cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Impedanssi
Kaiuttimen impedanssi
Kaiuttimen impedanssilla kuvataan kuormaa, jonka kaiutin muodostaa vahvistimelle. Mitä pienempi on kaiuttimen impedanssi sitä enemmän vahvistimelta vaaditaan virranantokykyä. Tavallisia nimellisarvoja kaiuttimille ovat 4 ja 8 ohmia.
Vahvistimille ilmoitetaan yleensä siihen kytkettäviltä kaiuttimilta vaadittava minimi-impedanssi. Kaiuttimien impedanssin tulee olla vähintään minimi-impedanssin suuruinen, mutta se voi olla suurempikin. Tällöin vahvistimesta ei saada täyttä tehoa.
Elektronisten laitteiden tulo- ja lähtöimpedanssit
Hifi-laitteiston tuloliitännät (AUX IN, TAPE IN) ovat yleensä suhteellisen suuri-impedanssisia, luokkaa 100 kΩ, ja lähtöliitännät (AUX OUT, TAPE OUT) pienempi-impedanssisia, muutamia kilo-ohmeja. Kaiutinliitännän lähtöimpedanssi on hyvin pieni, joten kaiutinlähtöä on varottava oikosulkemasta - muuten virta voi kasvaa hyvin suureksi ja rikkoa vahvistimen.
Kaapelin impedanssi
Radiotaajuuisia signaaleita siirrettäessä tärkeäksi muodostuu käytetyn koaksiaalikaapelin tai parikaapelin impedanssi. Signaali siirtyy mahdollisimman vähä-häviöisenä ja puhtaana kun kaapelin ja sen päihin liitettyjen laitteiden impedanssit on sovitettu yhteen, eli on toteutettu impedanssisovitus.
Wendla Randelin
Wendla Johanna Randelin (13. joulukuuta 1823 Huittinen – 4. helmikuuta 1906 Lokalahti), o.s. Cumenius, kirjailijanimeltään Wendela, oli suomalainen kirjailija. Hänen Den Falna -teoksensa on ensimmäisiä Suomessa ilmestyneitä romaaneja.
Henkilöhistoria
Wendla Cumenius syntyi vuonna 1823 Huittisissa pappisperheeseen. Hänen isänsä oli Erik Johan Cumenius, koulutukseltaan pappi ja lääkäri. Äiti oli Carolina Gustava von Delwig. Äiti kuoli 1835 synnyttäessään kahdettatoista lastaan, ja hänen kuolemansa jälkeen perhe muutti Uuteenkaupunkiin, josta isä sai kirkkoherranviran.
Wendla Cumeniuksen nuoruudesta tiedetään melko vähän. Hän opiskeli jonkin aikaa Turussa englantilaissyntyisen Anna Salmbergin tyttöpensionaatissa, jossa Fredrika Runeberg oli aikaisemmin saanut kirjallisia vaikutteita. Opinnot kustansi varakas setä, sotatuomari Carl Fredrik Cumenius, johon tytöllä oli läheiset välit ja jonka luona hän myös asui osan lapsuuttaan. Vuonna 1845 Wendla Cumenius meni naimisiin leskeksi jääneen Uudenkaupungin pormestarin Pehr Gustaf Randelinin kanssa.
Wendla Randelinin tuttaviin kuului turkulainen kirjakauppias ja kustantaja J. W. Lillja, joka ilmeisesti ehdotti, että Randelin kirjoittaisi romaanin lisäämään vähäistä Suomessa julkaistujen romaanien määrää. Niinpä Randelin laati romaanin Den Falna (’langennut’, suom. Elisabet), joka ilmestyi 1848 Lilljan aloittamassa Aura-sarjassa.
Kirjailijan todellista henkilöllisyyttä ei Den Falnan ilmestymisaikana tiedetty, arvelipa Snellman kirjailijan olevan ruotsalainen. Kirjan taustalla voikin nähdä vaikutteita ruotsalaisilta romaanikirjailijoilta, kuten suomalaissyntyiseltä Fredrika Bremeriltä, Sophie von Knorringilta ja Emilie Flygare-Carlénilta, sekä muusta ajan kirjallisuudesta. Kirjassa kuvataan esimerkiksi Bremerille tyypilliseen tapaan paljon perhe-elämää.
Randelineille syntyi kaikkiaan seitsemän lasta. Vanhin poika Alarik kuoli viisivuotiaana. Vuonna 1859 elossa olivat Felix, Arthur Gustaf, Nina, Lydia Wendela ja Agda. Lasten ja kodin hoitamisen ohessa Wendla Randelinille ei jäänyt kovin paljon aikaa kirjoittaa. Hänen Suomen sodan aikoihin sijoittuva novellinsa Maria ilmestyi 1853 ruotsinkielisessä Alku-runokalenterissa, jonka toinen kirjoittaja oli Randelinin hyvä ystävä Augusta Vörlund. Novellin aihe oli saatu erään Uudessakaupungissa asuneen vanhan sotilaan kertomuksista. Randelin kirjoitti myös vuosina 1854–1866 ilmestyneeseen Eos-lastenlehteen.
Randelinin poika Felix sai kartanon hallintaansa 1876. Hänen äitinsä asui myöhemmin osittain Helsingissä ja osittain poikansa luona. Wendla Randelinin elämä päättyi Lokalahdella helmikuussa 1906.
Cuando Cubango
Cuando Cubango on Angolan maakunta, joka sijaitsee maan kaakkoisosassa. Maakunnan pinta-ala on 204 000 neliökilometriä ja siellä asui vuoden 2019 arvion mukaan 619 757 ihmistä. Sen pääkaupunki on Menongue. Cuando Cubangon naapurimaakuntia ovat Cunene ja Huíla lännessä sekä Bié ja Moxico pohjoisessa. Lisäksi maakunnalla on rajaa Sambian ja Namibian kanssa.
Maakunnan nimi tulee Cuando- ja Cubangojoesta, jotka virtaavat sen itä- ja länsirajaseuduilla.
Cuando Cubango on jaettu yhdeksään kuntaan:
Frederic Forrest
thumb|right|Frederic Forrest vuonna 1979. Frederic Forrest (23. joulukuuta 1936 Waxahachie, Texas – 23. kesäkuuta 2023 Santa Monica, Kalifornia ) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän oli kertaalleen Oscar-ehdokkaana parhaasta miessivuosasta. Hänet tunnetaan muun muassa elokuvista Lännen viimeiset sankarit (1972), Ilmestyskirja. Nyt. (1979), The Rose (1979) ja Kaikki kuninkaan miehet (2006). Hän näytteli myös televisiosarjoissa Columbo ja 21 Jump Street.
Forrest oli kaksi kertaa naimisissa, mutta molemmat liitot päättyivät eroon. Hän näytteli elokuvissa vuosina 1968–2006.
Pattijoen kirkko
Pattijoen kirkko on betonista ja tiilestä rakennettu sekä valkoiseksi rapattu kirkko Raahessa Pattijoen taajamassa, Pohjois-Pohjanmaalla. Kirkon suunnitteli Josef Stenbäck ja se rakennettiin 1912. Tyylisuunta on jugendvaikutteista. Sementtipaanukatto on jyrkkä ja satulanmuotoinen. Pitkäkirkon muotoisen kirkon päädyssä on torni ja alttarin päätyä ulkonevat poikkipäädyt, jotka ovat itse kirkon katon harjaa matalammat. Suurehkossa tornissa on suippo ja jyrkkä huippu. Istumapaikkoja on 250, pinta-alaa 250 neliömetriä. Kun kirkko vihittiin adventtina 8. joulukuuta 1912, oli sali niin täynnä, että jumalanpalveluksia piti järjestää kaksi. Kirkon vihki Oulun piispa Juho Koskimies.
Urut on valmistanut Urkurakentamo Tuomi 1977 ja niissä on 11 äänikertaa ja kaksi sormiota. Golgataa kuvaava puinen alttariveistos on peräisin Saksasta. Erikoisuutena kirkon saarnatuoli on kirkkosalin oikealla puolella alttarille päin katsottaessa.
Kirkon sankarihautausmaan on suunnitellut arkkitehti Uki Heikkinen, sankariristi muureineen on valmistunut v. 1949.
Aiheesta muualla
64.69306°N, 24.56917°W
Sulo Penttilä
pienoiskuva|Sulo Penttilä puhuu Jyväskylän vappujuhlassa 1983. Sulo Vihtori Penttilä (17. kesäkuuta 1923 Töysä – 3. elokuuta 1994 Helsinki) oli merkittävä suomalainen sosiaalidemokraatti ja ammattiyhdistysjohtaja, jonka ura huipentui toimintaan Suomen Metallityöväen Liiton puheenjohtajana vuosina 1967–1983.
Sulo Penttilä syntyi Töysässä suutarin ja käsityöläisen perheeseen. Isän kuoltua 1934 hän vastasi perheen elatuksesta tehden muun muassa saha- ja maataloustöitä. Jatkosotaan Penttilä osallistui taistelulähettinä ja haavoittui. Sodan jälkeen vuonna 1947 hän muutti Mänttään ja meni töihin paperitehtaaseen, missä alkoi hänen ammattiyhdistysuransa. Penttilä liittyi SDP:n jäseneksi 1947 ja kävi Työväen Akatemian kesäkurssin 1949 sekä Kiljavan ammattiyhdistysopiston pitkän kurssin 1950–1951. Ammattiosaston puheenjohtajaksi Sulo Penttilä valittiin 1951. Saman vuonna hän siirtyi Suomen Paperiteollisuustyöväen liiton toimitsijaksi ja eteni liitossa sihteeriksi, jota tointa hän hoiti vuosina 1957–1966.
Suomen kahtia jakautuneen ammattiyhdistysliikkeen yhdistämisessä Sulo Penttilä oli keskeisessä asemassa. Hänet valittiin vuonna 1966 Suomen Ammattiyhdistysten Keskusliiton 1. sihteeriksi ja uuden puheenjohtajan Niilo Hämäläisen aisapariksi. Suomen Metallityöväen Liiton puheenjohtajaksi Penttilä valittiin 1967. Tätä tointa hän hoiti eläkkeelle siirtymiseensä saakka vuoteen 1983.
Jukka Juusti
thumb|Jukka Juusti Jukka Matti Juusti (s. 16. toukokuuta 1955 Oulu) on suomalainen diplomi-insinööri ja puolustushallinnon virkamies. Hänet nimitettiin puolustusministeriön kansliapäälliköksi Arto Rädyn seuraajaksi 1. tammikuuta 2016 alkaen, ja hän jäi virasta eläkkeelle vuoden 2021 lopussa. Tätä ennen hän toimi puolustusministeriön resurssipoliittisen osaston osastopäällikkönä vuodesta 2012.
Juustin ylennys insinöörikenraaliluutnantiksi reservissä oli ensimmäinen laatuaan itsenäisen Suomen historiassa.
Juusti valmistui ylioppilaaksi Riihimäen yhteiskoulusta 1974 ja diplomi-insinööriksi Teknillisen korkeakoulun sähkötekniikan osastolta 1979. Tämän lisäksi hän on suorittanut Master´s Degree in Defence Administration -tutkinnon Isossa-Britanniassa vuonna 1989. Juustilla on takanaan pitkä työura puolustushallinnossa ja kansainvälisissä tehtävissä. Hän on toiminut muun muassa sotatalouspäällikkönä (2011-2012), puolustusvoimien pääinsinöörinä (2006) sekä sotavarustelupäällikkönä. Hän on myös työskennellyt Brysselissä Suomen Naton erityisedustuston puolustusasiantuntijana vuosina 1999-2003 ja Euroopan puolustusviraston materiaalijohtajana 2008-2010.
Juustin valinnasta kansliapäälliköksi käytiin poliittinen vääntö, ja se herätti runsaasti julkista keskustelua, sillä kokoomus ja monet asiantuntijat toivoivat Arto Rädyn jatkavan tehtävässään, ja valtiovarainministeri Alexander Stubb (kok.) pyysi esityksen pöydälle. Asiantuntijavirkamiesten mukaan kenraalit Juusti ja Räty olivat yhtä päteviä tehtävään. Valinnan päätti valtioneuvosto puolustusministeri Jussi Niinistön (ps) esityksen mukaisesti. Niinistön mukaan Juustissa yhdistyivät sotilas- ja siviiliosaaminen, tekninen tietämys ja talousosaaminen.
Luettelo purjelentokonetyypeistä
Tämä on luettelo eri purjelentokonetyypeistä aakkosjärjestyksessä.
Hamelnin pillipiipari
thumb|Tämä on vanhin piirros Hamelnin pillipiiparista; vesivärikopio Hamelnin Marktkirchenin lasimaalauksesta, taiteilija Augustin von Moersperg 1592. Hamelnin pillipiipari on saksalainen kansansatu salaperäisestä miehestä, joka karkotti rotat Hamelnin kaupungista vuonna 1284. Hän lumosi rotat soittamalla pilliä tai huilua ja johdatti ne ulos kaupungista lopulta hukkumaan läheiseen Weserjokeen. Kun kaupungin asukkaat eivät olleet halukkaita maksamaan sovittua summaa pillipiiparille, hän kosti lumoamalla huilullaan kaupungin lapset ja houkutteli heidät läheiseen vuoreen, jonka sisään he katosivat.
Sadusta kerrotaan useita muunnelmia. Yhden muunnelman mukaan lapset kiersivät vuoren ja päätyivät Romanian Transilvaniaan, minne he perustivat saksalaisasutuksen. Jotkin versiot tapahtuvat eri kaupungeissa, kuten Brandenburgissa tai Lorchissa, joskus piipari soittaa viulua, ja joskus vaivana ovatkin rottien sijaan muurahaiset.
Sadun uskotaan olevan pohjimmiltaan allegorinen kuvaus saksalaisten muuttoliikkeestä Itä-Eurooppaan. Toisten arvioiden mukaan se viittaa niin sanottuun lasten ristiretkeen vuonna 1212.
Markus Kosonen
Markus Kosonen (s. Tampere 18. helmikuuta 1983) on suomalainen elokuvatuottaja ja media-alan monitoimija. Hänen ensimmäinen pitkä elokuvatuotantonsa Leijonan Sydän esitettiin Yle TV2:ssa 23. joulukuuta 2006. Kosonen on toiminut elokuvien lisäksi aktiivisesti musiikkialalla; managerina ja festivaalituottajana.
Virpiniemen golfkenttä
thumb|250px|Virpiniemen golfkentän klubirakennus Virpiniemen golfkenttä sijaitsee Haukiputaalla Oulussa Kellon kaupunginosassa. Golfkenttää hallinnoi Virpiniemi Golf Oy. Osakeyhtiön toimitusjohtajana ja kenttämestarina toimii Pasi Voutilainen. Kentällä on yhteensä 18 väylää, jotka jakautuvat 9 merelliseen väylään ja 9 harjumaiseen väylään. Golfkentän pohjana on Pohjanlahden merellinen hiekkakangas. Kentän on suunnitellut ruotsalainen Jan Sederholm.
San Rafael del Sur
San Rafael del Sur on kaupunki Nicaraguassa Managuan departementissa. Kaupungissa oli 33 623 asukasta vuoden 2017 arvioissa.
Lea Karvonen
Lea Karvonen on yhteinen salanimi, jota useat kustannusosakeyhtiö Tammelle työskennelleet kääntäjät käyttivät erityisesti 1950–1960-luvuilla. Salanimeä käytettiin pääasiassa naisille suunnatun viihteen sekä lasten- ja nuortenkirjallisuuden suomennoksissa. Nimen käyttöön voitiin päätyä esimerkiksi siinä tapauksessa, että kääntäjä – joista monet loivat pääasiallista uraansa kirjailijoina – ei halunnut omaa nimeään yhdistettävän alempiarvoiseksi koettuun viihdekirjallisuuteen. Lea Karvosen nimellä on käännetty kaikkiaan yli 160 kirjaa, viimeisin vuonna 2000. Samaa salanimeä on käytetty myös muutamassa WSOY:n kustantamassa kirjassa.
Historia
Lea Karvosen nimen keksivät Tammen pääkielentarkastaja Taito Otava ja käännöskirjatoimittaja Jarl Hellemann vuonna 1948. Pyrkimyksenä oli kehittää mahdollisimman luonteva suomalainen nimi, joka ei yhdistyisi aiempiin suomennoskirjallisuuden tekijöihin. Alun perin salanimelle keksittiin myös miehinen vastine Leo Karvonen, joka olisi keskittynyt miehille suunnattuihin kirjoihin kuten seikkailukertomuksiin ja jännitysromaaneihin. Tälle ei kuitenkaan ilmennyt tarvetta, eikä Leo Karvosen nimeä käytetty kuin kerran, vuoden 1955 suomennoksessa Rolle Tillmanin dekkarista Murha ilman ruumista. Sen sijaan Lea Karvonen otettiin nopeasti käyttöön. Ensimmäinen salanimeä hyödyntänyt julkaisu oli Eeva Joenpellon vuonna 1948 ilmestynyt Netta Muskett -käännös Uusia polkuja. Kaikkiaan Netta Muskettin 61:stä käännetystä teoksesta 25 julkaistiin Lea Karvosen suomentajanimellä. Vastaavasti Enid Blytonin laajasta lastenkirjatuotannosta Lea Karvosen nimellä käännettiin yli kaksikymmentä. Joissakin tapauksissa kustantaja tarjosi ansioituneille kääntäjilleen salanimen suojissa tehtäviä Blytonin kaltaisia kevyitä välitöitä myös palkkioina, sillä käännöspalkkiot määritettiin liuskamäärän mukaan ja kevyttä tekstiä oli joutuisampaa kääntää.
Aina salanimen käyttämisen syynä ei ollut kirjan viihteellisyys. Esimerkiksi syksyllä 1955 Tammi halusi julkaista mahdollisimman nopeasti käännöksen Françoise Saganin kohuromaanista Bonjour tristesse (Tervetuloa ikävä). Pätevää ranskantaitoista kääntäjää ei kuitenkaan ollut juuri silloin tarjolla, joten Eeva Joenpelto suostui suomentamaan teoksen ruotsinnoksen pohjalta. Ruotsin käyttämistä välikielenä ei kuitenkaan haluttu paljastaa, eikä Joenpelto tunnetusti osannut ranskaa, joten suomentajan henkilöllisyys salattiin Lea Karvosen nimimerkillä.
Eräitä salanimeä käyttäneitä suomentajia
Kaikkiaan salanimeä Lea Karvonen on käyttänyt kerran tai useammin noin kolmekymmentä eri suomentajaa. Heitä ovat muun muassa:
PPŠ-41
PPŠ-41 (ven. ППШ-41 = 7,62 мм пистолет-пулемёт Шпагина образца 1941 года; 7,62 mm Pistolet-pulemjot Špagina obraztsa 1941 goda; myös PPSh-41) on Georgi Špaginin suunnittelema neuvostoliittolainen konepistooli, josta tuli toisen maailmansodan valmistetuimpia aseita.
PPŠ-41:n edeltäjiä olivat Vasili Degtjarjovin suunnittelemat PPD-34, PPD-34/38 ja PPD-40, jotka muistuttivat läheisesti saksalaista Bergmann MP28:aa.
Saksalaiset arvostivat sotasaaliiksi saatuja aseita jopa siinä määrin, että suunnittelivat niiden käyttöönottoa 9 mm:n patruunalle muunnettuna. 7,62 × 25 mm:n ja 9 mm:n Parabellum-patruunat olivat niin samanlaisia, että muutokseen tarvittiin vain 9 mm:n piippu ja adapteri MP38/40 32 -patruunan lippaiden käyttämiseksi. Muunnettu ase nimettiin MP41(r):ksi, mutta sitä tai pelkkiä muutososia valmistettiin vain ehkä muutamien tuhansien kappaleiden erä, eikä niiden käytöstä ole kovinkaan paljon tietoja. Lisäksi muutos vei aseelta sen suurimman valtin eli suuripanosmääräisen rumpulippaan käytön.
Jatkosodan aikana suomalaiset saivat PPŠ-41:tä sotasaaliiksi noin 2 500 kpl. Jatkosodan aikana rintamajoukkojen lisäksi niitä käyttivät kotirintaman joukot. Niiden muuntamista 9 × 19 Parabellum -kaliiperiin suunniteltiin myös Suomessa, mutta tämä hanke ei edennyt muutamaa prototyyppiasetta pitemmälle.
PPŠ-41:n rinnalle tuotantoon tuli vuonna 1942 Aleksei Sudajevin suunnittelema halvempi, taittoperällä varustettu PPS-42-konepistooli, josta hetimmiten kehitettiin edelleen PPS-43.
Virhe (kokeellinen tiede)
Virhe merkitsee kokeellisissa tieteissä yleensä mittauksiin liittyvää virhearviota, joka kuvaa mittauksen tarkkuutta. Mittausvirheet voidaan jakaa kolmeen eri ryhmään: karkea virhe, systemaattinen virhe ja satunnainen virhe. Tässä artikkelissa tarkastelemme, kuinka virhe ilmoitetaan ja miten satunnaisen virheen osuus lasketaan.
Satunnainen virhe
Satunnainen eli tilastollinen eli statistinen virhe on mittauksissa aina läsnä. Satunnaisen virheen osuus alkaa näkyä, kun mittalaite on tarpeeksi tarkka. Esimerkiksi jos jousen venymää mittaa metrimitalla senttimetrin tarkkuudella on melko varmaa, että saa aina tulokseksi saman tuloksen. Kuitenkin, jos edelleen mittaa samaa venymää millimetrin kymmenesosan tarkkuudella, saa joka kerta hieman eri tuloksen. Yleensä mittaustulokset noudattavat normaalijakaumaa ja seuraavassa käsitellään tarkemmin tätä erikoistapausta. Kun sama mittaus toistetaan useamman kerran, saadaan otos, josta voidaan laskea otoskeskiarvo, otoshajonta s ja keskiarvon keskivirhe.
Otoshajonta s kertoo mille välille seuraava mittauspiste noin 68 %:n (niin sanottu "1 sigma"-todennäköisyys) todennäköisyydellä osuu. Keskiarvon keskivirhe kertoo mille välille  seuraavan otoksen otoskeskiarvo noin 68 %:n todennäköisyydellä osuu. Näin ollen keskiarvoa ilmoitettaessa tulee käyttää keskiarvon keskivirhettä ellei jakauman hajonta ole itsessään kiinnostava.
Aeschillus Petraeus
Aeschillus (Eskil) Petraeus oli Turun piispa vuosina 1652–1657. Ennen tätä hän oli Turun kymnaasin lehtori ja tuomiorovasti. Hän oli myös Turun akatemian ensimmäinen teologian professori ja yliopiston rehtori. Petraeus toimi valtiopäivämiehenä vuosina 1634, 1638 ja 1640.
Virhe (kokeellinen tiede)
Satunnainen virhe
Otoskeskiarvo lasketaan N:stä havainnosta :
otoshajonta
Aeschillus Petraeus
Petraeus oli ruotsalaissyntyinen, mutta hyvin perehtynyt suomen kieleen. Hän muun muassa johti Raamatun käännöskomiteaa ja julkaisi ensimmäisen suomen kielen kieliopin Linguae Finnicae brevis institutio vuonna 1649.
Virhe (kokeellinen tiede)
Satunnainen virhe
ja keskiarvon keskivirhe
Virheen ilmoittaminen
Tieteellisessä julkaisussa jokaiselle tulokselle tulisi ilmoittaa virhe, jotta tuloksia, eri mittausmenetelmiä ja niiden tarkkuuksia voidaan vertailla keskenään. Kokeen ja teorian vertailu myös edellyttää tarkkaa tietoa siitä, millä välillä tulos kokeen mukaan on ehdottomasti (esimerkiksi 95 %:n tarkkuudella, niin sanottu "kaksi sigma"-todennäköisyys), jotta teorioita voidaan parantaa ja niiden puutteet havaita. Virheiden ilmoittamisen käytäntö on hyvin kirjava ja siksi lukijalle saattaa jäädä epäselväksi onko ilmoitettu virhe jakauman hajonta, keskiarvon keskivirhe, mittarin lukematarkkuus vai kenties niin sanottu maksimivirhe eli suurin mahdollinen poikkeama tuloksesta. Tämä tulisi aina selkeästi ilmoittaa.
Absoluuttinen virhe
Virheen merkkinä käytetään yleensä symbolia \Delta tai \delta. Absoluuttinen virhe kirjoitetaan suureen yhteyteen käyttämällä \pm-merkkiä. Esimerkiksi suureen x virhe merkitään \Delta x, ja kun tulos ilmoitetaan, se kirjoitetaan. Tällä tavoin ilmoitetaan suureen virherajat. Toisin sanoen, jos virhe on keskiarvon keskivirhe, on noin 68 %:n todennäköisyys, että uuden mittaussarjan keskiarvo antaa tuloksen väliltä ja. Jos halutaan antaa tarkemmat virherajat, voidaan ilmoittaa, millä todennäköisyydellä, joka on suurempi kuin tämä niin sanottu 1\sigma-todennäköisyys (noin 68 %), tulos on tällä välillä.
Joskus virhe ilmoitetaan suluissa tuloksen perässä. Erityisesti taulukoissa tällainen tapa on yleinen tilan säästämiseksi. Esimerkiksi Planckin pituus saatetaan ilmoittaa, missä virhe on siis.
Suhteellinen virhe
Suhteellinen virhe on toinen tapa ilmoittaa virhe ja yleensä se annetaan prosenteissa eli kerrotaan sadalla.
Esimerkki
Hyväksyttyjen mittaustulosten keskiarvoksi saadaan ja sen keskiarvon keskivirheeksi. Absoluuttinen virhe ilmoitetaan aina pyöristettynä eli. Toisin sanoen on 68 %:n todennäköisyys sille, että otoksen keskiarvo olisi välillä ja, jos se toistettaisiin.
Suhteellinen virhe on. Tällä kertaa toistomittauksen virhe oli suurempi kuin mittarin lukematarkkuus, joten on perusteltua ilmoittaa toistomittauksesta saatu virhe. Jos toistomittauksen virhe olisi ollut pienempi kuin mittarin lukematarkkuus, olisi lukematarkkuus kenties kuvannut virhettä paremmin. Kuvittele esimerkiksi tilanne, jossa saataisiin joka mittauksesta sama tulos. Tällöin keskiarvon keskivirhe on nolla, vaikka lukematarkkuuden äärellisyydestä johtuen virhe ei tietenkään ole koskaan nolla.
Energia Productions
Energia Productions tuli tunnetuksi harrastelijavoimin toteutetun ja suuren suosion saavuttaneen Star Wreck: In The Pirkinning -tieteisparodian myötä, joka valmistui vuonna 2005. Energia Productionsin uusin tuotanto Iron Sky ei ole Star Wreck -elokuva. Iron Sky valmistui vuoden 2012 alussa ja elokuvan ensi-ilta oli helmikuussa Berliinissä.
Agía Lávra
Agía Lávra (, ”Pyhä lavra”) eli Agía Lávran luostari (Μονή Αγίας Λαύρας, Moní Agías Lávras) on ortodoksinen luostari Kalávrytan kunnassa Kreikassa. Sitä pidetään historiansa ansiosta itsenäisen Kreikan symbolisena syntypaikkana. Luostari sijaitsee vuoristossa noin viisi kilometriä Kalávrytan kaupungista lounaaseen.
Historia
pienoiskuva|vasen|160px|Patraksen arkkipiispa [[Germanos nostaa Kreikan itsenäisyystaistelun lipun 25. maaliskuuta 1821. Theódoros Vryzákis, 1865.]]
Agía Lávran luostarin perusti munkki Eugenios vuonna 961. Hän oli Athoksen Suuren lavran luostarin hermiitti, ja luostari oli alun perin Suuren lavran alaisuudessa. Tästä tulee myös luostarin nimi. Myöhemmin luostari itsenäistyi.
Luostari sijaitsi alun perin nykyisten luostarirakennusten lähellä paikassa, jota kutsutaan nimellä Palaiomonástiro. Turkkilaiset tuhosivat luostarin vuonna 1585, koska kreikkalaiset kapinalliset piileksivät siellä. Luostari rakennettiin uudelleen alemmaksi nykyiselle paikalleen vuonna 1689. Vuonna 1770 luostarin tuhosivat albanialaiset. Luostari on kärsinyt historiansa aikana myös lukuisista maanjäristyksistä.
25. maaliskuuta 1821 Patraksen piispa Germanos julisti luostarin kappelissa Marian ilmestyspäivän juhlassa alkaneeksi taistelun turkkilaisia vastaan. Kerrotaan, että luostarissa myös nostettiin Kreikan kansannousun lippu, ensimmäinen (tai ainakin ensimmäisiin kuulunut) Kreikan lippu. Tätä pidetään Kreikan vapaussodan alkupisteenä, ja kyseisestä päivästä on tullut myös Kreikan itsenäisyyspäivä. Myös luostari juhlii vuosittain samana päivänä.
Luostari tuhoutui vapaussodassa vuonna 1826, kun Ibrahim paššan joukot polttivat sen. Se rakennettiin uudelleen vuonna 1828. Luostari tuhoutui jälleen vuonna 1943 saksalaisten joukkojen poltettua sen, koska munkit eivät suostuneet hylkäämään paikkaa. Se rakennettiin uudelleen vuonna 1950. Nykyinen luostari on siis kolmas samalla paikalla oleva luostari. Vuonna 2011 luostarissa oli 10 asukasta.
Rakennus
pienoiskuva|240px|Agía Lávran luostarin kirkko.
Luostari on rakennettu Aroánia-vuoren rinteelle noin 960 metrin korkeudelle, ja sieltä avautuu näköala Vouraïkós-joen laaksoon. Luostarin keskiössä oleva nykyinen pääkirkko eli katholikon on rakennettu vuonna 1585 ja edustaa athosvuorelaista tyyppiä. Se on omistettu Neitsyt Marian kuolonuneen nukkumiselle. Kirkon ympärillä ovat luostarin keljat. Sisäänkäynnin oikealla puolella on kappeli, joka toimi itsenäisyysjulistuksen paikkana.
Luostarin museossa säilytetään vuonna 1821 nostettua ensimmäistä Kreikan lippua sekä piispa Germanoksen liturgisia esineitä. Luostarissa on myös muun muassa Katariina Suuren lahjoittama jalokivin koristeltu evankeliumikirja sekä lukuisia ikoneita, muita maalauksia ja koristeellisia puuleikkauksia. Luostarin kirjastossa on kirjaa ja muuta dokumenttia, joista vanhin on vuodelta 1502.
Luettelo Joensuun–Kontiomäki-rataosuuden henkilöliikenteen käytössä olleista liikennepaikoista
Tämä on luettelo Joensuun–Kontiomäen rautatien entisistä seisakkeista.
Henkilöliikenne välillä Nurmes–Kontiomäki lakkautettiin vuonna 1993. Välillä Joensuu–Nurmes liikennöidään yhä kahdella taajamajunaparilla päivittäin.
Seisakkeet
<div style="font-size: 1em; margin: 0 0 1.5em 1.5em; padding: 0em 0.5em 0em 0.5em; float: right; border: 1px solid #A0A0A0; background-color: #F9F9F9; width: 300px;"> Merkintöjen selitykset:
H = Edelleen henkilöliikenteen käytössä.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
Tämä on luettelo televisiosarjan Salatut elämät kausien päätösjaksoista ja muista erikoisjaksoista.
1999
4. kesäkuuta 1999, osa 90: Markus kuulee lopultakin totuuden Akista Hanna ilmoittaa haluavansa eron Jukasta. Hanna pakkaa jo tavaroitaan, kunnes Aleksi pyytää häntä jäämään. Hanna ja Aleksi suutelevat. Voitto yrittää erilaisten lahjojen avulla saada Elinaa takaisin itselleen tullen kuitenkin torjutuksi. Kesken Taalasmaiden ruokailun Barbaarissa, Voitto tulee jälleen paikalle. Ulla käskee Voiton häipyä, mutta mies käskee Ullan olla puuttumatta asiaan tai hän toteuttaa uhkauksensa kertoa totuuden Sepolle Ullan ja hänen salasuhteesta. Ulla päättää kertoa suhteesta itse, minkä seurauksena Seppo saa sydänkohtauksen. Jenni löytää Akin lompakosta erilaisia käyntikortteja, joissa on melkein kaikki mahdolliset ammatit. Myöhemmin kellarissa asiasta kuullut Markus tenttaa Akia ja saa tämän tunnustamaan Tyynen murhan.
1999–2000
2. toukokuuta 2000, osa 260: Laura haluaa jättää vanhan taakseen Jenni kertoo Pertille lähtevänsä Tonin luo Frankfurtiin. Katja näkee Akin saapuvan potilaaksi Lapinlahden sairaalaan. Markus ja Laura syövät yhdessä illallista ja päätyvät suutelemaan kiihkeästi. Hanna kertoo Aleksille olevansa raskaana.
2001–2002
3. toukokuuta 2002, osa 610: Keskeytynyt häävalssi Jenni on palannut Saksasta takaisin, mukanaan pieni lapsi, Niko Vainio. Markus menettää häissään tajuntansa otettuaan liikaa epäpuhdasta amfetamiinia. Karin ja Lauran salasuhde paljastuu Katjalle.
2002–2003
16. toukokuuta 2003, osa 775: Sielunveli aiheuttaa Jennille järkytyksen Jaana sytyttää Ismon talon palamaan vakuutusrahojen toivossa samaan aikaan, kun Elina työntää Camillan alas rappusista. Toni Veijalainen palaa Pihlajakadulle. Jukka kertoo Aleksille todellisen syyn, miksi autolla pahasti kolaroinut Hanna oli lähtenyt Kempeleeseen: Hanna oli aikeissa jättää Aleksin.
2003–2004
6. toukokuuta 2004, osa 935: Viesti menneisyydestä tyrmää Sepon Camillan ja Kenin suhde paljastuu Elinalle, joka päättää lähteä Juhan kanssa matkalle Wieniin. Poliisi kutsuu Jennin tunnistamaan ruumiin, jonka tuntomerkit sopivat kadonneeseen Katjaan, jonka Kari kuitenkin näkee nousevan junaan. Seppo ja Sauli ovat järjestelemässä Sepon saamia perintöantiikkeja. Sauli lukee ääneen tavaroiden joukosta löytyneen kirjeen, jonka Ulla on kirjoittanut Martti Viljaselle, ja jossa hän kertoo että Martti on Elinan biologinen isä. Tämän kuullessaan Seppo saa sydänkohtauksen.
2004–2005
27. huhtikuuta 2005, osa 1085: Pihlajakadun hiljaisuus laukeaa kaaokseen Ken ja Ami lähtevät pois Suomesta. Sauli miettii, miksi Heli ei halua seksiä hänen kanssaan. Toisaalla Heli suutelee Teresan kanssa. Seppo jättää Ullan, kun saa tietää, että Ullalla ja Martilla oli aikoinaan vakava suhde. Jenni pui Lauralle sydänsurujaan sillä välin, kun Oona ja Niko leikkivät Lauran makuuhuoneessa Aaron piilottamalla aseella. Laura ja Jenni menevät katsomaan, mitä lapset touhuavat. Sauli on juuri tulossa kotiin Kasperin kanssa, kun hän kuulee laukauksen ja Lauran kiljaisun.
2005–2006
29. toukokuuta 2006, osa 1235: Heli tajuaa, että kaiken takana on nainen Kasper muuttaa pois Pihlajakadulta. Teresa jättää Helin ja palaa yhteen ex-tyttöystävänsä Kirsin kanssa. Paula joutuu Rooman lentokentällä vaikeuksiin Romeon huumekätkön vuoksi. Seppo ja Elina huomaavat Ullan mielenterveyden järkkyvän, kun hän puhuu Yrjöstä niin kuin tämä olisi yhä hengissä. Riku yllättää parhaan ystävänsä Ossin ja äitinsä Tanjan sängystä. Siitä suuttuneena hän lähtee ajamaan humalassa autoa ja ajaa vahingossa kadulla harhailevan Ullan päälle, kolaroiden törmäyksen jälkeen itse toisen auton kanssa.
Lahoaminen
thumb|Lahoaminen [[aitta|aitan lattian alla, kun tuuletus on estetty tiiviillä muovipeitteellä.]] thumb|Opastetolpan alaosa on hiilletty lahoamisen estämiseksi.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2006–2007
24. toukokuuta 2007, osa 1385: Maarit raottaa salaisuuksiensa verhoa Maarit kertoo Sepolle, että Sofia asuu toistaiseksi yksityisessä hoitokodissa, josta hän on kuitenkin karannut. Kari Taalasmaa palaa Pihlajakadulle ja pahoinpitelee Tuomon. Lasse huomaa vaimonsa Paulan mielen järkkyvän – Paula kuvittelee elävänsä sitä aikaa, kun Annika oli vauva ja Lasse oli töissä ulkomailla. Aaro Vaalanne on kaapannut identtisen kaksoisveljensä Eero Vanalan ja naamioitunut häneksi. Aaro jää suunnitelmistaan vahingossa kiinni Jennille, mutta hän kolkkaa Jennin tajuttomaksi käsirysyn päätteeksi ja jättää tämän palavaan asuntoon.
Lahoaminen
Lahoamiseksi kutsutaan tapahtumaa, kun bakteerit ja sienet hajottavat kuollutta eliötä hapellisessa ympäristössä. Toisin kuin mätäneminen, lahoaminen ei tuota voimakasta hajua. Lahoaminen luokitellaan hitaaksi palamiseksi, eli aineen reaktioksi hapen kanssa ilman liekkiä.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2007–2008
4. kesäkuuta 2008, osa 1575: Jenni yllättyy siitä, mitä peiton alta paljastuu Noora kertoo olevansa raskaana ja Kari tajuaa, että hän on saattanut saada HIV-tartunnan. Paula saa kuulla, että hänen ystävänsä Tuuli on tehnyt itsemurhan. Lasselle ja Paulalle tulee riitaa ja Paula lähtee pois. Hän miltei kolaroi rekan kanssa ja pysäyttää auton metsän reunaan. Hän lähtee harhailemaan metsään, liukastuu ja lyö päänsä. Eero Vanala sattuu paikalle ja kantaa hänet pois.
Lahoaminen
Lahoamalla hajoavaa ainesta ovat luonnossa tyypillisesti puu sekä lehdistä, neulasista ja muusta kasviaineksesta muodostuva karike.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2008–2009
1. kesäkuuta 2009, osa 1765: Perutaan häät, perutaan yhteinen hautapaikka? Sallan ja Ismon vihkiminen siirtyy kirkosta Kentauriin, jossa kihlapari sanoo toisilleen ”tahdon”. Helena menee tapaamaan Olavi Kanervaa, joka Helenan yllätykseksi paljastuukin tämän kuolleeksi luulluksi mieheksi, Igor Kuulaksi. Samaan aikaan Eero johdattaa raskaana olevan Paulan Aaron hautakiven äärelle ja huumaa hänet, saadakseen syntymättömän lapsensa turvaan Aarolta. Kentaurissa työskentelevä sijaistarjoilija jättää vahingossa kaasuhellan päälle. Takahuoneessa Juulia murehtii riitaansa Joonatanin kanssa ja menettää kaasuvuodon seurauksena tajuntansa. Lasse tivaa Eerolta Paulan olinpaikkaa. Samaan aikaan sijaistarjoilija sytyttää kynttilän ja menee sen kanssa takahuoneeseen. Päällä oleva kaasuhella aiheuttaa Kentaurissa räjähdyksen.
Lahoaminen
Puulla lahot voidaan hajoamistavan mukaan jakaa kolmeen lahotyyppiin eli ruskolahoon, valkolahoon ja katkolahoon. Puun lahoamista on perinteisesti torjuttu tervalla ja nykyisin myös erilaisilla pintakäsittely- ja kyllästysaineilla.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2009–2010
thumb|235px|12. kauden viimeisessä jaksossa Ismo Laitela jäi Heiskasen ajaman moottorikelkan alle. 31. toukokuuta 2010, osa 1945: Ismon hiihtoretki saa jäätävän lopun Katariinan oven taakse ilmestyy vanhempi konstaapeli Antti Polvijärvi, joka on tullut etsimään kadonnutta siskoaan, Saraa. Jiri paljastaa Venlalle vaihtaneensa Severin isyystestin sylkinäytteen omaansa kostaakseen Lasselle. Jiri on juuri kertomassa totuutta Paulalle, kun Lasse saapuu kotiin tyytyväisenä; testin mukaan DNA:t täsmäävät. Ismo, Seppo, Helena, Sebastian, Isabella ja Leea ovat lähteneet jäälle hiihtoretkelle. Porukka on juuri lähtemässä paluumatkalle, kun vieras henkilö ajaa moottorikelkalla kovaa vauhtia Ismon yli.
Lahoaminen
Puun kasvunaikaisina lahottajina toimivat juurikäävät ja mesisienet kuten pohjanmesisieni. Puun pintavaurioihin pesiytyy helposti verinahakkasieni (Stereum sanguinolentum) alkaen lahottaa puuta. Rakennuksissa lahottajina esiintyviä lahottajasieniä ovat esimerkiksi lattiasieni (Serpula lacrymans), kellarisieni (Coniophora puteana) ja kelokääpä (Antrodia sinuosa).
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2010–2011
27. toukokuuta 2011, osa 2125: Katariina näkee kohtalonsa kasvot Peppi on pahasti velkaantunut huumerinkiä pyörittävälle Sergeille. Tukalassa tilanteessa olevan Pepin eteen pysähtyy auto, jonka kuskina oleva vanhempi mies haluaa ostaa Pepiltä seksiä. Peppi nousee autoon. Isabellan valeraskaus on selvinnyt Helenalle ja Sebastianille, jotka käskevät Isabellaa poistumaan välittömästi heidän elämistään. Juuri kun Isabella on lähdössä matkalaukkuineen, häntä alkaa supistamaan ja synnytys käynnistyy – Isabella onkin oikeasti raskaana. Kidnapattu Katariina herää suljetusta häkistä ja huomaa, että kaltereiden takana seisoo hänen ex-miehensä Miika Mäkelä.
Lahoaminen
Monet eliölajit tarvitsevat lahopuuta elääkseen. Lahoamisen edetessä eri lahottajaeliöt seuraavat toinen toistaan muodostaen ekologisen sukkession ja tämän seurauksena lahoamisen eri vaiheissa lahopuulla elävät eri eliöt. Lahopuilla esiintyvistä lajeista monet ovat metsätalouden tehostuessa harvinaistuneet.
Luettelo televisiosarjan Salatut elämät erikois- ja päätösjaksoista
2012–2013
13. kesäkuuta 2013, osa 2485: Hetki lyö, viime hetki lyö Lari ja Elias ajatuvat riitaan, jonka seurauksena Lari tunnustaa isälleen olevansa homoseksuaali. Kalle on saanut vanhaan hämeenlinnalaiseen osoitteeseensa lähetetyn kirjeen ja lähtee käymään osoitteessa. Paikan päällä kukaan ei avaa ovea, mutta Kallen palatessa takaisin Helsinkiin hän saa puhelimitse yhteyden osoitteessa asuvaan henkilöön – hänen kuolleeksi luultuun äitiinsä. Seppo on voittanut ristikkolehden arvonnasta luksusloman Havaijille. Lentokoneesta löytyvät pian myös kaapatut Sergei, Sebastian, Peppi ja Isabella. Jo pitkään Kuulan perhettä vainonnut ja kuolleeksi luultu Heiskanen on kaapannut koneen ja myrkyttänyt kuolettavasti pilotin. Yhtäkkiä autopilottiin tulee vika ja Helena yrittää ottaa lentokoneen haltuunsa, mutta se lähtee hallitsemattomaan syöksyyn.
2013–2014
12. kesäkuuta 2014, osa 2655: Valse triste Jutta Korhonen saapuu tapaamaan Iidaa ja paljastaa hänelle olevansa Iidan isä, Juha Korhonen. Jiri on hakemassa Pihlajakadulta sormusta, jolla on aikeissa kihlata Katariinan, kunnes hänen oven taakseen saapuu nuoruudenrakkaus Eva sekä Jirin tyttäreksi paljastuva Nella. Ulla ja Tale löytävät keittiöstään Suomeen palanneen Kari Taalasmaan. Katariina on järjestänyt hyväntekeväisyystanssiaiset salaklinikkansa tueksi, kunnes paikalle ilmaantuu Katariinaa, Sergeitä ja Monicaa uhkaillut Rönkkö. Katariina ja Rönkkö uhkaavat toisiaan aseilla. Paikalle ilmaantuu myös kolme muuta asein varustautunutta miestä, jotka avaavat tulen juhlavieraita kohti. Juhlavieraat sekä osuman saaneet Katariina ja Rönkkö jäävät saliin makaamaan, kun ampujat poistuvat paikalta.
2014–2015
11. kesäkuuta 2015, osa 2840: Kuolema majatalossa Jannen isyystestin negatiivinen tulos sai Larin muistelemaan hänen ja Sannin yhteistä illanviettoa. Ilta johti yhteiseen yöhön, jonka muistettuaan Lari kysyy Sannilta suoraan onko hän Iljan isä. Iida törmää kadulla Alissaan, jota on yrittänyt vältellä. Myöhemmin Alissa saapuu majataloon tapaamaan isäänsä, Aki Nikkistä. Oliver käyttää piirustuspaperinaan Akin tekemää versiota hänen ja Helenan avioehdosta, jolla Helena on luovuttanut osuutensa majatalosta Akille. Myöhemmin paperi päätyy Sergein ja Sebastianin käsiin, ja sitä myöten Akin petos paljastuu myös Helenalle itselleen. Heikin ilmoitus muuttaa perheensä kanssa Bostoniin saa Ismon raivostumaan. Heikin henkilöllisyydestä selvyyteen päässeet Jiri, Eva, Monica, Sebastian ja Aki vannovat Heikille myös kostoa. Myöhemmin tuntemattomaksi jäävä henkilö koputtaa Heikin huoneen oveen. Myöhemmin illalla Heikki hoipertelee majatalo Amandan alakertaan ja kaatuu puukotettuna suoraan Kristiinan eteen.
2015–2016
15. kesäkuuta 2016, osa 3020: Yllätys! Marianna haluaisi perustaa Sebastianin kanssa perheen, mutta vastikään Monican kanssa kihlautunut Sebastian ei siihen suostu. Elias on saanut opiskelupaikan Lontoosta ja tekee lähtöä lentokentälle. Elias ja Lari hyvästelevät, mutta Lari päättääkin estää Eliaksen lähdön. Poliisi on löytänyt kadonneen Ilja-lapsen paidan merestä ja alkaa näyttää siltä, että Ilja on kuollut. Tale on menettänyt jo toivonsa lapsen löytymisen suhteen, Sanni kuitenkin uskoo lapsensa olevan edelleen elossa. Samaan aikaan toisaalla tuntematon henkilö nostaa Iljan syliinsä. Marianna miettii vaihtoehtojaan parisuhteensa ja odottamansa lapsen suhteen. Tietämättään Sebastian lausuu ääneen totuuden Mariannan lapsen isyydestä Sebastianin ja Monican kihlajaisia viettämään tulleen naapuruston kuullen.
2016–2017
thumb|235px|19. kauden viimeisessä jaksossa Seppo Taalasmaa palasi sarjaan neljän vuoden tauon jälkeen. 13. kesäkuuta 2017, osa 3208: Jotain uutta, vanhaa, lainattua ja punaista Tale on harrastanut Sannin pyynnöstä maksullista seksiä Marjutin kanssa ja potee asiasta itseinhoa. Ullan ja Gunnarin häiden vastaisena yönä Gunnar herää ja Alzheimer-oireidensa vuoksi ei tunnista itseään peilistä. Hääaamuna kukaan ei tiedä mihin Gunnar on yön aikana kadonnut. Myöhemmin sekava Gunnar astuu ulos kirkosta vastavihityn vaimonsa Alissan kanssa portailla odottavaa hääväkeä vastaan. Tämän nähdessään Ulla pyörtyy Ismon käsivarsille. Aaro ja Anton ovat juonineet Karin autokorjaamolle ansan, jossa korjattavana oleva auto putoaa telineeltä sen alla kävelevän henkilön päälle. Linda saapuu hakemaan Karia autokorjaamolta ja järkyttyy nähdessään pudonneen auton alla ruumiin mutta se laukesi vahingossa Antoniin. Hetkeä myöhemmin toisaalla Seppo Taalasmaa saa häntä järkyttävän puhelun Pihlajakadulta.
2017–2018
13. kesäkuuta 2018, osa 3397: Kaiken se kestää, kaiken se kärsii Aivokuumeinen Magnus taistelee hengestään teho-osastolla. Jiri ja Monica päättävät mennä naimisiin ja muuttaa yhteen, mikäli Magnus selviää. Lola, Peppi ja Alissa viettävät iltaa Herukassa, jonka päätteeksi Peppi vie Alissan taksilla kotiin. Alissan asuntoon saavuttua Alissa pyytää Pepiltä anteeksi ja pyytää ettei vihaisi tätä. Seuraavana päivänä Alissa herää tuhkan peitossa Sergein uurna vierellään. Magnuksen tila on parantunut. Jiri ja Monica pyytävät pappia vihkimään heidät. Akin yliajajan selvittyä olevan rattijuoppo, Camilla helpottuu. Hän on lähdössä Monican ja Jirin häihin, kunnes Sanni ojentaa hänelle kasan postia. Camilla huomaa kirjeen, jonka on kirjoittanut todennäköisesti Seireeni. Majatalon ovi aukeaa, sisään kävelee aivan Camillan näköinen henkilö.
2018–2019
19. kesäkuuta 2019, osa 3587: Kirotut ja kätketyt Aaro on kaapannut Evan äitinsä mökille, ja Eva synnyttää tyttären. Jiri saa väärennetyn kirjeen jossa Eva sanoo, että hän lähtee hetkeksi pois Pihlajakadulta. Eva tajuaa, että Jiri oli koko ajan oikeassa Aaron suhteen. Aaro jättää Evan ja vastasyntyneen tytön mökille Annin hoiviin. Jutta unohti polttareidensa jälkeen pestä kasvonaamion pois ja hänen naamansa on aivan punainen, mutta Ullan ihmerohdot auttavat ongelmaan ja he pääsevät lähtemään kirkolle. Kirkolla kuitenkin Ismo huomaa, ettei hänellä ole sormuksia mukana, jonka seurauksena Kalle lähtee hakemaan niitä Delismon kassakaapista, johon Ismo ne oli säilönyt. Juuri kun pappi aloittaa, paikalle tulee Salla, joka paljastaa Ismolle yhä rakastavansa tätä ja kertoo, että Ismon palkkaama Esa on heidän yhteinen poikansa, oikealta nimeltään Ressu.
2019–2020
thumb|235px|22. kauden viimeisessä jaksossa helikopteri putoaa rajusti Pihlajakadulle. 23. kesäkuuta 2020, osa 3796: Ikuisesti sinun Ismo lyö Kallea, kun hänelle selviää, että Kalle on tiennyt Jutasta ja Lassesta jo pitkään. Nella paljastaa Evalle olevansa raskaana. Hän on aikaisemmin kertonut raskaudestaan myös Violalle, jonka kanssa he ovat tehneet positiiviseksi osoittautuneen raskaustestin. Tale, Sanni ja Ilja ovat lähdössä Jannen kanssa Espanjaan. Aki ja Camilla menevät naimisiin ja lähtevät vihkimisen jälkeen helikopterilla kohti lentokenttää. He päättävät lentää Pihlajakadun yli nähdäkseen kotitalonsa. Sanni huomaa matkalla lentokentälle, että Talen passin sijasta heillä onkin Ullan passi, ja he lähtevät hakemaan oikeaa passia. Akia ja Camillaa kuljettavaan helikopteriin tulee vika, kun he ovat Pihlajakadun yllä. Helikopteri lähtee hallitsemattomaan syöksyyn. Janne, Tale ja Sanni huomaavat helikopterin putoavan kohti heidän autoaan. Tale ja Sanni yrittävät pelastaa Iljan autosta, mutta kopteri putoaa suoraan heidän päälleen. Helikopteri aiheuttaa räjähdyksen, joka tuhoaa auton ja B-rapun oven.
2020–2021
29. kesäkuuta 2021, osa 4016: Kun taivaskin itkee Miki on lähtenyt rentoutumaan Honkasten mökille ja sammuttanut puhelimensa. Marika saapuu paikalle kertomaan, että Mikin poika Matias on joutunut yliajon uhriksi ja että tämä on sairaalassa jouduttu vaivuttamaan koomaan. Miki ja Marika lähtevät ajamaan kohti Helsinkiä, mutta myrskyn tielle kaatama puu katkaisee matkan ja he joutuvat palaamaan takaisin mökille. Lyonista töitä saanut Linda on saanut houkuteltua Karin lähtemään mukaansa. Lentokentällä Kari tulee katumapäälle ja jää sittenkin Suomeen. Mirasta eronnut Viola haikailee edelleen Miran perään, ja pian Mira ilmestyykin Violan oven taakse. Elinan katoamisesta tolaltaan oleva Noel on syönyt Elinan rauhoittavia lääkkeitä ja on lähtenyt auton rattiin. Yhtäkkiä Matias ilmestyy Noelin auton eteen. Hän iskeytyy tuulilasiin ja jää verisenä maahan. Noel pakenee paikalta.
2021–2022
22. kesäkuuta 2022, osa 4236: Rikos Tuomari on juuri tuominnut Miran ja Violan taposta ja Nellan hautarauhan rikkomisesta kahdeksi vuodeksi ehdottomaan vankeuteen. Noelin juonittelun huomannut Aki vannoo tuhoavansa Noelin ja päätyy suutelemaan häntä auttavaa Joannaa. Elina on kertonut Mikille, että Noel ajoi Matiaksen yli. Miki saa kuulla, että Noel ja Susu ovat menneet kihloihin ja kertoo Matiakselle Noelin ajaneen tämän yli. Matias on raivostunut eikä sulata sitä, että hänen äitinsä nykyinen kihlattu on syyllinen yliajoon. Susu vakuuttaa Matiakselle, että kyseessä on Elinan harhaiset päätelmät. Matias ei hyväksy äitinsä selittelyä ja lähtee vihaisena kotoa. Mustavaara-yhtiön toimitusjohtajaksi valittu Noel maistelee konjakkia yhtiön toimistossa, kunnes tuntematon henkilö ampuu häntä. Kaksi vuotta koomassa ollut Camilla avaa silmänsä.
2022–2023
22. kesäkuuta 2023, osa 4436: Perhe täynnä salaisuuksia
Erikoisjaksot
Ohjelmassa nähdään sarjasta poistettuja kohtauksia sekä henkilöhaastatteluja. Haastattelijana toimii sarjassa Aleksia näytellyt Tuomas Kytömäki.
Pihlajakadun väki viettää joulua Ylläksellä. Jaksossa nähdään myös poistuneita henkilöitä, esimerkiksi Pete Latun esittämä Kalle Laitela.
Ken Ojala on jäänyt edellisen jakson lopussa raitiovaunun alle. Tämä erikoisjakso kertoo hengenvaaralliseen onnettomuuteen joutuneesta Kentsusta, joka taistelee jakson ajan elämän ja kuoleman välillä, kun hänet viedään sairaalaan. Tilannetta on seurannut vierestä Elina Ekholm (nyk. Taalasmaa), Kenin hyvä ystävä, jonka kanssa Ken oli aikeissa perustaa uuden kahvilan. Ken oli juuri tulossa kertomaan Elinalle hyviä uutisia ja juoksemassa tien yli, kun jäi ratikan alle. Sairaalassa hänet viedään leikkaukseen. Myöhemmin onnistuneen leikkauksen hänen sydämensä lakkaa lyömästä ja häntä joudutaan elvyttämään. Sairaalaan saapuvat myös Kenin äiti Jutta Ojala, isoveli Daniel Ojala sekä Kenin paras ystävä Ami Vainio. Jaksossa vierailee Kentsun mielikuvissa ”tuonpuoleisen rajalla” näkyvä edesmennyt isosisko Madde Ojala, joka menehtyi vuosia sitten veneonnettomuudessa. Keniä houkuttelee mahdollisuus kuolla ja ”jäädä Madden luo”, mutta Madde saa hänet ”valitsemaan” elämän. Jakson lopussa Kentsun sydän alkaa jälleen lyödä ja läheiset ovat onnellisia.
Kolme päivää ennen kauden 2005–2006 alkua nähdyssä erikoisjaksossa kerrottiin sarjan tekemisestä sekä nähtiin näyttelijöiden ja muiden tekijöiden haastatteluja. Juontajana toimi Annikaa sarjassa esittänyt Emmi Parviainen. Jaksossa näytettiin myös hieman uutta tunnaria sekä paljastuksia alkavasta kaudesta.
Seppo Taalasmaa nukahtaa sohvalleen ja näkee unen, jossa pihlajakatulaiset päättävät yhdessä esittää William Shakespearen näytelmän Kesäyön unelma. Sepon unessa tapahtuu outoja asioita eläinhahmoisten näyttelijöiden vauhdittaessa Elinan viidakkoaiheisia juhlia.
Salatut elämät 10 v on Salattujen elämien 10-vuotisen taipaleen kunnaksi tehty juhlaohjelma, joka kuvattiin 15. joulukuuta 2008. Ohjelman kuvauksiin pääsi mukaan 82 arvonnassa voittanutta sarjan fania, jotka ovat jaksossa studioyleisönä. Jaksossa Ismo ja Seppo isännöivät talk-show’ta, jossa muistellaan menneitä. Studioemäntänä toimii Jenni. Ohjelmassa vierailee sarjasta poistuneita henkilöitä, kuten Aki Nikkinen, Camilla Mustavaara, Kalle Laitela, Ulla Taalasmaa, Jukka Salin, Maarit Salin, Aleksi Salin, Sofia Salin ja Roosa Kemppainen. Musiikista vastaa Karin ja Panun ”Pihlajakadun Big Band”. Ohjelmassa nähdään myös pätkiä vanhoista jaksoista. Ohjelman toinen osa oli viikon katsotuin ohjelma 862 000 katsojallaan.
Pihlajakadun asukkaat juhlivat pihalla talon satavuotisjuhlia menneitä muistellen. Lasse kosii Paulaa, mutta tämä ei onnistu ongelmitta ― Jiri suutelee Heidin kanssa parvekkeella eikä huomaa viinipulloa, joka putoaa kadulle kesken kosinnan. Tästä Lasse raivostuu ja riuhtoo Jirin alas parvekkeelta, keskelle talon asukkaita. Jaksossa ei nähty pätkiä seuraavasta jaksosta vaan pätkiä vanhoista jaksoista.
Paulan ja Lassen parisuhde on vaakalaudalla vanhojen salaisuuksien takia, jonka takia Paula on varannut molemmille heille ajan parisudeterapiasta. Alussa Lasse ei edes suostu tulemaan, mutta muuttaa mielensä. He käyvät yhdessä läpiä ensimmäistä avioliittoaan ja niiden välillä olleita suhteita. Loppujen lopuksi he saavat kaikki sovittua ja halaavat.
Marianna Kurki muistelee menneisyyttään tiedottomuuden rajamailla ja jaksossa selviää millaiset asiat ovat Mariannan käytöksen taustalla.
Juhlajaksossa Sebastian muistelee elämäänsä ja entisiä naisystäviään terapeutin vastaanotolla ja ihmettelee, miksi hän ihastuu hulluihin naisiin.