cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cavalierkingcharlesinspanieli
Ulkonäkö
Säkäkorkeus on noin 30–35 cm ja paino 5,4–8 kg – toivottavaa on näiden äärirajojen väliin asettuva pienikokoinen, sopusuhtainen koira. Monet yksilöt, varsinkin isokokoisemmat urokset, painavat kuitenkin usein enemmän.
Turkki on pitkä, silkkinen ja hapsukas. Hieman laineikkuutta sallitaan rotumääritelmän mukaan, mutta ei kiharuutta. Turkkia ei kuuluisi trimmata lainkaan, mutta nykyisin näyttelyissä monet saattavat siistiä hieman mahakarvoja sekä tassuhapsuja. Rodussa hyväksytyt väritykset ovat tricolour, blenheim, ruby ja black and tan.
pienoiskuva|Blenheim, tricolour, ruby ja black & tan
Martti Anhava
Martti Henrikki Anhava (s. 17. kesäkuuta 1955 Helsinki) on suomalainen kirjailija, suomentaja ja vapaa toimittaja.
Alapitkä
Alapitkä on kylä ja taajama Lapinlahden kunnassa valtatien 5 ja Savon radan varrella noin 20 kilometriä kunnan keskustasta etelään. Alapitkän taajaman asukasluku oli 361 ja pinta-ala 1,38 neliökilometriä vuoden 2020 lopussa. Vuoden 2011 lopussa taajaman väkiluku oli 409 ja pinta-ala 1,19 neliökilometriä.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Luonne ja käyttäytyminen
Luonteeltaan cavalierkingcharlesinspanielit ovat yleensä iloisia, ystävällisiä, seurallisia ja miellyttämisenhaluisia. Lisäksi ne ovat lempeitä, reippaita ja ehdottoman pelottomia. Osa koirista on arkoja, mutta niitä ei kuulu käyttää jalostukseen. Cavalierit soveltuvat lapsiperheisiin.
Alapitkä
Alapitkän kylä on osa vanhaa kulttuurimaisemaa, jolle leimaa-antavaa ovat suuret, viljavat peltoaukeat ja peltojen keskellä sijaitsevat maatilat. Peltoaukeat sijaitsevat suurimmaksi osaksi Ala-Pitkäjärven ympärillä. Kuopioon on Alapitkältä matkaa 39 km, Kuopion lentoasemalle 34 km, Siilinjärvelle 17 km, Varpaisjärven taajamaan 28 km ja Tahkovuorelle 44 km. Alapitkällä on myös rautatieasema, joka on nykyään vain tavaraliikenteen käytössä ja junien ohituspaikkana; henkilöliikenne Alapitkälle päättyi vuonna 1984.
Martti Anhava
Vuonna 1983 Anhava palkittiin valtion kääntäjäpalkinnolla ja vuonna 2012 Eino Leinon palkinnolla. Vuonna 2014 hänelle myönnettiin Pro Finlandia -mitali.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Luonne ja käyttäytyminen
Cavalierkingcharlesinspanieleita on luonnetestattu vuoden 2015 toukokuuhun mennessä Suomessa 1 600 koiraa. Tulokset ovat hyvin vaihtelevia. Alin saavutettu pistemäärä oli –99 ja korkein 240.
Alapitkä
Kylän lähellä virtaavan Hovinjoen Korkeakoskessa on jo 1920-luvulla rakennettu pieni voimalaitos, joka on kytketty Savon Voima Oy:n verkkoon. Kevättulvien aikaan voimakkaasti kuohuva Korkeakoski on nähtävyys tulvaveden virratessa voimalaitospadon yli. Alapitkällä on myös Fingridin 400 kV:n sähköasema.
Martti Anhava
Martti Anhava on Tuomas ja Helena Anhavan poika. Hänen puolisonsa on ollut vuodesta 1981 galleristi Ilona Anhava.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Alkuperä
pienoiskuva|Rotu on nimetty Englannin kuningas [[Kaarle II (Englanti)|Kaarle II:n mukaan.]] Cavalierkingcharlesinspanieli polveutuu eurooppalaisista kääpiöspanieleista, joita on ollut jo 1400-luvulla. Cavalierkingcharlesinspanielin näköisiä koiria on kuvattu lemmikkeinä maalauksissa jo 1400- ja 1500-luvuilla, vaikka alun perin spanielit olivat metsästyskoiria. Johdonmukainen jalostustyö aloitettiin Englannissa kuitenkin vasta 1600-luvulla.
Alapitkä
Alapitkällä on alakoulu, päiväkoti , luterilainen kirkko ja pieni hautausmaa sekä ortodoksinen tsasouna. Valtakunnallinen nähtävyys on Alapitkällä toimiva Suomen asutusmuseo. Asutustoiminnan muistomerkki on sijoitettu Alapitkän tsasounan lähelle. Alapitkällä on myös työväentalo, jota vuokrataan erilaisiin tilaisuuksiin.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Alkuperä
Black & tan -värimuunnos oli 1600-luvulla erityisesti kahden brittiläisen kuninkaallisen, kuningas Kaarle I:n ja hänen poikansa Kaarle II:n suosiossa. Aikalaisten merkintöjen mukaan Kaarle II vietti ennemmin aikaansa koiriensa parissa kuin keskittyi valtakunnan hallitsemiseen.
Alapitkä
Pieni kyläkauppa Alapitkän Eväskori, joka myi päivittäistavaroita ja tarjosi myös postipalveluita, tuhoutui tulipalossa 12. huhtikuuta 2021. Alapitkällä oli pitkään myös Osuuspankki Poppian konttori, mutta sen toiminta loppui Alapitkällä 28. helmikuuta 2013, koska pankkitoiminta oli siirtynyt pankkikonttoreista pitkälti internetiin. Alapitkällä pankkitoiminta alkoi 1909 Alapitkän Osuuskassan perustamisella, joten pankkitoimintaa harjoitettiin kylällä yli 100 vuoden ajan.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Alkuperä
1700-1800-luvuilla rodun harrastajiin lukeutui puolestaan Marlboroughin perhe, jonka Blenheim-palatsista heidän kasvattamansa punavalkoinen värimuunnos on saanut nimensä. Eläintieteilijä Desmond Morriksen mukaan kyseinen muunnos olisi kuitenkin jalostettu jo 1600-luvulla, polveutunut alun perin espanjalaisista koirista ja kehitetty cockerspanielin kaltaisten metsästysspanieleiden kääpiöversioksi. John Churchillin, Marlboroughin ensimmäisen herttuan, sanotaan ottaneen blenheim-spanielin mukaansa maskotikseen osallistuessaan Blenheimin taisteluun.
Alapitkä
Alapitkän nuorisoseuran toimintaan kuuluu vuosittaiset esitykset kesäteatterissa, jonka katsomo on katettu. Johannes Linnankosken romaanin Pakolaiset keskeiset tapahtumat sijoittuvat Alapitkälle.
Cavalierkingcharlesinspanieli
Alkuperä
Tricolor, niin sanottu "prinssicharlesinspanieli" oli yksi rodun myöhäisemmistä versioista, joka syntyi viktoriaanisella aikakaudella. Se oli mahdollisesti syntynyt black&tan- ja blenheim-muunnosten välisestä risteytyksestä. Edwin Landseerin maalaus The Cavalier's Pet vuodelta 1845 kuvaa yhtä yksilöä. Kennel Club:n kantakirjaan tämä tricolor muunnos merkittiin ensikerran vuonna 1892. Vuonna 1923 jäljellä olleet yksilöt yhdistettiin kingcharlesinspanieli-rotuun yhtenä sen neljästä värimuunnoksesta.
1880-luvulla blenheim- ja black&tan-muunnokset risteytettiin keskenään, mistä syntyi yksivärisen punaruskea ruby-värimuunnos. Sitä ennen kaikki ruby-väriset pennut oli tapettu, koska niitä ei oltu vielä tuolloin haluttu. Alun perin "rubyspanieleilla" oli lyhyempi karvapeite kuin muilla muunnoksilla. Lisäksi korvat olivat usein liian lyhyet ja runko liian pitkä muihin verrattuna. Vielä 1910-luvulla joissain koirakirjoissa rubylle oli erillinen kappaleensa. Vuonna 1923 jäljellä olleet yksilöt yhdistettiin kingcharlesinspanieli-rotuun yhtenä sen neljästä värimuunnoksesta.
Cavalierkingcharlesinspanielin kantamuoto eri väriversioineen oli pitkään Ison-Britannian kuningashuoneen suosiossa, aina 1800-luvun alkuun asti. 1800- ja 1900-lukujen vaihteessa alettiin kuitenkin suosia lyhytkuonoisempia koiria, minkä vuoksi paikallisia kääpiöspanieleja risteytettiin aasialaisten kääpiökoirien - todennäköisesti japanese chinin ja mopsin kanssa. Näin syntyi uusi, nykyään kingcharlesinspanielina tunnettu rotu, jolla oli kupolimaisempi pää, litteämmät kasvot ja lyhyempi kuono. Uuden variaation saavuttaessa suosiota alkuperäinen cavalierkingcharlesinspanieli hävisi lähes kokonaan. Kuitenkin vielä 1900-luvun alussa pidempikuonoista spanielia kasvatettiin Blenheim-palatsissa, jossa se pyrittiin säilyttämään alkuperäisentyyppisenä. Palatsin kasvattajat alkoivat myös kutsua versiotaan "Marlboroughin blenheim-spanieliksi" ja "marlboroughinspanieliksi", erotuksena yleistyneeseen lyhytkuonoiseen ja litteäkasvoiseen versioon.
Uudelleen alkuperäistä rotua alettiin elvyttää 1920-luvulla, kun senaikaiset koiraharrastajat päättivät selvittää, oliko jossain vielä olemassa vanhantyyppisiä, englantilaisten kartanoiden vanhoissa maalauksissa kuvattuja kääpiöspanieleita. Erityisen ratkaisevassa roolissa oli amerikkalainen Roswell Eldridge, joka tarjosi rahapalkinnon kasvattajille, jotka onnistuisivat uudelleen jalostamaan "vanhantyyppisen blenheim-spanielin". Rahan motivoimat kasvattajat saivatkin luotua uudelleen rotutyypin, joka nimettiin sittemmin cavalierkingcharlesinspanieliksi - termi cavalier viittaa monarkistipuolueeseen nimeltä "kavaljeerit", joka tuki Stuarteja Englannin sisällissodan aikana.
1920-luvulla kirjoitettiin myös ensimmäinen rotumääritelmä, ja Suomeen ensimmäiset cavalierkingcharlesinspanielit saapuivat 1950-luvulla.
Ulkonäöstä johtuvat sairaudet
Rotujärjestön tilastojen mukaan 68 prosentilla tutkituista Suomen cavaliereistä on selkäytimen ontelotauti eli syringomyelia. Sairaus johtuu yleensä koiralle jalostetusta ahtaasta kallosta eli Chiarin epämuodostumasta, joka on todettu 94 prosentilla Suomen cavaliereistä. Vain yhdellä prosentilla koirista ei todettu epämuodostumaa ja loput kyselyyn vastanneet eivät olleet tutkituttaneet koiriaan. Epämuodostumaan tai syringomyeliaan sairastuneista koirista noin 35 prosenttia saa näkyviä oireita.
Epämuodostumassa pikkuaivot eivät mahdu kalloon, vaan ne työntyvät selkäydinkanavaan. Kun selkäydinnesteen kierto häiriytyy, se pakkautuu selkäytimen sisälle muodostaen ontelon (syringomyelia), mikä aiheuttaa selkäydinvaurioita. Myös pikkuaivot painavat aivorungon tuntotumakkeita, joihin kerätään tuntotietoa pään alueelta.
Ensimmäiset oireet havaitaan koiran ollessa 6 kk – 6 vuoden ikäinen. Koiralle aiheutuu suurta hermokipua etenkin kaularankaan ja lopulta liikkumishäiriöitä. Kaula- tai selkäranka saattaa kääntyä mutkalle ja koiralla voi olla jalkojen heikkoutta tai koordinaatiohäiriötä. Sairastunut voi raapia päätään tai kaulaansa toispuolisesti koskematta ihoaan (nk. ilmakitararaapiminen). Koira saattaa olla yliherkkä kosketukselle, rapsuttaa niskaansa tai korvaansa etenkin lenkillä, hangata päätään maahan tai äännellä vaihtaessaan asentoaan äkillisesti.
Suomessa tutkituista koirista 50,2 % sairastaa erittävää välikorvan tulehdusta (PSOM). Sairaus johtuu cavaliereille jalostetusta brakykefaalisesta oireyhtymästä eli lyhyestä kuonosta ja kallosta. Lyhytkuonoisilla on kapeampi nielu, mikä altistaa nesteen keräytymiselle välikorvaan, jolloin seurauksena on tulehdusta. Tulehdus taas voi aiheuttaa kuuroutta, tasapaino-ongelmia ja kipua, tai se voi olla oireeton. Oireet ovat usein samankaltaisia kuin syringomyeliassa. Tulehdusta voi lievittää väliaikaisesti hoidolla.
Lisääntyminen eläinsuojelun kannalta
Syringomyelia johtuu useista geeneistä ja periytyy noin 81 prosentin todennäköisyydellä. Suomen rotujärjestön mukaan sairauden yleisyyden takia jalostukseen ei ole mahdollista valita vain terveitä koiria. Sen mukaan on epätodennäköistä, että syringomyeliasta päästään kokonaan eroon jalostuksella, vaan vakavimpien muutosten esiintymistä pitää rajoittaa. Osa tutkijoista on esittänyt, että cavalier-rodun ylläpitäminen pitää eläinsuojelurikoksena kieltää kokonaan. Cavalier kuuluu Suomessa perinnöllisten sairauksien vastustamisohjelmaan sydän-, polvi- ja silmätutkimusten osalta. Kaikkia jalostuscavaliereita ei kuitenkaan tarvitse tutkia syringomyelian varalta magneettikuvauksella, vaan ainoastaan toinen vanhemmista. Urokselle myös hyväksytään ennen tutkimuksia kolmen ja nartulle yhden pentueen teko.
Muut perinnölliset sairaudet
pienoiskuva|Kolmen kuukauden ikäinen cavalierkingcharlesinspanielin pentu (black and tan) Noin kolmasosa kymmenen vuotta täyttäneistä cavaliereistä sairastaa erästä sydämen läppävikaa (krooninen hiippaläpän myksomatoosi rappeuma (MVD). Urokset sairastuvat narttuja aikaisemmassa vaiheessa. Sairaus aiheuttaa sydämen vajaatoimintaa, joka ilmenee etenkin illalla ja aamulla yskänä, hengenahdistuksena, vähentyneenä rasituksen sietona, väsymisenä, laihtumisena ja pyörtyilynä. Vajaatoiminta hoidetaan pysyvällä lääkityksellä. Koska sairaus on perinnöllinen, sairastuneita koiria ei tule käyttää jalostukseen. Jalostuksessa on huomioitava koirien sukulaisten tulokset. Myös sukulaisten tulisi olla vähintään seitsenvuotiaiksi asti virallisesti tutkittu.
Suomessa tutkituista 450 cavalierista 3,3 % sairastaa jaksoittaista kaatumissairautta eli episodic falling -oireyhtymää (EF) ja 21,1 % kantaa sairautta aiheuttavaa geenimuunnosta. Suuremman sisäsiitoksen takia yksivärisistä koirista sairaita on kuusi prosenttia ja kantajia 35,2 %. Sairaus puhkeaa 3−7 kuukauden iässä ja ilmenee kohtauksina, jotka koira saa kiihtyessään tai stressatessaan. Sairastuneen lihasjännitys kohoaa äkisti, eikä se kykene rentouttamaan lihaksiaan. Koira saattaa seistä tai kävellä epänormaalisti ja kaatua sitten eteenpäin tai sivulle sekuntien tai minuuttien ajaksi mutta on samalla tajuissaan. EF-sairasta koiraa ei saa altistaa stressille.
4,7 % Suomessa tutkituista cavaliereistä kantaa geenimuunnosta, joka aiheuttaa CC/DE-tautia eli kiharakarvaisuutta ja kuivasilmäisyyttä. Sairastuneita koiria ei todettu. Oireyhtymän oireita ovat pennun kutiava ja hilseilevä iho, halkeilevat ja aristavat anturat, epämuodostuneet kivuliaat kynnet, kihara ja katkeileva harva turkki ja arat ja vetistävät silmät. Tautia kantavia koiria ei saa risteyttää. Cavalierien riski sairastua kuivasilmäisyyteen on yli satakertainen moniin muihin rotuihin verrattuna.
Vuonna 2009 syntyneiden koirien polvinivelistä on tutkittu 33 prosenttia. Yhdeksällä prosentilla koirista havaittiin eriasteista polvilumpion sijoiltaan menoa eli patellaluksaatiota. Silmät tutkittiin 32 prosentilta koirista. Eriasteisia silmäsairauksia löytyi 37 prosentilta tutkituista koirista. Yleisin vaiva oli ripsirivin sisäpuolelta luomen reunasta kasvavat ylimääräiset ripset (distichiasis). Ne voivat olla joko vaarattomia tai vaurioittaa sarveiskalvoa, jos ne ovat sisäänpäinkääntyneitä ja kovia.
Harrastaminen
Cavalierkingcharlesinspanieli on miellyttämisenhaluisena rotuna sopiva harrastuskoira esimerkiksi tokoon, jossa se on saavuttanut kohtalaisia tuloksia. Tokossa pisimmälle pärjänneet cavalierkingcharlesinspanielit kisaavat toiseksi ylimmässä eli voittajaluokassa. Rotu sopii hyvin myös agilityyn, jossa kilpailevat ovat parhaimmillaan saavuttaneet Suomen agilityvalion arvon. FI AVA -tittelin saavuttaneita rodun edustajia on Suomessa kymmenkunta, pari on menestynyt jopa kansallisella tasolla erinomaisesti.
Näyttelyissä cavalier esitetään ravissa siten, että esittäjä kävelee reippaasti. Maassa koira seisotetaan vapaasti, pöydällä kaulaimesta ryhdikkäänä pitäen. Ihanteena on, että koiran selkä on kaartunut ja häntä heiluu.
Charles Looff
Charles I. D. Looff (24. toukokuuta 1852 Schleswig-Holstein – 1. heinäkuuta 1918 Kalifornia) oli tanskalaissyntyinen, Yhdysvalloissa elänyt karusellien ja muiden huvipuistolaitteiden valmistaja. Hän oli yksi alan pioneereista Yhdysvalloissa.
Vuonna 1905 Looff muutti Rhode Islandille Riversideen, jonne hän oli pystyttänyt suuren karusellin kymmenen vuotta aikaisemmin. Toiminnan kasvaessa Looff alkoi valmistaa myös muita huvipuistolaitteita. Muutamaa vuotta myöhemmin Looff siirtyi Kaliforniaan: tässä vaiheessa hän oli ansainnut huvipuistolaitteillaan jo miljoonaomaisuuden. Elinaikanaan Looff valmisti kymmeniä karuselleja ja loi niin kutsutun Coney Island -karusellinkaiverrustyylin, jolle on tunnusomaista runsas koristeellisuus ja satumaisuus.
Palaíkastro
Palaíkastro (myös Palékastro; ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saaren itäosassa. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Ítanoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Siteían kunnan Ítanoksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 953 (vuonna 2011).
Palaíkastro, suomeksi ”Vanha linna”, muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Παλαικάστρου, Topikí Koinótita Palaikástrou), johon kuuluvat varsinaisen Palaíkastron kylän lisäksi kylät Agkáthia, Chióna, Chochlakiés, Koureménos, Kyriamádi, Lýdia, Mertýdia ja Vígla sekä Toploú. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 227.
Palaíkastron alueen nähtävyyksiin kuuluvat muun muassa Rousolákoksen (myös Roussolákkos) minolaisaikaisen asutuksen arkeologinen alue, joka sijaitsee pari kilometriä kylästä itään lähellä Chiónan kylää, sekä Toploún luostari, joka sijaitsee noin viisi kilometriä luoteeseen.
thumb|none|240px|Palaíkastron kirkko.
Mogán
Mogán on Kanariansaarilla Gran Canarian saaren lounaisosassa sijaitseva kunta. Sen pinta-ala on 172 neliökilometriä, ja asukkaita siellä oli vuonna 2018 yli 19 600. Kunnan pääelinkeinot ovat matkailu, maatalous ja kalastus. Tärkein liikenneyhteys on saaren pääkaupunkiin Las Palmasiin ja lentoasemalle johtava GC-1-moottoritie. Mogánin keskusta sijaitsee noin 12 kilometriä rannikolta, jossa sijaitsevat sitä huomattavasti suuremmat matkailukeskukset kuten Puerto Rico.
Väestö
Vuonna 2018 Mogánin väkiluku oli Espanjan tilastokeskuksen mukaan 19 657.
EPiServer
EPiServer on ohjelmistoyritys, jolla on monikanavaiseen sisällönhallintaan ja sähköiseen kaupankäyntiin liittyviä tuotteita. Yritys on perustettu Ruotsissa vuonna 1994 ja nykyään sillä on toimistot Ruotsin lisäksi Isossa-Britanniassa, Yhdysvalloissa, Tanskassa, Suomessa, Norjassa, Hollannissa ja Australiassa.
EPiServerin tuotteet ovat Microsoft .NET –pohjaisia ja ne tukevat sekä WebForms- että ja MVC-tekniikoita HTML5 / JavaScript tuella sekä REST-rajapinnalla. Tuoteperheen ohjelmistot ovat verkkoselainpohjaisia. Uusin versio EPiServerin sisällönhallintajärjestelmästä on EPiServer 7 CMS, joka julkaistiin 31.10.2012.
EPiServer on mukana visionäärinä vuoden 2014 Gartnerin “taikaneliössä” (Magic Quadrant for Web Content Management).
EPiServerin omassa EPiServer World –yhteisössä on yli 25 000 rekisteröitynyttä käyttäjää. Yhteisö toimii EPiServer-kehittäjien ja -ylläpitäjien tietopankkina ja materiaaliresurssina.
EPiServerin arkkitehtuuri tarjoaa tuen kolmansien osapuolien kehittämille lisäosille. Lisäosia löytyy muun muassa tuotetietojen ja digitaalisen pääoman hallintaan sekä hakukoneoptimointiin. Lisäosia kehitetään aktiivisesti ja niille on saatavissa myös ylläpitopalveluita.
Helmikuussa 2012 EPiServer osti amerikkalaisen verkkokaupparatkaisuihin erikoistuneen yrityksen, Mediachasen. Yritykset olivat toimineet tätä ennen pidemmän aikaa kumppaneina kehittäen EPiServerin Commerce-tuotetta. Mediachase sulautui osaksi EPiServerin Yhdysvaltojen toimintoja ja heidän kehittämänsä ratkaisut integroituivat EPiServerin tuoteperheeseen.
Doukkala-Abda
Doukkala-Abda oli yksi Marokon 16 alueesta.
Syyskuussa 2015 Doukkala-Abdan alueen maakunnat El Jadida ja Sidi Bennour liittyivät Casablanca-Settatin alueeseen ja Safi ja Youssoufia liittyivät Marrakesh-Safin alueeseen. Näin ollen Doukkala-Abdan alue lakkautettiin.
Asukkaita alueella oli vuoden 2004 väestönlaskennassa 1 984 039, joista ulkomaisia oli 767. Kotitalouksia oli 356 096. Vuoden 1994 väestönlaskennassa väkiluku oli 1 793 458. Doukkala-Abdan pääkaupunki on Safi, ja pinta-alaa alueella on 13 285 neliökilometriä.
Marokon keskiosassa sijainnut Doukkala-Abda oli jaettu El Jadidan, Sidi Bennourin, Safin ja Youssoufian maakuntiin eli provinsseihin. Provinssit on jaettu edelleen 87 kuntaan, joista 77 on maalaiskuntia ja loput 10 kaupunkimaisempia.
Rolf Sørensen
Rolf Sørensen (s. 20. huhtikuuta 1965 Helsinge) on entinen tanskalainen maantiepyöräilijä, joka kilpaili ammattilaisena vuosina 1986–2002.
Sørensen on kaikkien aikojen menestynein tanskalainen ammattipyöräilijä. Hän voitti useita yhden päivän klassikkoja, kuten Liège–Bastogne–Liègen 1993, Flanderin ympäriajon 1997, Pariisi–Toursn 1990 sekä kahdesti Pariisi–Brysselin. Maantiepyöräilyn maailmancupissa hän sijoittui toiseksi vuosina 1991 sekä 1997, jolloin murtunut jalka esti häntä saamasta pisteitä kahdesta viimeisestä kilpailusta. Atlantan olympialaisissa 1996 hän saavutti maantieajossa hopeaa Pascal Richardin jälkeen.
Sørensen menestyi myös etappikilpailuissa voittaen kahdesti niin Tirreno–Adriaticon kuin Alankomaiden ympäriajonkin. Ranskan ympäriajossa hän kantoi maillot jaune -paitaa kolmen päivän ajan vuonna 1991, kun hänen tallinsa Ariostea oli voittanut joukkueaika-ajon. Hän joutui luopumaan johtajan paidasta murrettuaan solisluunsa viidennellä etapilla. Vuosina 1994 ja 1996 hän voitti Tour de Francessa henkilökohtaisen etapin. Vuonna 1995 hän puolestaan oli paras Italian ympäriajon yhdeksännellä osuudella.
Sörensen tunnusti maaliskuussa 2013 käyttäneensä 1990-luvulla EPO- ja kortisoni-hormoneja.
Melenki
thumb|125px|Melenkin vaakuna vuodelta 1781. Melenki on kaupunki Vladimirin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Meštšoran alangon itäosassa Okan sivujoen Unžan varrella 150 kilometriä Vladimirista kaakkoon. Sen kautta kulkee Muromin ja Tambovin välinen maantie. Asukkaita on 15 300 henkeä (vuonna 2008).
Tarinan mukaan paikkakunta on saanut alkunsa Unža-joelle rakennetuista myllyistä (melenki). Vuonna 1778 siitä tuli kaupunki ja Vladimirin lääniin kuuluneen kihlakunnan keskus. Nykyisin Melenkissä on lähinnä tekstiili- ja metalliteollisuutta.
Velesin kirja
Velesin kirja (, myös Влес книга Vles kniga, Влескнига Vleskniga, Книга Велеса Kniga Velesa, Дощечки Изенбека Doštšetški Izenbeka, Дощьки Изенбека Doštški Izenbeka) on väitetysti historiallinen dokumentti, jota useimmat tutkijat pitävät väärennöksenä. Siitä huolimatta monet slaavilaiset uuspakanat pitävät sitä pyhänä kirjanaan muinaisuskoa ja historiaa koskien.
Kirjan vaiheet
Vuonna 1919 Venäjän sisällissodassa valkoisten puolella taistellut luutnantti Fjodor Arturovitš Izenbek löysi kartanosta läheltä Harkovaa nipun puisia lautoja, joilla oli outoa kirjoitusta. Tappion jälkeen Izenbek lähti maasta Belgradiin, jossa hän vuonna 1923 yritti turhaan myydä löytöään museoon. Vuonna 1925 hän asettui Brysseliin, jossa hän antoi laudat Juri Miroljuboville. Miroljubov oli ensimmäinen, joka alkoi tutkia kirjaa vakavasti. Izenbek käsitteli kirjaa hyvin varovasti, ei sallinut viedä sitä kotoaan ja kieltäytyi, kun Brysselin yliopiston professori ehdotti, että se luovutettaisiin tutkimusta varten. Myöhemmin kieltäytyminen lisäsi väärennösepäilyksiä.
Velesin kirja on kirjoitettu laudoille, joiden koko oli 38 cm × 22 cm × 0,5 cm. Teksti on kaiverrettu puuhun ja sen jälkeen vahvistettu jollakin väriaineella. Kirjainten koko ja muoto vaihtelevat, mikä antaa vaikutelman siitä, että tekstin olisi kirjoittanut useampi henkilö. Jotkut laudoista olivat osittain tai kokonaan mädäntyneet. Puun oli jo aiemmin arveltu toimineen varhaisten eurooppalaisten kirjoitusalustana muun muassa pyökkiä ja kirjaa (esimerkiksi englanniksi beech ja book, saksaksi Buche ja Buch) tarkoittavien sanojen sukulaisuuden vuoksi, mutta Velesin kirja oli ensimmäinen koskaan löydetty tällainen puulle kirjoitettu teksti. Sittemmin on löydetty enemmän samanlaisia tekstejä. Velesin kirja sisältää uskonnollisia tekstejä ja historiankuvauksia. Vanhimmat kirjassa kuvatut tapahtumat on ajoitettu noin 600-luvulle eaa. ja viimeisimmät 800-luvulle jaa.
Viidentoista vuoden ajan Miroljubov entisti, valokuvasi, jäljensi ja käänsi tekstiä. Hän onnistui jäljentämään useimmat laudoista. Elokuussa 1941 saksalaiset valtasivat Brysselin, Izenbek kuoli ja laudat katosivat.
Miroljubov muutti Yhdysvaltoihin ja luovutti materiaalinsa San Franciscon venäläiselle museolle. Ne löysi vuonna 1953 professori A. A. Kurenkov, joka julkaisi ne Žar-Ptitsa -lehdessä maaliskuusta 1957 toukokuuhun 1959. Myöhemmin tekstiä tutki S. Paramonov.
Aitous
Kirjan aitoudesta on esitetty eriäviä näkemyksiä, ja monet tutkijat pitävät sitä väärennöksenä. Kirjan historia voidaan luotettavasti jäljittää 1950-luvun puolivälille, jolloin jäljennös kirjasta ja valokuva yhdestä laudasta ilmestyivät San Franciscon venäläislehdessä. Joidenkin tutkijoiden mielestä koko kirja on tämän sanomalehden toimittajien ja Miroljubovin yhteistyötä (Miroljubov väitti myöhemmin löytäneensä kirjan). Toiset uskovat, että venäläinen Aleksandr Sulakadzev väärensi joko koko kirjan tai tuon ainoan laudan jo 1800-luvun alussa. On myös mahdollista, että Miroljubov löysi yhden tai muutamia aitoja lehtiä Velesin kirjasta ja väärensi loput tukeakseen omaa teoriaansa varhaisslaaveista.
Velesin kirja on kirjoitettu kielellä, joka muistuttaa paljon varhaisia itäslaavilaisia kieliä. Jos teksti muutetaan nykykirjaimistoon, nykyslaavit pystyvät lukemaan sitä. Jotkut asiantuntijat ovat kuitenkin kiinnittäneet huomiota kielen joihinkin piirteisiin - oikeinkirjoitukseen, sanojen käyttöön ja niin edelleen - jotka näyttäisivät viittaavan siihen, että tekstin on "ikäännyttänyt" joku, joka ei täydellisesti hallinnut muinaisslaavia. Toisaalta nämä ongelmat ovat pieniä ja voisivat johtua paikallisista murrevaihteluista. Kirjassa käytetty aakkosto on myös kiistanalainen seikka, sillä se muistuttaa kyrillistä kirjaimistoa. Slaaveilla ei voida todistaa olleen omaa kirjoitusjärjestelmää ennen kyrillisen aakkoston tuloa 900-luvulla.
Al-Quraiš
Sūrat Quraysh (arab. سورة قريش‎, "Quraish") eli Quraishin suura on Koraanin 106. suura ja sisältää 4 jaetta. Suuran nimi tulee ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta. Jaakko Hämeen-Anttilan suomentamana suura kuuluu seuraavasti:
Nöldeken ajoituksessa suura 106 kuuluu mekkalaisten suurien joukkoon ja niissä Koraanin kaikkein varhaisimpaan kerrostumaan.
Muita tulkintoja
Hämeen-Anttilan mukaan Koraanin kääntäminen on vaikeaa arabian kielen erikoisen syntaksin takia, mikä hankaloittaa tekstin tulkintaa. Toiset orientalistit ovat huomauttaneet myös vaikeudesta tulkita yksittäisiä sanoja. Kielitieteellisten ongelmien ohella tieteellinen Koraanin tutkimus on kiinnittänyt huomiota islamilaisen tulkinnan kehämäisyyteen: Koraanin tekstejä selitetään Muhammedin elämäkerran pohjalta, joka kuitenkin on ensin luotu Koraanin avulla.
Kaaba ja Mekka
Hämeen-Anttilan mukaan kolmannen jakeen ilmaisu "tämä temppeli" tarkoittaa Mekassa sijaitsevaa Kaaban temppeliä. Näkemys perustuu islamilaiseen tulkintaan. Jakeessa käytetty sana on bayt (talo), joten sananmukaisesti puhutaan vain "tämän talon Herrasta" mainitsematta tarkemmin, mitä tarkoitetaan.
Jakeessa kaksi puhutaan talvi- ja kesäkaravaanista, mikä viittaa kaupankäyntiin. Ibn Ishaq kuvaa Muhammed-elämäkerrassaan Muhammedin kotikaupunkia Mekkaa kauppakeskukseksi, missä myös Muhammed aluksi toimi kauppiaana. Patricia Crone toteaa klassisessa tutkimuksessa "Meccan Trade and the Rise of Islam" (1987), että historialliset lähteet eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä tai Quraiš-heimoa ennen 700-luvun puoliväliä. Mekka ei liioin esiinny Arabian niemimaan vanhojen pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta pyhiinvaelluskohdetta. Karttoihin Mekka ilmestyy vasta 900-luvulla. Crone päättelee, että kaikki väitteet Mekasta kauppapaikkana palautuvat suuraan 106 tai oikeammin sille tarjottuun eksegeettiseen selitykseen.
Yhteenliittymä ja Quraish -heimo
Myös sana "quraiš" on Koraanissa niin sanottu hapax eli se esiintyy vain kerran. Tämän takia myös vakiintunut käsitys siitä, että quraiš -heimo hallitsi Mekassa palautuu suuran 106 islamilaiseen tulkintaan. Christoph Luxenberg on kuitenkin tarjonnut sanalle uutta tulkintaa. Hän katsoo, että sana قريش on lausuttu virheellisesti, kun se äännetään muodossa Quraysh. Sana vastaa morfologisesti syyro-aramean kielessä passiivin partisiipin monikon maskuliinia qarishe > qrishe (= kokoontuneet yhteen), jolloin se tarkoittaa liittolaisia (lat. foederati). Oikea arabialainen ääntämys olisi sen takia Qarish.
Yhteys Norsun suuraan 105
Hämeen-Anttilan mukaan suura tulisi kielellisesti selvemmäksi, jos se liitettäisiin edelliseen suuraan 105 (al-Fil eli Norsun suura). Suura 106 vaikuttaakin useimpien orientalistien mielestä Norsun suuran loppuosalta. Islamilaisen tulkinnan mukaan Norsun suura kertoo Mekan lähellä vuonna 570 käydystä taistelusta Jemenin varakuningas Abrahaa vastaan. Abraha halusi hävittää Kaaban temppelin, mutta Jumalan avulla koki tappion.
Orientalisti Mohammed Lamsiah on ehdottanut, että Norsun suura todellisuudessa kertoisi Ganzakin eli Blarathonin taistelusta vuonna 591, jossa vastakkain olivat kuningas Khusrau II roomalaisine liittolaisineen sekä kapinakenraali Bahram. Voittanut osapuoli oli persialais-roomalainen liittolaisarmeija. Ilmaisu قريش (quraish) voisi tällöin viitata tähän liittosuhteeseen. Suurien 105 ja 106 muodostama kokonaisuus olisi siten uskonnollinen mieteruno, joka käsittelisi Ganzakin taistelua. Ilman erillistä tulkintaa suurasta ei löydy varsinaisesti islamilaista sisältöä.
Ylivalli
Ylivalli (myös Yli-Valli) on kylä Kurikassa Etelä-Pohjanmaalla entisen Jalasjärven kunnan alueella. Matkaa Jalasjärven keskustaan Ylivallista on 15–30 kilometriä. Kylän suurin matkailunähtävyys on Isovuorella sijaitseva muinainen rapaumaonkalo Pirunpesä.
Ylivalli on kooltaan noin 150 neliökilometriä, mikä tekee siitä entisen Jalasjärven kunnan pinta-alaltaan suurimman kylän. Ylivallin asutus sijaitsee varsin hajallaan. Aiemmin Ylivallissa oli neljä koulupiiriä: Sanasjärvi, Mäkelä, Ylivalli ja Leppäkoski. Niistä Ylivallin koulu lakkautettiin viimeisenä keväällä 2000, ja oppilaat käyvät Ylivallista nyt Koskuen koulua.
Maanviljely ja lypsykarjatalous ovat Ylivallin pääelinkeinoja. Myös luomuviljelysopimuksia on kylässä tehty. Ylivallissa on myös turvetuotantoa.
Ylivalliin johtaa tie Koskuelta, Tampereentieltä. Kihniön tien varrella sijaitsee Ylivallin nuorisoseuran ja Maatalousseuran yhteisesti omistama talo Seurala. Ylivallin Nuorisoseura on myös julkaissut Ylivallin Joulu -lehteä vuodesta 1996. Ylivallissa toimivat myös Maa- ja kotitalousseura, Maa- ja kotitalousnaiset.
Nähtävyyksiä
Ylivallin korkeimpia paikkoja ovat Isovuori, Navettavuori ja Käskyvuori. Isovuoren pohjoisrinteellä on kymmeniä miljoonia vuosia vanha Pirunpesänä tunnettu rapaumaonkalo. Isovuorella on myös Paimenpojan mänty ja Pirunpesältä noin 250 metriä itään Kollinluola. Navettavuori on korkea, laakea kallioalue, jossa on hyvin näkyvissä jääkauden merkkejä. Sen laki on suurten siirtolohkareiden ympäröimä tasanne, jota on perinteisesti käytetty juhlapaikkana. Käskyvuoren korkein kohta, lähes 190 metriä merenpinnasta, sijaitsee juuri ja juuri Kihniön kunnan puolella.
Asuntojen hinnat Suomessa
Asuntojen hinnat Suomessa ovat nousseet pitkällä aikavälillä sekä nimellisesti että reaalisesti. Vanhojen kerrostaloasuntojen reaalihinnat olivat vuonna 2014 lähellä pitkän aikavälin huippua. Tässä artikkelissa on suhteutettu hintoja pitkien ajanjaksojen tilastoihin sekä käsitelty hintatason määrääviä syitä ja seurauksia.
Psykosynteesi
Psykosynteesi on italialaisen lääkärin ja psykoanalyytikon Roberto Assagiolin kehittämä ihmisen kehittymiseen ja henkiseen kasvuun keskittyvä kokonaisvaltainen psykologian muoto ja osa transpersonaalisen psykologian koulukuntaa. Psykosynteesin mukaan ihminen on holistinen kokonaisuus, jossa sielu, keho, tunteet ja mieli ovat läheisessä vuorovaikutuksessa keskenään. Psykosynteesi keskittyy siihen, mikä ihmisessä on tervettä ja pyrkii vahvistamaan sitä. Keskeinen käsite psykosynteesissä on oma tahto, sen löytyminen ja sen ohjauksessa eläminen.
Psykosynteesi – sielun psykologiaa
1900-luvun alussa italialaislääkäri Roberto Assagioli (1888-1974) loi perustan psykosynteesille. Hän otti vaikutteita psykoanalyysistä, lääketieteestä, filosofiasta, uskonnoista ja nykytieteestä.
Painopisteenä voimavarat
Psykosynteesi keskittyy siihen, mikä jokaisessa yksilössä on tervettä. Psykosynteesi keskittyy ihmisessä oleviin voimavaroihin ja kasvun mahdollisuuteen. Tahto on psykosynteesin keskeinen käsite.
Asuntojen hinnat Suomessa
Asuntojen hintakehitys suhteessa pitkien ajanjaksojen tilastoihin
Vuosia 2005–2014 tarkastellessa hintakehitys eroaa vanhojen ja uusien osakeasuntojen kesken. Uusien osakeasuntojen hinnat ovat nousseet vanhoja voimakkaammin.
Psykosynteesi
Käytännönläheistä psykologiaa
Psykosynteesi on käytännönläheistä psykologiaa. Roberto Assagioli kehitti erilaisia käytännöllisiä työskentelytekniikoita, muun muassa ohjatut meditaatiot, symbolityöskentely, luova maalaaminen ja piirtäminen sekä kehon liike.
Asuntojen hinnat Suomessa
Asuntojen hintakehitystä selittäviä tekijöitä
Kansainvälisen valuuttarahaston World Economic Outlook -raportissa asuntojen hintakehityksen yhtenä selittävänä tekijänä on käytetty palkansaajien ansiotasoa.
Psykosynteesi
Käytännönläheistä psykologiaa
Italian Firenzessä toimii Instituto de Psicosintesi Dr Piero Ferruccin johdolla. Muualla muun muassa The Psychosynthesis & Education Trust (perustettu 1965, Britannia), Institute of Psychosynthesis (1986, Uusi-Seelanti) ja The Association for the Advancement of Psychosynthesis (AAP) (1995, Yhdysvallat) sekä Suomessa Suomen Psykosynteesiyhdistys ry (2011, Helsinki).
Asuntojen hinnat Suomessa
Asuntojen hintakehitystä selittäviä tekijöitä
Asuntojen hintoja nostavat kysyntää lisäävät tekijät, jollaisiksi on esitetty alueen taloudellinen menestys, väestön vaurastuminen, oman asunnon myyntivoiton verottomuus (tietyin ehdoin), asuntolainojen korkojen verovähennysoikeus sekä asuntolainojen tarjonnan parantuminen, mm. korkojen lasku ja laina-aikojen piteneminen. Vastaavasti kiinteistövero laskee asuntojen hintoja.
Asuntojen hintoja nostavat myös tarjontaa vähentävät tekijät. Kaavoitus on Suomessa kuntien monopoli, ja mikäli tonttivarantoa ei saada kaavoitettua markkinoille riittävästi, markkinamekanismit nostavat asuntojen hintaa.
Rakennusmääräysten on esitetty nostavan asuntojen hintoja. Hintoja nostaviksi määräyksiksi on mainittu mm. velvoitteet rakentaa autopaikkoja, väestönsuoja ja esteettömiä asuntoja.
Kansantaloustieteen professori Niku Määttäsen mukaan kaupunkien alihintaan myymät tontit lisäävät kysyntää, koska osa alihintaisten tonttien ostajista olisi muuten tyytynyt pienempään tonttiin ja asuntoon. Tällöin markkinat pikemminkin nostavat kuin laskevat asuntojen hintoja.
Hintojen vaihtelua selittäviä teorioita
Tilastollisella analyysilla on osoitettu, että vuoden päästä tapahtuvasta asuntojen hintojen vaihtelusta noin puolta ei pysty ennustamaan.
On esitetty teoria, että psykologialla on merkittävä osuus hintojen vaihtelussa; hintojen nousu innostaa ostamaan. Alamäessä lasku on taas hintoja pudottava voima. Psykologisiin tekijöihin liittyy termi järjetön innostuneisuus, jolla selitetään hintakuplien muodostumista.
Asuntojen hintakehityksen seurauksia
Asuntojen hintakehitys näkyy asuntokuntien kasvavassa velkaantuneisuudessa. Asuntolainojen osuus kotitalouksien kaikista veloista oli vuonna 2016 noin 71 prosenttia, eli yhteensä noin 85,5 miljardia euroa. Asuntojen hinnat ovat 2000-luvulla nousseet nopeammin kuin asuntokuntien palkkatulot. Asuntoja rahoitetaan pääasiassa velkarahalla, ja viimeisen 20 vuoden aikana keskimääräisen velan määrä on yli kaksinkertaistuinut. Kotitalouksien velkaantumisaste oli vuoden 2017 lopussa 128,2 %. Vuonna 2016 asuntovelallisten kotitalouksien velkaantumisaste oli keskimäärin 220 % ja keskimääräinen asuntovelka 97 220 euroa. Ennätyssuurten asuntolainojen lisäksi myös taloyhtiövelkojen kokonaismäärä on kasvanut, mikä Suomen pankin mukaan lisää kotitalouksien ja kansantalouden haavoittuvuutta ja taloudellisia riskejä.
Finanssivalvonta (Fiva) muutti lainan myöntämisen ehtoja 1.7.2016 siten, että asuntolainan määrä saa olla enintään 90 % (ensiasunnon ostajilla 95%) vakuuksien käyvästä arvosta asuntolainaa myönnettäessä. Ehtoja kiristetään 1.8.2018 alkaen siten, että uudet asuntolainat saavat olla enintään 85 % asunnon arvosta (ensiasunnon ostajilla 95 %). Enimmäisluototussuhteen eli lainakaton on tarkoitus rajoittaa myönnettevän lainan enimmäismäärää ja hillitä kotitalouksien liiallista velkaantumista.
Velkaantumisen taustalla ovat pitkien asuntolainojen yleistyminen, matalat korot ja pankkien kilpailu uusista asiakkaista. Myös asenteet ovat muuttuneet; asunto voidaan hankkia pienellä omarahoitusosuudella, tai hankitaan suoraan suurempi asunto vähittäisen säästämisen ja suurempaan vaihtamisen sijaan.
Pitkän ajan hintakehitys ulkomailla
Yalen yliopiston kansantalouden professori Robert Shiller on osoittanut todella pitkien ajanjaksojen asuntojen hintaindekseillä, että hintojen reaalinen tuotto on ollut erittäin pieni. Yhdysvalloissa ajanjaksolla 1890–2004 keskimäärin 0,4 % vuodessa (sisältäen vuoden 1997 jälkeen tapahtuneen 52 % nousun) ja Amsterdamin Herengracht-kanaalin varrella ajanjaksolla 1628–1973 keskimäärin 0,2 % vuodessa.
Shillerin Yhdysvalloissa tekemien havaintojen mukaan asuntojen hintojen reaalinen muutos alitti ansiotason reaalisen muutoksen, joka oli Yhdysvalloissa keskimäärin 2 % vuodesta 1929 vuoteen 2003. Shiller selittää asuntojen hintojen ansiotasoa pienempää reaalista kehitystä rakennusteollisuuden teknologian kehittymisellä ja rakentamattoman maan paljoudella.
Havana brown
pienoiskuva|Suklaanvärinen Havana Brown -kissa. Havana Brown on kissarotu, joka on siamilaisen ja mustan maatiaiskissan risteytys. Yleensä havanat ovat mustanruskeita. Yhdysvalloissa ja Britanniasta rodusta on kehittynyt kaksi eri variaatiota; brittien versio muistuttaa muodostaan enemmän siamilaista.
AABA-rakenne
AABA-rakenne on yleinen populaarimusiikin kappalerakenne. Yleensä 32 tahdin mittaisena soitettavassa rakenteessa soitetaan ensin kahdeksan tahdin mittainen A-osio, joka sen jälkeen toistetaan joko samanlaisena tai varioituna. Tämän jälkeen soitetaan kahdeksan tahdin mittainen B-osa, joka eroaa A-osasta melodialtaan ja on joskus myös eri sävellajissa. B-osan jälkeen A-osa toistetaan. A-osan melodiaa varioidaan usein toisella ja kolmannella toistolla.
Yhdysvaltalaiset Tin Pan Alley -säveltäjät käyttivät AABA-muotoa yleisesti, ja 1920-luvun puolivälissä siitä tuli pääasiallinen kappalerakenne yhdysvaltalaisessa populaarimusiikissa. Nykyaikaisessa valtavirran populaarimusiikissa AABA-rakenne sen sijaan on harvinaisempi kertosäkeen yleistyttyä.
Esimerkkejä AABA-rakennetta käyttävistä kappaleista ovat muun muassa Veikko Samulin ”Tahdon olla sulle hellä”, George Gershwinin ”I Got Rhythm” ja Harold Arlenin ”Over the Rainbow”. Cole Porterin ”Love for Sale” käyttää pidennettyä AABA-rakennetta 16 tahdin mittaisilla A- ja B-osioilla.
Prekessio (tähtitiede)
thumb|right|Maan prekessio – Maa pyörii (valkoiset nuolet) kerran vuorokaudessa pyörimisakselinsa ympäri (punainen); tämä pyörimisakseli itse kiertyy hitaasti (valkoinen ympyrä) ja tekee täyden kierroksen noin 26 000 vuodessa. Tähtitieteessä prekessiolla tarkoitetaan gravitaatiosta aiheutuvaa taivaankappaleen pyörimis­akselin suunnan jatkuvaa, hidasta muuttumista, erityisesti Maan pyörimis­akselin suunnan muuttumista. Vaappuvan hyrrän tavoin Maan akselin suunta kiertyy sillä tavoin, että sen asennot eri aikoina muodostavat kaksi kartiopintaa, jotka kohtaavat toisensa kärjissään. Täysi kierros kestää noin 26 000 vuotta, mitä aikajaksoa sanotaan myös suureksi vuodeksi eli platoniseksi vuodeksi. Usein termillä "prekessio" tarkoitetaan vain tätä liikkeen suurinta komponenttia; muut Maan akselin suuntaa muuttavat tekijät kuten nutaatio ja napaliike ovat paljon vähäisempiä.
Maan prekessiota on historiallisesti nimitetty tasaus­pisteiden prekessioksi, koska sen vaikutuksesta tasauspisteet siirtyvät kiintotähtien suhteen länteen päin ekliptikaa pitkin, päin­vastaiseen suuntaan kuin Aurinko vuosittain näyttää liikkuvan ekliptikaa pitkin. Historiallisesti tasauspisteiden prekession löytäjänä on tavallisesti pidetty hellenistisen ajan tähtitieteilijä Hipparkhosta 100-luvulla eaa, mutta vähemmän varmojen tietojen mukaan se olisi tunnettu jo aikaisemmin. Kun 1800-luvun alkupuolella pystyttiin laskemaan planeettojen välisiä gravitaatio­voimia entistä tarkemmin, vuonna 1863 havaittiin, että myös ekliptika hieman vaihtaa asentoaan. Tätä ilmiötä sanotaan planetaariseksi prekessioksi, kun taas Maan akselin suunnan­vaihtelun pääasiallista komponenttia sanotaan lunisolaariseksi prekessioksi. Näiden yhteis­vaikutusta, jota aikaisemmin oli sanottu tasaus­pisteiden prekessioksi, alettiin nimittää yleiseksi prekessioksi.
Lunisolaarisen prekession aiheuttaa Kuun ja Auringon gravitaatiovoimien vaikutus Maan päiväntasaajan pullistumaan, mikä saa Maan akselin liikkumaan inertiaalisen avaruuden suhteen. Planetaarisen prekession saa aikaan se, etteivät muiden planeettojen gravitaatio­voimat ole ekliptikan eli Maan ratatason suuntaisia vaan niiden välillä on pieni kulma, mikä saa ekliptikan tason hieman kääntymään suhteessa inertiaaliseen avaruuteen. Lunisolaarinen prekessio on noin 500 kertaa suurempi kuin planetaarinen prekessio. Kuun ja Auringon lisäksi myös muut planeetat saavat Maan akselin hieman liikkumaan, minkä vuoksi termit lunisolaarinen ja planetaarinen prekessio ovat hieman harhaanjohtavia. Sen vuoksi Kansainvälinen tähtitieteellinen unioni (IAU) suositteli vuonna 2006, että suuremmasta komponentista käytettäisiin nimitystä päiväntasaajan prekessio ja pienemmästä ekliptikan prekessio, mutta niiden yhdistelmää nimitetään yhä yleiseksi prekessioksi. Ennen suositusta käytetyt termit ovat yleisiä vanhemmassa kirjallisuudessa.
Termien alkuperä
Termi prekessio on peräisin latinasta. Etymologisesti prokessio merkitsee liikettä eteenpäin, prekessio  taas liikettä taaksepäin. Maasta katsottuna tähdet näyttävät Maan pyörimis­liikkeen vuoksi liikkuvan vuoro­kauden kuluessa idästä länteen, ja myös Aurinko näyttää vuoden kuluessa kiertävän tähti­taivaan ympäri idästä länteen. Samaan aikaan tähdillä voidaan kuitenkin havaita myös vähäinen retrogradinen liike päin­vastaiseen suuntaan, suunnilleen 50 kaarisekuntia vuodessa, mitä alettiin nimittää "tasaus­pisteiden prekessioksi".
Tätä ilmiötä kuvaillessaan tähti­tieteilijät ovat yleisesti puhuneet lyhemmin "prekessiosta." Selittäessään ilmiön syytä fyysikot alkoivat myös käyttää termiä "prekessio". Tämä saattaa kuitenkin aiheuttaa sekaannusta, kun samaa termiä käytetään sekä havaittavasta ilmiöstä että sen syystä ja tähti­tieteessä jotkin prekessioksi nimitetyt liikkeet ovat todellisia, toiset näennäisiä. Sekaannusta lisää vielä se, että monet tähti­tieteilijät ovat samalla fyysikoita tai astrofyysikoita.
Aliann Pompey
Pompey osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa Sydneyssä 2000. Hän toimi kisojen avajaisissa maansa lipunkantajana ja kilpaili 400 metrin matkalla, jossa hän putosi puolivälierissä. Pompey pääsi vuonna 2001 MM-välieriin samalla matkalla sekä sisä- että ulkoratojen kisoissa. Hän voitti kultaa Kansainyhteisön kisoista 2002 juostuaan 400 metrin matkan 51,63:ssa sekunnissa ja sai seuraavana vuonna pronssia Pan-Amerikan kisoissa, joissa hän kellotti ajan 52,06. Pompey kuitenkin putosi jo välierissä Birminghamin MM-hallikilpailuissa ja alkuerissä Pariisin MM-kisoissa 2003.
Prekessio (tähtitiede)
Termien alkuperä
On huomattava, että tähti­tieteessä prekessiolla yleisimmin tarkoitetaan nimenomaan havaittua tasaus­pisteiden prekessiota eli tähtien näennäistä retrogradista liikettä taivaan poikki, kun taas fysiikassa prekessiolla tarkoitetaan erästä mekaanista ilmiötä.
Aliann Pompey
Pompey oli Ateenan olympialaisissa 2004 toista kertaa peräkkäin maansa lipunkantaja. Hän pääsi 400 metrillä välieriin, joissa hän putosi sijoituttuaan eränsä viidenneksi. Pompey jäi alkueriin MM-kisoissa 2005 ja sisäratojen MM-kilpailuissa 2006, kunnes selvisi jälleen välieriin Osakan MM-kisoissa 2007. Hän oli välierissä myös Pekingin olympialaiset 2008, joissa hän jäi kolmen sekunnin kymmenesosan päähän finaalipaikasta.
Pompey juoksi Berliinin MM-kisoissa 2009 välierissä ennätyksensä 50,71, muttei päässyt finaaliin saakka. Hän sijoittui viidenneksi Sisäratojen MM-kisoissa 2010 ja voitti samana vuonna hopeaa Kansainyhteisön kisoista. Daegun MM-kisoissa 2011 hän karsiutui alkuerissä. Istanbulin sisäratojen MM-kilpailuissa 2012 hän keskeytti 400 metrin välierissä. Lontoon olympialaisissa hän karsiutui välierissä.
Pompey pitää hallussaan maansa ennätystä ulkoradoilla 200 ja 400 metrin matkoilla, jonka lisäksi hänellä on Guyanan sisäratojen ennätys 400 metriltä.
Prekessio (tähtitiede)
Vaikutukset
thumb|300px|Maan radan asennon, vuodenaikojen ja akselin prekession suhde toisiinsa pohjoisesta katsottuna. Tähän merkityt vuodenajat (spring=kevät, summer=kesä, autumn=syksy, winter=talvi) tarkoittavat [[Pohjoinen pallonpuolisko|pohjoisen pallon­puoliskon vuodenaikoja; eteläisellä pallon­puoliskolla ne ovat päin­vastaiset. Maan akselin kaltevuutta ja radan eksentrisyyttä ovat kaaviossa liioiteltu.]] Maan akselin prekessiolla on useita havaittavia vaikutuksia. Ensinnäkin eteläinen ja pohjoinen taivaannapa näyttävät liikkuvan ympyrärataa pitkin tähdistöjen muodostaman taustan suhteen ja tekevän täyden kierroksen noin 26 000 vuodessa. Niinpä vaikka Pohjantähti (Polaris) nykyisin on hyvin lähellä pohjoista taivaan­napaa, näin ei ole aina ollut eikä tule aina olemaan, vaan useat muut tähdet saavat aikanaan napa­tähden aseman. Noin 3 200 vuoden kuluttua Gamma Cephei Kefeusen tähdistössä on tässä asemassa nykyisen Pohjan­tähden sijasta. Eteläisen taivaan­navan kohdalla ei nykyisin ole kirkasta tähteä osoittamassa sen sijaintia, mutta ajan mittaan useatkin kirkkaat tähdet saavat vuorollaan eteläisen napa­tähden aseman. Kun taivaan­napa siirtyy, samalla muuttuu vähitellen koko tähti­taivaan ulkomuoto katseltuna tietyltä paikalta Maan päältä.
Aliann Pompey
Ennätykset
Lähde: IAAF
Prekessio (tähtitiede)
Vaikutukset
Toiseksi se kohta Maan kiertoradasta Auringon ympäri, jossa Maa on tiettynä aikana vuodesta, esimerkiksi päivän­seisauksina tai päivän­tasauksina, ei ole aina sama vaan muuttuu hitaasti. Oletetaan, että voitaisiin merkitä Maan sijainti radallaan esimerkiksi kesä­päivän­seisauksena, jolloin akselin kallistuma osoittaa suoraan kohti Aurinkoa. Täyttä kierrosta myöhemmin, kun Aurinko on samassa näennäisessä asemassa suhteessa taustalla oleviin tähtiin, Maan akselin kallistuma ei osoitakaan suoraan kohti Aurinkoa, vaan prekession seurauksena se on hieman siitä edellä. Toisin sanoen päivän­tasaus sattuu hieman ennen kuin Maa on jälleen samassa kohdassa rataansa. Niinpä trooppinen vuosi, joka mittaa vuoden­aikojen jaksoa, esimerkiksi aikaa kesä­päivän­seisauksesta seuraavaan kesä­päivän­seisaukseen, tai kevät­päivän­tasauksesta seuraavaan kevät­päivän­tasaukseen, on noin 20 minuuttia lyhempi kuin sideerinen vuosi eli Maan todellinen kiertoaika Auringon ympäri, jonka kuluttua Aurinko on jälleen samassa kohdassa suhteessa tähtiin. Tämä 20 minuutin ero vuotta kohti vastaa suunnilleen yhden vuoden eroa 25 772 vuotta kohti, joten täyden 25 772 vuoden jakson kuluttua vuodenajat ovat jälleen Maan ollessa samassa kohdassa rataansa.
Maan radan muotoa ja suuntaa tosin muuttavat hitaasti eräät muutkin tekijät, jotka yhdessä prekession kanssa saavat aikaan erilaisia jaksollisia ilmiöitä; näihin perustuvat myös ilmaston muutosten aiheuttajina pidetyt Milankovićin jaksot.
Uustulokas
Uustulokas eli neofyytti on vierasperäinen kasvilaji, joka on kulkeutunut ihmisen myötävaikutuksella uudelle maantieteelliselle alueelle suhteellisen äskettäin. Uustulokkaista voidaan erottaa omaksi ryhmäkseen viljelykarkulaiset.
Suomessa uustulokkaina pidetään kasveja, jotka ovat kulkeutuneet maahan ihmisen myötävaikutuksella 1600-luvun alkupuolella tai sen jälkeen. Rajaa on pidetty Pohjoismaihin soveltuvana muinais- ja uustulokkaan karkeana aikarajana.
Prekessio (tähtitiede)
Vaikutukset
Maan akselin kallistuman suunnan lisäksi myös sen kaltevuus­kulma muuttuu, mikä kuitenkaan ei suoranaisesti liity prekessioon.