cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maikop
Historia
Venäjän sisällissodassa kaupungissa käytiin taisteluita. Neuvostohallitus perustettiin Maikopiin tammikuussa 1918 ja saman vuoden toukokuussa perustettiin Kubanin-Mustanmeren neuvostotasavalta, joka sittemmin liitettiin Venäjän neuvostotasavaltaan. Tšerkessien (Adygeiden) autonominen alue, johon Maikopkin tuli kuulumaan, perustettiin 24. elokuuta 1922. Se nimettiin uudelleen 13. elokuuta 1928 Adygeiden autonomiseksi alueeksi. Maikopista tuli alueen pääkaupunki 1936. Toisessa maailmansodassa Saksa valloitti Maikopin 8. elokuuta 1942, mutta Neuvostoliitto valtasi alueen takaisin seuraavana vuonna.
Asukasluvun kehitys
Vuoden 2010 väestänlaskennan mukaan Maikopin kaupunkipiirin asukasluku (mukana maseutukyliä) oli 166 540 ja itse kaupungin 144 249. Maikopin kaupunkipiirin etelä- ja itäpuolella on laaja 58 439 asukkaan Maikopin piiri, joka on aluehallinnollisesti kaupunkipiiristä erillinen alue.
Talous
Tupakka-, elintarvike-, puunjalostus- ja kemianteollisuutta. Laajan öljykentän keskus.
Maikopista on rautatieyhteys Tuapsen - Armavirin radalle ja Dahovskajaan. Kaupungissa on myös lentokenttä.
Kulttuuri
Maikopissa toimii Adygeian valtionyliopisto, kasvatustieteellinen instituutti ja useita muita korkeakouluja sekä historian ja paikallisen kulttuurin museo.
Heini Hokkanen
Heini Hokkanen (s. 20. elokuuta 1986) on suomalainen maastohiihtäjä, joka edustaa Kainuun Hiihtoseuraa. Aikaisemmin hän on edustanut Kangasniemen Kalsketta.
Hokkanen kilpaili maailmancupissa ensimmäisen kerran 7. maaliskuuta 2009 Lahdessa, jossa hän oli 57:s vapaan hiihtotavan sprintissä. Hokkasen paras maailmancup-saavutus on 40. sija Lahdessa vastaavassa kilpailussa 7. maaliskuuta 2015. Skandinavia Cupissa Hokkanen on ollut parhaimmillaan yhdeksäs Vuokatissa 10 kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa 15. joulukuuta 2017.
SM-kilpailuissa Hokkanen on ollut neljäs vapaan hiihtotavan sprintissä Vantaalla 2014 ja Imatralla 2016, viides viiden kilometrin vapaalla Keuruulla 2010 sekä kuudes kymmenen kilometrin vapaan hiihtotavan kilpailussa Jämillä 2015 ja vapaan hiihtotavan sprintissä Vöyrillä 2020. Kangasniemen Kalskeen joukkueessa hän on voittanut viestin SM-kultaa Kontiolahdella 2010 yhdessä Virpi Kuitusen ja Silja Tarvosen kanssa. Kainuun Hiihtoseurassa hän voitti viestin Suomen-mestaruuden 2018 ja 2019.
Estatsolaami
Estatsolaamia määrätään tyypillisesti tilapäiseen unettomuuteen. Se on tehokas lääke joka nopeuttaa uneen pääsyä ja estää myös heräämistä kesken unen.
House of Blues
House of Blues on kolmentoista musiikkiravintolan yhdysvaltalainen ravintolaketju. Ensimmäinen perustivat Isaac Tigrett (Hard Rock Cafe -ravintolaketjun perustajajäsen) ja Dan Aykroyd Yhdysvaltojen Massachusettsin osavaltioon Cambridgen Harvard Square -kadulle.
Teatteri-Traktori
Teatteri-Traktori on loppuvuonna 1996 perustettu teatteri, joka aloitti toimintansa vuonna 1997 kiertämällä traktorilla ja polkupyörillä ympäri maaseutua Pohjois-Karjalassa. Teatteri on tehnyt paljon myös soveltavaa teatteria ja yhteisöteatteria sekä osallistunut moniin yhteiskunnallisiin kehittämisprojekteihin. Perustajajäsenet ovat Tommi P. Pesonen, Anu Kervinen ja Tomi Kervinen. joista Kervinen jatkaa teatterin ohjaajana edelleen.
Sinkkolan kesänäyttämön ja Siihtalan Kulttuuritehtaan talvinäyttämön lisäksi teatteri vie esityksiä kiertueille. Sinkkolan kotieläinpihalla Joensuun Noljakassa, esitetään kesäisin kaiken ikäisille soveltuvaa koko perheen teatteria.
Esityksiä
-- teatteri aloittaa Sinkkolassa
Darwinintinami
Darwinintinami (Nothura darwinii) on viiriäistinamien sukuun kuuluva tinamilaji.
Levinneisyys
Darwinintinameita elää Etelä-Amerikassa Perussa, Boliviassa ja Argentiinassa, ja sen levinneisyysalueen koko on 1 090 000 neliökilometriä. Darwinintinamikannan kokoa ei ole arvioitu, mutta laji on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Takuu
Takuu tarkoittaa taetta tai vakuutta jostakin, jonkin asian takaamista. Joku voi esimerkiksi mennä takuuseen toisen puolesta eli vastata toisen sitoumuksista.
Takuu oikeustieteessä
Takuu on sitoumus, jolla takuun antaja sitoutuu vastaamaan jostain velvoitteesta, joko omasta puolestaan tai toisen henkilön puolesta. Takuu on vapaamuotoinen sopimus, josta ei erikseen säädetä lailla, vaan sitä koskevat yleiset sopimus- ja velvoiteoikeudelliset periaatteet sekä takuusitoumuksessa sovitut ehdot. Takuu on erotettava takauksesta, josta säädetään erikseen takauslaissa.
Takuu kaupankäynnissä
Tyypillinen kaupassa esiintyvä takuu on hyödykkeiden myynnissä myyjän tarjoama vapaaehtoinen kuluttajansuojaa laajentava lupaus. Tyypillisessä tilanteessa taataan esimerkiksi kodinkoneen toimivan moitteetta tietyn ajan.
Oikeuskäytännössä takuun katsotaan kääntävän todistustaakan asiakkaan vastuusta myyjälle, jos myyty tuote vahingoittuu takuun aikana. Takuulla ei voi rajoittaa kuluttajan lakisääteisiä oikeuksia.
Takuu eroaa tuotevakuutuksesta siten, että takuu on esinettä ostettaessa maksuton eikä aiheuta käytettäessä kuluja.
Maastohiihto talviolympialaisissa 2018 – miesten parisprintti
Maastohiihdon miesten parisprinttikilpailu talviolympialaisissa 2018 järjestettiin 21. helmikuuta 2018 Alpensian maastohiihtokeskuksessa Pyeongchangissa, Etelä-Koreassa.
Loppukilpailu
Loppukilpailu alkoi kello 19.30.
Elävänä omissa hautajaisissa
Elävänä omissa hautajaisissa on Arto Paasilinnan viimeiseksi jäänyt ja julkaisujärjestyksessään 36. romaani. Sen julkaisi WSOY vuonna 2009. Kirja kertoo Arttu-pojasta, joka alkaa suunnittelemaan omia hautajaisiaan nähtyään todella huonosti järjestetyt hautajaiset.
Luhalahden kirkko
Kirkon alttaritaulu Jeesus Hyvä Paimen on vuodelta 1959 ja sen on maalannut Ilmari Heinonen.
Kirkossa ei ole kellotapulia, mutta kuitenkin kirkonkello, jota soitetaan vanhaan tapaan.
Politehnitšeskajan metroasema
Politehnitšeskaja on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 31. joulukuuta 1975.
Kimmo Saares
Kimmo Saares (s. 27. tammikuuta 1961) on suomalainen pappi ja toimittaja. Hän on valmistunut teologian maisteriksi vuonna 1992.
Saares toimittaa ja juontaa Yle TV1 -kanavan esittämää Aamusydämellä-keskusteluohjelmaa yhdessä Hilla Blombergin kanssa. Saares on tehnyt Yleisradiolle myös muita televisio- ja radio-ohjelmia, kuten Kirkko näinä päivinä ja Tänään iltapäivällä, sekä työskennellyt tuottaja-toimittajana Kotimaa-yhtiöissä. Papiksi Saares vihittiin vuonna 1994. Tässä ammatissa hän on keskittynyt paljolti diakoniatyöhön. Vuodesta 2011 Saares on työskennellyt Korson seurakunnassa virkaa tekevänä kirkkoherrana.
Saares asuu Helsingissä. Hän harrastaa urheilua ja puutarhanhoitoa.
Tienumerointi Ahvenanmaalla
Suomen itsehallinnollisella Ahvenanmaan maakunnalla on myös oma päätieverkkonsa, jossa tiet on numeroitu osin päällekkäin Manner-Suomen kanssa. Ahvenanmaalla päätiestö on maakuntahallituksen vastuulla.
Tienumerointi koskee ainoastaan Ahvenanmaan pääsaarta ja siihen siltayhteydessä olevia saaria, joten ulkosaarilla olevia teitä ei numeroida näkyviin.
Päätiet
Ahvenanmaan tieverkon rungon muodostavat päätiet, jotka on numeroitu numeroin 1–4. Nämä tiet on monessa suhteessa rinnastettavissa Suomen valtateihin: ne merkitään samalla tavalla valkoisella numerolla punaiselle pohjalle, ja ne lähtevät säteittäin Maarianhaminasta (päätie 4 tosin vasta Godbystä).
Muut tiet
Päätieverkostoa täydentävät myös Suomen maanteihin rinnastettavissa olevat tiet 10, 20, 30, 40 ja 50. Ne merkitään samalla tavalla kuin Manner-Suomen nykyiset yhdystiet eli valkoisella numerolla siniselle pohjalle.
background-color:#0072C6; color: #ffffff; -webkit-border-radius: 4px; -moz-border-radiust: 4px; padding-left:1ex; padding-right:1ex; border:1px solid #ddd; font-weight: bold; font-size:95%; "> Maarianhamina (Västra Utfarten) background-color:#0072C6; color: #ffffff; -webkit-border-radius: 4px;  -moz-border-radiust: 4px;   padding-left:1ex;  padding-right:1ex;  border:1px solid #ddd;  font-weight: bold; font-size:95%; "> Maarianhamina (Österleden) background-color:#0072C6; color: #ffffff; -webkit-border-radius: 4px; -moz-border-radiust: 4px; padding-left:1ex; padding-right:1ex; border:1px solid #ddd; font-weight: bold; font-size:95%; "> Maarianhamina – Järsö (Västra Ytternäsvägen) background-color:#0072C6; color: #ffffff; -webkit-border-radius: 4px;  -moz-border-radiust: 4px;   padding-left:1ex;  padding-right:1ex;  border:1px solid #ddd;  font-weight: bold; font-size:95%; "> Jomala – Hammarland (Emkarbyvägen) background-color:#0072C6; color: #ffffff; -webkit-border-radius: 4px; -moz-border-radiust: 4px; padding-left:1ex; padding-right:1ex; border:1px solid #ddd; font-weight: bold; font-size:95%; "> Saltvik (Kvarnbovägen + Saltviksvägen)
Merkitsemättömät tiet
Loput yleiset tiet on numeroitu kolminumeroisin luvuin. Niitä ei merkitä tien varsille.
Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013
'''Jääkiekon 3. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2013''' pelattiin huhtikuussa 2013, pelipaikkana oli Kapkaupunki, Etelä-Afrikassa ja turnauksen voitti isäntamaa Etelä-Afrikka.
Turnaus
Turnauksen voittaja nousee 2. divisioonan B-lohkoon 2014. Ottelut Otteluiden alkamisajat ovat Etelä-Afrikan aikoja. (UTC+2)
Ericsson
Telefonaktiebolaget L M Ericsson (eli Ericsson) on ruotsalainen informaatio- ja viestintäteknologioiden ja -palvelujen toimittaja.
Historia
Yrityksen perusti Lars Magnus Ericsson (1846–1926) käsivälitteisten lankapuhelinten aikakautena vuonna 1876 ja ensimmäisen puhelimensa Ericsson valmisti vuonna 1878. Muiden ruotsalaisten suuryhtiöiden tapaan viennillä oli tärkeä merkitys myös Ericssonille, joka aloitti jo aikaisessa vaiheessa liiketoiminnan Venäjällä perustamalla tehtaan Pietariin vuonna 1897. Muutamaa vuotta myöhemmin Ericsson aloitti myös Yhdysvalloissa perustamalla ensimmäisen tehtaansa maahan vuonna 1904.
Lars Magnus Ericsson jättäytyi pois yhtiön toiminnasta vuonna 1905. Ensimmäiseen kriisiinsä Ericsson ajautui Venäjän vallankumouksen myötä 1917, kun kommunistit ottivat haltuunsa yhtiön toiminnan Venäjällä. Seurauksena Ericsson ajautui maksukyvyttömyyteen, mutta pääsi myöhemmin taas jaloilleen.
Seuraava kriisi oli kuitenkin jo ovella, kun liikemies Ivar Kreugerin yhtiöstä tuli Ericssonin suurin omistaja vuonna 1930. Kreuger ajautui pian tämän jälkeen konkurssiin ja teki itsemurhan 1932, minkä jälkeen Ericsson oli jälleen vaikeuksissa. Pelastajiksi tulivat yhdysvaltalainen ITT, Svenska Handelsbanken ja Wallenbergit, jotka ottivat yhtiön haltuunsa.
Vuonna 1981 Saudi-Arabia otti käyttöönsä Ericssonin toimittaman järjestelmän ollen maailman ensimmäinen maa, jolla oli toimiva matkapuhelinverkko.
Matkapuhelinten valmistus siirrettiin vuonna 2001 perustetulle Sony Ericsson Mobile Communications -yhteisyritykselle. Sony osti koko yhteisyrityksen osakekannan ja nimesi yrityksen Sony Mobile Communications Inc:ksi 2012.
Ericssonin juuret Suomessa juontavat emoyhtiön perustamisvuoteen 1876, jolloin puhelin keksittiin. Samana vuonna Daniel Johannes Wadén perusti teleyrityksen Helsinkiin luoden perustan Ericssonin toiminnalle Suomessa. Ericssonin perustaja Lars Magnus Ericsson osti Wadénin yrityksen vuonna 1918, ja virallisesti Oy L M Ericsson Ab rekisteröitiin joulukuussa 1918.
Christian Ehrhoff
Christian Ehrhoff (s. 6. heinäkuuta 1982 Moers, Länsi-Saksa) on saksalainen jääkiekkoilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän pelaa Saksan DEL2-liigassa, Krefeld Pinguinen joukkueessa. Ehrhoff on pelannut NHL:n runkosarjassa lähes 800 ottelua.
Tomi Kervinen
Tomi Kervinen (s. 1975 Outokumpu) on teatterintekijä, opettaja ja sosiaalikasvattaja. Hän toimii aktiivisesti ohjaajana Teatteri-Traktorissa ja on yksi teatterin perustajajäsenistä. Kervinen on erikoistunut luoviin ja soveltaviin menetelmiin sosiaalipedagogisessa ja taiteellisessa kehyksessä.
Hän on naimisissa yhteisökehittäjä ja tuottaja Kaisa Kervisen kanssa. Heillä on neljä lasta.
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005
Liechtensteinin maapäivävaalit 2005 järjestettiin 13. maaliskuuta 2005. Maapäiville valittiin 25 edustajaa. Molemmat pääpuolueet, Isänmaallinen liitto (VU) ja Edistyksellinen kansanpuolue (FBP) menettivät yhden paikan ja pienpuolue Vapaa lista (FL) peräti kolminkertaisti edustajamääränsä saaden kaksi lisäpaikkaa. Tästä huolimatta pääministerinä jatkoi FBP:n Otmar Hasler. Äänestysprosentti oli liechtensteinilaiseen tapaan melko korkea, 86,5 %. Ääniä annettiin yhteensä 15 070, joista kirjeellisesti annettiin 49 % eli 7 379. Hylättyjä ääniä oli 315. Yhteensä äänioikeutettuja oli 17 428. Äänikuninkaaksi nousi Alois Beck (FBP) 4 424 äänellä.
Carl Abrahamsson
Karl Gustaf Emanuel "Calle Aber" Abrahamsson (1. toukokuuta 1896 Södertälje – 25. joulukuuta 1948 Södertälje) oli ruotsalainen jääkiekkoilija, jääpalloilija ja olympiamitalisti. Hän pelasi puolustajana.
Abrahamsson aloitti urheilu-uransa jääpalloilijana ja kilpaili kesällä yleisurheilussa, jossa hän pääsi moniottelijana kansainväliselle tasolle asti. Hän aloitti jääkiekon vasta vanhemmalla iällä ja pelasi Södertälje SK:ssa koko seurauransa vuosina 1924–1934. Abrahamsson voitti seuran riveissä Ruotsin-mestaruuden vuosina 1925 ja 1931. Hän oli voittamassa hopeaa vuoden 1928 olympialaisista, joissa hän pelasi neljä ottelua. Abrahamsson oli maajoukkueen mukana myös MM-kisoissa 1931 sekä vuoden 1932 EM-kilpailuissa, joissa Ruotsi sai kultaa.
Myös Carlin veli Erik oli urheilija; hän menestyi yleisurheilussa.
Belgian Grand Prix 2014
Belgian Grand Prix 2014 (virallisesti 2014 Formula 1 Shell Belgian Grand Prix) oli Formula 1 -kauden 2014 12. osakilpailu, joka ajettiin 24. elokuuta Circuit de Spa-Francorchamps'n moottoriradalla Belgiassa. Kilpailu oli samalla historian 70. Belgian Grand Prix.
Ennakkotunnelmia
Ennen viikonlopun alkua Caterham -talli vahvisti kolminkertaisen Le Mansin 24 tunnin ajon voittajan André Lottererin tekevän F1-debyyttinsä korvaten tallissa Kamui Kobayashin. Torstaina Marussia -talli tiedotti Alexander Rossin korvaavan Max Chiltonin, kun Marussialla oli kiistaa rahasta.
Vapaat harjoitukset
Perjantain ensimmäisissa vapaissa harjoituksissa nopeinta vauhti piti yllä Mercedeksen Nico Rosberg ajalla 1.51,577. Harjoitusten jälkeen Marussia ilmoitti että Max Chiltonin rahoitus oli kunnossa ja Chilton pääsi rattiin toisista harjoituksista eteenpäin.
Perjantain toisissa vapaissa harjoituksissa nopein oli Mercedeksen Lewis Hamilton ajalla 1.49,189. Ferrarin Kimi Räikkönen kärsi ongelmista autonsa moottorin pätkimisen kanssa. Red Bullin Sebastian Vettel jäi ilman aikaa kun hänen autoonsa vaihdettiin moottori. Lotuksen Pastor Maldonado romutti autonsa heti harjoitusten alussa, kun hän menetti autonsa hallinnan radan yhdeksännen mutkan ulostulossa ajauduttua hieman radan ulkopuolelle pyörähtämällä keula edellä päin reuna-aitaa.
Lauantain kolmansissa harjoituksissa nopein oli Williamsin Valtteri Bottas ajalla 1.49,465. Harjoitukset aloitettiin sateen jäljiltä kostealla radalla, mutta loppua kohden rata kuivui sen verran, että kuljettajat vaihtoivat kuivan kelin renkaisiin.
Kilpailu
Red Bullin voitettua valmistajan palkinnon otti palkintokorokkeella vastaan Adrian Newey. Kuljettajien haastattelut palkintokorokkeella suoritti Eddie Jordan.
Ingvar Ambjørnsen
Ingvar Ambjørnsen (s. 20. toukokuuta 1956 Tønsberg Vestfold, Norja ) on norjalainen kirjailija, jolta on suomennettu useita teoksia. Hän on kirjoittanut yhteiskunnallisista aiheista sekä rikos- ja jännitysromaaneja, joita hän on kirjoittanut myös nuorille.
Ensimmäiset tekstinsä Ambjørnsen julkaisi vastakulttuurilehti Trollskriftissä. Hänen esikoisteoksensa 23-salen ilmestyi 1981, ja se on dokumenttiromaani psykiatrisesta hoitolaitoksesta, jonka hän kirjoitti ollessaan siviilipalveluksessa. Kirjallisen uransa alussa Ambjørnsen käsitteli hippiunelman yhteentörmäystä norjalaisen yhteiskunnan kanssa. Läpimurtoromaani oli Hvite niggere (1986). Hänen proosansa tunnusmerkkejä ovat musta huumori ja osuva henkilö- ja ympäristökuvaus. Tuotteliaan Ambjørnsenin tuotantoon kuuluu muiden rikos- ja jännitysromaanien ohella suuren suosion saanut nuorille suunnattu Pella ja proffa -sarja, joista osasta on tehty elokuva.
Menestyksekkäitä ovat Elling-sarjan kirjat. Lisäksi hän on kirjoittanut lastenkirjoja ja esseekokoelmia.
Ambjørnsen lopetti 2010 romaanien kirjoittamisen. Hän julkaisi 2014 teoksen ''Farvel til romanen. 24 timer i grenseland'', jossa hän kertoo päätöksestään ja romaanien kirjoittamisen taustoista.
Ambjørnsen vietti lapsuutensa Larvikissa, jonka kunniakansalainen hän on. Ambjørnsenin puoliso on saksalainen kääntäjä Gabriele Maria Haefs, ja he asuvat Hampurissa.
David Boykett
David Herbert Boykett (19. elokuuta 1934 – 10. helmikuuta 2016) oli australialainen soutaja. Hän kilpaili miesten kahdeksikossa Melbournen kesäolympialaisissa 1956 saavuttaen pronssia. Hän kilpaili myös Tokion kesäolympialaisissa 1964 sijoittuen joukkueineen kahdeksikossa kahdeksanneksi.
Boykett kuoli syöpää sairastettuaan 81-vuotiaana 10. helmikuuta 2016.
Käsky palata järjestykseen
Käsky palata järjestykseen oli kokouksen puheenjohtajalle lainsäädännön nojalla suotu kurinpitokeino, jota hän saattoi käyttää valvoessaan järjestystä ja pyrkiessään estämään sananvapauden väärinkäyttämistä. Vuonna 1907 säädetty laki yleisistä kokouksista määritteli, ettei yleisenä kokouksena pidetty sellaista kokoontumista, johon oli sallittu vain sellaisten henkilöiden osallistua, jotka oli kutsuttu henkilökohtaisesti tai kuuluivat yhdistykseen, jonka kaikki jäsenet olivat saaneet kutsun. Laki määräsi puheenjohtajan ylläpitämään yleisessä kokouksessa järjestystä ja kieltämään sellaisen puheen pitämisen tai päätöksen tekemisen, joka sisältää ilmeisen rangaistavan teon tai kehotuksen sellaiseen tekoon. Lain yleisistä kokouksista kumosi kokoontumislaki, joka tuli voimaan 1999.
Vuoden 1906 valtiopäiväjärjestys määräsi, että kansanedustajan tuli esiintyä vakaasti ja arvokkaasti eduskunnan täysi-istunnossa. Kenenkään ei tullut käyttää loukkaavia, pilkallisia tai muuten sopimattomia sanoja hallituksesta tai henkilöistä. Jos joku tätä vastaan rikkoi, tuli puhemiehen kutsua hänet järjestykseen. Jos puhuja ei siitä muuttanut ilmaisuaan sopivaksi, tuli puhemiehen kieltää edustajaa puhumasta. Eduskunnalla oli valta tutkia, tuliko järjestystä rikkoneen edustajan saada puhemieheltä nuhteet tai varoituksen tai määräaikainen kielto osallistumisesta eduskunnan istuntoihin tai oliko edustaja pantava syytteeseen tuomioistuimessa vai annetaanko asian raueta.
Samat määräykset sisältyivät vuoden 1928 valtiopäiväjärjestykseen. Sen kumosi vuonna 2000 voimaan tullut nykyinen perustuslaki. Siinä ei enää käytetä sanoja järjestykseen palaaminen, vaan puhemies voi huomauttaa edustajaa sopimattomasta puheesta tai kieltää tätä jatkamasta puhettaan. Eduskunta voi langettaa varoituksen toistuvasti järjestystä rikkoneelle edustajalle tai estää enintään kahdeksi viikoksi hänen osallistumisensa eduskunnan istuntoihin.
Theodor Bruun
Thoeodor Bruun oli haminalaisen Bruunin kauppiassuvun neljättä sukupolvea. Hänen isänsä oli kauppaneuvos Anthon Bruun ja äitinsä Jacobina Catharina Stewen. Bruun valmistui ylioppilaaksi Pietarissa 1839 ja opiskeli sen jälkeen yliopistossa oikeustieteitä. Hän valmistui lakitieteen kandidaatiksi ja toimi vuosina 1844–1859 keisarin kansliassa eriasteisissa viroissa. Vuonna 1872 hänet ylennettiin kanslian toisen osaston päällikön apulaiseksi, jota virkaa hän hoiti vuoteen 1881 saakka. Vuonna 1881 Bruun nimitettiin Aleksanteri III:n valtaannousun myötä Suomen ministerivaltiosihteeriksi ja Keisarillisen Aleksanterin-Yliopiston vt. kansleriksi.
Bruun nautti venäläisessä virkakunnassa huomattavaa arvostusta, mutta hän ei ilmeisesti koskaan täysin sisäistänyt Suomen valtio-oikeudellista asemaa. Venäläisestä ajattelutavastaan huolimatta Bruun nosti esiin tarpeen Suomen perustuslakien kodifikaatiosta. Valtiollisten virkatoimiensa ohella Bruun osallistui aatelissäädyn edustajana valtiopäiville 1863–1864 ja 1877–1878.
Ministerivaltiosihteerinä Bruun päätyi tasapainoilemaan Suomen ja Venäjän intressien välillä. Hänen vallitseviin tosiasioihin mukautuva reaalipoliittinen linjansa herätti kuitenkin epäluuloja ja tyytymättömyyttä sekä suomalaisten että venäläisten keskuudessa. Häntä pidettiin Suomessa venäläismielisenä.
Bruun sai todellisen valtioneuvoksen arvon vuonna 1860 ja hänet aateloitiin vuonna 1863. Salaneuvos hänestä tuli vuonna 1868. Vuonna 1883 hän sai vapaaherran arvon ja vuonna 1885 todellisen salaneuvoksen arvon. Bruunin hautamuistomerkki on Haminan Hietakylän hautausmaan eteläosassa.
Theodor Bruunin ja Maria von Fockin poika oli isänsä kaima, virka- ja valtiopäivämies Theodor Bruun.
Keuruun reitti
thumb|250px|Vilppulankoski heinäkuussa 2009. Keuruun reitti on itäisin Kokemäenjoen vesistön pohjoisen vesialueen kolmesta järvireitistä. Reitti saa alkunsa Multian ja Saarijärven kuntien alueella sijaitsevista latvajärvistä. Reitin suurimpia järviä ovat Keurusselkä ja Ukonselkä Keuruun ja Mänttä-Vilppulan (Kolhon kylän) kaupunkien alueella ja Kuorevesi Mänttä-Vilppulan ja Jämsän, aiemmin myös Kuoreveden kunnan alueella. Reitin vedet laskevat Vilppulankosken kautta Paloselkään.
Adrian Monger
Adrian Calero Monger (6. joulukuuta 1932 – 10. heinäkuuta 2016 Perth) oli australialainen soutaja. Hän kilpaili miesten kahdeksikossa Melbournen kesäolympialaisissa 1956 saavuttaen pronssia.
Monger kuoli 83-vuotiaana Perthissä 10. heinäkuuta 2016. Hän oli sairastanut pitkään syöpää.
Erik Abrahamsson
Erik Adolf Efraim Abrahamsson (28. tammikuuta 1898 Södertälje – 19. toukokuuta 1965 Södertälje) oli ruotsalainen yleisurheilija, jääpalloilija, jääkiekkoilija ja olympiamitalisti. Hänen seuransa oli Södertälje SK.
Abrahamsson pelasi Södertäljen jääpallojoukkueessa jo vuonna 1914 ja meni myöhemmin seuran jääkiekkojoukkueeseen, jossa voitti maansa mestaruuden vuonna 1925. Hän myös voitti hyökkääjänä jääkiekon Euroopan-mestaruuden vuonna 1921. Abrahamsson kilpaili yleisurheilussa Antwerpenin olympialaisissa 1920, joissa hän sai pituushypyssä pronssia tuloksellaan 708 cm. Hän hyppäsi ennätyksekseen 712 senttiä vuonna 1923 ja voitti lajissa maansa mestaruuden kolmesti vuosina 1921–1923.
Myös Erikin veli Carl oli urheilija.
Boheemi elää
Boheemi elää on näyttelijä Matti Pellonpäästä kertova dokumenttielokuva. Sen ohjasi Janne Kuusi ja sen maailman ensi-ilta pidettiin Helsingissä 26. tammikuuta 2011.
Siinä kuullaan ystävien ja työtovereiden tarinoita Pellonpäästä ja esitetään runsaasti näytteitä Pellonpään elokuvista ja tv-ohjelmista.
Dokumentti esitettiin myös Tampereen elokuvajuhlilla, Viitasaaren Elokuvaviikoilla, Sodankylän elokuvajuhlilla, Tuusulan Taiteiden Yössä, Rauman Blue Sea -filmifestivaaleilla, Nurmeksen elokuvajuhlilla ja Saarijärven elokuvaviikoilla sekä isossa kansainvälisessä kulttuuritapahtumassa New Yorkin MoMassa.
Elokuva palkittiin vuonna 2011 Prix Italian musiikki- ja taidedokumenttien sarjassa.
Elokuvan soundtrack-albumi Bohemian Eyes – Boheemi elää julkaistiin 28. maaliskuuta 2011, jolloin Pellonpään syntymästä tuli kuluneeksi 60 vuotta.
Vare
Vare voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Graždanski prospektin metroasema
Graždanski prospekt on yksi Pietarin metron asemista. Se avattiin 29. joulukuuta 1978.
Peräsiimaiset
Peräsiimaiset (Opisthokonta) on suuri aitotumaisryhmä, johon kuuluvat eläimet ja sienet sekä useita yksisoluisia alkueliöitä. Sekä geneettiset että rakenteelliset tutkimukset osoittavat Opisthokonta-ryhmän olevan monofyleettinen.
Historia
Eläinten ja sienten välisen sukulaissuhteen osoitti ensimmäisenä Thomas Cavalier-Smith vuonna 1987; hän kutsui ryhmää nimellä Opisthokonta. Myöhemmin 1990-luvulla tutkimukset vahvistivat sukulaisuussuhteen.
Muinaistie
Muinaistie on maantie, tie tai entinen tie, jolla on ollut historiallista merkitystä. Suomen todennäköisesti vanhin tie on Hämeen Härkätie, joka rakennettiin rautakauden lopulla ja jolla oli suurta merkitystä kaupankäynnille rautakaudella ja keskiajalla. Historiallista merkitystä on myös Pohjanmaan rantatiellä, joka rakennettiin enimmiltä osiltaan 1600-luvulla. Sitä käytettiin postitienä Ruotsin ja Tanskan välisen sodan aikana ja sillä oli muutenkin merkitystä Ruotsin kuninkaille 1600-luvulla.
Kansainvälisen kaupankäynnin kannalta erittäin merkittävä oli aikoinaan Silkkitie, joka ulottui Kiinasta Eurooppaan saakka. Tuon reitin varrelta löytyy monia kohteita, jotka ovat kulttuurihistoriallisesti erittäin merkittäviä.
Burgundinpata
pienoiskuva|Burgundinpataa ja perunoita. pienoiskuva|Burgundinpataa ja perunamuusia. Burgundinpata on Burgundista Ranskasta kotoisin oleva perinteinen lihaisa punaviinipohjainen pataruoka. Se valmistetaan naudanlihasta, joka laitetaan pataan pienien sipuleiden, porkkanan, pekonin ja herkkusienien kanssa ja haudutetaan pitkään. Sitä on valmistettu Burgundissa jo keskiajalla.
Historia
Burgundinpata on saanut alkunsa jo keskiajalla, jolloin talonpojat söivät sitä, koska se oli halpaa ja täyttävää. Siihen pystyttiin käyttämään myös huonompia ja kovempia ruhon osia, koska ne pehmenivät pitkässä haudutuksessa. Ensimmäisen reseptin kirjasi tunnettu kokki Auguste Escoffier vasta vuonna 1903. Siitä on kehitetty erilaisia muunnelmia, joissa ainekset ovat samanlaisia, mutta niitä käsitellään eri tavoilla. Esimerkiksi liha ruskistetaan ennen pataan laittoa tai sipulit kuullotetaan.
Aineet
Burgundinpata valmistetaan naudanlihasta, jotka laitetaan pataan pienien sipuleiden, porkkanan, pekonin ja herkkusienien kanssa. Ne maustetaan timjamilla, laakerinlehdillä, valkosipulilla, suolalla ja mustapippurilla. Pataan laitetut aineet peitetään punaviinistä ja vedestä tehdyllä liemellä, johon joskus laitetaan suurustetta sekaan. Ruuan kysentämisaika on pitkä 1,5–2,5 tuntia ja joskus pidempikin.
ADSL
ADSL on verkkokytkintekniikka, jolla on mahdollista siirtää jopa 8 Mb/s tavallista puhelinlinjaa käyttäen. Tekniikan viimeisin versio, ADSL2+, mahdollistaa jopa 24 Mb/s nopeuden yhdessä puhelinparissa. ADSL:n nopeus perustuu korkeiden taajuuksien käyttöön. Tavallinen modeemi käyttää taajuuskaistaa 300–3 400 hertsin alueella, ADSL taas 23 000–1 100 000 hertsin taajuusalueella.
ADSL:n ominaispiirre on tiedonsiirron epäsymmetrisyys: sen tiedonsiirtonopeus on erilainen laskevaan suuntaan (8 Mb/s) ja nousevaan suuntaan (800 kb/s). Se sopiikin hyvin tyypilliseen Internetin kotikäyttöön, jossa pääpaino on sisällön siirtäminen verkosta kotiin.
Vuonna 2001 julkaistiin ASDL:n seuraajaksi VDSL (Very high-speed digital subscriber line, 55/3 Mbit/s) ja vuonna 2006 VDSL2. VDSL2 käyttää jopa 30 MHz taajuuksia mahdollistaen 200/100 Mbit/s tiedonsiirron puhelikaapelissa. Suurin nopeus on saavutettavissa jopa 300 metrin kaapeleilla. Tämä päivitettiin 2015 VDSL2-Vplus-versioksi (300/100 Mbit/s).
ADSL:n historia
DSL:ää alettiin kehittää 1980-luvun puolivälissä, kun AT&T halusi parantaa keskusten välisten T1-yhteyksien suorituskykyä. T1-yhteydet vaativat kaksi parikaapelia, yksi kumpaankin suuntaan. Niiden piti olla eri kaapelinipuista, etteivät ne häiritsisi toisiaan. Linjan asentajien piti varmistua siitä, että valitut parit olivat riittävän häiriöttömiä ja niiden jatkokset hyvin tehtyjä. Pidemmillä yhteyksillä tarvittiin lisäksi toistimia.
Digitaalisella signaalinkäsittelyllä pystyttiin parantamaan tiedonsiirron häiriönsietokykyä ja vähentämään siirrosta muille linjoille aiheutuvia häiriöitä. Tähän on käytettävissä erilaisia menetelmiä, tärkeimpinä CAP-, QAM- ja DMT-modulointitekniikat. DMT käyttää tiedonsiirtoon useita eri kantataajuuksia. Jos jokin taajuus välittyy heikosti tai on kovin häiriöinen, sillä välitettävien bittien määrää voidaan vähentää tai se voidaan kokonaan jättää käyttämättä. Häiriönsietokyky tarkoittaa myös sitä, että tiedon lähettäminen ei häiritse vastaanottoa ja yhtä kierrettyä parikaapelia voidaan käyttää sekä lähetykseen että vastaanottoon (ns. full-duplex -tila). Tärkeä ominaisuus on myös asentamisen automatisointi: ADSL pystyy automaattisesti kompensoimaan linjalla esiintyviä häiriöitä ja virheitä.
Puhelinlinjoja ei ole alun perin suunniteltu ADSL:n tarvitsemien korkeataajuisten signaalien välittämiseen. Tästä syystä ADSL toimii täydellä kapasiteetillaan vain suhteellisen lyhyillä puhelinlinjoilla. Pidemmillä etäisyyksillä korkeammat taajuudet heikentyvät niin paljon ettei niitä voi käyttää enää tiedonsiirtoon. DMT:n täysi 8 Mb/s kapasiteetti toimii vain alle 2 700 metrin puhelinlinjoilla, 2 Mb/s nopeudella se toimii noin 4 800 metriin saakka.
ANSI julkaisi ensimmäisen DMT:tä käyttävän ADSL-järjestelmän standardin T1.413 vuonna 1998. ITU:n vastaava standardi G.992.1 valmistui vuonna 1999. Se eroaa T1.413:sta yhteydenmuodostuksen osalta, itse DMT on samanlainen molemmissa standardeissa.
ADSL2+
Uusin ADSL-tekniikka, ADSL2+, on kuvattu vuonna 2005 julkaistussa standardissa ITU G.992.5. ADSL2+:n teoreettinen siirtonopeus laskevaan suuntaan on 24 Mb/s ja nousevaan suuntaan 1,4 Mb/s, joskin Annex M -laajennuksella teoreettinen lähetysnopeus nousee 3 Mb/s tasolle. Se kykenee myös käyttämään 2,2 MHz:n kaistanleveyttä siirtotiellä aiempien tekniikoiden 1,1 MHz:n sijaan.
ADSL-laitteet
ADSL-yhteys on epäsymmetrinen eli tietovirran nopeus riippuu kulkusuunnasta. Samoin tilaajajohdon eri päiden laitteet ovat erilaisia. Tilaajan päässä on ADSL-verkkokytkin eli ATU-R ja keskuksessa on DSL-keskitin eli ATU-C. DSL-keskitin erottaa tietoliikenteen puheliikenteestä ja lähettää sen edelleen tietoverkkoon. Näiden kytkinten välissä on lisäksi myös vahvistusasemia tai verkkokytkimiä, jotka korjaavat ja uudelleenlähettävät saatuja tietoja. Näin ollen saadaan vahva yhteys pitkienkin matkojen välillä, eikä tietoa katoa välissä.
ADSL:n toiminta
Nykyiset ADSL-tekniikat käyttävät modulaationa DMT:tä, OFDM:n kantataajuista muunnelmaa. ADSL- ja ADSL2-tekniikoissa laskevaan suuntaan käytössä oleva 1,1 MHz:n taajuusalue on jaettu 255 kanavaan. Kunkin kanavan häiriönsietokykyä ja tiedonsiirtonopeutta voidaan säätää erikseen. Nousevaan suuntaan käytetään taajuusaluetta 23–138 kHz, joka on jaettu 32 kanavaan. ADSL2+:n laskevan suunnan taajuusalue on 2,2 MHz ja kanavien lukumäärä 512.
Tiedonsiirto ADSL:ssä perustuu kehyksiin. Kehyksessä on yksi tavu jokaista kanavaa kohden, alasuuntaan kehyksen koko on 255 tavua. ADSL:n kehys moduloidaan yhtenä symbolina DMT:tä käyttäen. Jokaisella kanavalla siirrettävät bitit moduloidaan käyttäen QAM-menetelmää: yhdessä siirrettävien bittien jokaista eri arvoa vastaa erilainen signaalin vaihekulmaa ja voimakkuutta kuvaava kompleksiluku. Kunkin kanavan voimakkuus säädetään sopivaksi, ja digitaalinen signaaliprosessori muuntaa diskreetillä Fourier-käänteismuunnoksella (IDFT) kunkin kanavan vaihetta ja voimakkuutta vastaavat taajuustason kompleksiluvut aikatason digitaaliseksi näytteiksi.
ADSL-tekniikassa kunkin symbolin kesto on 232 mikrosekuntia, kahden symbolin välillä on lisäksi 14,5 mikrosekunnin suojaväli. Alasuuntaan yksi symboli vastaa siis 512 + 32 = 544 D/A-muuntimelle syötettävää lukua. 17 millisekunnin aikana siirrettävät 69 kehystä muodostavat yhden superkehyksen. Yksi kehyksistä käytetään synkronointiin, 68 kehyksen aikana voidaan siirtää tietoa. D/A-muunnin toimii 544•69/17 ms = 2,208 MHz taajuudella. Kunkin kanavan kapasiteetti on 68•8 b / 17 ms = 32 000b/s.
Vuohenpolvet
Vuohenpolvet (Paronychia) on kohokkikasvien (Caryophyllaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu ainakin noin 70 lajia, joiden lisäksi sukuun on kuvattu noin 130 muutakin lajia, mutta näiden taksonominen asema on toistaiseksi epäselvä.
ADSL
ADSL:n toiminta
Nousevaan suuntaan käytössä on 31 kanavaa, kussakin kehyksessä on 64 näytettä ja suojavälissä 4, ja A/D sekä D/A-muuntimet toimivat 276 kilohertsin (68•69/17 ms) taajuudella. Pilottikanavaa ei tarvita, mutta yhtä kanavaa käytetään ohjaustiedon siirtoon.
Virheenkorjaus
Toimiakseen myös häiriöisen linjan yli mahdollisimman suurella nopeudella, ADSL tukee Reed–Solomon virheenkorjauskoodia. Tällöin osa kanavista varataan virheenkorjaustiedon siirtoa varten. Lyhytkestoisten häiriöiden varalta yhteen Reed–Solomon-lohkoon kuuluvaa dataa voidaan lähettää usean kehyksen aikana. Lisäksi QAM-moduloinnissa voidaan käyttää Trellis-koodausta: käänteisessä Fourier-muunnoksessa käytettävät kompleksiluvut valitaan niin, että niiden tunnistaminen on mahdollisimman helppo häiriöistä huolimatta. Yhdessä Reed–Solomon-virheenkorjaus ja Trellis-koodaus parantavat ADSL:n häiriönsietokykyä 5,5 desibeliä ja parantavat sen suorituskykyä noin 10 %.
Aiheesta muualla
Digital Subscriber Line
Aurinkokeskeinen kiertorata
Ensimmäinen keinotekoinen aurinkokeskeiselle radalle laukaistu esine oli vuonna 1959 laukaistu Luna 1 -luotain. Kuuhun törmäytettäväksi suunniteltu luotain väisti suunnitellun törmäyksensä väärin ajoitetun rakettivaiheen polton seurauksena. Heliosentrisiä ratoja on käytetty myös avaruusromun, kuten käytettyjä rakettivaiheiden hautakiertoratoina.
Mnemesis
Mnemesis on tanskalaisen industrial metal -yhtye Mnemicin järjestyksessään viides studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 2012 levymerkillä Nuclear Blast.
Matthias Jacob
Matthias Jacob (s. 2. huhtikuuta 1960 Ohrdruf, Thüringen, DDR) on saksalainen ampumahiihtäjä, joka aktiiviurallaan edusti DDR:ää ja seuratasolla ASK Vorwärts Oberhofia. Hänen puolisonsa on maastohiihtäjä Carola Anding.
Jacob saavutti Sarajevon olympialaisissa 1984 pronssia 10 kilometrin kilpailussa ja kuului neljänneksi sijoittuneeseen DDR:n viestijoukkueeseen. Calgaryssa 1988 hän oli 20 kilometrillä yhdeksäs ja DDR viestissä viides.
Jacob voitti DDR:n viestijoukkueessa maailmanmestaruuden Lahdessa 1981, Minskissä 1982 ja Lake Placidissa 1987 sekä sai hopeaa Anterselvassa 1983, Ruhpoldingissa 1985 ja Oslossa 1986. Sprinttikilpailussa eli 10 kilometrillä hän sai MM-hopeaa 1987, oli viides 1981 sekä seitsemäs 1985 ja 1986. Normaalimatkalla eli 20 kilometrillä hän oli neljäs 1982 ja 1986, seitsemäs 1981 ja kahdeksas 1983.
Tau
Tau (isona kirjaimena Τ, pienenä τ,, ) on kreikkalaisen kirjaimiston 19. kirjain. Sen äännearvo on sekä muinaiskreikassa että nykykreikassa. Kreikkalaisissa numeroissa taun lukuarvo on 300.
Latinalaisessa kirjaimistossa tauta vastaa kirjain T|T/t ja kyrillisessä kirjaimistossa kirjain Т|Т/т. Suomen kieleen tau translitteroidaan sekä muinaiskreikasta että nykykreikasta t.
Muoto ja sen historia
Tau on kehittynyt foinikialaisen kirjaimiston kirjaimesta 15px (tav). Tauta käytettiin kaikissa paikallisissa kreikkalaisissa kirjaimistoissa, ja sen muoto oli niissä kaikissa poikkeuksellisen yhtenevä, koostuen pystyviivasta ja sen päällä olleesta poikkiviivasta. Myös latinalaisen kirjaimiston T-kirjain kehittyi tästä muodosta.
Epigrafisissa lähteissä tausta esiintyy muun muassa seuraavanlaisia variantteja:
Tietokonejärjestelmissä
Tietokoneissa tau koodataan eri merkistöissä seuraavasti:
István Lichteneckert
István Lichteneckert (19. elokuuta 1892 Budapest – 10. marraskuuta 1929 Budapest) oli unkarilainen miekkailija ja olympiamitalisti. Hän edusti seuratasolla budapestilaista MACia. Lichteneckert oli mukana Pariisin olympialaisissa 1924 floretin joukkuekilpailussa, jossa Unkari sai pronssia.
Paulaharjun koulu
Paulaharjun koulu on Oulun Puolivälinkankaalla sijaitseva peruskoulu. Koulussa annetaan perusopetusta 1–6 luokkien oppilaille.
Punatiilinen koulurakennus on valmistunut 1962, laajennusosa 1967. Koulu oli 1970–luvulla yksi Suomen suurimmista kouluista, oppilaita koulussa oli 1380 ja koulua käytiin vuoroluvussa. Nykyisin koulussa on alle 300 oppilasta. Koulu on nimetty kirjailija Samuli Paulaharjun mukaan.
Kiinanjujuba
Kiinanjujuba (Ziziphus jujuba) on jujubien sukuun kuuluva lehtipuu, jonka hedelmiä käytetään ravinnoksi. Hedelmiä kutsutaan myös nimellä jujube. Kasvi on kotoisin Aasiasta ja Lähi-idästä, ja sitä on istutettu laajasti trooppiseen Afrikkaan.
Ulkonäkö ja koko
Kiinanjujuba on pienehkö lehtipuu, joka kasvaa noin 12 metriä korkeaksi. Sen lehdet ovat kiiltävän vihreät ja kukat vaatimattomat. Hedelmä on kooltaan rypäleen ja mansikan väliltä, ja siinä on sisällä yksi iso siemen. Sekä kuori että hedelmäliha ovat punaisia.
Hedelmät
thumb|vasen|Tuoreita kiinanjujuban hedelmiä. thumb|vasen|Kuivattuja kiinanjujuban hedelmiä. Kiinanjujubaa on kasvatettu Kiinassa neljätuhatta vuotta. Siitä on jalostettu lukuisia lajikkeita, joista toisten hedelmät sopivat paremmin sellaisenaan syötäviksi, toiset kuivattaviksi. Hedelmistä voidaan tehdä myös säilykkeitä.
112 (televisiosarja)
112 on suomalainen dokumentaarinen televisiosarja, jota esitetään FOX-kanavalla. Sarjassa seurataan hätäkeskuksien, poliisien ja pelastuslaitoksien arkea Suomen suurimmissa kaupungeissa. Ensimmäinen tuotantokausi alkoi 14. tammikuuta 2014. Toinen tuotantokausi alkoi 20. tammikuuta 2015. Kolmas kausi alkoi 19. syyskuuta 2017. 112:n uusintoja on esitetty MTV3:lla. Sarjan kertojana toimi näyttelijä Antti Reini.
Tekstiviesti
Tekstiviestit (lyhenne SMS, ) ovat lyhyitä viestejä (alun perin enintään 160 merkkiä), joita lähetetään matkapuhelinverkossa tyypillisesti matkapuhelimesta toiseen. Viestit välitetään tekstiviestikeskuksen kautta, joka pitää viestin tallessa, kunnes kohdematkapuhelin on taas verkossa. Tekstiviestit synnyttivät täysin uudenlaisen kulttuurin 1990-luvun loppupuolella, kun ihmiset pystyivät lähettämään toisilleen nopeita tiedonantoja ilman soittamista ja riippumatta kellonajasta. Tekstiviestien rajoitetun pituuden takia syntyi uusia lyhenteitä, joista jotkut ovat päässeet normaalikirjoitukseenkin asti. Tekstiviestit muistuttavat eräiltä osin Internetin sähköpostia ja pikaviestejä. Tekstiviestien suosio oli Suomessa huipussaan vuonna 2012.
112 (televisiosarja)
Sarja siirtyi keväällä 2019 uudelle TV-kanavalle, kun Fox Suomi esitti sarjaa nimellä 112 Hätäkeskus. Tällä nimellä sarjaa on kuvattu kaksi kautta.
Tekstiviesti
Syntyhistoria
Tekstin siirtäminen radioyhteyden avulla ei ole sinänsä kovin uutta, sillä viestejä välitettiin kirjain kerrallaan Morse-koodilla jo 1800-luvun lopussa, kun ensimmäisiä langattomia yhteyksiä pystyttiin muodostamaan, mikä oli esimerkiksi ilmailussa keskeinen ilma-aluksen ja lennonjohdon välinen viestintäkeino ennen VHF-radiopuhelinverkkoja (1900-luvun alkupuoliskolla). Tuoreempi esimerkki GSM:ää edeltävältä ajalta on hakulaitteiden näyttöön välitettävä aakkosnumeerinen tieto.
Kun GSM-järjestelmää alettiin yhteiseurooppalaisena hankkeena suunnitella 1980-luvun alussa, oli elektroniikka saavuttanut tason, jossa pienet vähän virtaa kuluttavat tekstinäytöt olivat mahdollisia ja mikroprosessoritekniikan avulla radiolaitteisiin pystyttiin integroimaan tarpeeksi älykkyyttä uusien mutkikkaidenkin toimintojen toteuttamiseksi. Tarvittiin vain oivallusta ja tahtoa ottaa myös tekstiviestintä osaksi matkapuhelinjärjestelmää. Lisäksi se piti tehdä järkevällä tavalla teknisesti ja osata ottaa huomioon, että paitsi tekstiviestien vastaanotto (kuten hakujärjestelmissä), myös sanoman kirjoittaminen matkapuhelimella tuli olla mahdollista.
Vuonna 1984 Pohjoismaat esittivät silloin kehitteillä olevaan GSM-järjestelmään tekstiviestiominaisuutta. Aluksi asia tuotiin J. Audestadin (Norja) vetämään GSM WP3 -alatyöryhmään. Vuoden 1985 helmikuussa GSM-päätyöryhmässä käsiteltiin tekstiviestipalvelua WP3:n työn (GSM Doc 90/84) sekä toisaalta Saksan ja Ranskan omasta yhteistyöstä syntyneiden ehdotusten (GSM Doc 19/85) pohjalta. Sen jälkeen SMS (Short Message Service) tuli osaksi GSM-spesifikaatioita vielä samana vuonna (GSM Doc.28/85) perustuen Saksan ja Ranskan ehdottamaan tekniikkaan, jossa viesti kulkee puhelimen signalointikanavalla ja on siten vastaanotettavissa vaikka puhelun aikana. Valittu menetelmä rajoitti viestipaketin pituuden 160 merkkiin. Suomalaiset edistivät tekstiviestiä sen syntyvaiheessa pohjoismaisten matkapuhelintyöryhmien kautta. Heidän ideansa johti kuitenkin valitun välitystekniikan osalta Pohjoismaiden esittämään toteutumatta jääneeseen kehityshaaraan (ns. Message Handling System -perustainen vaihtoehto).
Seuraavassa vaiheessa, eli vuodesta 1987 eteenpäin, SMS-kehitys siirtyi GSM-päätyöryhmästä pieneen DGMH-ryhmään (Drafting Group Message Handling), jossa varsinainen tekninen tekstiviestispesifikaatio tehtiin norjalaisen puheenjohtajan vetämänä. Silloin määriteltiin mm. palveluperiaatteet, verkkoarkkitehtuuri ja järjestelmän toiminnallisuus SMS:n osalta. Aktiivisimpia maita tässä työssä olivat Suomi, Norja ja Englanti.
Viimeisessä vaiheessa SMS:ään kehitettiin vielä lisäominaisuuksia kuten vastaajaviestistä ilmoittavat kuvakkeet, yksinkertaiset väri- ja kuvaominaisuudet sekä pitkät tekstiviestit. Tuolloin DGMH:n puheenjohtaja oli englantilainen.
Ensimmäinen tekstiviesti uskotaan lähetetyn joulukuussa 1992 tietokoneelta matkapuhelimeen Vodafonen GSM-verkkoon Isossa-Britanniassa. Kyseessä oli verkon SMS-ominaisuuden testaus. Ensimmäinen tekstiviestejä vastaanottanut puhelinmalli oli Nokia 1011, jolla ei kuitenkaan pystynyt lähettämään tekstiviestejä. Suomessa tekstiviesti tuli matkapuhelinasiakkaiden käyttöön vuoden 1994 aikana, mutta ensin vain verkosta puhelimeen päin. Vuonna 1995 saattoi myös puhelimesta näppäillä tekstiviestejä.
Yleisimmät matkapuhelimet osaavat ketjuttaa viestejä siten, että jos viesti on yli 160 merkkiä pitkä, se jaetaan osiin ja lähetetään 160 merkin osissa. Jos vastaanottava puhelin osaa käsitellä pitkiä viestejä, ne näkyvät sellaisenaan normaalisti. Muussa tapauksessa viesti näytetään useana erillisenä viestinä. Verkossa pitkät tekstiviestit jaetaan 160 merkin pituuden mukaisesti, ja myös laskutetaan aina alkavan 160 merkin mukaisesti, vaikka viesti puhelintekniikan edistyttyä lähtee ja tulee vastaanottajalle näkyviin yhtenä pitkänä viestinä.
Uusi kehittyvä tekstiviestinnän muoto on vuorosuuntainen pikaviestintä Internetiin kytketyn ohjelmistosovelluksen ja matkaviestimien välillä.
Nykyisin liittymät tarjoavat myös rajattomia tekstiviestimääriä. Tämä on osittain syynä nuorten lisääntyneeseen tekstiviestien lähettelyyn; Pew Research Center -tutkimuslaitoksen tekemän tutkimuksen mukaan jopa kolmannes yhdysvaltalaisista nuorista lähettää päivässä yli 100 tekstiviestiä. Lisäksi noin 87 % nuorista nukkuu matkapuhelimensa vieressä (moni nuori käyttää puhelinta herätyskellona).
Liiketoiminta
Tekstiviestit ovat erittäin kannattavaa teletoimintaa, sillä niistä voidaan veloittaa saman verran kuin minuutin puhelusta, vaikka se varaa tietoliikennekaistaa vain osan minuutin kestävästä matkapuhelusta. Erityisesti nuorille on ryhdytty tarjoamaan matkapuhelinliittymiä, joissa painottuu tekstiviestien suuri määrä.
Henkilökohtaisen viestinnän lisäksi tekstiviestejä käytetään myös automatiikan ohjaamiseen teollisuudessa ja kiinteistöpalveluissa. Tekstiviestillä on mahdollista käynnistää esimerkiksi kiinteistön lämmitysjärjestelmä vaikkapa vapaa-ajan asunnoilla.
Yhteiskunnallinen vaikuttaminen
Tekstiviesteillä on alkanut olla myös yhteiskunnallista merkitystä. Tekstiviesti on viesti, joka voidaan todentaa esimerkiksi telexin tapaan, joten se olemassaolon kiistäminen myöhemmin on lähes mahdotonta, koska IMEI-tunnukset yksilöivät matkapuhelimet ja SIM-kortit matkapuhelinsopimuksen.
Tekstiviestin tulevaisuus
Vaikka tekstiviestien lähettäminen on maailmanlaajuisesti yhä kasvussa, etenkin kehittyvillä markkinoilla, siihen kohdistuu enenevää kilpailua muiden tekstipohjaisten viestipalvelujen suunnalta. Niin sanottua tekstiviestin kuolemaa on ennustettu jo useampia kertoja, mutta toistaiseksi mitään ratkaisevaa käännettä ei maailmanlaajuisesti ole tapahtunut. Suomessa sen sijaan Viestintävirasto ilmoitti syksyllä 2013, että suomalaisten lähettämien tekstiviestien määrä oli ensimmäistä kertaa kääntynyt laskuun. Viestien määrä pieneni vuoden alussa 145 miljoonalla, kokonaismäärän ollessa noin 2,5 miljardia. Sama kehitys on nähtävissä muissakin Pohjoismaissa. Tekstiviestin vahvuutena on edelleen se, että kaikissa matkapuhelimissa on lähtökohtaisesti valmius tekstiviestien lähettämiseen ja vastaanottoon.
Tekstiviesti NMT-verkossa
Eräillä NMT-puhelimilla on voinut lähettää tekstiviestejä niin sanotulla DMS-järjestelmällä. Ominaisuutta ovat käyttäneet eräät viranomaiset sekä entiset neuvostomaat.
Józef Grzesiak
Józef Grzesiak (18. helmikuuta 1941 Popów – 30. toukokuuta 2020) oli puolalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti.
Grzesiak saavutti Tokion 1964 olympialaisissa pronssia kevyessä keskisarjassa eli alle 71-kiloisissa. Hän kuoli 79-vuotiaana 30. toukokuuta 2020.
Le Paradisin joukkomurha
Le Paradisin joukkomurha oli saksalaisen Waffen-SS:n suorittama sotarikos toisessa maailmansodassa. Se tapahtui Ranskan taistelun aikana 27. toukokuuta 1940, kun brittiläinen siirtoarmeija vetäytyi Dunkerqueen.
Tekoa eivät hyväksyneet edes kaikki saksalaiset. SS:n vastustajana tunnettu kenraali Erich Hoepner vaati osallisia tuomittavaksi ja käynnisti oman tutkimuksensa. Hän sai selville SS-miesten syyllistyneen teloitusten lisäksi myös siviilien ryöstämiseen, mutta hänen tutkimuksiinsa ei kuitenkaan suhtauduttu vakavasti natsijohdon keskuudessa, niillä ei ollut näkyvää vaikutusta, eivätkä Knöchlein tai hänen esimiehensä Theodor Eicke saaneet moitteita rikoksestaan.
Paenneet sotavangit piileksivät sikoläteissä, kunnes heidät löysi ranskalaisrouva Duquenne-Creton ja hänen poikansa Victor. Duquenne-Cretonit auttoivat heitä ja luovuttivat heidät toiselle saksalaisyksikölle kertomatta heidän kohtalostaan. Toinen heistä, sotamies Albert Pooley oli haavoittunut vaikeasti ja palautettiin terveydentilansa vuoksi Britanniaan jo 1943, mutta kukaan ei vielä tuolloin uskonut, että saksalaiset voisivat syyllistyä hänen kuvailemaansa sotarikokseen. Sodan jälkeen tilanne kuitenkin muuttui, kun natsihallinnon julmuus paljastui yleisesti. Pooleyn avulla Fritz Knöchlein vangittiin ja tuomittiin Hampurissa pidetyssä sotarikosoikeudenkäynnissä kuolemaan. Molemmat henkiin jääneet todistivat Knöchleinia vastaan, joka teloitettiin osuudestaan Le Paradisin joukkomurhaan vuonna 1949.
Lähteet
50.58944°N, 2.64056°W
Alo Raun
Alo Raun, vuoteen 1935 Aleksei Reismann, (8. toukokuuta 1905 – 14. kesäkuuta 2004 ) oli virolaissyntyinen yhdysvaltalainen kielentutkija. Hän oli 1955–1975 Bloomingtonin yliopiston lingvistiikan professori. Hän tutki viron kieltä, muita suomalais-ugrilaisia kieliä ja myös altailaisia kieliä.
Josh Klinghoffer
Josh Adam Klinghoffer (s. 3. lokakuuta 1979 Los Angeles, Kalifornia, Yhdysvallat) on Red Hot Chili Peppersin entinen kitaristi ja menestynyt studiomuusikko ja tuottaja.
Klinghoffer on ollut tekemisissä musiikin kanssa jo pienestä pitäen, ja sen takia jätti koulunsa kesken 15 vuoden iässä. Hän on ollut myös mukana Pearl Jamin Gigaton -kiertueella kitaristina ja taustalaulajana sekä tuurannut Matt Cameronia rummuissa 2022.
"Stadium Arcadium Tour" (2006-2007) ja Red Hot Chili Peppersin tauko (2007-2009)
Klinghoffer liittyi Red Hot Chili Peppersiin ensi kertaa jo vuonna 2006, kun yhtyeen kitaristi, John Frusciante halusi soittaa konserteissa enemmän sooloja ja ehdotti näin muulle yhtyeelle, että Red Hot Chili Peppers voisi liittää keikkakokoonpanoonsa uuden komppikitaristin. Niinpä hän oli yhtyeen Stadium Arcadium-kiertueella yhtyeen toinen kitaristi. Kiertue perustui vuoden 2006 albumiin "Stadium Arcadium", tällä albumilla Klinghoffer ei soittanut.