cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hämeenlinnan kirkko
Historia
Hämeenlinnan perustamisesta 1639 saakka kaupungin kirkko oli sijainnut Hämeen linnan pohjoispuolella vanhankaupungin alueella. Kun Ruotsin kuningas Kustaa III päätti vuonna 1775 Hämeenlinnassa vieraillessaan kaupungin siirrosta nykyiselle paikalleen Saaristenmäelle, määrättiin samalla taidemaalari Louis Jean Desprez piirtämään uusi edustava kirkkorakennus. Desprez suunnitteli rakennuksen vuonna 1789, ja se rakennettiin vuosina 1792–1798. Kustavilaista klassismia edustava kirkko oli rakenteeltaan kupolin kattama pyöreä rakennus, joka oli suunniteltu muistuttamaan kuningas Kustaa III:n ihailemaa Rooman Pantheonia. Pyöreästä runkohuoneesta erkanivat itään sakaristo ja länteen eli torille päin eteishuone doorilaisine pylväspäätyineen. Sisätila oli suunniteltu amfiteatterimaiseksi siten, että alttari sijaitsi keskellä ja penkkirivit nousivat kahdeksana kaarevana lohkona loivasti ulkoseiniä kohti. Saarnastuoli oli sijoitettu sakastin oven yläpuolelle.
Kirkon ulkoasu on aikojen saatossa kokenut useita muutoksia. Erillisen puisen kellotapulin tuhouduttua kaupungin palossa 1831 rakennettiin sakastin yhteyteen kellotorni vuonna 1837 intendentinkonttorin suunnitelmien mukaan. Vuonna 1892 Josef Stenbäckin johdolla suoritetut korjaukset hävittivät kirkon omaleimaisen luonteen, sillä kirkkoon rakennettiin ristisakarat ja sisätilan järjestys muutettiin perinteistä ristikirkkoa vastaavaksi. Ilmari Launiksen suunnittelema seuraava korjaus vuonna 1912 lisäsi kirkon koristeellisuutta seinä- ja lasimaalausten muodossa.
Vuonna 1964 suoritetussa peruskorjauksessa arkkitehti Aarno Ruusuvuori tavoitteli kirkon alkuperäistä, pelkistettyä henkeä poistattaen lähes kaikki myöhemmin lisätyt koristukset. Kirkkosalin istumajärjestys kuitenkin jäi ennalleen, eikä sitä palautettu amfiteatterimuotoon. Samassa yhteydessä kirkko sai uudet, Kangasalan urkutehtaan rakentamat urut, jotka rakentaja uudisti vuonna 1978. Nykyiset urut kirkkoon hankittiin vuonna 2003.
Sisätilat
thumb|Urut Kirkon nykyiset saksalaisen urkurakentamo Georges Heintzin valmistamat Ladegast-tyyliset urut ovat vuodelta 2003. Äänikertoja niissä on 36, ja ne jakautuvat kolmelle sormiolle ja yhdelle jalkiolle. Urut edustavat tyyliltään myöhäisbarokin ja varhaisromantiikan taitekohdan tyyliä. Kirkon alttaritaulun on maalannut Alexandra Frosterus-Såltin, ja se on nimeltään Vapahtajan ilmestyminen Maria Magdaleenalle pääsiäisaamuna.
Jantar Mantar (Jaipur)
Historia
Jai Singh II oli intialaisen Suurmogulien valtakunnan alueellinen hallitsija, ja hän oli huomattavan kiinnostunut matematiikasta ja tähtitieteestä. Mogulivaltio mureni 1720-luvulla, mutta Jai Singhin kuningaskunta kukoisti. Hänen pääkaupunkinsa Amber kärsi kuitenkin juomaveden puutteesta, kun kaupungin asukasluku kasvoi. Jai Singh päättikin siirtää hallintokaupunkinsa sijaintia, ja vuonna 1727 hän valtuutti arkkitehti Vidyadhar Bhattacharyan suunnittelemaan uuden pääkaupungin, joka sai nimekseen Jaipur.
Hämeenlinnan kirkko
Toiminta
Kirkossa järjestetään säännöllisesti muun muassa jumalanpalveluksia, kastetilaisuuksia, konfirmaatioita, häitä ja erilaisia konsertteja. Lisäksi kirkko on avoinna päiväsaikaan hiljentymistä ja tutustumista varten.
Ympäristö
Hämeenlinnan kirkko sijaitsee Saaristenmäen kaupunginosassa mukaansa nimetyssä Kirkkopuistossa, joka rajautuu Kirkkorinteeseen, Raatihuoneenkatuun, Linnankatuun sekä Hallituskatuun. Kirkkopuistossa sijaitsevat sisällissodan ja toisen maailmansodan uhrien muistomerkit. Linnankadun toisella puolella sijaitsee Toripuisto, jonka halki kulkee puistokäytävä Kauppatorilta kirkolle. Puiston paviljongit, jotka on suunnitellut Armas Lindgren vuonna 1910, ovat saaneet arkkitehtuuriinsa vaikutteita viereisestä kirkosta. Hämeenlinnan kirkko muun kauppatorin ympäristön ohella on luokiteltu valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Jantar Mantar (Jaipur)
Historia
Jaipur jaettiin seitsemään suorakulmion muotoiseen alueeseen. Keskimmäiseen näistä tuli kuninkaalliset rakennukset, joihin Jantar Mantarkin kuului. Pratap Singhin hallintokaudella (1778–1803) Jantar Mantarin käyttö observatoriona päättyi. Siitä tehtiin asetehdas, jossa valmistettiin tykkejä. Alueelle rakennettiin mm. metallisulattoja.
Hämeenlinnan kirkko
Seurakunnan muut kirkot
Hämeenlinna-Vanajan seurakunnalla on käytössään pääkirkon ohella keskiaikainen Vanajan harmaakivikirkko, keskiaikainen Rengon kivikirkko sekä vuonna 1956 rakennettu Hätilän kirkko. Lisäksi kappeleita on kaksi ja seurakuntataloja neljä.
Intian historia
1800-luvun lopulla Intiassa alkoi nousta kansallistunne ja maassa alettiin vaatia suurempaa itsehallintoa 1885 perustetun kansalliskongressin johdolla. Amritsarin verilöylyn jälkeen itsenäisyystaistelun johtohahmoksi nousi Mahatma Gandhi. Toisen maailmansodan jälkeen kasvaneet jännitteet muslimien ja hindujen välillä kärjistyivät ja maa jaettiin lopulta hindulaiseen Intiaan ja muslimien Pakistaniin. Britit luovuttivat vallan kahdelle seuraajavaltiolle vuonna 1947. Intian ensimmäiseksi pääministeriksi nousi Jawaharlal Nehru. Intian suhde Pakistaniin säilyi kireänä, mikä on itsenäistymisen jälkeen kärjistynyt kolmeksi sodaksi maiden välillä.
Hämeenlinnan kirkko
Seurakunnan muut kirkot
Hämeenlinnan nykyistä kirkkoa on edeltänyt kaksi yksinkertaista puurakenteista kirkkoa Hämeenlinnan vanhassakaupungissa, nykyisellä Linnan kasarmien alueella. Vuonna 1639 tapahtuneen kaupungin perustamisen jälkeen jumalanpalveluksia vietettiin aluksi Hämeen linnan Kukkotornin kirkkosalissa. Linnan tuhouduttua pahoin tulipalossa 1659 ryhdyttiin Linnanniemen pohjoiskärkeen rakentamaan kaupungin ensimmäistä omaa kirkkoa, joka valmistui todennäköisesti 1666. Kirkolle valittu paikka osoittautui kuitenkin erittäin huonoksi vetisen maaperän vuoksi. Isonvihan jälkeen kirkko oli jo osin maan sisään vajonnut ja muutenkin niin rappiolla, että uuden rakentaminen oli välttämätöntä. Uusi, hieman edellistä suurempi kirkko valmistui 1739 vanhan lähelle, vähän edellistä korkeammalle ja kuivemmalle paikalle. Tämä ristikirkko säilyi käytössä vielä kaupungin siirron (1778) jälkeenkin aina nykyisen kirkon valmistumiseen asti. Vanhojen kirkkojen paikan lähellä on muistomerkki.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Nykyinen sijainti
Kohde sijaitsee yhdystie 8540:n ja joen välisellä hiekkakankaalla, joka on 60 metriä merenpinnan yläpuolella. Paikalta on löydetty noin 30 laajempaa asuinpainannetta, joista osa on kolmessa rannansuuntaisessa rivissä ja muut hajallaan. Tien pohjoispuolella on myös pieniä kuopanteita pohjois-etelä -suuntaisessa jonossa. Kuopanteet ovat niin pieniä, että ne saattavat olla pyyntikuoppia.
Intian historia
Intia aloitti vuonna 1991 markkinatalousuudistuksen. Vuonna 1996 nousi hindunationalistinen BJP-puolue maan johtoon. Puolue pyrki kehittämään taloutta, kitkemään korruptiota ja luomaan hindupainotteista valtiota muslimien kustannuksella. Vuoden 2014 jälkeen hindujen kansallismielinen politiikka voimistui entisestään Narendra Modin kaudella. Myös muslimivastainen, epävirallinen, laiton väkivalta yleistyi.
Esihistoria
Varhaisimmat merkit ihmisasutuksesta nykyisen Intian alueella ovat paleoliittiselta kaudelta, noin 400 000 – 500 000 vuotta sitten. Tältä ajalta peräisin olevia kalliomaalauksia ja kivityökaluja on löydetty Etelä-Aasiassa useilta alueilta. Ihmisfossiileja tuolta ajalta ei ole, mutta Intian luoteisosasta ja nykyisen Pakistanin alueelta on löytynyt useita kivityökaluja. Maan keskiosasta Deccanin ylängöltä ja maan eteläosista on myös löytynyt samalle ajanjaksolle ajoitettu kivityökaluja käyttänyt kulttuuri. Näistä varhaisista kulttuureista on saatu tietoa vain hyvin vähän.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Muinainen sijainti
Maankohoamiskäyrien asuinpaikan mukaan nykyinen korkeus 60 metriä merenpinnasta tarkoittaa Iijoen seudulla, että merenranta on kulkenut aivan asuinpaikan vierestä noin 3 500 eaa.. Tämä ajoitus sopii yhteen asuinpaikan radiohiiliajoitusten kanssa. Asuinpaikan rantaviiva on korkeuskäyrien mukaan ollut pohjois-eteläsuuntainen ja karttojen korkeuskäyristä huomaa, että joen suisto on ollut jo pitkään aallokon muodostamien rantavallien syntyaluetta.
Intian historia
Esihistoria
Paleoliittista kautta seurasi mesoliittinen kausi eli keskikivikausi. Ihminen oppi tuolloin kesyttämään koiran, teki esineitä myös luusta ja piikivestä ja alkoi tehdä keramiikkaa. Tämän vaiheen jälkiä nykyisen Intian alueelta on löydetty pääosin Narmadajoen laaksosta keskisen Intian alueella, Vindhyan ja Satpuran vuorijonojen välissä.
Neoliittisen kauden katsotaan alkaneen nykyisen Intian alueella noin vuosina 7000–6000 eaa., jolloin alueelle saapui maanviljelytaito. Varhaisimpia merkkejä maanviljelyksestä Etelä-Aasiassa on löydetty Luoteis-Intiasta ja Belutšistanin alueelta Pakistanista, Mehrgarhin arkeologiselta alueelta. Mehrgarhin asukkaat rakensivat taloja savitiilistä, tekivät savesta astioita ja käyttivät kivi- ja luuesineitä. He myös hallitsivat karjankasvatustaidon ja kasvattivat lampaita, vuohia ja nautoja. Vuodesta 3600 eaa. lähtien samankaltaisia yhteisöjä alkoi ilmaantua muuallekin Intian niemimaan osiin, etenkin Indusjoen laakson alueelle. Kehitysprosessin seurauksena syntyi vähitellen kehittynyt kaupunkikulttuuri, joka tunnetaan nykyisin Indus-kulttuurina eli Harappa-kulttuurina.
Indus-jokilaakson kulttuuri
pienoiskuva|[[Mohenjo-daron raunioita nykyisen Pakistanin alueella]] Indus- eli Harappa-kulttuuri on saanut nimensä Indusjoesta, jonka ympärillä se kehittyi. Indus-kulttuurin arvellaan syntyneen noin vuoden 2500 eaa. tienoilla, ja se kesti noin tuhat vuotta. Indus-kulttuurin keskuksina oli kaksi suurta kaupunkia, Harappa ja Mohenjo-daro. Kaupungit sijaitsivat nykyisen Pakistanin alueella noin 600 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Indus-kulttuuri levisi kuitenkin huomattavasti laajemmalle, arvioiden mukaan noin 3,8 miljoonan neliökilometrin alueelle.
Harappassa ja Mohenjo-darossa asui arvioiden mukaan noin 30 000 ihmistä, jotka elivät maataloudesta. Kaupungit olivat linnoitettuja muurein, niissä sijaitsi viljavarastoja, ja tiet oli sommiteltu ruutukaavaan. Rakennukset oli valmistettu tiilistä, jotka auttoivat suojautumaan Indusjoen tulvilta. Kaupungeissa oli myös tiilistä rakennettuja viemäreitä ja vesijohtoja. Harappalaiset kävivät kauppaa egyptiläisten ja mesopotamialaisten kanssa. Kauppaa käytiin muun muassa käsityöläisten valmistamilla tuotteilla, joita tehtiin kuparista, pronssista, puusta ja norsunluusta.
Mohenjo-daron ja Harappan yhteiskuntaa johti papisto. Hallitseva eliitti asui linnoituksissa, kun taas kansan enemmistö asui heidän alapuolellaan kaupungin pääosassa. Yhteiskunta näyttää säilyneen muuttumattomana ja sitä leimasi kehityksen puute, jota saattoi vahvistaa uskonnon voima. Arkeologisia jäänteitä Indus-kulttuurista on löydetty Himalajan juurelta idästä 1 600 kilometriä länteen. Eteläisimmät paikat, joista on tehty arkeologisia löytöjä, sijaitsevat Gujaratin osavaltiossa.
Jantar Mantar (Jaipur)
Historia
Jantar Mantarista ei moneen vuoteen pidetty huolta, kunnes Ram Singh II:n hallintokaudella (1837–1880) sitä korjattiin. Korjaustyöt saatiin päätökseen 1876. Vuosina 1901–1902 rakennelmille tehtiin uusi kattava peruskorjaus. Tieteelliset rakennelmat kunnostettiin perinpohjaisesti. Vuonna 1948 Jantar Mantar julistettiin kansallismonumentiksi.
Euran Daltonit
Euran Daltonit on nimitys, jolla Suomessa tunnetaan rikoksia Euran lähiseuduilla tehneet Koistisen veljekset Leevi, Erkki, Pekka ja Lasse. Aluksi veljekset varastivat huoltoasemien seteliautomaatteja repäisemällä ne irti seinästä auton ja metallivaijerin avulla. Myöhemmin he käyttivät samaa menetelmää postivarkauksissa. Joulunpyhinä 1999 veljekset murtautuivat paikalliseen pankkiin välikaton kautta. Sisälle holviin he pääsivät käyttämällä dynamiittia. Vuonna 2000 he jäivät kiinni tästä kaikesta ja tunnustivat samalla muitakin rikoksia, yli sadan omaisuusrikoksen sarjan. Rikosten taustalta löytyi muun muassa uskonnollissävytteinen perhetragedia. Heidän vanhempansa kuuluivat ”maailmallisiin asioihin” kielteisesti suhtautuvaan pieneen ja tiukkaan lestadiolaisyhteisöön, josta käytetään nimeä leeviläisyys. Isä oli henkisesti sairas ja pahoinpiteli veljeksiä mielisairautensa vuoksi. Pojista kirjoitettiin pitkään lestadiolaisina, vaikka he eivät rikoksia tehdessään olleet enää mukana yhteisön toiminnassa.
Työttömien Keskusjärjestö
Työttömien Keskusjärjestö ry on riippumaton kansalaisjärjestö, jonka tavoitteena on yhteistyökumppaneidensa kanssa rakentaa Suomea, jossa ihmiset voivat paremmin. Järjestön puheenjohtajana on toiminut filosofian tohtori Irma Hirsjärvi vuodesta 2018.
Sinulle, yö
Sinulle, yö on Teemu Kaskisen vuonna 2009 ilmestynyt romaani, jonka on kustantanut WSOY. Lähitulevaisuuteen sijoittuva, Norjan ja Suomen välisestä sodasta kertova esikoisteos oli ehdolla Helsingin Sanomain kirjallisuuspalkinnon saajaksi ja nousi palkintoraadin mukaan aivan terävimpään kärkeen heti voittajan jälkeen.
Tausta
Kirjan idea Kaskiselle syntyi kertausharjoituksissa. Hän halusi kuvata, miten nykyajan tietokonesukupolvi pärjäisi ja käyttäytyisi sotaoloissa, mitä noissa oloissa tapahtuisi sinulle, minulle ja naapurille. Romaanin todellisuudessa he ovat pystyvää väkeä, mutta luonteeltaan Rokkaakin pahempia. Taustoista, maailmanpoliittisesta tilanteesta, siitä mikä sodan aiheutti, Kaskinen ei kerro, vaan tarina kulkee ruohonjuuritasolla. On arvioitu että perinteiset sotakirjat ovat jo mennyttä aikaa, ja Kaskisen teos ehkä edustaa sitä, mihin suuntaan sotakirja Suomessa on Veijo Meren hengessä menossa.
Euran Daltonit
Veljesten tarinasta tehtiin lehtijuttuja, Tapani Bagge kirjoitti kirjan Pikkuveli, ja vuonna 2003 valmistui elokuva Pahat pojat, jolla oli yli 600 000 katsojaa. Vuoden 2003 eduskuntavaaleissa Lasse, Leevi ja Pekka Koistinen olivat ehdokkaina Suomi Nousee – Kansa Yhdistyy -puolueen listoilla. Leevi Koistinen oli ehdokkaana Helsingin, Pekka Koistinen Hämeen ja Lasse Koistinen Pirkanmaan vaalipiirissä, mutta kukaan heistä ei yltänyt edes sataan ääneen. Vankeustuomionsa kärsittyään Koistisen veljekset ovat pysytelleet poissa julkisuudesta, lukuun ottamatta Suomen Pelkokerroin -kilpailua, jossa oli teemana ”poliisit vastaan rosvot”, ja Lassen esiintymistä eroottisissa kuvissa Hymy-lehdessä vuonna 2007. Kilpailuun osallistuivat kaikki veljekset ja heidän siskonsa sekä viisi poliisia. Erkki Koistinen voitti kilpailun ja sai pääpalkinnon 10 000 euroa.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Samanaikaisuutta
Kuuselankankaan nuorin vaihe on samanaikainen Voima-Kuuselan asuinpaikan ja Kierikkisaaren asuinpaikan kanssa.
Sinulle, yö
Vastaanotto
"Vallan hyväksi" Kaskisen teosta Sinulle, yö luonnehtii kriitikko Antti Majander. Ihmisen pimeät puolet paljastavassa teoksessa on kyse uuden Suur-Suomen luomisesta ja Suomeen koskaan kuulumattoman Ruijan valtaamisesta Suomelle. Sodan osapuoli on myös Yhdysvallat, joka käy sotaa toisella rintamalla Helsingissä, ja Suomi muuttuu kuin nyky-Kabuliksi tai Stalingradiksi. Teoksen keskushenkilö ja kertoja on alkujaan kirjaviisas maalaispoika Männistö, jolle talojen romahtaminen toisensa jälkeen tuo viihdykettä, ja hyvä ja paha katoavat.
Euran Daltonit
Koistisen perhe
Veljesten vanhemmat menivät 1968 naimisiin. Kuten tavallisesti, lestadiolaisuuteen kuuluu suurperheet. Koistiset saivat yksitoista lasta. Pian naimisiin menon jälkeen pari muutti Ruotsiin, Kiirunaan, jossa heille syntyi vuonna 1970 ensimmäinen lapsi Annamari Koistinen. Kun perhe oli muuttanut Turun lähelle Maskuun, lapsia alkoi syntyä tasaisesti. Annamarin jälkeen syntyi Esa Koistinen, vuonna 1971, Helena 1972, Eeva 1974, Leevi 1975, Kalle 1976, Erkki 1978, Mirjami 1980, Pekka 1981, Tuulikki 1982 ja perheen nuorin, Lasse Koistinen syntyi 1984.
Jantar Mantar (Jaipur)
Alue
thumb|215px|left|Näkymä kulhoon, johon on piirretty taivaankoordinaatisto. Jantar Mantar sijaitsee noin 200 metriä pitkällä ja 100 metriä leveällä alueella, jota reunustaa sen kolmelta sivulta korkea muuri. Pinta-alaltaan alue on noin 20 000 neliömetriä. Alueella sijaitsee 15 tähtitieteellistä välinettä, jotka on rakennettu paikallisista kivilajeista ja marmorista. Rakennelmat pohjautuivat Ulugh Begin vuonna 1428 Samarkandiin rakennuttamaan observatorioon.
Euran Daltonit
Koistisen perhe
Näistä Leevi ja kolme nuorinta poikaa alkoivat tehdä rikoksia elättääkseen köyhän perheen.
Isän skitsofrenia
Asiat eivät kuitenkaan jatkuneet hyvin. isän sairaus lähti jälleen 1984 alamäkeen. Annamari kertoi Helsingin Sanomissa isän kieltäytyneen menemästä töihin ja nukkuneen päivät. Yöt hän luki Raamattua, ja jos hän joskus sattui töihin menemään, oli työpaikan oltava juuri sopiva hänen makuunsa.
Kun isän sairaus oli pahimmillaan hän irrotti jääkaapista töpselin, sillä hänen mukaansa siitä kulkeutui kuuntelulaite presidentinlinnaan. Usein jos ruokaa oli, isä söi kaiken itse, eikä jättänyt muulle perheelle mitään. Lasten muistelmien mukaan tämä toisti aina lasten katsoessa nälissään hänen syömistään samat sanat: ”Hiirellä hiiren nälkä, norsulla norsun nälkä!” Lapset oppivat kuitenkin hankkimaan ruokaa itse kerjäämällä naapurista, omenavarkaista, pienellä työllä, josta sai taskurahaa tai pullojen keräilyllä. Pahimpina päivinä lapset joutuivat hankkimaan ruokansa kaatopaikalta tai syömään eläinten ruokia.
Lapset eivät mahtaneet isälle mitään, sillä äiti vain itki eikä jaksanut puuttua asioihin, ja isä oli kieltänyt lapsia kertomasta sosiaalityöntekijöille tai opettajille mitään perheen asioista.
Intian historia
Indus-jokilaakson kulttuuri
Ei ole varmuutta siitä, mikä lopulta tuhosi Indus-kulttuurin sivilisaation. Indus-kulttuurin aikana jokilaakson alue oli vehreää, metsiä ja kasvillisuutta oli runsaasti. Nykyisin alue on lähes aavikkoa. Kaupungit oli rakennettu suuresta määrästä tiiltä, joiden polttamiseen on täytynyt kulua valtavat määrät polttopuuta. On arveltu, että sivilisaatio tuhoutui ympäristössä sattuneista muutoksista. Indusjoki näyttää muuttaneen uomaansa noin vuoden 1700 eaa. vaiheilla, mikä on aiheuttanut tuhoisia tulvia. Tulvia on selitetty myös laattatektonisilla muutoksilla. Kulttuurin tuhon syiksi on arveltu lisäksi aavikoitumista ja maaperän suolapitoisuutta. On kuitenkin ilmeistä, että muinaiset harappalaiset joutuivat kokemaan äkillisen muutoksen, mikä pakotti heidät siirtymään muinaisen Intian muille alueille.
Työttömien Keskusjärjestö
Aiempia puheenjohtajia ovat olleet Lea Karjalainen, Jukka Haapakoski ja Satu Taavitsainen.
Euran Daltonit
Vanhempien ero ja muutto enolle
Isän tilanne pääsi karkaamaan väkivaltaan asti. Yleensä hän oli kohdellut lapsiaan kaltoin, jos he olivat tehneet jotakin, mutta nyt hän löi lapsia ilman mitään syytä jopa sirpillä samaan aikaan oudosti naureskellen.
Jantar Mantar (Jaipur)
Alue
Suurin rakennelmista on ekvatoriaalinen aurinkokello, joka on 27,5 metriä pitkä suora ramppi, joka osoittaa suoraan taivaannapaan. Samrat Yantraksi kutsutun aurinkokellon osoitin on yli 22 metriä korkea. Kello pystyy mittaamaan aikaa kahden sekunnin tarkkuudella. Sitä käytettiin myös mittaamaan Auringon sijaintia taivaankoordinaatistolla ja määrittämään päiväntasausten tarkka aika.
Työttömien Keskusjärjestö
Työttömien Keskusjärjestö ry:
Jantar Mantar (Jaipur)
Alue
thumb|215px|Yksi Jantar Mantarin pienemmistä aurinkokelloista. Jai Singhin suunnittelemista laitteista taidokkaimmaksi on sanottu Jai Prakashia, joka on osittain maan alle rakennettu kulhonmuotoinen väline. Kulhon reunan halkaisija on noin 5,3 metriä. Kulhon pintaan on merkitty taivaankoordinaatiston pituus- ja leveysasteet. Kulhon keskustan yläpuolella oli vaijereilla kannatettu pieni rengas, jonka varjo osoitti päivisin Auringon täsmällisen sijainnin. Öisin kulhon alla olevissa huoneissa pystyi tutkimaan tähtiä. Kulhoja oli kaksi, ja ne olivat toisiaan täydentävät. Jai Singh ei tehnyt kulhon pohjasta yhtenäistä, vaan lisäsi sinne tutkimuksen helpottamiseksi vapaat kulkualueet. Toisessa kulhossa kulkualueet ovat vastakkaiset kuin toisessa, mikä mahdollisti auringon jatkuvan tarkkailun. Kun aurinko oli siirtynyt pois kulhon mitta-alueelta kulkualueelle, niin toisessa kulhossa aurinko puolestaan samaan aikaan saavutti uuden mitta-alueen.
Intian historia
Indus-jokilaakson kulttuuri
Aiemmin uskottiin, että Indus-kulttuurin tuho johtui arjalaisten hyökkäyksestä, mutta nykyisin tämä teoria on avoin muille tulkinnoille ja pidetään todennäköisenä, että arjalaiset eivät tuhonneet Indus-kulttuuria väkivalloin. Arjalaisten tulo nykyisen Intian alueelle osuu kuitenkin samalle ajanjaksolle Indus-kulttuurin tuhoutumisen kanssa. Arjalaiset paimentolaisheimot vaelsivat Etelä-Aasian alueelle pohjoisesta noin vuoden 1500 eaa. tienoilla.
9. lokakuuta
9. lokakuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 282. päivä (283. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 83 päivää.
Juhlapäiviä
Katso myös: kalenteri ~ 8. lokakuuta, 10. lokakuuta
Kuuselankankaan asuinpaikka
Tutkimukset
Kuuselankankaalla asumuspainanteita tunnetaan 27, joista ainakin 12 on tutkittu kaivamalla. Asumuksien sisällä olevasta likamaasta on löydetty sekä kampakeraamista- että kierikin keramiikkaa. Kampakeramiikka liittyy Kuuselankankaan varhaiseen asuttamiseen ja Kierikin keramiikka myöhäiseen asuttamiseen. Kampakeraamiset asumukset ovat olleet enemmän hajallaan kuin Kierikin keramiikan asumukset, jotka sijaitsevat väljissä riveissä.
Jantar Mantar (Jaipur)
Alue
Samrat Yantran ja Jai Prakashin lisäksi alueella on useita muita aurinkokelloja ja 12 pienempää eläinrataa tutkivaa välinettä. Lisäksi alueella on kaksi laitetta taivaankappaleiden korkeuden ja atsimuutin laskemiseen. Kaksimetrinen astrolabi oli puolestaan rakennettu seitsemän metallin seoksesta lämpötilavaihtelun vaikutuksen minimoimiseksi. Sen avulla pystyttiin laskemaan planeettojen ja tähtien nousu- ja laskupaikat horoskooppien laatimiseksi.
Intian historia
Vedalainen kulttuuri
Pohjoisen suunnalta, nykyisen Venäjän eteläosista lähtöisin olleet arjalaiset heimot saapuivat nykyisen Intian alueelle noin vuonna 1500 eaa. Intian historiaa leimaa lännestä tulleiden valloittajien toistuvat invaasiot. Heistä arjalaiset olivat ensimmäiset. Ei tiedetä, mikä sai heidät lähtemään kotiseudultaan, mahdollisesti syynä olivat kulkutaudit tai luonnonkatastrofi, kuten pitkään jatkunut kuivuus tai kylmyys. Arjalaisten vaellus on vaikuttanut merkittävästi sekä Intian että Euroopan historiaan. Toiset arjalaiset heimot vaelsivat Eurooppaan ja toiset etelään Intian suuntaan. He olivat teknisesti kehittyneempiä kuin Indusjoen laakson asukkaat. He olivat jo kesyttäneet hevosen ja ajoivat puolapyörällisiä vaunuja, kun tuohon aikaan käytettiin vielä kiinteäpyöräisiä, aasien vetämiä vaunuja.
Arjalaisista ei ole juuri säilynyt arkeologisia jäänteitä. Indus-kulttuurissa asumukset rakennettiin tiilestä, mutta arjalaiset käyttivät rakennusaineina bambua, puuta ja mutaa. Nykyiset tiedot arjalaisista perustuvat kielitieteeseen. Arjalaiset puhuivat sanskritia, jolla on havaittu olevan yhtäläisyyksiä moniin eurooppalaisiin kieliin, kuten kreikkaan, latinaan ja saksaan. Levinneisyytensä perusteella näitä kieliä nimitetään indoeurooppalaiseksi kieliryhmäksi. Kieliä tutkimalla on pystytty päättelemään arjalaisheimojen vaellusreitit.
Euran Daltonit
Vanhempien ero ja muutto enolle
Äidin veli sai Koistiset eroamaan vuonna 1991. Samana vuonna lapset ja äiti muuttivat äidin veljen, lasten enon, maatilalle. Eno sai vastuun lapsien huoltajana ja päätti pitää isän loitolla. Isä tosin kävi enon maatilalla joskus kerjäämässä ruokaa, ja jos eno ei ollut kotona, hän pahoinpiteli jälleen lapsia. Nyt lapset saivat ruokaa. Televisiota ei saatu katsoa, sillä myös eno piti sitä lestadiolaisten tapaan syntinä.
Työttömien Keskusjärjestö
Työttömien Keskusjärjestön merkittävin rahoittaja on Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEA. Työttömien Keskusjärjestö on SOSTEn jäsenjärjestö.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Tutkimukset
Kuuselankankaan kaivauksissa kyettiin asumuksen lattiatason muoto määrittämään kolmessa asumuksessa. Asumuspainanteessa numero 18 lattian muodoksi pääteltiin soikea tai suorakaiteen muoto. Tämän asumuksen hiilinäyte ajoitettiin noin 3 540 eaa., mutta keramiikan puuttuessa sen kulttuurisidos jäi auki. Asumuspainanteessa numero 16 lattian likamaa-alue mahtui 8×5 metrin sisälle se oli muodoltaan soikea. Tästä painanteesta löytyi sekä kampakeramiikkaa että kierikin keramiikkaa. Painanteessa numero 15 likamaa-alue oli muodoltaan suorakaide ja sen mitat olivat 11×8 metriä. Tästäkään painanteesta ei löytynyt keramiikkaa, mutta sen arveltiin olleen kamapakeraamiselta kaudelta. Painanne numero 23 tutkittiin vain osittain, mutta silloin pääteltiin, että sen seinälinja oli suora ja 5 metriä leveä. Arveltiin myös, että asumuksen muoto on ollut nelikulmainen.
Sinulle, yö
Vastaanotto
Poikkeuksellista tässä teoksessa on suomalaiselle sotakirjalle kriitikon mukaan se, että siitä puuttuu suru kokonaan. Sotakirja se ei silti ole, ainakaan tyypillinen, ei myöskään sci-fi, vaikka tulevaisuuteen sijoittuukin. Kaskinen, kertoo mitä ihmiselle tapahtuu poikkeusoloissa ja miltä Suomi näyttää, jos Afganistan olisi Suomessa. Paha saa kuitenkin palkkansa.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Tutkimukset
Asumuspainanteissa numero 2 ja 7 löytyi pieniä pyöreitä likamaajälkiä, jotka olivat kuin lahonneiden paalujen jättämiä jälkiä. Asumus 2:ssa jäljet seurasivat vastakkaisia seinälinjoja pareittain ja asumuksessa 7 oli joitakin tällaisia vastaavia jälkiä, jossa oli mukana mustaa hiiltä. Näitä voidaan tulkita maaseinien tueksi pystytetyiksi paaluiksi. Paalujen kärjet on voitu polttaa hiilipintaisiksi, koska hiili on hyvä suoja lahoamista vastaan. Rakennuksissa kaikki materiaali liesiä lukuun ottamatta on täytynyt olla orgaanista, joka Kierikin happamassa hiekassa häviää lähes täydellisesti.
Euran Daltonit
Vanhempien ero ja muutto enolle
Lapset olivat tottuneet elämään, jossa heidän peräänsä ei katseltu eikä heistä huolehdittu, joten he eivät sopeutuneet elämään enonsa maatilalla.
Sinulle, yö
Vastaanotto
Kaskisen esikoisesta puhuttiin jo etukäteen, ja myös kritiikeissä sen kirjalliset ansiot todettiin erinomaisiksi. Kieli on hätkähdyttävän tarkkaa ja toisinaan jopa runollista. Kaskinen tunnustaa päähenkilönsä kautta kirjallisen esikuvansa Olavi Paavolaisen, ja samaa hirtehisyyttä teoksessa onkin.
Intian historia
Vedalainen kulttuuri
pienoiskuva|16 mahajapadaa 600-luvulla eaa. Arjalaiset eivät muodostaneet yhtenäistä kansakuntaa, vaan he koostuivat useista heimoista, jotka sotivat välillä myös toisiaan vastaan. Sodankäynti oli tavanomaista heidän kulttuurissaan, ja vaikka enää ei uskota että arjalaiset tuhosivat Indus-kulttuurin kaupungit, he saattoivat tuhota jäljellä olevan kulttuurin jäänteet ja orjuuttaa tämän jälkeläiset. Heimon päällikkönä toimi radža, jonka rinnalla oli papisto. Heimot elivät laajoina perheyhteisöinä, ja nautakarja oli tärkein omaisuus.
Euran Daltonit
Muutto Mestilään ja rikolliskierre
Sosiaalitoimi järjesti vuonna 1996 perheelle talon Mestilästä. Talo oli kaksikerroksinen maalaistalo. Talon vanhassa karjakeittiössä oli nyt poikien punttisali ja oleskeluhuone. Neljä nuorinta poikaa, lukuun ottamatta välissä syntynyttä Kallea, alkoivat suunnitella siinä paikassa ensimmäistä murtovarkautta. Pojat olivat siis, (ikäjärjestyksessä) Leevi, Erkki, Pekka ja Lasse. Nuorimmainen Lasse oli vasta viisitoista vuotta vanha. Ensimmäiselle keikalle Erkki ei tullut mukaan, sillä hän epäili keikan menevän pieleen.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Tutkimukset
Kuuselankankaalla käytettiin suuria kuoppiin rakennettuja keittöliesiä asumuksien sisällä. Myös ulkopuolella poltettuja pienempiä nuotioita käytettiin. Asuinpaikalta on löytynyt tulen polttamia ja särkemiä kiviä lukuisissa kasoissa. Vaikuttaa siltä, että asumuksia on lämmitetty kuumennettujen kivien varastoimalla lämmöllä.
Euran Daltonit
Muutto Mestilään ja rikolliskierre
Erkki ryhtyi hommiin mukaan, kun hän tajusi, etteivät keikat mene pieleen ja etteivät he jäisikään niin helposti kiinni. Bensiiniasemien seteliautomaatteja alettiin varastaa sitomalla vaijeri auton perään ja ”nyppäisemällä” ne irti liitoksistaan. Poliisi ei osannut aavistaa, että rikosten takana olisi Koistiset. Vaikka pojat olivat usein olleet poliisien juttusilla häiriköinnistä naapureita kohtaan ja autolla hurjastelusta, Koistisia pidettiin kuitenkin loppujen lopuksi hyvätapaisina poikina. He olivat urheilullisia, hyväkuntoisia, eivät juoneet alkoholia eivätkä edes tupakoineet.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Eteläharjun asuinpaikka
Eteläharjun asuinpaikka sijaitsee nykyisen joen rannan läheisyydessä ympäristöään korkeammalla matalalla harjulla. Se luetaan kuuluvaksi Kuuselankankaan asuinpaikkaan, vaikka sinne on matkaa 250 metriä. Harjulla näkyy 5 tai 6 asuinpainannetta. Vuoden 1999 kaivauksissa löytyi asuinpainanteen numero 4 kaakkoispuolelta pääasiassa kvartsi-iskoksia ja yksi T-muotoinen liuskeveitsi.
Euran Daltonit
Muutto Mestilään ja rikolliskierre
Bensiiniasemien jälkeen pojat murtautuivat pariin postiin, kunnes heitä alkoi kiinnostaa pankki.
Työttömien Keskusjärjestö
Työttömien Keskusjärjestön hankkeita ovat EU:n ruoka-apu, Eväitä elämälle-, Terveydeksi 2.0-, Kaikki Kunnossa- ja Askelia voimaan -hankkeet. Terveydeksi 2.0 -hanke toimii työttömien terveyden ja hyvinvoinnin edistämiseksi, Kaikki Kunnossa -hanke liikunnan ja liikuntamahdollisuuksien edistämiseksi ja Askelia voimaan -hanke terveellisten elintapojen edistämikseksi.
Euran Daltonit
Meritan konttori, Osuuspankki ja kiinnijääminen
19. joulukuuta 1999 veljekset hakkasivat Meritan konttorin välikattoon reiän, kun tarkoitus oli murtautua Osuuspankkiin. Reikä johti kuitenkin Meritan lomakevarastoon.
Työttömien Keskusjärjestö
Historiaa ja faktoja
Työttömien Keskusjärjestö ry (ent. Työttömien Valtakunnallinen Yhteistoimintajärjestö – TVY ry) on perustettu joulukuussa 1991 ajamaan ja valvomaan Suomen työttömien sosiaalisia etuja, hoitamaan tiedotusta, järjestämään koulutusta ja tekemään työtä työllisyyden edistämiseksi. Järjestön nimi muutettiin Työttömien Keskusjärjestö ry:ksi huhtikuussa 2017.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Rivitalojen rakentaminen
Niin sanottuja rivitaloja, jossa lähekkäin rakennetut asumukset yhdistettiin välikäytävillä, alettiin rakentamaan eri puolilla Suomea samanaikaisesti noin 3300−3000 eaa. Kierikissä tämä ei tapahtunut vielä Kuuselankankaalla, mutta vähän nuoremmassa Voima-Kuuselassa on jo rivitaloja.
Intian historia
Vedalainen kulttuuri
Vaikka arjalaisheimoista ei ole arkeologisia jäänteitä, he jättivät jälkeensä rikkaan kulttuuriperinnön. Heidän perintöään ovat Veda-kirjat, jotka koostuvat useista uskonnollisista runoista. Näistä merkittävimpiä ovat Mahabharata ja Ramayana. Arjalaiset itse eivät tunteneet kirjoitustaitoa, ja runot kirjoitettiin ylös sulkupolvia myöhemmin. Arjalaiset kertoivat niitä suullisena perimätietona sukupolvelta toiselle. Veda-kirjoista vanhin on Rigveda, joka on maailman vanhin uskonnollinen teksti. Se koottiin vuosien 1500 ja 1000 eaa. välillä. Arjalaisten saapuminen Intian seudulle on ollut alueen kulttuurihistorian kannalta merkittävimpiä kausia.
Euran Daltonit
Meritan konttori, Osuuspankki ja kiinnijääminen
Samalla keinolla, kattoluukusta sisään ja välikaton kautta pojat murtautuivat joulunpyhinä Osuuspankkiin, jonne aikaisemmin oli ollut tarkoitus mennä. Tällä kertaa reikä tehtiin dynamiitilla, ja veljesten ollessa pankissa laukesi hälytys. Ulkoapäin tilanne näytti kuitenkin rauhalliselta, ja poliisi häipyi paikalta, kun Daltonit olivat parhaillaan tyhjentämässä kassakaappeja. Pojat eivät edes tienneet, että hälytys oli lauennut heidän ollessaan sisällä.
Intian historia
Vedalainen kulttuuri
Arjalaisten uskonnossa uhrattiin jumalille, joita oli useita. Arjalaiset eivät rakentaneet uskonnollisia temppeleitä. Vähitellen heidän uskontonsa muuttui ja Rigvedassa mainittujen jumalien rinnalle tuli uusia hindulaisuuden jumalia. Hindulaisuus kehittyi vähitellen veda-kauden aikana, ja sen jumalat nousivat tärkeämmiksi kuin veda-uskonnon jumalat. Arjalaisten kauden lopulla syntyivät myös buddhalaisuus ja jainalaisuus.
Intian historiasta on varmaa tietoa arjalaisten kauden lopusta lähtien, noin vuodesta 500 eaa. Tähän mennessä arjalaisheimot olivat jo levittäytyneet Pohjois-Intiaan ja heidän elinalueensa ulottui pohjoisessa Himalajalle ja etelässä Vindhyavuorille sekä toisaalla Arabianmereen ja Bengalinlahteen. Alueelle oli syntynyt kuusitoista merkittävää valtiota, joista käytetään nimeä mahajanapadat. Näistä voimakkaimmat kuningaskunnat olivat Magadha ja Kosala. Magadha kukisti 400-luvulla eaa. viereiset Kosalan ja Kashin kuningaskunnat ja perusti pääkaupungikseen Pataliputran kaupungin Gangesin varrella, nykyisen Biharin osavaltion alueella. Mahtavimmillaan Magadha oli Nanda-dynastian aikana 300-luvulla eaa.
Euran Daltonit
Meritan konttori, Osuuspankki ja kiinnijääminen
Lomakevaraston ja pankkimurron välissä pojat olivat käyneet kolmannenkin kerran pankissa, jolloin oli hakattu lekalla reikä, mutta jolloin työn jälkeen oli jo aamu sarastamassa ja pojat joutuivat pakenemaan. Pankkimurto onnistui vasta muutaman yrityksen jälkeen.
Lopulta pojat jäivät kiinni ja tunnustivat suuren murtovarkaussarjan. Kiinnijääminen oli pojille lopulta helpotus. Vaikka he tiesivät varastelun olevan väärin ja että he jäisivät pian kiinni, he eivät osanneet hillitä itseään.
Intian historia
Mauryan aikakausi
Makedonian kuningas Aleksanteri Suuri valloitti Persian vuonna 330 eaa., ja hänen valloitusretkensä jatkuivat tämän jälkeen itään kohti Intiaa. Hydaspesjoella, nykyisellä Jhelumilla, hän kohtasi intialaisen kuningas Poroksen armeijan Hydaspesjoen taistelussa. Intialaiset kärsivät taistelussa murskatappion, ja Aleksanteri jatkoi voittonsa jälkeen syvemmälle Intiaan. Hänen sotajoukkonsa kuitenkin väsyivät loputtomaan taistelemiseen, ja ne vetäytyivät lopulta Intiasta eivätkä koskaan edenneet Magadhaan asti.
pienoiskuva|vasen|Maurya-valtakunta suurimmillaan Aleksanteri Suuren joukkojen vetäytyminen jätti jälkeensä valtatyhjiön pohjoiseen Intiaan, jota onnistui käyttämään hyväkseen Chandragupta Maurya, joka kukisti Magadhaa hallinneen kuninkaan ja valloitti pääkaupunki Pataliputran. Chandraguptan menestys johtui suureksi osaksi hänen brahmaanineuvonantajastaan Kautilyasta, jonka oletetaan kirjoittaneen Arthashastran, hallintotaitoa käsittelevän intialaisen tekstin. Chandragupta kukisti kreikkalaisvallan jäänteet hallintaansa, ja vuoteen 305 eaa. mennessä nykyisen Intian länsiosat ja Indus-jokilaakson alueet oli liitetty Maurya-valtakunnan vaikutusvaltaan.
Chandragupta hallitsi valtakuntaa 23 vuotta, vuosina 324–301 eaa. Häntä seurasi valtaistuimella hänen poikansa Bindusara, joka laajensi valtakuntaa etelämmäs. Bindusaran kuollessa vuonna 269 eaa. ainoastaan Kalingan valtio nykyisen Orissan alueella Intian itärannikolla oli suurin piirtein itsenäinen.
Bindusaran jälkeen valtaan nousi hänen poikansa Ašoka, joka hallitsi valtakuntaa 37 vuotta, vuosina 296–232 eaa. Ašokaa pidetään yhtenä Intian historian merkittävimmistä hahmoista. Ašokan ajasta on päästy paremmin selville vasta 1800- ja 1900-luvuilla, kun kallioihin ja pylväisiin hakattuja kirjoituksia opittiin tulkitsemaan. Ašoka käytti hallintokautensa alkuajat valtakunnan vahvistamiseen ja laajentamiseen. Vuonna 261 eaa. hän hyökkäsi Kalingaan. Kalinga kukistui, mutta vasta hirvittävän sodan jälkeen, jossa tulkintojen mukaan 100 000 ihmistä surmattiin, 150 000 vangittiin ja monet muut kuolivat tauteihin ja nälkään. Verilöyly vaikutti Ašokaan syvästi, ja hän katui aiheuttamaansa kärsimystä, minkä johdosta hän luopui harjoitetusta valloituspolitiikasta ja kääntyi buddhalaiseksi.
Työttömien Keskusjärjestö
Historiaa ja faktoja
Järjestöön kuuluu noin 80 jäsenyhdistystä eri puolilla maata. Järjestö edustaa suomalaisia työttömiä Euroopan työttömien verkostossa EAPN-Finissä, jonka jäseneksi Työttömien Keskusjärjestö ry hyväksyttiin vuonna 1996.
Metyleenisininen
Metyleenisininen (C16H18N3SCl) on heterosyklinen ja aromaattinen yhdiste. Se kuuluu tiatsiinin rakenteen sisältäviin väriaineisiin. Metyleenisinistä käytetään niin kemiassa kuin biologisissa ja lääketieteellisissä tutkimuksissa väriaineena. Kiinteänä metyleenisininen on vihreää. Yhdiste liukenee melko hyvin veteen siniseksi liuokseksi.
Työttömien Keskusjärjestö
Paikallisia työvoimayhdistyksiä
Helsingin Työkanava HeTy ry
Metyleenisininen
Valmistus
Ensimmäisen kerran yhdistettä valmisti Heinrich Caro vuonna 1876 työskennellessään BASF:n palveluksessa. Menetelmän lähtöaineena oli p-fenyleenidiamiini ja rikkivety. Nykyään metyleenisinistä valmistetaan N,N-dimetyylianiliinista ja tiorikkihaposta.
Intian historia
Mauryan aikakausi
pienoiskuva|Ašokan rakennuttama [[Sanchin suuri stupa]] Ašoka omaksui ahimsan eli buddhan opin väkivallasta pidättäytymisestä kaikkia eläviä olentoja kohtaan. Hän kannatti buddhalaisuutta, mutta hän julisti myös, että kaikki uskonnot olivat kunnioituksen arvoisia. Hän kehotti alamaisiaan seuraamaan esimerkkiään ja tunnustamaan keskinäisen kunnioituksen tärkeyden elämäntapana. Ašoka ymmärsi, että hänen valtakunnassaan oli lukuisia eri rotuja, joilla oli hyvinkin erilaiset uskomukset, eikä voiman avulla valtakuntaa olisi mahdollista pitää koossa loputtomiin. Hän yritti vakiinnuttaa dharman lain uudeksi valtakunnan uskonnoksi, sillä hän toivoi sen sitovan kansat yhteiseen liittoon. Ašokan kääntymisellä buddhalaisuuteen oli suuri vaikutus uskonnon tulevaisuuteen, sillä hänen ansiostaan se lakkasi olemasta pelkästään intialainen uskonto. Hän lähetti lähetyssaarnaajia nykyisen Intian ulkopuolelle, ja uskonto säilyi yhtenä maailman suurimmista uskonnoista senkin jälkeen, kun se oli hävinnyt Intiasta. Hänen perintönään on säilynyt ympäri valtakuntaa pystytettyjä stupia, joihin kaiverretuissa teksteissä alamaisia on kehotettu noudattamaan hänen oppejaan. Hänen ediktipylväänsä on nykyisin yksi Intian valtion symboleista.
Metyleenisininen
Väriaineena
Metyleenisinistä on mahdollista käyttää kankaiden ja nahan värjäykseen. Parhaiten se värjää pellavan, hampun ja juutin. Biologiassa sitä käytetään bakteerien värjäyksessä ja yhdisteellä oli tärkeä rooli tuberkuloosia aiheuttavan bakteerin löytämisessä. Monissa maissa denaturoitu sprii värjätään siniseksi metyleenisinisellä. thumb|250px|Metyleenisiniliuosta mittapullossa
Intian historia
Mauryan aikakausi
Ašokan kaudella valtakunta ulottui nykyisestä Afganistanista Bangladeshiin, ja se käsitti koko Intian niemimaan lähes eteläisintä kärkeä myöten. Hallinto oli järjestetty systemaattisesti ja valtakunta oli jaettu eri piireihin, joita johtivat kuninkaan liittolaiset tai perheenjäsenet. Järjestystä piti yllä suuri armeija, jota ylläpidettiin ankarilla laeilla ja kovalla verotuksella. Lait olivat ankaria, mutta Maurya-valtakunnassa näyttää vallinneen silti hyvinvointi, vaikka kansalle ei ole juuri jäänyt korkean verotuksen jälkeen enempää kuin mitä elossa pysyminen vaati.
Ašoka kuoli vuonna 232 eaa. Häntä seuranneet hallitsijat eivät enää kyenneet ylläpitämään Maurya-valtakuntaa yhtenäisenä, ja Maurya-valtakunta alkoi hajota.
Varhaiskeskiajan kuningaskunnat
thumb|left|185px|Intia noin 200-luvulla. Kušan-valtakunnan alue korostettuna. Maurya-valtakunnan romahtaessa Intian alue hajosi moniin pienempiin kuningaskuntiin. Maurya-valtakunnan jälkeistä aikaa seurasivat monet pienemmät varhaiskeskiaikaiset kuningaskunnat. Valtaansa kasvattivat Mauryan vallasta taas vapautunut Kalinga, nykyisen Intian itärannikolla, sekä Deccanin ylänköalueelle keskiseen Intiaan syntynyt kuningaskunta Satavahana eli Andhran kuningaskunta. Andhrat levittäytyivät 100-luvulta eaa. 100-luvulle jaa. suureen osaan nykyisen Intian länsi- ja keskiosaa.
Työttömien Keskusjärjestö
Talous
Yhdistyksen taloudelliset resurssit muodostuvat erilaisista avustuksista, hankerahoituksista sekä omasta varainhankinnasta. Suurimmat rahoittajat ovat STEA, elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus, TE-hallinto, Kajaanin kaupunki sekä Kajaanin seurakunta.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Rekonstruktiot
Kierikin kivikauden kylässä olevista asumuksista neljä on rekonstruoitu Kuuselankankaan ja yksi Korvalan asuinpaikan tutkimusten sekä metsästäjäkansojen etnograafisten tietojen perusteella. Niitä ei pidetä aitoina kivikauden asumusten kopioina, vaan niitä rakennettaessa on tutkittu eri ideoita toteuttaa kivikauden rakennus ja samalla on selvitetty, mitä uusia kysymyksiä valitut ratkaisut nostavat esille. Kivikauden kylän talot on myös yhdistetty välikäytävällä, mitä ei ole ollut vielä Kuuselankankaalla käytössä, mutta Korvalassa taas oli.
Metyleenisininen
Redox-indikaattorina
Metyleenisinistä voidaan käyttää redox-indikaattorina useissa hapetus-pelkistystitrauksissa. Hapettuneessa muodossaan se on väriltään sinistä ja pelkistyneenä väritöntä leukometyleenisinistä eli metyleenivalkoista.
Intian historia
Varhaiskeskiajan kuningaskunnat
Maan luoteiskolkka houkutteli jälleen maahantunkeutujia. Kreikkalais-baktrialaiset laajensivat alueella vaikutusvaltaansa, jolloin syntyi Intialais-kreikkalainen kuningaskunta. Idän ja lännen välisenä siltana toiminut valtio hallitsi Gandharan aluetta ja koko Punjabia. Samoihin aikoihin Han-dynastia yhtenäisti Kiinan, minkä jälkeen Intian alueelle kohdistui uusi hyökkäysaalto, kun paimentolaisheimot joutuivat siirtymään elinalueiltaan lännemmäksi. Intialais-kreikkalaisen kuningaskunnan kukistivat maahan Keski-Aasiasta vaeltaneet skyytit eli sakat, jotka asettuivat Intian länsiosaan ja tuhosivat alueen kreikkalaisvallan.
Shakojen jälkeen alueelle saapui yuezhi-kansa, joka ajoi skyytit etelämmäs, kun taas yuezhit jäivät Gandharan alueelle ja perustivat Kušan-valtakunnan. Maan vaikutusvaltaisin kuningas oli Kaniška, joka nousi valtaistuimelle vuonna 78. Hänen aikanaan Kušana-valtakunta ulottui laajimmillaan nykyisen Afganistanin alueelle lännessä ja sen vaikutusvalta kattoi suurimman osan nykyisen Intian pohjoisosaa. Kušan-valtakunta hallitsi sijaintinsa ansiosta keskeistä osaa idän ja lännen välisestä silkkitiestä. Myös Kaniška kääntyi buddhalaisuuteen Ašokan tavoin.
Metyleenisininen
Sulfidien osoittamisessa
Metyleenisinisen muodostumisreaktiota voidaan käyttää osoittamaan divetysulfidin läsnäolo. Dimetyyli-4-fenyleenidiamiini kondensoituu ja hapettuu happamissa olosuhteissa rauta(III)kloridin vaikutuksesta. Vetysulfidi pelkistää muodostuneen yhdisteen metyleenisiniseksi. Metyleenisinisen määrä voidaan määrittää spektrofotometrisesti ja näin saadaan selville näytteen sulfidipitoisuus.
Intian historia
Klassinen aika
pienoiskuva|Gupta-valtakunta ja vasallit 400-luvulla
Hajanaisen Intian yhdistäjäksi nousi 300-luvun alussa Chandragupta I. Hän oli korkea-arvoisesta perheestä, ja hän solmi avioliiton Licchavi-prinsessan kanssa. Licchavi kuului alueen voimakkaimpiin ja vauraimpiin klaaneihin. Avioliiton ansiosta Chandragupta pystyi varmistamaan asemansa Magadhan hallitsijana. Gupta-suvun kaudella valtakunta hallitsi koko nykyistä Pohjois-Intiaa ja maan tiede ja kulttuuri kukoistivat siinä määrin, että aikaa on kutsuttu muinaisen Intian kulta-ajaksi tai klassiseksi ajaksi. Kulta-aika rajoittui kuitenkin vain pohjoiseen ja levisi etelään vasta sen jälkeen, kun Gupta-imperiumi oli kukistunut. Merkittävimmät saavutukset syntyivät uskonnossa, koulutuksessa, matematiikassa, taiteessa ja kirjallisuudessa. Uskonnosta kehittyi myöhemmin moderni hindulaisuus, koulutus sisälsi muun muassa kielioppia, lääketiedettä, tähtitiedettä ja matematiikkaa. Merkittäväksi tieteilijäksi nousi Aryabhata, joka keksi aurinkokeskisen maailmankuvan ja jota on pidetty myös luvun nolla keksijänä.
Kuuselankankaan asuinpaikka
Rekonstruktiot
Vuonna 1998 rakennettiin kaksi asumusta, joista toisen pohja oli suorakaide ja toisen soikio. Niiden pinta-alat olivat 49 m³ ja 54 m³. Niiden kattoa kannatteli kurkihirsi, jota tukivat maahan upotetut keskuspaalut, vaikka sellaisista ei ole kaivauksissa löydetty jälkiä. Katto rakennettiin kurkihirren varaan ja se katettiin tuohilevyillä sekä turpeella. Vuonna 1999 rakennettiin kolme asumusta lisää. Kaksi niistä olivat paalurakenteisia ja yksi hirsirakenteinen. Paalurakenteisen asumuksen seinärakenne toteutettiin ohuilla riu'uilla ja pyöreäpohjainen asumus jätettiin kattamatta. Kuuselankankaalta ei ole löydetty yhtään pyöreäpohjaisen asumuksen jäänteitä. Toisen paalurakenteisen asumuksen pohjan mitat olivat 8×5 metriä ja sitä vastaavat Kuuselankankalla tutkitut asumukset numero 16 ja 18. Tämän asumuksen kurkihirsi tuettiin A-pukkien varaan ja keskuspaalut jätettiin siten pois. Edellisten asumusten lattiataso tehtiin kaivamalla lattia puolen metrin syvyyteen maahan. Hiekkavallin seinämät valuivat lattialle, joten niitä oli tuettava jotenkin. Kierikissä seinä valmistettiin punomalla se pajunoksista ja tilkitsemällä seinän raot turpeella. Tällainen seinärakenne vaati tukipaalujen pystyttämisen ja sitomisen kattorakenteisiin. Kolmas vuoden 1999 aikana rakennettu asumus perustettiin maahan kaivettuun noin 60 senttimetriä korkeaan hirsisalvokseen, jonka sisämitat olivat 7,4×6,6 metriä. Salvos esti samalla hiekkaa valumasta seinämästä lattialle. Hirret liitettiin toisiinsa "koirankaula-salvoksella". Tässäkin asumuksessa käytettiin keskuspaaluja kurkihirren kannatteluun ja katto toteutettiin edellisten asumusten tapaan. Kattojen korkeutta ei kaivauksien materiaaleista ole voitu päätellä, joten kivikylän katot kallistettiin 45°.
Intian historia
Klassinen aika
Chandragupta I kuoli vuonna 335, ja hänen jälkeensä valtaan nousi hänen poikansa Samudragupta. Suurimmillaan Gupta-valtakunta oli vuosina 375–415 hallinneen Chandragupta II:n valtakaudella. Tämä pyrki laajentamaan valtakuntaa sotaretkillä ja avioliittoalliansseilla. Chandragupta II:n aikana Gupta-valtakunta kukisti skyytit ja sen valta ulottui Arabianmerelle asti, jolloin sen alaisuudessa oli tärkeitä kauppareittejä.
Gupta-valtakunta kävi laaja-alaista kauppaa Kiinaan ja Kaakkois-Aasiaan sekä länteen. Sieltä vietiin mausteita, yrttejä, santelipuuta, paprikaa, helmiä, jalokiviä ja hajuvesiä. Lisäksi sen läpi kuljetettiin monia kauppatavaroita idän ja lännen välillä. Hallinnollisesti Gupta-valtakunta oli hyvin samankaltainen kuin Maurya-valtakunta 500 vuotta aiemmin. Talonpojilta vaadittiin tietty työpanos ja iso osuus jokaisesta sadosta valtakunnan hyväksi, mutta veroaste ei ollut yhtä korkealla kuin Maurya-aikana. Valtakunnan asukkaiden elintaso oli melko korkea, etenkin vauraimmilla kaupunkilaisilla. Asukkaiden elintasosta ja -tavoista kertoo myös filosofi Vatsuayanan kuuluisa rakkauden taidoista kertova kirjoitelma Kamasutra, joka syntyi Gupta-valtakunnan aikana 300-luvulla.
Työttömien Keskusjärjestö
Yhteistyö
Yhdistys toimii yhteistyössä Kajaanin kaupungin, sekä muiden järjestöjen kanssa työttömien aseman kohentamiseksi ja työllistymisen edistämiseksi. Yhdistyksen yhteistyökumppaneita ovat mm. Kuntouttava työtoiminta, sosiaalinen kuntoutus, TE-toimisto, Kajaanin kaupunki, TYP, ELY-keskus, EHYT ry, Kainuun SOTE, Kajaanin seurakunta, Kajaanin Ortodoksikirkko, STEA, KAO, KAMK sekä toiset yhdistykset. Yhdistys kuuluu jäsenenä Työttömien Valtakunnalliseen Yhteistoimintajärjestöön (TVY ry.).
Metyleenisininen
Malaria
Metyleenisinisen käyttökelpoisuus malarian hoidossa huomattiin 1891. Sen käyttö lopetettiin Tyynenmeren sodan aikana, koska amerikkalaiset ja muut liittoutuneiden sotilaat eivät pitäneet sen haittavaikutuksista: se värjäsi virtsan vihreäksi ja muutti silmän valkuaiset sinisiksi. Sen halpuudesta johtuen kiinnostus sen käyttöön antimalarialääkkeenä on herännyt uudelleen.