cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Amyloidoosi
Hoito
Hoito riippuu amyloidoosityypistä. AL-amyloidoosin hoidossa pyritään hillitsemään plasmasolujen lisääntymistä ja näin vähentämään kevytketjuproteeiinien tuotantoa. Hoitona käytetään solunsalpaajahoitoa ja mahdollisesti kantasolusiirtoa. AA-amyloidoosin hoidossa on tärkeää saadaan amyloidoosin taustalla oleva tulehdusreaktio hallintaan, jolloin amyloidoosin eteneminen voi pysähtyä. TTR-amyloidoosissa maksansiirto on parantava hoitomuoto, sillä transtyretiini-proteiinia valmistetaan maksassa.
Sypalettos
Sypalettos oli antiikin aikainen Kekropis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Ohra
Ohran tuholaisia, tauteja ja pellon rikkakasveja
Osa ohraa piinaavista taudeista ja tuholaisista on muidenkin viljalajien kiusana, mutta ohralla on myös aivan omia vastuksia. Esimerkiksi viljakirva ei koske muihin viljalajeihin.
Tauteja
Ohrassa voi esiintyä ainakin seuraavia mikrosieniä: ohrankätkönoki (Ustilago hordei), ohranlentonoki (Ustilago nuda), ohranruoste (Puccinia hordei), happomarjanheinäruoste (Puccinia graminis), keltaruoste (Puccinia striiformis) ja heinänhärmä (Blumeria graminis).
250px|thumb|Ohrapelto [[Hetekyläntien varressa Autioperällä.]]
Ohran käyttö
Suomessa ohraa viljellään pääasiassa eläinten rehuksi. Sitä käytetään jonkin verran myös ihmisravintona, mutta huomattavasti vähemmän kuin vehnää ja ruista.
Ohramallas on oluen yleisin raaka-aine. Suomen vuotuisesta noin 1,8 miljardin kilon ohrasadosta käytetään oluen valmistukseen viidesosa. Rehuksi käytetään noin neljä viidesosaa. Ohran muu elintarvikekäyttö on vähäistä.
Perinteisesti ohrasta on leivottu kahdenlaista leipää: nostattamatonta sekä nostatettua, joilla molemmilla on runsaasti paikallisia nimityksiä. Vanhastaan vaalea leipä oli useammin ohrasta kuin vehnästä leivottua. Tämän lisäksi ohrasuurimot ovat olleet tavallinen keittojen, kuten härkäpavusta valmistetun papurokan suurus.
Geenitekniikka
Geenitekniikan puolustajien mielestä geenimuuntelulla voitaisiin ratkaista suuri osa maailman polttavimmista ongelmista kuten kehitysmaiden nälänhädät ja eri ravintoaineiden saanti sekä monet ympäristöongelmat maatalouden aiheuttamasta ympäristökuormituksesta erilaisten myrkkyjen eliminoimiseen ja kasvinsuojeluaineiden vähentämiseen, elleivät Yhdysvaltojen ja etenkin Euroopan tieteellisesti perusteettoman tiukat koevaatimukset tulisi kohtuuttoman kalliiksi tutkimukselle. Professori Teemu Teerin mukaan siksi lähinnä vain suuryritysten kannattaa enää tutkia geenimuuntelua ja heidänkin vain muutamalle suurtuotteelle. Teerin mielestä jalostustekniikan vaikutus lopputuotteiden turvallisuuteen on pieni ja siksi vaatimusten pitäisi olla yhtä lievät kuin muille jalostustavoille. Myös pienempiin ongelmiin geenitekniikka tarjoaisi ratkaisuja, esimerkiksi satoja ihmisiä vuodessa tappavien allergeenien poistaminen kasveista, säilyvyys, tuottavuus ja terveellisyys.
Ohra
Ohran käyttö
Ohrasuurimoista tehdään perinteinen ohrapuuro. Ohrahelmiä voidaan käyttää lisukkeena riisin tapaan. Irtonaisista ohraryyneistä voidaan tehdä myös italialaisen risoton tyyppistä ohrattoa.
Sypalettos
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli ainakin alun perin kaksi edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Sypalēttios.
Geenitekniikka
Geenitekniikan menetelmät
thumb|250px|DNA:n emäsjärjestystä kopioidaan Geenitekniikan tärkeimmät menetelmät ovat DNA:n eristäminen ja pilkkominen, emäsjärjestyksen tunnistus, perintöaineksen yhdistäminen uudelleen halutulla tavalla ja lopulta sen monistaminen. Tällä tavoin eliön ominaisuuksia voidaan kehittää ihmiselle hyödyllisempään suuntaan (viljalajikkeesta voidaan esimerkiksi saada runsassatoisempi) tai jopa saada aikaan kokonaan uusia ominaisuuksia. Voidaan myös tuottaa uudenlaisia entsyymejä ja proteiineja, tästä esimerkkinä ihmisen insuliinin tuottaminen muunneltujen bakteerien avulla.
Läpimurtona geeniteknologian menetelmien kehityksessä voidaan pitää ns. katkaisu- eli restriktioentsyymien eristämistä. Nämä entsyymit ovat luonnon väline DNA-rihman pilkkomiseen. Daniel Nathans ja Hamilton Smith saivat restriktioentsyymien eristyksestä Nobelin lääketieteen palkinnon vuonna 1978. Vastaavasti tarvitaan keino DNA:n palasten liittämiseksi uudelleen yhteen: sen hoitavat ligaasit, jotka toimivat liittäjäentsyymeinä. Tätä DNA:n katkomista ja uudelleen kokoamista kutsutaan yhdistelmä-DNA-tekniikaksi.
Sovellukset
Geenitekniikan sovellusmahdollisuudet lääketieteessä ja teollisuudessa ovat käytännöllisesti katsoen rajattomat. Yleensä geenimuuntelu liitetään geenimuunneltujen elintarvikkeiden tuottamiseen tai kokeiluihin siirtogeenisillä eläimillä, mutta etenkin tulevaisuudessa geenitekniikkaa voidaan käyttää yhä enemmän muun muassa metsäteollisuudessa tai ympäristönsuojelussa kehittämällä kemikaalien hajottamiseen pystyviä entsyymejä.
Tulevaisuudessa geenitekniikka tulee yhä vahvemmin mukaan myös lääketieteeseen, erityisesti perinnöllisten sairauksien hoitoon. Samoin joudutaan yhä enemmän ottamaan kantaa siihen, missä määrin jos lainkaan ihmisen perimään kajoaminen sallitaan.
Johtavien tiedejärjestöjen kannat
Yli 100 riippumatonta tiedejärjestöä on todennut, että GMO-ruoat ovat yhtä terveellisiä tai terveellisempiä kuin perinteiset tai luomuruoat.
Yhdysvaltain tieteenedistämisjärjestö AAAS toteaa, että GMO-vastustukselle ei ole tieteellistä perustaa, vaan vastustus johtuu "luonnottomuus"-ajatuksesta. "WHO, American Medical Association, U.S. National Academy of Sciences, British Royal Society ja kaikki muutkin arvostetut järjestöt, jotka ovat samaa todistusaineistoa tutkineet, ovat todenneet GM-kasveista saadun ruoan yhtä turvalliseksi kuin perinteisesti jalostetun."
Järjestön mukaan geenejä on muunneltu jalostuksessa aina, 1900-luvulla tätä on kiihdytetty kemikaaleilla ja säteilyllä, ja nyt niin sanotulla geenimuuntelutekniikoilla. GM-kasvit ovat kaikkein testatuimmat kasvit ikinä, eikä yksikään väite niiden haitoista ole kestänyt tieteellistä tarkastelua.
Nature Biotechnology -lehden päätoimittajien mukaan on yllin kyllin todisteita GM-elintarvikkeiden turvallisuudesta ja WHO, Euroopan komissio, US National Academy of Sciences ja American Medical Association ovat voimakkaasti puolustaneet niiden terveellisyyttä.
Ohra
Ohran käyttö
Ohrasta valmistetaan tärkkelyspitoista suurustetta, jota käytetään peruna- ja maissijauhojen tapaan kastikkeiden ja keittojen suurustamiseen sekä leivontaan. Rajamäki lopetti Ohrakkaan valmistuksen vuonna 2014.
Ohra ravintona
Ohrasuurimoissa on sadassa grammassa 1288 kJ, 63,2 grammaa hiilihydraatteja, 2 grammaa rasvaa ja 8,3 grammaa proteiinia. Esimerkiksi puuroriisissä on vähemmän proteiinia ja rasvaa, enemmän hiilihydraatteja. Ohrassa on nelinkertainen määrä tiamiinia (B1-vitamiinia) riisiin verrattuna, ravintokuitua on kolminkertainen määrä ja kaliumia yli kaksinkertainen määrä.
Geenitekniikka
YK:n ja johtavien viranomaisten kantoja
Johtavat viranomaistahot
Ohra
Ohra ravintona
Ohrassa on myös paljon enemmän beta-glukaania kuin vehnässä. Beta-glukaani alentaa veren LDL-kolesteroliarvoja ja hidastaa glukoosin imeytymistä.
Geenitekniikka
Tutkimuksen laajuus ja riippumattomuus
Critical Reviews in Biotechnology julkaisi syyskuussa 2013 italialaisen tutkimusryhmän yhteenvedon 1783 tutkimuksesta geeniteknisistä tuotteista vuosilta 2002-2012. Tutkijat eivät löytäneet yhtään uskottavaa todistetta siitä, että geenimuuntelu tuottaisi mitään haittoja ihmisille tai eläimille. Tutkimuksen tekijät valittavat, että eräiden maiden GMO-rajoitusten sekä epätieteellisen retoriikan vuoksi GMO-huolia on liioiteltu.
Mikael Romanov
Romanov-dynastian alku
Hovissa luotiin eräänlainen alkukantainen yhteiskuntasopimus. Sen mukaan tsaari oli itsevaltias ja aateliset olivat hänelle uskollisia ja antoivat sodassa hänelle käyttöön valtakunnan resurssit. Vastavuoroisesti tsaari sovitteli ylhäisaatelisten riitoja, jakoi heille virkoja, maaomaisuutta ja järjesti avioliittoja. Aatelistolla oli myös oikeus kartuttaa omaisuuttaan ja rikastua. Kilpailu hovissa ehkäisi sisällissotia ja vallankumouksia.
Ahvenanmaan liberaalit
Ahvenanmaan liberaalit perustettiin vuonna 1978, kun Landsbygdens och Skärgårdens valförbund -vaalijärjestöstä (LOS) 1975 irtautunut LOS-Liberalerna ja Maarianhaminassa vuodesta 1968 toiminut Mittenliberalerna yhdistyivät uudeksi puolueeksi.
Liberaaleilla on yli 600 jäsentä ja osasto suurimmassa osassa Ahvenanmaan kunnista. Puolueen naisjärjestö on Liberala Kvinnogruppen ja nuorisojärjestö Ungliberalerna. Pohjoismaiden neuvostossa Ahvenanmaan liberaalit kuuluu Keskiryhmään, yhdessä muun muassa Ahvenanmaan keskustan ja neljän manner-Suomen puolueen kanssa.
Mikael Romanov
Romanov-dynastian alku
Mikael järjesti pajarit neljään eri luokkaan. Ylimmän luokan pajareista muodostettiin kymmenjäseninen pajariduuma neuvosto ja alemman luokan pajarit pyörittivät käytännön hallintoa virkamiehinä. Hallinto jaettiin 50 eri prikaziin eli virastoon. Eräs niistä oli eräänlainen alkukantainen ulkoministeriö ja toinen oli valtionvarainministeriön esiaste. Lisäksi luotiin tutkintavirasto, joka oli eräänlainen salaisen poliisin esiaste. Sitä johtamaan laitettiin Kultaisesta ordasta Moskovaan tullut kovaotteinen ruhtinas Juri Šulesov.
Ahvenanmaan liberaalit
Vaalit
Liberaalit osallistuu omilla listoillaan maakunta- ja kunnallisvaaleihin. Eduskuntavaaleihin puolue on osallistunut omalla listallaan 1995–2003 ja vuonna 2015. Muulloin se on osallistunut eduskuntavaaleihin vaihtelevissa liittoumissa. Vaaleissa 1995 ja 1999 kansanedustaja valittiin liberaalien omalta listalta. Vuosina 1987, 1991 ja 2007 liberaalit oli mukana paikan saaneissa vaaliliitoissa. Liberaalien Gunnar Jansson oli kansanedustajana ruotsalaisessa eduskuntaryhmässä vuosina 1983–2003.
Mikael Romanov
Elämän loppupuoli
1600-luvun lääketiede ei pystynyt tsaaria auttamaan, vaan pahensi potilaan vointia. Tsaarilta kiellettiin iltapalan syöminen, hänelle määrättiin ulostuslääkkeitä ja suolentyhjennyksiä. 12. heinäkuuta vuonna 1645 tsaari pyörtyi kirkossa ja kaikki ymmärsivät, että loppu oli lähellä. Yksinvaltiaan henkilökohtainenkin elämä on poliittista ja hänen kuolinvuoteensa ympärille kokoontui suuri joukko hoviväkeä odottamaan hänen viimeisiä sanojaan. Kuolinvuoteellaan Mikael ilmoitti että tsaarina häntä seuraa hänen poikansa Aleksei Mihailovitš.
Yksityishenkilö
Sitä, millainen Mikael oli ihmisenä, on nykyaikana enää vaikea saada selville. Hänen tiedetään sairastelleen paljon ja hänen jalkansa olivat heikot nuoruudessa tapahtuneen ratsastusonnettomuuden vuoksi. Mikaelin tiedetään olleen kiinnostunut puutarhoista sekä mekaniikasta ja hän keräili kelloja. Länsimaiset huvitukset kiinnostivat häntä ja hän perusti huvipalatsin, jossa esiintyi nuorallatanssijoita ja kääpiöitä. Kääpiöiden uskottiin tuolloin tuovan hyvää onnea ja olevan osoitus hallitsijan mahdista.
Tsaari kävi ahkerasti kirkossa, mikä oli tietenkin hänen julkisuuskuvansa kannalta tärkeää. Hänestä on säilynyt perimätietoa lempeästi hymyilevänä hallitsijana, josta tulee myös vaikutelma hieman passiivisesta ja rutiineihin turvautuvasta henkilöstä. Jopa jotkut hänen tukijoistaan pitivät häntä hiukan hidasälyisenä ja ulkomaiden lähettiläät taas sovinnollisena henkilönä. Valtaan noustessaan hän oli poliittisesti täysin kokematon.
Geenitekniikka
Argumentteja puolesta ja vastaan
Argumentteja geenitekniikan puolesta:
Argumentteja geenitekniikkaa vastaan:
Eräs näyttö geenitekniikan puolesta ovat muun muassa uudet runsaasti A-vitamiinia sisältävät riisilajikkeet (niin sanottu kultainen riisi), jotka pyrkivät torjumaan kehitysmaiden ihmisten yksipuolisen ruokavalion aiheuttamia ongelmia. Uuden riisilajikkeen toivotaan pelastavan miljoonien hengen sekä estävän puolen miljoonan ihmisen sokeutumisen vuodessa. Toisaalta riisilajiketta on myös kritisoitu voimakkaasti: Greenpeacen laskelman mukaan riisiä pitäisi syödä päivässä kilokaupalla, jotta vitamiinin vähimmäismäärä tulisi täyteen. Tämä laskelma perustuu kuitenkin riisilajikkeen varhaiseen prototyyppiin. Myöhemmillä versioilla riisilajikkeen A-vitamiinipitoisuutta on nostettu monikymmenkertaiseksi Lisäksi vastustajien mukaan kultaisen riisin tutkimustyöhön uhratuilla varoilla ongelmaa olisi voitu merkittävästi lieventää käyttämällä tehokkaampia ja yksinkertaisempia menetelmiä. Professori Petter Portinin mukaan on aktivisteilta moraalitonta kieltää kultaisen riisin käyttö, koska se parantaisi kehitysmaiden ihmisten tilannetta itsestään, kun taas aktivistien toivomat ratkaisut eivät ole toteutuneet kiellosta huolimatta. Greenpeacen perustaja ja ex-puheenjohtaja, tri Patrick Moore syyttää geenimuuntelun vastustajia rikoksista ihmisyyttä vastaan, koska vastustus on johtanut 8 miljoonan lapsen sokeutumiseen ja kuolemaan A-vitamiinin puutteessa, vaikka tämä olisi voitu estää kultaisella riisillä.
Patentit
Patentoida voi niin geenimuunneltuja kuin muutenkin jalostettuja kasveja. Monsanton ensimmäiset GMO-patentit raukesivat jo vuonna 2014.
Ohra
Ohra ravintona
Ohrassa on gluteenia, joten keliakiaa sairastavat eivät voi sitä käyttää. Joidenkin ohramaltaista tehtyjen oluiden valmistusprosessissa gluteeni kuitenkin poistuu niin hyvin, että keliaakikkokin voi niitä juoda.
Kuoreton ohra
Suomessa on viljelty jonkin verran myös paljasjyväistä ohraa, joka on nykyään yleinen lähinnä Aasian ja Lähi-idän alueilla. Nämä lajikkeet ovat kuitenkin olleet heikkosatoisia ja koneelliseen korjuuseen soveltumattomia. Siemenkauppaan on Suomessa hyväksytty yksi kuoreton lajike, Jorma-ohra.
Nellyn palmikko
20 suosikkia – Nellyn palmikko on vuonna 1996 julkaistu Anki, Bosse ja Robertin kokoelma-albumi.
Patricia Hodge
Patricia Ann Hodge (s. 29. syyskuuta 1946 Cleethorpes, Lincolnshire) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan muun muassa komediasarjasta Miranda, jossa hän esitti Miranda Hartin roolihahmon äitiä. Hodge on esiintynyt myös sarjoissa Downton Abbey, Kaikenkarvaiset ystäväni ja Perienglantilainen skandaali.
Vuonna 2017 Hodge sai kunnia-arvonimen OBE (Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeri).
Paavo E. Kauppinen
Paavo Erik Olavi Kauppinen (29. kesäkuuta 1911 Tampere – 28. helmikuuta 2004 Helsinki) oli suomalainen merikapteeni ja filosofian sekä yhteiskuntatieteiden tohtori.
Kauppinen kävi ennen sotia keskikoulun ja suoritti yliperämieskurssin. Talvisodan aikana hän aloitti opinnot Yhteiskunnallisessa korkeakoulussa ja sotien aiheuttaman viivästyksen jälkeen hän valmistui yhteiskuntatieteiden maisteriksi 1954. Jatko-opinnot Kauppinen aloitti jäätyään eläkkeelle. Hänestä tuli vuonna 1992 81-vuotiaana Tampereen yliopiston historian vanhin väitellyt tohtori.
Kielitieteen puolella Kauppinen pyrki osoittamaan suomen kielen ja kelttiläisten kielten välisen sukulaisuuden olemassaolon.
Horatio Fitch
Horatio May Fitch (16. joulukuuta 1900 Chicago, Yhdysvallat – 4. toukokuuta 1985 Estes Park, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen pikajuoksija. Hän voitti hopeaa Pariisin kesäolympialaisissa 1924 400 metrin juoksussa ajalla 48,4 sekuntia. Semifinaalissa hän juoksi oman ennätyksensä ja uuden olympiaennätyksen 47,8 sekuntia.
Joakim Lundström
Gert Joakim Lundström (s. 25. helmikuuta 1984 Gävle, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkomaalivahti, joka edustaa Slovakian Extraligassa pelaavaa HC Košicea.
Seuraura
Lundström on Strömsbö IF:n kasvatti. Hän pelasi myöhemmät juniorivuotensa kuitenkin Brynäs IF:ssä. Kaudella 2002–2003 Lundström puki joukkueen Elitserien-otteluihin 11 runkosarja- ja kahdeksaan Kvalserien-otteluun Johan Asplundin oltua loppukaudella sivussa, mutta ei saanut kuitenkaan peliaikaa. Kauteen 2003–2004 hän lähti Brynäsin kakkosmaalivahtina Markus Korhoselle, mutta Lundström pääsi lopulta pelaamaan vain kolmeen runkosarjaotteluun. Hän haki kauden aikana pelituntumaa myös Brynäsin J20-joukkueesta sekä Allsvenskan-joukkue Almtuna IS:stä.
Kaudella 2004–2005 Lundström mahtui Brynäsin Elitserien-kokoonpanoon vain kolmeen otteluun luukkuvahdiksi. Pelejä kertyi taas J20-joukkueesta sekä Almtunasta. Kaudella 2005–2006 hän toimi joukkueen kolmosmaalivahtina ja pääsi pelaamaan yhden Elitserien-ottelun. Suurin osa kaudesta eteni kuitenkin lainalla Ruotsin I-divisioonan Valbo HC:ssä.
Lundström jatkoi kaudella 2013–2014 uraansa KHL:n laajennusjoukkue Admiral Vladivostokissa. Marraskuussa 2013 hän kuitenkin jätti joukkueen, kun Lundström koettiin tarpeettomaksi Niko Hovisen tultua Admiraliin. Joulukuussa Lundström siirtyi tammikuun 2014 puoleen väliin asti kestäneellä sopimuksella SM-liigajoukkue Helsingin IFK:hon. Ennen sopimuksensa umpeutumista hänen sopimustaan jatkettiin kauden loppuun. Lundström kuitenkin kadotti vahvan alun jälkeen otteensa ja putosi Ville Husson palattua nuorten MM-kilpailuista loppukaudesta HIFK:n kakkosmaalivahdiksi.
Oltuaan alkukauden 2014–2015 vapaana agenttina Lundström palasi syyskuun 2014 lopulla kotimaahansa ja loppukauden kattavalla sopimuksella SHL-joukkue Leksands IF:ään, jossa hän korvasi samalla joukkueen jättäneen Joel Gistedtin. Lundström jäi Leksandissa kakkosmaalivahdiksi Oscar Alsenfeltille ja pelasi 14 runkosarjaottelua. Hän ei pelannut otteluakaan Kvalserienissä, joka päättyi putoamiseen Allsvenskaniin. Lokakuussa 2015 Lundström teki vuoden mittaisen sopimuksen KHL:n kroatialaisjoukkue Medveščak Zagrebin kanssa oltuaan ilman sopimusta alkukauden 2015–2016. Hän korvasi joukkueessa Saksaan siirtyneen Cal Heeterin ja toimi pääasiassa kolmosmaalivahtina Danny Taylorille ja Gašper Krošelj'lle. Heistä ensimmäisenä mainittu siirtyi loppukaudesta Tšekkiin. Lundström pelasi Medveščakissa lopulta vain yhden ottelun.
Maajoukkueura
Lundström pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2004 ja alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2002.
Viipurin Reipas (jääkiekko)
Reipas oli yksi niistä kuudesta seurasta, jotka osallistuivat ensimmäisiin Jääkiekon Suomenmestaruuskilpailuihin vuonna 1928.
Ensimmäisessä ottelussaan Reipas voitti Helsingin Jalkapalloklubin maalein 4-3. Toisessa ottelussa Reipas voitti Tampereen Palloilijat maalein 2-1, ja voitollaan Reipas eteni loppuotteluun Kronohagens IF:ää vastaan. Loppuottelussa Reipas oli parempi maalein 5-1, ja viipurilaiset voittivat näin ensimmäisen jääkiekon SM-kilpailun. Reippaan mestarijoukkue koostui jääpalloilijoista, joista monet edustivat Viipurin Palloseuran jääpallomiehistöä.
Vuoden 1928 SM-kulta jäi Viipurin Reippaan viimeiseksi mitaliksi. Seuraavana kautena vuonna 1929 se putosi ensimmäisellä kierroksella hävittyään paikalliskilpailija ViPS:lle, johon olivat siirtyneet myös monet edellisen kauden mestarijoukkueen pelaajista. Vuoden 1929 jälkeen Reipas ei enää osallistunut jääkiekon SM-kilpailuihin. Vuoden 1932 kilpailuihin se ilmoittautui, mutta luovutti ottelunsa.
Reippaan kultamitali on myös ainoa viipurilaisseurojen voittama jääkiekon SM-mitali. Sodan jälkeen Viipurin Reippaan seurayhteisö evakuoitui Lahteen, missä se jatkoi toimintaansa Lahden Reippaan nimellä.
Olli Fredrik Holopainen
Olli Fredrik Holopainen (16. elokuuta 1873 Kuopio – 5. elokuuta 1913 Heinävesi) oli suomalainen juristi, asianajaja ja Savonlinnan pormestari.
Holopaisen vanhemmat olivat työmies Olli Fredrik Holopainen ja Maria Hartikainen. Hän pääsi ylioppilaaksi Kuopion lyseosta 1894 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon vuonna 1901. Holopainen sai varatuomarin arvon 1904.
Holopainen oli Savonlinnan pormestarina 1904-1908. Tämän jälkeen hän toimi asianajajana Savonlinnassa. Holopainen kuoli halvaukseen Heinäveden kirkonkylässä ollessaan asianajomatkalla siellä.
Conquestador (1755)
Valmistus
Alus laskettiin vesille vuonna 1755.
Palvelus
Alus otettiin marraskuussa 1770 palvelukseen kuninkaallisessa laivastossa nimellä HMS Conquestador päällikkönään Andrew Snape Hamond. Alus lähti seuraavana vuonna Falklandin saarille päällikkönään John Falkingham. Alus poistettiin toukokuussa 1771 palveluksesta.
Amiraliteetin 20. lokakuuta 1775 antamalla määräyksellä alus varustettiin Sheernessissä vastaanottoalukseksi Noreen. Alus otettiin palvelukseen vielä lokakuussa päällikkönään Samuel Thompson. Alus varusteltiin Chathamissa syyskuusta lokakuuhun 1777 ja se poistettiin palveluksesta vuonna 1778.
Alus palautettiin vastaanottoalukseksi Noreen toukokuussa 1779 päällikkönään James Orrok ja poistettiin palveluksesta elokuussa 1782. Alus myytiin romutettavaksi 23. syyskuuta 1782 Chathamissa.
Georg Jungqvist
Johan Georg Jungqvist (26. joulukuuta 1873 Helsinki – 28. toukokuuta 1959 Uusikaupunki) oli suomalainen juristi, asianajaja, kamreeri ja Uudenkaupungin pormestari.
Jungqvistin vanhemmat olivat seppä Erik Johan Jungqvist ja Sofia Vilhelmina Svart. Hän pääsi ylioppilaaksi Hesingin ruotsalaisesta normaalilyseosta 1895 ja suoritti Helsingin yliopistossa yleisen oikeustutkinnon vuonna 1901. Jungqvist sai varatuomarin arvon 1904.
Jungqvist oli Uudessakaupungissa asianajajana 1903–1924, säästöpankin kamreerina 1909–1924 sekä pormestarina 1924–1945. Hän oli Uudenkaupungin kaupunginvaltuuston jäsenenä vuodesta 1913 ja toimi myös jonkin aikaa valtuuston puheenjohtajana.
Jungqvist oli naimisissa vuodesta 1912 Edith Mathilda Rivellin kanssa.
Teithras
Teithras, joskus myös Tithras , oli antiikin aikainen Aigeis-fyleen kuulunut Attikan eli Ateenan kaupunkivaltion muodostaneen alueen demos. Se kuului fylen mesogeios-trittykseen eli Attikan sisämaa-alueen demoksiin.
Demos perustettiin Kleistheneen uudistuksessa arkaaisen kauden lopulla vuonna 508 eaa. Sillä oli neljä edustajaa Ateenan bulessa eli neuvostossa. Demoksen kansalaisesta käytettiin demonyymiä Tithrasios.
Dave Cowens
thumb|Dave Cowens David William "Dave" Cowens (s. 25. lokakuuta 1948) on yhdysvaltalainen koripalloilija ja koripallovalmentaja.
2,06-metrinen Cowens syntyi Kentuckyn Newportissa ja menestyi koripallossa jo yliopistoaikoinaan vuosina 1966–1970. Hän pelasi myöhemmällä aktiiviurallaan kymmenen kautta Boston Celticsille ja yhden Milwaukee Bucksille.
Vaikka Cowens ei ole pelannut NBA-tasolla sitten 1980-luvun, hän on menestynyt valmennusuralla, ja 25. toukokuuta 2005 hänet nimitettiin Chicago Skyn päävalmentajaksi. Hänelle myönnettiin vuonna 1991 paikka Basketball Hall of Famessa.
Sydän
thumb|upright|Ihmisen sydän ja sen sijainti rintakehällä. Sydän on elin, joka pumppaa verta isoon ja pieneen verenkiertoon. Kaikilla kehittyneemmillä eläinlajeilla on sydän. Nisäkkäiden sydän sijaitsee rintaontelossa keuhkojen välissä välikarsinassa. Ihmisen sydän on hiukan kallellaan vasemmalle, ja sen massasta suurin osa on kehon vasemmalla puolella. Aikuisen ihmisen sydän painaa noin 250–350 g, mutta hyväkuntoisen urheilijan sydän voi painaa enemmänkin.
Sydämen rakenne
Sydän on lihasseinäinen ontto elin. Sen uloin kerros on sydänlihasta ympäröivä kaksilehtinen sidekudospussi eli perikardium eli sydänpussi. Sydänpussin sisempi lehti on kiinni lihaskudoksessa eli myokardiumissa ja ulompi lehti ympäröivissä kudoksissa. Perikardiumin lehdet vaihtuvat toisikseen suurten verisuonten tyvessä. Ulompaa lehteä kutsutaan parietaaliseksi lehdeksi ja sisempää lehteä viskeraaliseksi lehdeksi eli epikardiumiksi. Ulompaa lehteä vahvistaa sidekudoskerros, jonka tarkoituksena on rajoittaa sydämen kokoa ja estää sydänlihassyiden liiallinen venyminen. Sydänpussin lehtien väliin jää sydänpussiontelo, joka on kapea liukastavan nesteen täyttämä ontelo. Sen tehtävänä on pienentää kitkaa sydämen toimiessa. Sydänlihasta verhoaa sisäpuolelta sydämen sisäkalvo eli endokardium, joka muodostuu sidekudoksesta ja levyepiteelistä. Se on suoraan kosketuksissa veren kanssa. Sydämen läpät ovat endokardiumin poimuja. Juuri tästä syystä endokardiumin tulehdus voi levitä myös sydämen läppiin mahdollisesti aiheuttaen läppävikoja.
Sydän on jakautunut neljään onteloon; oikeaan ja vasempaan eteiseen sekä oikeaan ja vasempaan kammioon. Sydämeen tullessaan veri saapuu aina ensin eteiseen, josta se kulkeutuu läppien ohi saman puolen kammioon ja sieltä edelleen takaisin verenkiertoon. Veri tulee sydämeen aina laskimoita eli veenoja pitkin ja lähtee valtimoita eli arterioita pitkin. Eteisen vaikutus pumppaustyöskentelyssä on melko pieni, sillä normaalioloissa veri valuu suoraan suonista kammioon pysähtymättä juurikaan eteisessä. Vain rasituksessa eteisten pumppaustoiminnalla on merkitystä.
Sydämessä on neljä läppää, joista kaksi on eteisten ja kammioiden välissä (eteis-kammioläpät) sekä kaksi kammioiden ja valtimoiden välissä (kammio-valtimoläpät). Eteis-kammioläppiä kutsutaan myös purjeläpiksi, koska niiden liuskat ovat leveitä purjeita. Läppien vapaisiin reunoihin kiinnittyneet jännerihmat ovat kiinni kammioiden sisäseinämien nystylihaksissa, jotka supistuvat samalla kun kammiolihakset supistuvat estäen läppiä kierähtämästä nurin. Oikea eteis-kammioläppä (trikuspidaaliläppä eli kolmiliuskaläppä) on kolmiliuskainen, vasen eteis-kammioläppä (bikuspidaaliläppä eli mitraaliläppä eli hiippaläppä) on kaksiliuskainen. Kammio-valtimoläpät ovat taskuläppiä ja ne kiinnittyvät aivan valtimoiden tyveen. Ne muodostuvat kolmesta taskua muistuttavasta puolikuun muotoisesta liuskasta. Läpät sallivat veren virtauksen kammioista valtimoihin, mutta kun paine laskee kammioissa liian alhaiseksi ja veri alkaa virrata takaisinpäin läpät sulkeutuvat. Aortan tyveen liittyvä läppä on aorttaläppä. Keuhkovaltimorungon tyveen liittyvä läppä on keuhkovaltimoläppä. Kaikkien sydänläppien toiminta on passiivista. Läppien tarkoitus on huolehtia siitä, että veri etenee sydämessä oikeaan suuntaan.
Vähähappinen veri saapuu kudoksista oikealle puolelle sydäntä, josta sydän pumppaa sen keuhkoihin. Runsashappinen veri palaa keuhkoista vasemmalle puolelle, josta se puolestaan pumppautuu ympäri kehoa.
Sydämen seinämien paksuus riippuu siitä, kuinka suureksi paine kyseisessä kohdassa sydäntä nousee. Eteisen seinämät ovat ohuemmat kuin kammioiden, ja vajaatoimintaisen sydämen kammion seinämä voi olla huomattavan paksu. Sydämen seinämä on paksuimmillaan vasemman kammion kohdalla, koska ison verenkierron valtimoverenpaine on suurempi kuin pienen verenkierron.
Sydänlihaksen hapensaannista vastaa sydämen oma, erillinen verenkiertosysteemi: kolme sepelvaltimoa (koronaarivaltimoa) haaroineen (kaksi vasenta ja yksi oikea). Näiden alkupää on kehon suurimman valtimon aortan tyvessä. Sepelvaltimosuonien seinämien rakenne on tiiviimpi kuin kehon muiden verisuonten yleensä ja siksi niihin saattaa herkästi muodostua ateroomaplakkia eli tukoksia synnyttävää ”kalkkeumaa”. Esimerkiksi verenkierrossa olevat rasva-aineet (lipidit) eivät pysty tunkeutumaan sepelvaltimosuonien seinämäsolukon läpi toisin kuin muualla verenkierrossa.
Impulssinjohtojärjestelmä
Sydän toimii heikkojen sähköim­pulssien avulla. Sydämen syke aiheutuu solmukesolujen eli sinus- ja eteis-kammiosolmukkeen hermosolujen aktivaatiosta, jossa solujen sähköjännite pienenee hetkellisesti eli depolaroituu aiheuttaen aktiopotentiaaleja. Solmukesolujen lepojännite on normaalia pienempi eli vain −55 millivolttia, kun solujen jännite on normaalisti noin −80 millivolttia. Solmukesolujen solun sisään vuotava natrium nostaa solun jännitteen kynnysarvon yli, josta seuraa sarkoplasmaattisessa kalvostossa olevan kalsiumin vapautuminen sytoplasmaan, mikä aiheuttaa solun supistumisen.
Sydän pystyy sykkimään ilman ulkopuolelta tulevia ärsykkeitä, mutta autonominen hermosto ja hormonit joko nopeuttavat tai hidastavat sähköimpulssien tahtia, mikä johtaa sydämen lyöntitiheyden nopeutumiseen tai hidastumiseen. Jos sinussolmuke ei jostain syystä laukaise aktiopotentiaalia, sitä voi korvata jokin impulssijärjestelmässä myöhemmin olevista kohdista (eteis-kammiosolmuke tai kammioiden väliseinässä kulkevat Purkinjen säikeet). Sydämen syke on kuitenkin sitä hitaampaa, mitä kauempana sinussolmukkeesta impulssit kehittyvät.
Sinussolmukkeesta aktiopotentiaalit etenevät erikoistuneita lihassoluja pitkin eteiskammiosolmukkeeseen, josta ne jatkavat yhtenäisessä kimpussa (Hisin kimpussa) eteisten ja kammioiden välillä olevan sidekudosseinän läpi eteenpäin, lopulta päätyen kammioiden seinämiin. Aktiopotentiaali hidastuu eteis-kammiovälissä olevassa sidekudoslevyssä, jotta eteiset ehtivät supistua ennen kammioita. Signaalin tulee puolestaan ehtiä joka puolelle kammioita lähes samanaikaisesti, jotta kammiot tyhjenisivät tehokkaasti. Tästä huolehtivat erityisen nopeasti impulsseja kuljettavat Purkinjen säikeet, jotka haarautuvat Hisin kimpusta ja päättyvät lopulta lihassolujen pintaan. Tätä järjestelmää kutsutaan impulssinjohtojärjestelmäksi. Se kuljettaa aktiopotentiaalit eteisiin ja kammioihin huomattavasti tavallista lihaskudosta nopeammin ja saa kammiolihaksen supistumaan lähes yhtäaikaisesti. Sydämen kärki supistuu kuitenkin hieman aiemmin, jotta veri virtaisi tehokkaammin kammioista valtimoihin.
Sydämen toimintakierto
thumb|Sydämen toimintakierto Sydämen toimintakierto perustuu paine-eroihin, jotka johtuvat kammioiden supistumisesta ja laajenemisesta, sekä läppiin, jotka estävät veren kulkeutumisen väärään suuntaan. Eteisten ja niihin laskevien laskimoiden välillä ei kuitenkaan ole läppiä. Niitä ei tarvita, koska paine eteisissä on aina melko pieni ja eteisten supistuminen pienentää hieman laskimoiden tuloaukkoja. Näin verta pääsee virtaamaan vain vähän takaisin laskimoihin. Kun veri saapuu eteiseen, eteis-kammioläppä ei aukea ennen kuin kammion lihakset rentoutuvat ja kammio laajenee. Tällöin myös siellä oleva paine laskee eteisten painetta pienemmäksi, ja veri virtaa eteisestä kammioon kunnes siellä on eteistä vastaava paine. Tässä vaiheessa alkaa yleensä kammioiden supistus, joka nostaa kammion paineen eteisen painetta suuremmaksi. Tällöin eteis-kammioläpät painuvat kiinni eteisiin pyrkivän veren painaessa ne kiinni. Kammion paine nousee kammion seinämän lihasten supistuessa kunnes kammion paine tulee suuremmaksi kuin aortan tai keuhkovaltimorungon, jolloin kammio-valtimoläppä avautuu. Kun kammio on tyhjä, sen paine on pienempi kuin valtimon paine, jolloin takaisin kammioon pyrkivä veri työntää kammio-valtimoläpän kiinni.
Veren virratessa eteisestä kammioon sydänlihakset rentoutuvat hetkellisesti sekunnin muutaman kymmenesosan ajan. Vaikka se ei tunnu paljolta, sydän ehtii levätä vuorokauden aikana noin neljä tuntia. Liiallinen stressi lisää sydämen lyöntitiheyttä, jolloin lepäämiseen jää vähemmän aikaa ja sydän altistuu vaurioille.
Sydänviat ja -sairaudet
Sydämessä voi esiintyä synnynnäisiä vikoja. Osa vioista on harmittomia, mutta useat viat vaativat hoitoa, tyypillisesti korjausleikkausta. Tyypillisiä synnynnäisiä sydänvikoja ovat valtasuonten transpositio, keuhkovaltimon ahtauma, Fallot’n tetralogia, kammioiden väliseinän aukko, eteisten väliseinän aukko, avoin valtimotiehyt ja aortan koarktaatio.
Ei-synnynnäisiä sydänsairauksia ovat esimerkiksi sydäninfarkti, sepelvaltimotauti, kardiomyopatia, läppäviat, sydänlihastulehdus, rytmihäiriö, sydämen vajaatoiminta ja sydämen patologinen hypertrofia.
Sydämeen voi myös ilmaantua kasvaimia, jotka yleensä ovat hyvänlaatuisia. Sydänsyöpä on äärimmäisen harvinainen sairaus. Muu syöpätauti, kuten lymfooma, melanooma tai sarkooma voi myös levitä sydämeen.
Keinosydän
Yhdysvaltain terveysviranomainen, FDA, antoi luvan mekaanisen keino­sydämen myyntiin vuonna 2006. Sitä käytetään niiden potilaiden hoitamiseen, joille ei ole muuta hoitoa.
Molybdeeni
Molybdeeni on alkuaine, jonka järjestysluku on 42, CAS-numero 7439-98-7 ja kemiallinen merkki Mo.
Molybdeeni on hopeanvalkoinen metalli. Puhtaan molybdeenin sulamispiste 2 623 °C on korkeimpia puhtaiden metallien sulamispisteitä. Carl Wilhelm Scheele tunnisti sen uudeksi alkuaineeksi 1778 ja Petter Jakob Hjelm valmisti sitä epäpuhtaana 1782.
left|thumb|Molybdeenia
Molybdeeni ja ihmisen terveys
Molybdeeni on ihmiselle välttämätön hivenaine, mutta sitä tarvitaan hyvin pieniä määriä. Suurina määrinä se voi aiheuttaa kuolettavia epämuodostumia. Eniten kärsivät luut, iho, maksa ja munuaiset.
Liika typpi poistuu ihmisen elimistöstä molybdeenin avulla virtsahappona. Molybdeenin avulla maksaan varastoitunut rauta lähtee liikkeelle ja kudokset saavat happea. Molybdeeni vaikuttaa kuparin imeytymiseen ja aineenvaihduntaan. Sen avulla poistuu maksaan kertynyttä kupariylimäärää.
Molybdeeni alentaa kolesteroli-, triglyseridi- ja fosfolipiditasoja. Hiilihydraattiaineenvaihdunnassa tarvitaan molybdeenia, samoin alkoholin palamisessa maksassa. Molybdeenia tarvitaan sulfiittien muuttamiseen elimistössä sulfaateiksi, ja siksi sillä voi olla vaikutusta sulfiittiyliherkkyydestä johtuvan astman hoidossa.
Metallinjalostuksessa
Molybdeenia voidaan pieninä määrinä käyttää teräksen kovettamiseen. Japanilaiset soturit kovettivat sen avulla miekkoja 1300-luvulla. Britit taas käyttivät molybdeeniterästä panssarivaunuissa ensimmäisessä maailmansodassa. Kun molybdeenia sekoitetaan ruostumattomaan teräkseen, syntynyt teräslaatu on haponkestävää.
Isotooppitutkimuksissa
Molybdeeni-99-isotoopista valmistetaan sairaaloissa teknetium-99m-isotooppia gammakuvausta varten. Teknetiumia ei voi varastoida sellaisenaan lyhyen puoliintumisajan takia. Molybdeeni-99:n puoliintumisaika on 66 tuntia.
Ambulanssibussi
thumb|Risti 199 -sairaankuljetuslinja-auto Rautatientorilla Helsingissä Ambulanssibussi on ambulanssin tyyppi, joka pystyy kuljettamaan useampia potilaita kerralla. Pohjoismaissa niitä käytetään usein kiireettömiin potilaskuljetuksiin. Pohjoismaiden ulkopuolella ambulanssibusseja käytetään esimerkiksi joukko-onnettomuustapauksissa tai humalaisten kuljettamiseen.
Ulver
Ulver on vuonna 1993 perustettu norjalainen yhtye. Yhtyeen tuotantoa on perin vaikea lokeroida tiettyyn kategoriaan, sillä se käsittää useamman kuin yhden tyylilajin. Ulver aloitti ensin black metal -yhtyeenä, käyden läpi neoklassisen kauden, ja lopulta siirtyen nykyiseen linjaansa, kokeellisen elektronisen musiikin parissa.
Diskografia
EP:t
Soundtrackit
Demot
Tribuuttialbumit
Kaivannaistoiminta
Kaivannaisteollisuuden tuotantoyksiköitä ovat kaivos, rikastamo ja usein myös sulatto.
Malmien synty
Malmit ovat taloudellisesti merkittäviä kivilajeja, jotka sisältävät metallimineraaleja. Yleensä malmit ovat syntyneet vuorten poimuttuessa, kun kivilajit ovat sulaneet ja magma myöhemmin jäähtynyt ja jähmettynyt, jolloin magmapesäkkeen alaosaan ovat ensiksi eriytyneet ja näin pesäkkeet pohjalle vajonneet raskaat mineraalit, kuten kromiitti ja magnetiitti. Magmapesäkkeen yläosaan taas on kiteytynyt viimeiseksi muun muassa hopea-, kulta-, kupari-, lyijy- ja nikkelimalmeja. Näiden malmioiden välissä oleva kivi sen sijaan on vähemmän metallipitoisempaa. Malmiesiintymiä tunnetaan eniten vanhojen poimuvuoristojen alueella, missä malmiot ovat paljastuneet rapautumisen aiheuttaman kulutuksen seurauksena.
Louhinnan kannattavuus
Se, kannattaako metallia louhia ja minkälaisina pitoisuuksina, riippuu sen arvokkuudesta. Nykyaikana jalostusmenetelmät ovat kehittyneet, jolloin yhä kannattavammaksi on tullut louhia myös pienimuotoisempia esiintymiä. Louhinnan taloudelliseen kannattavuuteen vaikuttaa myös maailmanmarkkinahinta. Joissakin kehitysmaissa, joissa tietyllä kaivostuotteella on merkittävä asema viennistä, voi maailmanmarkkinahinnan lasku aiheuttaa kansantalouden kriisin. Maailmanmarkkinahinta riippuu uusien, lupaavien varojen löytymisestä sekä metallituotteiden kierrätyksen lisääntymisestä. Metalleja on myös pyritty monin paikoin korvaamaan halvemmilla muoviratkaisuilla. Kun malmi on louhittu, siitä poistetaan muu, vähämetallinen aines eli se rikastetaan. Rikaste taas jalostetaan metalliksi.
Tärkeimmät metallit
Ylivoimaisesti tärkein teollisuuden metalli on rauta, jonka osuus kaikista louhituista ja jalostetuista metalleista on 95 %. Se on myös halvin metalli, jota käytetään. Rauta on maankuoren yleisimpiä alkuaineita. Sen hinta määräytyy pääasiassa louhinnan ja kuljetuksen aiheuttamista kustannuksista. Eniten rautamalmia on vanhassa ja kuluneessa kallioperässä, missä sitä tavallisesti louhitaan avolouhoksissa. Parhaimmillaan malmeissa on rautaa yli 50 prosenttia. Merkittävimpiä rautamalmintuottajamaita ovat Kiina, Brasilia, Venäjä, Ukraina sekä Australia. Kivihiilen avulla pelkistämällä valmistetaan terästä. Terästeollisuudessa hiilen kulutus on erittäin suurta, minkä seurauksena edullisimmat rautamalmin esiintymät ovat kivihiiliesiintymien läheisyydessä, esimerkiksi Ukrainan itäosassa Donetsin laakiolla sekä Koillis-Yhdysvalloissa. Suurimmat teräksentuottajamaat ovat Kiina, Japani, Venäjä ja Yhdysvallat, mutta 1980-luvulla lähtien kehitysmaiden, esimerkiksi Brasilian, Intian ja Korean tasavallan terästeollisuus on kehittynyt erittäin voimakkaasti. Koska kehitysmaiden teräs on halpaa, on se aiheuttanut hankaluuksia rikkaiden teollisuusmaiden teräsyhtiöille. Viime vuosina teräksen kulutus maailmalla on laskenut ja sitä on pyritty korvaamaan muilla aineilla.
Maankuoren yleisin metalli on alumiini. Alumiinimalmista käytetään nimitystä bauksiitti, joka on muodostunut latosolimaannoksessa tropiikissa. Maailman suurin bauksiitintuottaja on Australia, jonka osuus on noin kolmannes. Bauksiitin kaivaminen on edullista, mutta se käsitellään elektrolyyttisesti, mikä vaatii paljon sähköenergiaa. Yleensä alumiinin erottaminen suoritetaankin halvan energian maissa kuten Kanadassa ja Norjassa. Teräksen jälkeen alumiini on eniten teollisuudessa käytetty metalli. Alumiinia käytetään sen keveyden ja ruostumattomuuden vuoksi lentokoneiden, autojen ja juomatölkkien valmistuksessa.
thumb|240px|Maailman suurin kuparikaivos Chuquicamatassa, Chilessä Maailmankaupassa merkittäviä metalleja ovat kupari, lyijy, sinkki ja tina. Kupari johtaa hyvin sähköä, mutta se on kallis raaka-aine ja sitä onkin pyritty korvaamaan alumiinilla. Merkittävimmän kuparintuottajamaat ovat Chile ja Yhdysvallat, mutta kehitysmaiden kuparintuotanto lisääntyy koko ajan niiden runsaiden kuparimalmivarojen seurauksena. Esimerkiksi Sambian viennistä kuparin osuus on lähes 70 %. Kuparista valmistetaan pronssia tinan kanssa. Tinaa käytetään myös muihin metalliseoksiin sekä ohutlevypinnoitteena ja juotosmetallina. Sinkki on merkittävä teräksen seosmetalli. Merkittävin sinkintuottajamaa on Kiina.
Jalometalleista merkittävimmät ovat kulta ja hopea. Kulta esiintyy puhtaana luonnossa ja sitä on pitkät ajat huuhdottu joista. Merkittävin kullantuottajamaa on Etelä-Afrikka. Kulta on monilta ominaisuuksiltaan hyvä metalli: sitä on helppo muotoilla ja käsitellä ja se johtaa myös hyvin sähköä, eikä se hapetu. Hopeaa käytetään kullan tavoin koruihin, mutta sillä on taipumus tummua. Hopeaa käytetään eniten valokuvateollisuudessa. Suurimmat hopeaesiintymät ovat Meksikossa, Perussa ja Yhdysvalloissa.
Epämetalliset kaivannaiset
Kallioperän epämetallisia kaivannaisia käytetään rakentamisessa ja teollisuudessa. Merkittäviä epämetallisia kaivannaisia ovat rakennuskivet, vuorisuola, korukivet ja timantit. Tärkeitä rakennuskiviä ovat muun muassa graniitti, josta tehdään rakennusten lisäksi rakennuslaattoja ja katujen reunakivetyksiä. Kalkkikivestä jauhettua kalkkia käytetään sementin valmistamiseen ja sitä levitetään pelloille vähentämään happamuutta. Marmori on syntynyt tasalaatuisesta kalkkikivestä ja se on tärkeä rakennusmateriaali. Vuorisuolaa ovat suolakerrostumat, jotka ovat syntyneet entisajan merien haihduttua. Suolakerrostumia on muun muassa Keski-Euroopan pohjoisosissa. Suolaa louhitaan sekä kulutuskäyttöön että kemianteollisuudelle. Korukiviä ovat muun muassa kvartsit. Korukiviä käytetään korujen lisäksi koriste-esineisiin. Timantti on kovin aine, mitä luonnossa tavataan. Suurin timantintuottaja on Australia, mutta suuria timanttikaivoksia on myös Afrikan eteläosan maissa. Timanttia käytetään sen kovuuden ansiosta hiomalaitteisiin ja poranteriin, mutta suuri osa myös koruihin.
Kaivannaisten riittävyys
Luonnonvarojen niukkuus on pitkään vähentynyt: niiden hinnat ovat pudonneet vuosikymmenten ja vuosisatojen ajan.
Luonnonvarojen niukkuutta mittaa parhaiten reaalihinta. Mineraalien reaalihinta on laskenut 48 % vuodesta 1950 vuoteen 1990. U.S. Geological Surveyn Carroll Ann Hodges kirjoitti Science-lehdessä 2.6.1995 (s. 1305–1312): "mitään kestäviä niukkuuksia mineraaleista ei ole ollut. Taloudelle tärkeät mineraalit eivät ole vähissä ja tuskin tulevat olemaankaan useiden seuraavien sukupolvien aikana". Ainoa niukentunut (kallistunut) resurssi on työvoima.
Varsinaisia fosfaattikivivarantoja arvioidaan olevan 67 gigatonnia (Jasinski 2013) eli 338 vuodeksi. Laajemmin fosfaattikiveä on vielä moninkertainen määrä, arviolta 290–460 gigatonnia (Jasinski 2013; Van Kauwenbergh 2010).
On tavallista luulla kaivannaisten loppuvan pian. 1860-luvulla arvioitiin, että hiili loppuu vuoden 1900 tienoilla ja öljy ei pysty korvaamaan sitä pitääkseen taloutta yllä. Hinnannousu kuitenkin sai ihmiset etsimään vaihtoehtoja, ja öljyn hyödyntämisteknologiaa kehitettiin, alettiin porata kaivamisen sijaan.
Kaivostoiminnan ympäristöhaitat
Kaivannaisten louhinta aiheuttaa monia haittoja ympäristölle. Kun malmia louhitaan avolouhintana, joudutaan maasta irrottamaan metallipitoisen malmin lisäksi malmiota peittävää maa-ainesta ja kalliota. Kuparitonnin tuottaminen avolouhoksella vaatii esiintymästä riippuen jopa satojen tonnien verran päällysmaan ja kallion louhintaa malmin lisäksi.
Rikastuksessa käytetään monia myrkkyjä kuten elohopeaa, rikkihappoa ja syanidia ja kun metalli on erotettu malmista, kuona upotetaan usein vesistöihin tai varastoidaan suuriin kasoihin. Teollisuusjätteeksikin joskus luettavan kaivosjätteen metallipitoisuus saattaa joissain tapauksissa olla yhtä suuri tai jopa suurempi kuin malmin metallipitoisuus.
Euroopan unionin alueella satoja miljoonia tonneja jätettä edelleen toiminnassa olevilta tai entisiltä kaivosalueilta on edelleen varastoitu käsittelemättä enemmän tai vähemmän tiiviisti paikallisyhteisöjen läheisyyteen. Suljetut ja hylätyt kaivosjätealueet voivat aiheuttaa vakavan vaaran ympäristölle ja paikallisyhteisöille.
Suomi
Suomalaistutkijoiden mukaan ympäristölupa mahdollistaa ympäristön haittaamisen luvan rajoissa. Jotta haitoista saataisiin korvaus, pitäisi olla haittavero, esimerkiksi kaikista vesistöpäästöistä. Kaivoslakia on syytetty asioista, jotka pitäisi hoitaa ympäristölainsäädännöllä. Ympäristöoikeuden professorien mukaan ei voida sanoa, onko Suomen kaivossääntely tavallista lepsumpaa.
Vattin ylijohtaja Anni Huhtalan mukaan ympäristövahingot pitäisi maksattaa yrityksillä. Yhdysvalloissa öljyteollisuudella on pieni vakuutusmaksu, joka poisti vastuuttomat yritykset alalta. Tämä vähensi haittoja. Kansanedustaja Timo Heinonen (kok) esitti joulukuussa 2018 kaivosyhtiöille rahastomaksuja ympäristövahinkoja varten. Huhtalan mukaan valtion pitäisi omistaa mineraalit siinä mielessä, että yritysten pitäisi maksaa valtiolle markkinahintaan sidottua veroa kaivamistaan mineraaleista.
Kaivannaistoiminta Suomessa
Lappi muodosti 54 prosenttia metallikaivosalan liikevaihdosta vuonna 2016.
Metallimalmikaivosyhtiöt
Suomessa toimivia metallimalmikaivosyhtiöitä ovat (suuruusjärjestyksessä nostetun malmin ja sivukiven määrän mukaan vuonna 2011):
Mineraalikaivosyhtiöt
Suomessa toimivat seuraavat mineraalikaivokset
Marco Richter
Marco Richter (s. 24. marraskuuta 1997 Friedberg) on saksalainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan hyökkääjä ja pituudeltaan 176-senttimetrinen. Hän edustaa Bundesliigassa pelaavaa Hertha Berliniä, johon hän siirtyi elokuussa 2021 FC Augsburgista.
Richter aloitti jalkapalloilun SV Ried 1951:n junioreissa. Vuosina 2004–2012 hän pelasi Bayern Münchenin junioreissa, minkä jälkeen hän siirtyi FC Augsburgiin. Hän pelasi Augsburgin edustusjoukkueessa ensimmäisen bundesliigaottelunsa lokakuussa 2017. Toisessa bundesliigaottelussaan helmikuussa 2018 hän teki maalin Eintracht Frankfurtia vastaan. Hän pelasi avauskaudellaan kaikkiaan 12 liigaottelua ja pääsi niissä kuusi kertaa avauskokoonpanoon. Kaudella 2018–2019 hän pelasi 25 liigaottelua ja teki niissä neljä maalia, joista kaksi huhtikuussa Eintracht Frankfurtia vastaan ja kaksi heti seuraavassa ottelussa Stuttgartia vastaan. Kaudella 2019–2020 hän pelasi 31 liigaottelua ja teki niissä neljä maalia, joista yhden jälleen Eintracht Frankfurtia vastaan, yhden tasapelissä Bayern Müncheniä vastaan sekä yhden Mainzia ja yhden Borussia Dortmundia vastaan. Kaudella 2020–2021 hän pelasi 29 liigaottelua ja onnistui maalinteossa kolme kertaa: Schalke 04:ää, Stuttgartia ja Borussia Mönchengladbachia vastaan.
Richter siirtyi elokuussa 2021 Hertha Berliniin. Hän on kaudella 2021–2022 joulutaukoon mennessä pelannut 17 liigaottelua ja tehnyt niissä viisi maalia: yhden Eintracht Frankfurtia, yhden Borussia Mönchengladbachia ja yhden FC Augsburgia vastaan sekä kaksi joulukuussa 3–2-voitossa sarjakakkosena ollutta Borussia Dortmundia vastaan.
Richter on pelannut Saksan alle 20-vuotiaiden ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Jälkimmäisessä hän saavutti ikäluokan EM-hopeaa 2019. Hän teki EM-turnauksen alkulohkossa kaksi maalia Tanskaa ja yhden maalin Serbiaa vastaan mutta ei päässyt pelaamaan välierässä ja tuli loppupottelussa kentälle vasta 73. minuutilla Saksan ollessa Espanjaa vastaan kaksi maalia tappiolla. Richter pelasi Saksan olympiajoukkueessa kolme ottelua Tokion olympialaisissa kesällä 2021.
Ahvenanmaan maltilliset
Ahvenanmaan maltilliset on Ahvenanmaalla toimiva puolue. Puolueen puheenjohtaja on Annette Holmberg-Jansson.
Puolueen perustivat porvarillisista piireistä tulleet henkilöt syksyllä 1967 Maarianhaminassa. Ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Klas Eklund. Vuosien 1967 ja 1971 maakuntapäivävaaleissa FS sai kolme edustajaa. Vuonna 1971 perustettiin puolueen nuorisojärjestöksi Borgerlig Ungdom, jota johti aluksi Roger Jansson. Järjestö vaihtoi myöhemmin nimensä muotoon Samlad Åländsk Ungdom ja 1970-luvun lopussa siitä tuli Frisinnad Ungdom.
1970-luvun alussa puolueesta irtautui ryhmä, joka alkoi toimia nimellä Frisinnad Samverkans framstegslista (FSF). FSF sulautui myöhemmin Ahvenanmaan keskustaan.
Puolue perustettiin nimellä Vapaamielinen yhteistoiminta. Maaliskuussa 2011 nimeksi vaihdettiin Moderaterna på Åland.
Vaalit
FS osallistuu omilla listoillaan maakunta- ja kunnallisvaaleihin. Eduskuntavaaleihin puolue on osallistunut vaihtelevissa porvarillisissa liittoumissa (Borgerlig alternativ 1987, Lista C 1991, Borgerlig samlingslista 1995 ja 1999, FS–obundna 2003, Borgerlig allians 2007, Alliansen för Åland 2011). Vuosina 1991, 2003 ja 2007 FS oli mukana edustajapaikan saaneessa vaaliliitossa.
M.T.N
M.T.N on vuonna 2014 Jyväskylässä perustettu rap-duo. Sen muodostavat artistit Samu Red (oik. Miikka Martikainen) ja N€O (oik. Pavel Titov). M.T.N:n julkaisijana ja jakelijana on toiminut 2019 vuodesta alkaen BrandLoud Entertainment.