariansaarilla, kun sarjan hahmot Ulla, Seppo, Ismo ja Irma olivat siellä matkalla. Syksyllä 2009 kuvausryhmä vieraili Vilnassa. Syksyllä 2012 sarjaa käytiin kuvaamassa Lontoossa ja syksyllä 2019 Kööpenhaminassa.
Vuonna 2023 Salattuja elämiä kuvataan 120 kohtausta neljässä päivässä. Studiokohtausten kuvaamiseen käytetään 25–40 minuuttia ja studion ulkopuolisiin kohtauksiin 40–60 minuuttia. Jaksot kuvataan keskimäärin neljä kuukautta ennen niiden esittämistä. Vuosina 1998–2009 sarjan studiokohtaukset kuvattiin monikameratekniikalla kolmella kameralla 4:3-kuvasuhteessa. Syksyllä 2009 sarjan kuvallista kerrontaa uudistettiin ja sarjaa siirryttiin kuvaamaan 16:9-kuvasuhteessa teräväpiirtona. Ensimmäinen 16:9-muotoinen jakso esitettiin televisiossa 25. tammikuuta 2010. Uudistuksen myötä monikameratuotannosta luovuttiin ja studiokohtaukset siirryttiin kuvaamaan kahdella kameralla (pääkamera + B-kamera). Studion ulkopuoliset kohtaukset on kuvattu alusta alkaen yhdellä kameralla.
Koronapandemian vaikutukset
Keväällä 2020 Suomeen levinneen koronaviruspandemian aikaan Salattujen elämien teko jatkui keskeytyksettä. Sarjan yli 70-vuotiaat näyttelijät Maija-Liisa Peuhu (Ulla Taalasmaa) ja Inkeri Mertanen (Dahlia Mustavaara) tosin jouduttiin kirjoittamaan hetkellisesti ulos sarjasta Suomen hallituksen asettaman riskiryhmäsuosituksen mukaisesti. Esimerkiksi Peuhun oli tarkoitus olla mukana yli kymmenessä kohtauksessa, joten hänestä käytettiin jaksoissa vanhaa materiaalia ja Peuhu äänitti vuorosanojaan kotona puhelimellaan.
Kohtauksia kuvattiin kevennetyllä tuotantotiimillä ja muun muassa käsikirjoittajat tekivät työnsä etänä. Myös joitain kohtauksia jouduttiin kirjoittamaan uudestaan. Läheisyyttä vaativissa kohtauksissa esimerkiksi suudelmia korvattiin hymyllä tai hellillä katseilla.
Vaikutusta oli myös kesäkuussa 2020 esitetyn kauden päätösjakson tekoon, kun kokoontumisrajoitukset rajoittivat kuinka monta ihmistä sai olla samaan aikaan tekemässä kohtauksia. Helsingin tuomiokirkon edustalle suunniteltuun helikopterikohtauksen tekoon vaikutti voimaan tullut laskeutumiskielto Presidentinlinnan läheisyydessä ja lopulta kohtaus jouduttiin toteuttamaan trikkikuvana. Vuoden 2021 alussa sarjan tuotannossa ei edelleenkään tehty lähikontaktia vaativia kohtauksia.
Elokuussa 2021 tuotanto tiedotti Maija-Liisa Peuhun ja Inkeri Mertasen palaavan 17 kuukauden tauon jälkeen takaisin sarjan kuvauksiin erillisin turvajärjestelyin. Peuhulle ja Mertaselle järjestettiin erilliset pukeutumistilat ja kohtausten väliin jäävä aika minimoitiin kuvaamalla heidän kohtauksensa peräkkäin. Koronapandemiaa ei kuitenkaan tuotu itse sarjan sisältöön mukaan.
Tekijät
Salattuja elämiä on vuosien aikana ohjannut kymmeniä eri henkilöitä, muun muassa pitkänlinjan ohjaajat Per-Olof Strandberg, Peppi Kajanne, Lauri Törhönen, Tapio Suominen ja Aku Lohimäki, joka toimi myös sarjan taiteellisena tuottajana vuosina 2008–2011. 2010-luvun lopulla ohjaajina ovat toimineet ainakin Teresa Mecklin, Jonni Kullas, Miika Peräkangas, Tuomo Savolainen sekä Kimmo Mäkinen, joka aloitti työt sarjan parissa jo vuonna 1998 kuvauspäällikkönä.
Pääkäsikirjoittaja Teemu Salonen on tehnyt sarjaa vuodesta 2000, ollen ensin tarinaryhmässä ja vuodesta 2005 pääkirjoittajana. Alkuperäisistä käsikirjoittajista Tarja Huhtala on edelleen mukana kirjoittamassa sarjaa. Käsikirjoittajia erilaisissa työryhmissä vuonna 2019 oli noin 20. Sarjaa ovat vuosien aikana kirjoittaneet muun muassa Aleksi Bardy, Hannamaija Matila, Tatiana Elf, Pekka Lehtosaari, Leo Viirret, Outi Ikonen, Susanna Laaksonen sekä Kati Outinen.
Mediassa sarjaa tuotannon puolelta usein edustaa vastaava tuottaja ja showrunner Marko Äijö, jonka työ on vastata sarjan sisällöstä. Hän työskentelee läheisesti käsikirjoittajien ja leikkaajien kanssa. Äijö jättää tehtävänsä sarjan parissa syksyllä 2023. Uutena vastaavana tuottajana aloittaa tuolloin Seija-Liisa Eskola, joka on vuosia aiemmin toiminut sarjassa muun muassa roolittajana ja ohjaajana.
Musiikki ja tunnus
Alkutunnus on ollut sarjan alusta alkaen täysin instrumentaali. Alkuperäinen, Hanskin esittämää kappaletta mukaileva, tunnusmusiikki oli käytössä vuosina 1999–2001. Lopputekstien alla Hanskin laulama kappale kuultiin myös vuosina 1999–2001. Syksystä 2001 vuoden 2004 kevääseen lopputunnuksen esitti Jore Marjaranta ja alkutunnuksessa ollut musiikki mukaili myös sitä.
Syksyllä 2004 alku- ja lopputunnuksen musiikit uudistettiin täysin, kun ne vaihdettiin elektronisiin versioihin. Musiikit pysyivät pieniä muutoksia lukuun ottamatta lähes samoina vuoteen 2014 saakka, jolloin sarjan 15-vuotisjuhlan kunniaksi tunnusmusiikiksi palautettiin alkuperäinen tunnusmusiikki.
Seuraavan kerran tunnusmusiikkia päivitettiin sarjan 20-vuotissyntymäpäivien aikaan tammikuussa 2019, kun tunnusmusiikista sovitettiin kokonaan uusi versio.
Sarjan musiikin sävellyksestä vastasi vuosina 1999–2014 säveltäjä Vesa Mäkinen. Yksi hänen sarjaa varten tekemistä sävellyksistä oli nimeltään ”Siniseen”, johon sanoituksen tekivät Satu Rasila ja Olli Kykkänen. Kappale esitettiin sarjassa ensi kerran vuonna 2002, kun Saija-Reetta Kotirinnan esittämä Inka esitti sen syöpää sairastaneelle Miialle (es. Venla Saartamo).
Tammikuussa 2021 ”Tunteisiin”-kappaleesta julkaistiin musiikkivideo, jossa sarjan sen hetkiset näyttelijät tulkitsevat sen.
Kausien päätös- ja erikoisjaksot
Salattujen elämien kevätkausien päätösjaksoissa on tapahtunut poikkeuksetta jotain epätavanomaista. Salattujen elämien omalle YouTube-kanavalle julkaistiin sarjan 18-vuotispäivänä lyhyt kooste kaikista videon julkaisupäivään asti nähdyistä päätösjaksoista. Vuosien 1999–2015 päätösjaksojen merkittävimpiä hetkiä koostettiin myös vuoden 2019 YouTube-joulukalenteriin.
Salatuista elämistä on tehty myös erikoisjaksoja, joissa on vierailtu kulissien takana, ollut oma (sarjan omasta juonesta irrallinen) tarinansa tai ollut johonkin tiettyyn hahmoon tai tapahtumaan keskittyvä jakso. Jouluna 2001 esitettiin jakso, jossa sarjan silloiset hahmot viettivät joulua Lapissa.
Esitysaika ja uusinnat
Salattuja elämiä on esitetty MTV3-kanavalla prime time -esitysajassa, eli kello 19.30–20.00 sen alusta saakka. Kauden 2001–2002 aloitusjakso "Laura kohtaa uhkan äitiydelleen" alkoi poikkeuksellisesti jo kello 19.15, ja oli kestoltaan tunnin mittainen. Syksyllä 2003 esitettiin kauden 2003–2004 ensimmäinen ja toinen jakso eli "Elina pelkää itseään" ja "Aleksi tekee miehen teon" samana päivänä putkeen. Sarjaa esitetään maanantaista perjantaihin, tosin kevätkauden 2006 alusta kevätkauden 2007 loppuun jaksoja esitettiin vain neljänä päivänä viikossa maanantaista torstaihin. Vuosina 2013, 2014, 2016–2019 ja 2023 kevätkauden viimeisten jaksojen (huhti–toukokuusta kauden loppuun) esitystahti on myös supistunut maanantaista torstaihin. Vuonna 2013 muutosta perusteltiin sillä, että jaksoja riittäisi esitettäväksi pidemmälle kesään. Kauden 2021–2022 ensimmäisellä esitysviikolla MTV3:lla esitettiin kauden 15 ensimmäistä jaksoa klo 19.30–21.00. C Moressa kaikki esitettävät 15 jaksoa julkaistiin ennakkoon. Kauden 2021–2022 viimeinen jakso oli myös normaalia pidempi, kun sen kesto oli 27 minuuttia (pääsääntöisesti jaksojen kesto on noin 21 minuuttia). Syksyllä 2023 sarjaa esitetään maanantaista torstaihin.
Jaksojen ensimmäinen uusinta tuli alun perin seuraavana arkipäivänä aamupäivisin. Syksyllä 2001 uusinnat siirrettiin viikonloppuun siten, että viikolla esitetyt kolme ensimmäistä jaksoa esitettiin lauantaina ja kaksi seuraavaa sunnuntaina. Neljän jakson viikkotahdin aikana lauantaisin ja sunnuntaisin tuli kaksi jaksoa päivässä. Syksystä 2014 kaikki viikon jaksot uusittiin lauantaiaamupäivisin syyskuuhun 2019 saakka. Keväästä 2015 edellisen illan jakso on uusittu myös arki-iltapäivisin. Pikauusintoja on esitetty myös AVA- ja Sub-kanavilla.
Sarjan uusiminen alusta saakka alkoi 19. toukokuuta 2003, ja kesän 2003 aikana esitettiin jaksot 1–150. Seuraavana kesänä uusittiin jaksot 151–300. Kesällä 2005 esitettiin puolestaan jaksot 301–450. Kesäuusinnat ovat jatkuneet järjestyksessään joka vuosi ja kesällä 2022 uusinnat etenevät vuoden 2019 jaksoon 3 545.
Internet
Salattujen elämien seuraavan päivän jakson maksullinen ennakkokatselumahdollisuus tuli saataville ensimmäisen kerran MTV3 netti-tv -palveluun vuonna 2007. Maksullisia ennakkojaksoja oli saatavilla myös MTV3 netti-tv:n korvanneessa MTV:n Katsomo-palvelussa. Huhtikuusta 2018 alkaen koko viikon jaksot on voinut nähdä ennakkoon C More -suoratoistopalvelusta. MTV:n lakkautettua Katsomo-palvelunsa ja brändättyään sen mtv-palveluksi siirtyi kaikki maksullinen sisältö C Moreen, ja kuluvan päivän Salatut elämät -jakson on nähnyt ennakkoon ilmaiseksi vuorokauden vaihduttua.
Syksyllä 2011 nettiin vuoti ennakkoon kahden viikon ennakkojaksot. Ulkomaalaisiin tiedostojenjakopalveluihin ladatut jaksot poistettiin pian tapahtuneen jälkeen ja MTV3 ilmoitti ryhtyvänsä raskaisiin toimenpiteisiin saadakseen krakkerit vastuuseen teoistaan. MTV3 harkitsi tekevänsä asiasta rikosilmoituksen, mutta myöhemmin selvisi, että jaksot pääsivät vuotamaan kanavan itse tekemän virheen vuoksi. Kesällä 2013 Pirkanmaan käräjäoikeus tuomitsi ennakkojaksoja laittomasti internetissä jakaneen miehen maksamaan yli 50 000 euron korvaukset. Hän oli vuonna 2009 perustanut sivuston, jossa jaksoja oli mahdollista ladata ilmaiseksi.
Vuoden 2016 alussa tuotantoyhtiö FremantleMedia Finland perusti sarjalle oman YouTube-kanavan. Kanavalla julkaistaan muun muassa pilalle menneitä otoksia, poistettuja kohtauksia, videoita näyttelijöiden päivän kulusta, roolihahmojen tyylistä sekä erilaisia haasteita. Kanavan suosituinta sisältöä ovat pilalle menneet otokset, eli niin kutsunut bloopersit. Suosituinta niistä on katsottu yli 1 000 000 kertaa. Tilaajia kanavalla on 104 000 ja videoita katsottu yli 68 miljoonaa kertaa (kesäkuu 2023). Kesäkuussa 2021 lisämateriaalien julkaisu siirrettiin YouTube-kanavalta MTV:n mtv-suoratoistopalveluun. thumb|252px|[[Elias Vikstedt|Elias ja Lari (es. Petteri Paavola ja Ronny Roslöf) viimeisessä yhteisessä kohtauksessaan vuonna 2017.]] YouTubeen on vuosien ajan ladattu myös katsojien itse leikkaamia versioita sarjan tapahtumista. Suosituksi netti-ilmiöksi 2010-luvun puolivälissä nousi niin kutsuttu Larias, jossa sarjan homohahmojen Eliaksen (es. Petteri Paavola) ja Larin (es. Ronny Roslöf) yhteisistä kohtauksista tehtiin koosteita, joita käännettiin useille eri kielille. Videoita katsottiin myös maissa, joissa homoseksuaalisuus on rikos. Videoiden sisältö on sarjaa tuottavan tuotantoyhtiön omaisuutta, mutta se ei kuitenkaan ryhtynyt toimenpiteisiin videoiden poistamiseksi, sillä vastaavan tuottajan Marko Äijön mukaan ne toivat sarjalle positiivista julkisuutta. Samantyyppinen ilmiö on 2020-luvun alussa syntynyt Miran ja Violan (es. Olga Heikkala ja Vivi Wahlström) tarinasta, josta on myös koostettu videoita YouTubeen.
2010-luvulle tultaessa suosittuja olivat myös niin kutsutut Ismo-remixit, joissa sarjan alkuperäishahmon Ismo Laitelan lausahduksista koostettiin erilaisia huumoriversioita. Suosittuja ovat olleet muun muassa Michl234-käyttäjän tekemät Lego-videot, joista suosituinta on katsottu yli 14 miljoonaa kertaa.
2000-luvun alku
2000-luvun alussa Salatut elämät oli todella suuressa suosiossa. Sarja nousi heti alkuaikoina katsotuimpien ohjelmien joukkoon. Sarjan kaikkien aikojen katsotuin jakso (osa 390) "Kalle tekee päätöksen armeijan suhteen" esitettiin 26. helmikuuta 2001, jolloin sarjalla oli 1 360 000 katsojaa.
Vuonna 2002 Salatut elämät ylsi vuoden katsotuimpien ohjelmien TOP10-listan sijalle yhdeksän. Kyseisenä vuonna sarjan katsotuin jakso keräsi 1 308 000 katsojaa.
Digiaikaan siirtyminen
Digiaikaan siirryttäessä Salattujen elämien katsojaluvut laskivat hieman, sillä kanavien määrä lisääntyi ja samalla ohjelmatarjonta suureni. Sarja teki digikauden katsojaennätyksensä 18. helmikuuta 2008, jolloin sarjalla oli 1 027 001 katsojaa. Helmikuussa 2008 esitetty jakso (osa 1501) "Eeron piinaaja saa kasvot" oli koko vuoden kymmenenneksi katsotuin ohjelma. Tuotantokaudella 2008–2009 Salattujen elämien katsojaluvut olivat korkeimmillaan 1 043 000 katsojaa ja matalimmillaan 484 000 katsojaa. Syksyllä 2008 sarjalla oli keskimäärin 793 200 katsojaa ja koko kaudella 2008–2009 keskimäärin 820 000 katsojaa. Elokuussa 2009 sarja teki jälleen uuden digikauden katsojaennätyksensä, kun 24. elokuuta 2009 esitetty syyskauden avausjakso "Kaikkien elämä ei jatku" keräsi keskimäärin 1 063 000 katsojaa. Vastaavasti syksyllä 2009 katsojia oli matalimmillaan 647 000. Syyskaudella 2009 sarjalla oli keskimäärin hieman yli 870 000 katsojaa jaksoa kohden. Kevätkaudella sarjan katsojaluvut olivat 900 000 katsojan molemmin puolin. Luvut olivat korkeimmillaan tammikuussa 2010, jolloin ylitettiin miljoonan katsojan luvut. Luvut kuitenkin vähenivät kauden loppua kohden, sillä kevään päätösjaksoa seurasi enää 681 000 katsojaa.
Kauden 2010–2011 avausjakso keräsi keskimäärin 819 000 katsojaa eli huomattavasti vähemmän kuin edellisen kauden avausjakso. Esityskaudella 2014–2015 jaksojen keskikatsojamäärä oli 840 000 (180 jaksoa, sis. ensiesitys, uusinnat, 7 vrk tallennekatselu ja MTV Katsomo). Sarjaa seurasi MTV3-kanavalta vuoden 2015 aikana kaikkiaan yli 4,2 miljoonaa suomalaista (81 %). Vuonna 2015 jaksojen yhteenlasketut katsojaluvut (ensiesitys, ajassa siirretty katselu, uusinnat, MTV Katsomo) saavuttivat edelleen yli 1 000 000 katsojaa jaksoa kohden.
Nykytilanne
Alkuvuodesta 2018 MTV kertoi sarjan katsojalukujen olevan keskimäärin yli 800 000 katsojaa, kun yhteen lasketaan televisioesitykset ja nettikatselu. Vuonna 2019 Salattujen elämien 25. helmikuuta esitetty jakso oli MTV3-kanavan 16. katsotuin lähetys 642 000 katsojallaan. 31. lokakuuta 2019 esitetty jakso "Aaron raamatussa on vihdoin asiaa" oli mtv-palvelun loppuvuoden 2019 käynnistetyin jakso 115 000 katsojallaan. Vuonna 2020 katsotuimmalla jaksolla oli 16. maaliskuuta 2020 667 000 katsojaa ja se oli MTV3:n vuoden 17. katsotuin lähetys. Vuodenvaihteessa 2020–2021 katsotuinta mtv-palvelun jaksoa "Murha ei vanhene koskaan" oltiin katsottu 85 000 kertaa. C More -palvelussa Salatut elämät on ollut vuosien 2019 ja 2020 katsotuin sarja.
Vuonna 2020 katsojia television ensilähetyksellä on ollut Helsingin Sanomien mukaan keskimäärin noin 500 000 katsojaa. Yli kahdenkymmenen vuoden esittämisen jälkeenkin Salatut elämät on yksi Suomen suosituimmista televisiosarjoista.
Katsotuimmat jaksot kausittain
1 Keskikatsojamäärä ensiesityspäivänä televisiossa
Tunturihärkki
Tunturihärkki (Cerastium alpinum) on kohokkikasveihin kuuluva, hyvin monimuotoinen vuoristoseutujen ja pohjoisen kasvi. Sitä tavataan Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa.