cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koronaviruspandemian 2019– tapahtumahistoria
Heinäkuu 2021
12. heinäkuuta Israel ilmoitti alkavansa tarjota kolmannen annoksen Pfizerin ja Biontechin kehittämää koronavirusrokotetta riskiryhmiin kuuluville aikuisille, joilla immuunijärjestelmä on heikko. Ranskan presidentti Emmanuel Macron ilmoittaa rokotusten tulevan pakollisiksi terveydenhuollon ammattilaisille syyskuusta alkaen. Myös Kreikka ilmoittaa vastaavanlaisesta päätöksestä.
13. heinäkuuta Irakissa ainakin 52 ihmistä on kuollut sairaalan koronaosaston tulipalossa. Lääkärit ilman rajoja -järjestö kampanjoi koronarokotteiden patenttisuojien purkamisen puolesta. Järjestön mukaan patenttisuojan poistuminen toisi tilanteeseen parannusta. Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto (FDA) on lisännyt Johnson & Johnsonin koronarokotteen varoituslistaan maininnan Guillain-Barrén oireyhtymästä.
14. heinäkuuta EU:n koronatodistus ja todistus sairastetusta koronataudista tulee saatavaille Omakanta-palvelussa. Suomessa todetaan kaksi kuolemantapausta (THL uutisoi tapaukset viikon välein keskiviikkoisin)
15. heinäkuuta Helsingissä ei enää tarvitse varata aikaa koronarokotukseen. Venäläinen uutissivusto Tass uutisoi Venäjän ostaneen mm. Suomelta lisähappea.
17. heinäkuuta Britannian terveysministeri Sajid Javid kertoo Twitterissä, että hänellä on todettu koronatartunta.
18. heinäkuuta Suomessa todetaan 180 uutta tartunaa, rikkoen sadan tuhannen rajan. Ranskan eurooppaministeri Clement Beaune kertoo EU:n ohittaneen rokotuskattavuudessa pitkään edellä olleen Yhdysvallat lukemien ollessa 55,5 ja 55,4 %.
19. heinäkuuta Englannissa puretaan suurin osa rajoituksista. Päivästä käytetään nimitystä "Vapauden päivä" (eng. Freedom day). Terveysviranomaiset kuitenkin kritisoivat rajoitusten. purkua. Suomen ja Norjan raja avautuu täysimääräisesti. HUS:n kertoo juhannusviikolla otettujen koronatapausten olleen yli 90 prosenttisesti deltavarianttia. Taiwan ilmoittaa ottavansa hätäkäyttöön oman rokoteensa, jonka testaus on vielä kesken.
Keskeiset pörssi-indeksit tippuvat 2-3 % uuden maailmanlaajuisen korona-aallon pelon myötä. Australiassa Victorian koronasulkua päätetään jatkaa. Kyproksella jopa 2 500 mielenosoittajaa tunkeutuu Sigma TV:n asemalle.
20. heinäkuuta Helsinkiläiset voivat aikaistaa toisen koronarokotteen ottamista. Aikaisemman 12 viikon välin sijaan tehosteannoksen voi ottaa jo kahdeksan viikon jälkeen. Venäjällä raportoitujen tapausten määrä ylittää kuuden miljoonan rajan. Yhdysvaltalaisraportin mukaan Intian koronakuolemien todellinen määrä on jopa kymmenkertainen ilmoitetusta 415 000:sta (n. neljä miljoonaa). Pirkanmaa sirtyy epidemian kiihtymisvaiheeseen. STM kehottaa rokotusvälin lyhentämistä jos rokotteita uhkaa jäädä käyttämättä.
Kainuu siirtyy kiihtymisvaiheeseen.
THL:n Mika Salmisen mukaan (MTV:n haastattelussa) Suomi on nyt ns. neljännessä aallossa.
21. heinäkuuta Ranskassa ns. terveyspassi otetaan käyttöön - terveyspassia tarvitaan mm. kaikkiin yli 50 hengen tapahtumiin. Terveyspassia vastaan protestoi yli 100 000 ihmistä ympäri maata. Espanjassa matkailijoille vuokrattavien asuntojen ja talojen varaukset ylittävät pandemiaa edeltävän ajan, kertoo maan johtava varaussivusto Rentalia.
THL julkistaa FinSote 2020 -tutkimuksen (aikaisempi vuodelta 2017-2018, ennen pandemiaa). Kielteisimmät muutokset havaittiin korkeasti koulutetuilla naisilla, joilla sekä psyykkinen kuormittuneisuus että itsemurha-ajatukset lisääntyivät. Terveyspalvelujen käyttö mielenterveyteen liittyvien ongelmien vuoksi on lisääntynyt koko väestössä ja etenkin 30–39 -vuotiailla. Psyykkinen kuormittavuus kasvoi kaikissa ikärymissä muutamilla prosenteilla.
22. heinäkuuta Kiina torjuu Maailman terveysjärjestön WHO:n suunnitelman jatkaa koronaviruksen alkuperän tutkimista Kiinassa. Pirkanmaalla voi aikaistaa koronarokotuksen toista annosta. Satakunta siirtyy kiihtymisvaiheeseen.
Tampereella alkaa kolmipäiväinen Tammerfest, jonka myötä korona leviää etenkin nuorten keskuudessa.
23. heinäkuuta (pandemian 500. päivä) Euroopan lääkevirasto (EMA) myöntää luvan käyttää yhdysvaltalaisen lääkeyhtiö Modernan Spikevax-koronarokotetta 12-17 -vuotiaiden lasten ja nuorten rokottamiseen.
Eduskunnan oikeusapumies toteaa THL:n ja STM:n rikkoneen lakia 65-69 -vuotiaiden rokottamisessa Astra Zenecan rokotteella.
25. heinäkuuta Suomessa 1. koronarokotteen on saanut yli 65 % suomalaisista.
26. heinäkuuta Ranskan parlamentti hyväksyy lakiesityksen, jonka myötä koronavirusrokotuksesta tulee pakollisia terveydenhuollon työntekijöille. Matkustaminen Suomeen vapautuu huomattavasti. Täysin rokotetut saavat saapua mistä tahansa päin maailmaa, ja Euroopasta jos maa ei ole ns. riskimaa. Pohjois-Savo siirtyy koronaepidemian kiihtymisvaiheeseen
27. heinäkuuta Olympiakaupunki Tokiossa todetaan päiväkohtainen ennätys tartuntoja (2 848)
29. heinäkuuta STM varoittaa syksyn lähiopetuksen olevan vaarassa. Opetusministeri Li Anderssonin (vas.) mielestä etäopetuksen tulee olla viimesijainen keino koronapandemian hoidossa. Israel ryhtyy ensimmäisenä valtiona tarjoamaan kolmatta rokoteannosta. Maailmassa annettujen koronarokotteiden yhteismäärän raportoidaan ylittäneen neljän miljardin rajan.
30. heinäkuuta Yhdysvaltain tautiviraston (CDC) raportti kertoo delta-variantin olevan yhtä tarttuva kuin vesirokko. Kolmasosa suomen väestöstä on saanut myös toisen rokoteannoksen (34,0 %)
31. heinäkuuta Ehdotus koronarokotusten laajentamisesta 12–15-vuotiaille kerrotaan saaneen laajan kannatuksen lausuntakierroksella. Eri puolilla Ranskaa jopa 200 000 ihmistä protestoi koronapassia ja rajoituksia vastaan.
Elokuu 2021
Päätapahtumat:
1. elokuuta Suomessa toisen rokoteannoksen on saanut hieman yli 35,0 % väestöstä. Tanska purkaa koronarajoituksia.
2. elokuuta Saksan Berlinissä jopa 600 ihmistä pidätetään koronamielenosiotuksissa. Viron tiukentuneet matkustusrajoiukset suomalaisille astuvat voimaan. THL suosittaa karanteenin lyhentämistä 10 vuorokauteen.
3. elokuuta Yhdysvallat tavoittaa 70,0 % rokotekattavuuden ensimmäisen annoksen osalta. Tavoite oli Yhdysvaltain itsenäisyyspäivä 4. heinäkuuta. Etelä-Korea raportoi deltavariantin muunnoksesta. AFP:n mukaan puolet EU:n kansalaisista (224 milj. asukasta) on täysin rokotettu. Pirkanmaa ja Etelä-Karjala siirtyvät leviämisvaiheeseen.
Opetus- ja kulttuuriministeriö ei suunnittele antavansa kouluille tai oppilaitoksille suositusta käynnistää syksyn opetus etänä.
EU-komissio sopii alustavasti ostavansa noin 200 miljoonaa annosta yhdysvaltalaista Novavax-koronarokotetta. Rokotteella ei kuitenkaan ole vielä tässä vaiheessa Euroopan lääkeviraston lupaa.
5. elokuuta Elinkeinoministeri Mika Lintilä (kesk.) kertoo koronapassin valmistelun alkaneen. Ranskassa koronapassiin liittyvät lait läpäisevät perustuslakituomioistuimen.
6. elokuuta Puolet yhdysvaltalaisista on kokonaan rokotettuja.
7. elokuuta Ranskassa pidetään rajuja mielenilmauksia ympäri maata - päivää ennen kuin koronapassilait astuvat voimaan.
8. elokuuta Saudi-Arabia sallii rokotettujen pyhiinvaeltajien matkat Mekkaan ensi kertaa 1,5 vuoteen. THL raportoi 1 300 uutta tapausta. Määrä kuitenkin sisältää myös edellisen päivän tartunnat. Suomessa kaksi kolmasosaa (n. 67,0 %) koko väestöstä on saanut ensimmäisen rokoteannoksen.
9. elokuuta Kanada avaa Yhdysvaltain rajansa täysin. Tiukat matkustusrajoitukset astuivat voimaan maaliskuussa 2020, ja olivat siten voimassa 1,5 vuotta. Jyväskylä siirtyy leviämisvaiheeseen. Yhdysvaltain armeija ilmoittaa edellyttävänsä maansa armeijan henkilöstöltä rokotetta syyskun alusta alkaen.
10. elokuuta Britanniassa 75 % aikuisväestöstä on täysin rokotettuja. Intia hyväksyy Johnson & Johnsonin rokotteen hätäkäyttöön. Tampereen yliopistollisessa sairaalassa uutisoidaan hoidettavan maailman ensimmäistä koronalääkettä testaava potilasta. Tutkimus on osa WHO:n hyväksymää Solidarity-hanketta.
11. elokuuta Hallitus kokoontuu Säätytalolle neuvottelemaan koronastrategiasta. Pääministeri Sanna Marin toteaa että yhteiskunta voidaan avata aikaisintaan lokakuussa jos rokotekattavuus saavuttaa 80 % tason (11. elokuuta kaksi annosta on saanut hieman yli 40 % koko väestöstä). Yhdysvaltalaistutkimus toteaa BioNTec-Pfizerin -rokotteen tehon laskeneen seuranta-ajalla vain 42 prosenttiin deltavarianttia vastaan.
12. elokuuta Suomessa todetaan ensi kertaa yli tuhan tapausta (1 024), samalla rikkoen ennätyksen.
13. elokuuta n. 14 000 osallistujan suunnistustapahtuma Jukolan viesti aiotaan järjestää, uutisoi Yle. Kiina torjuu lisätutkimukset koronaviruksen alkuperän selvittämiseksi. Norja kertoo poistavansa rajoituksia.
14. elokuuta Suomessa menee rikki tuhannen kuolonuhrin raja (1 002). Lauantaiset mielenoisutukset koronapassia vastaan Ranskassa jatkuvat.
15. elokuuta Iran ilmoittaa ensi kertaa yli 600 kuolemantapausksesta vuorokauden aikana.
16. elokuuta Virallisen koronakuolemien määrä maailmassa ylittää WHO:n mukaan 4,3 miljoonan rajan. Eniten kuolemia on Yhdysvalloissa. Sri Lankan pääministeri Pavithra Wanniarachchi erotetaan virasta levitettyään aiemmin harhaanjohtavaa tietoa, uutisoi Yle.
17. elokuuta Uusi-Seelanti kiristää rajoituksiaan raportoituaan vain yhden tartunnan.
18. elokuuta STM asetaa työryhmän koronapassia koskevan lansäädännön valmistelemiseksi. Yhdysvallat alkaa tarjota kolmatta rokoteannosta syyskuussa. Yle uutisoi Texasin koronarajoitusvastaisella kuvernööri Greg Abbottilla olevan koronatartunta.
19. elokuuta Suomi saavuttaa rokotekattavuudessa 50,0 % tason kaikkien rokotettavien, eli yli 12-vuotiaiden joukossa. STM suosittaa kahden metrin turvavälistä luopumista pienen riskin tapahtumissa.
20. elokuuta Sydneyn kaksi kuukautta kestänyttä sulkutilaa jatketaan kuukaudella. Koko väestöstä ensimmäisen rokoteannoksen saaneiden osuus ylittää 70,0 %.
21. elokuuta Palaun saarivaltio kirjaa ensimmäiset tapauksensa. WHO:n mukaan maailmassa on enää 13 valtiota joissa ei ole raportoitu yhtään tapausta.
22. elokuuta STM kertoo Suomen varautuvan kolmanteen rokoteannokseen alkuvuodesta.
30.-31. elokuuta Pääministeri Sanna Marin ilmoittaa Sosiaali- ja terveysministeriön valmistelevan lakimuunnosta kahden metrin turvaväleistä luopumisesta. EU poistaa Yhdysvallat turvallisten maiden listalta ja suosittaa jäsenmaita asettamaan rajoituksia maasta saapuville. 70,0 % EU:n aikuisväestöstä on täysin rokotettuja (monessa EU-maassa rokoteväli on lyhyempi kuin suomen 12 viikkoa). Etelä-Suomen Aluehallintovirasto valmistelee yleisötapahtumien ns. lohkovaatimuksen purkamista. Rovaniemellä järjestetyssä Suunnistuskilpailu Jukolasta ja Simerrockista raportoidaan vain muutamia koronatartuntaa, vaikka osallistujia oli lähemmäs 33 000.
Syyskuu 2021
6. syyskuuta Marinin hallitus hyväksyy suunnitelman ja julkistaa uuden koronastrategian tiedostustilaisuudessaan klo 19: rajoituksia aiotaan purkaa asteittain, ja kokonaan kun rokotekattavuus saavuttaa 80,0 % tason. pienoiskuva|313x313px|Koronamielenosoittajia Irlannissa, [[Glasgow|Glasgowissa Syyskuussa 2021. Mielenosoituksissa ympäri maailman osoitetaan mieltä mm. rajoituksia, (pakko)rokotuksia ja koronapassia vastaan.]] 7.-12. syyskuuta Tanka poistaa kaikki rajoituksensa (10. syyskuuta). Yhdysvalloissa Joe Bidenin hallinto kertoo rokotepakosta yli 100 hengen yrityksissä. Britannia ilmoittaa, ettei se ota koronapassia käyttöön. Euroopan lääkevirasto EMA lisää harvinaisen Guillain-Barrén oireyhtymän Astra Zenecan koronarokotteen mahdollisten haittavaikutusten luetteloon. 11. syyskuuta: Pandemian 550. päivä (kun julistamispäivä 11.3.2020 lasketaan mukaan).
13.-19. syyskuuta Kaksi kolmasosaa (66,7 %) yli 12-vuotiaista on saanut kaksi rokoteannosta (19. syyskuuta). STM päivittää kansallista suositustaan testaamisesta: rokotettuja ja alaikäisiä ei enää pääsääntöisesti testata. Yle lopettaa päivittäisten koronalukujen uutisoinnin, poislukien tilanteissa joissa uutisointi katsotaan tarpeelliseksi. Ravintolarajoitukset kevenevät koko maassa.
Kuuba ilmoittaa hakevansa WHO:lta hyväksyntää omille rokotteilleen (Abdala ja Soberna 02). WHO keskeyttää venäläisen Sputnik V -rokotteen lupakäsittelyn.
Oikeudenkäynti Itävaltalaista laskettelukeskusta vastaan alkaa. Koronavirus levisi tehokkaasti ympäri Eurooppaa paikallisessa laskettelukeskuksessa alkuvuodesta 2020.
20.-26. syyskuuta Norja purkaa suurimman osan rajoituksista. USA poistaa rokotettujen EU-kansalaisten, Schengen-alueen ja Iso-Britannian asukkaiden maahantulokiellon - rajoitukset ovat olleet voimassa maaliskuusta 2020 asti. Suomessa 69,0 % on saanut täyden rokotesarjan (tavoite 80 %). Koronapassi etenee Eduskunnan käsittelyyn. Kokoontumisrajoitukista päätetään luopua Uudenmaan osalta - muutos astuu voimaan 1. lokakuuta.
Irlanti luopuu maahantulijoiden pakollisesta hotellikaranteenikäytännöstä. Malesia ilmoittaa luopuvansa matkustusrajoituksista lähiviikkojen aikana.
Savitaipaleen kunta Etelä-Karajalssa saavuttaa ensimmäisenä kuntana Suomessa 80,0 % rokotekattavuuden tavoitteen (23. syyskuuta).
Yhdysvalloissa koronavirukseen on arvioiden mukaan kuollut enemmän ihmisiä (n. 705 000) kuin sata vuotta sitten espanjantautiin (550 000, arvio).
Saksassa pidätetään 49-vuotias mies ammuttuaan 20-vuotiaan bensa-aseman työntekijän. Työntekijä oli kehottanut miestä pitämään maskia.
27.-30. syyskuuta Ravintoloiden aukiolorajoitukset päättyvät usealla alueella. Viikonloppu on ensimmäinen pitkään aikaan kun yökerhot saava olla auki pikkutunneille asti. Helsingin Sanomat uutisoi muutoksen näkyneen mm. järjestyshäiriöissä ja säilöön otettujen ihmisten määrässä selvästi.
70,2 % koko Suomen väestöstä on saanut 2. rokoteannoksen. Valtiovarainministeriö sekä sosiaali- ja terveysministeriö esittävät (24. syyskuuta) valtakunnallisen etätyösuosituksen päättymistä lokakuun 15. päivä.
Japani lopettaa hätätilansa torstaina 30. syyskuuta. Ruotsi luopuu viimeisistäkin koronarajoituksista (29. syyskuuta).
Lokakuu 2021
Päätapahtumat:
1.-3. lokakuuta Uudenmaan, ja samalla koko maan kokoontumisrajoitukset päättyvät. Yhdysvalloissa ylittyy 700 000 koronakuoleman raja.
4.-10. lokakuuta Maailman kauppajärjestö WTO ilmoittaa tavarakaupan nousseen ensi kertaa pandemiaa edeltävälle tasolle. Espanja alkaa tarjota kolmatta rokoteannosta 70 vuotta täyttäneille. Venäjä raportoi (6. lokakuuta) ennätysmäärän kuolemia vuorokauden aikana, 929 kpl. Brasilian kuolemat ylittävät 600 000 rajan ja Intian 450 000.
Ruotsi keskeyttää Modernan rokotteen käytön 1991 ja sen jälkeen syntyneillä. Myös Tanska keskeyttää alle 18-vuotiailla Modernan rokotteen käytön. Myöhemmin myös THL ohjeistaa (muttei kiellä) Suomessa ettei Modernaa annettaisi alle 30-vuotiaille. Islanti lopettaa Modernan rokotteen käytön kokonaan (8. lokakuuta).
Latvia julistaa kolmen kuukauden poikkeustilan, ja se alkaa maanantaina 11. lokakuuta.
Perustuslakivaliokunta vaatii muutoksia hallituksen esitykseen koronapassista.
11.-17. lokakuuta Koronapassin käyttö alkoi Suomessa 16. lokakuuta keskiyöllä. Tanska ilmoittaa antavansa kolmannen annoksen rokotetta kansalaisilleen. Valtakunnallinen etätyösuositus päättyy 15. lokakuuta.
Ainakin Ranskan ja Puolan koronapassien allekirjoitusavaimet vuotavat verkkoon, sallien väärennettyjen passien luonnin.
VR ja HSL luopuvat maskipakosta. Thaimaa avaa rajansa turisteille yli 60 maasta ensi kertaa 18 kuukauteen.
Marraskuu 2021
Päätapahtumat:
8.-14. marraskuuta Ravintolarajoitukset kiristyvät (17.11. alkaen) Pohjois-Pohjanmaan, Pirkanmaan, Kanta-Hämeen ja Länsi-Pohjan sairaanhoitopiireissä. Rajoitukset voi välttää koronapassilla. Suomi saavuttaa 80,0 % rokotekattavuuden yli 12-vuotiaiden osalta (11.11.) Itävallassa alkaa 10 päivän mittainen sulkutila rokottamattomille, Latvian koronasulku puolestaan päättyy.
Lääkeyhtiö Pfizer hakee lupaa Yhdysvaltain lääkerviranomaisilta kehittämäänsä koronapilleriin.
15.-21. marraskuuta
Itävalta asettaa rokotepakon joka tulee voimaan 1. maaliskuuta.
Helsingissä n. 1 500 ihmistä osoittaa mieltään koronatoimia vastaan (20. marraskuuta). Wienissä mielenosoittajia on arviolta 35 000.
22.-28. marraskuuta Etelä-Afrikassa havaitaan uusi huolta herättävä variantti (24. marraskuuta). Se on peräisin näytteestä joka on otettu 9. marraskuuta. Variantissa on useita mutaatioita joiden pelätään pystyvän kiertämään ihmisen immuunipuolustusta. WHO nimeää variantin Omikroniksi. Useat maat tiukentavat maahantulosäädöksiä uuden variantin vuoksi. Myös Suomessa astuu voimaan pakkotestaus Helsinki-Vantaan lentoasemalla Etelä-Afrikasta saapuvulle. Omikron-variantin ensimmäiset havainnot Euroopassa tehdään Belgiassa 26. marraskuuta.
Pörssit tippuvat lievästi maailmanlaajuisesti (26. marraskuuta).
Euroopan lääkevirasto suosittelee Biontechin ja Pfizerin rokotteen antamista 5–11-vuotiaille.
Tšekki julistaa 30 päivän hätätilan.
29.-30. marraskuuta
Joulukuu 2021
1.-7. joulukuuta
Lena Edén
Kalevan kisoista Edén saavutti hopeaa 100 metrin juoksusta vuonna 1979. Ennätyksikseen hän juoksi 60 metrillä ajan 7,98 vuonna 1978, 100 metrillä ajan 12,2 (1978) ja 200 metrillä ajan 25,0 (1979). Virallisiin kilpailuihin Edén ei ole osallistunut vuoden 1979 jälkeen.
Rantsila (taajama)
thumb|250px|Rantsilan kirkko ja kellotapuli. thumb|250px|Vilkku-Burger -grilli-kioski. Rantsila on Siikalatvan kunnassa valtatien 4 varrella sijaitseva taajama ja entisen Rantsilan kunnan kirkonkylä. Se oli Rantsilan kunnan kuntakeskus, kunnes vuoden 2009 alussa Rantsilan, Kestilän, Piippolan ja Pulkkilan kunnat yhdistyivät Siikalatvan kunnaksi, jonka kuntakeskukseksi tuli Pulkkilan kirkonkylä. Rantsila sijaitsee 30 kilometriä kuntakeskuksesta Pulkkilasta pohjoiseen. Vuoden 2016 lopussa taajamassa oli 793 asukasta.
Taajaman palveluja ovat muun muassa kaksi vähittäistavarakauppaa, Siikalatvan Osuuspankin Rantsilan konttori ja kirjasto.
Taajamassa sijaitsee myös 1700-luvulla rakennettu Rantsilan kirkko ja kellotapuli sekä kenraali Johan August Sandelsin ratsastajapatsas. Siellä sijaitsee myös elintarvikevalmistaja Kylmänen Food, jonka tuotantotilat tuhoutuivat tulipalossa marraskuussa 2017.
Kylän keskustasta etelään päin kulkeva vanhan kirkonkylän raitti (Rantsilan raitti) on suojeltu, historiallisesti ja maisemallisesti arvokas miljöökokonaisuus. Raitin varrella sijaitsee muun muassa vuonna 1882 rakennettu Aleksanterin kansakoulu, joka toimii nykyisin yksityisasuntona, 1920-luvulla valmistunut entinen meijeri ja vuonna 1938 rakennettu Mällisen matkakoti, jonka talon yläkerta on toiminut matkakotina ja alakerta baarina.
Renault R29
Renault R29 on Formula 1 -auto, jota Renault-talli käytti kaudella. Talli julkisti autonsa 19. tammikuuta 2009.
Kaudella 2009 Renault R29 -autolla ajoivat kilpaa Fernando Alonso, Nelson Piquet sekä Romain Grosjean. Autossa käytettiin edellisistä vuosista poiketen Totalin polttoainetta. Total (joka omistaa Elfin) otti näin ollen myös Elfin paikan tallin sponsorina.
Tulokset
Lihavointi tarkoittaa paalupaikkaa, kursivointi kilpailun nopeinta kierrosta.
Joutsenon taistelut
Joutsenon taistelut käytiin Suomen sisällissodan aikana helmi–huhtikuussa 1918 silloisten Joutsenon ja Jääsken pitäjien alueella. Ne muodostivat Karjalan rintaman läntisimmän rintamalohkon, joka ulottui Saimaan rannalta Joutsenosta noin 20 kilometriä itään Jääskessä sijaitsevaan Penttilän kylään. Punaisten tarkoituksena oli edetä tuolloin Ruokolahden pitäjään kuuluneeseen Imatran teollisuustaajamaan, josta he olisivat edelleen päässeet strategisesti tärkeälle Karjalan radalle. Myös valkoiset käynnistivät rintamalla useita hyökkäyksiä, mutta molempien osapuolten läpimurtoyritykset torjuttiin ja rintamalinja pysyi paikoillaan aina punaisten huhtikuun lopulla tapahtuneeseen vetäytymiseen saakka. Nykyään taistelupaikat kuuluvat Lappeenrantaan ja Venäjän Lesogorskiin.
Taustaa
thumb|upright= 0.75|left|Jänhiälässä kaatunut jääkärimajuri Armas Ståhlberg. Yhteiskunnallisen tilanteen kiristyttyä vuodenvaihteen 1918 jälkeen nähtiin Lappeenrannan seudulla ensimmäinen väkivaltainen yhteenotto 17. tammikuuta, jolloin suojeluskuntalaiset ryöstivät Luumäen rautatieasemalla Mikkeliin matkalla olleen punaisten aselastin. Kaksi päivää myöhemmin Viktor Ripatin johtama Lappeenrannan työväen järjestyskaarti lähti hakemaan aseita takaisin, jolloin Taavetin kahakassa kuoli yksi jääkäri ja yksi järjestyskaartilainen. Lappeenrannan suojeluskuntalaiset jättivät kaupungin 26. tammikuuta, kun 36 suojeluskuntalaista poistui hiihtäen Taavetin kautta Savitaipaleelle, jossa he myöhemmin osallistuivat Savon rintaman taisteluihin. Tämän jälkeen Lappeenrantaa hallitsemaan jäi työväen järjestyskaarti, kunnes se sodan alettua 26. tammikuuta organisoitiin uudelleen punakaartiksi.
Tilanne Joutsenon suunnalla pysyi rauhallisena puolentoista viikon ajan, ja molempien osapuolten hajanaiset joukot liittyivät yhteen, esimerkiksi Lappeenrannasta siirtyi valkoisia Imatralle ja toiseen suuntaan taas liikkui isompia punaisten joukkoja Ensosta ja Jääskestä. Punaisten tarkoituksena oli Lappeenrannan ympäristössä edetä pohjoiseen Savitaipaleen, Taipalsaaren ja Joutsenon suuntaan. Kahdella ensimmäisellä paikkakunnalla käydyt taistelut lasketaan kuitenkin kuuluviksi Savon rintamaan, koska ne olivat irrallaan Joutsenon suunnalla käydyistä taisteluista. Lopulta rintama muodostui punaisten miehitettyä Joutsenon kirkonkylän helmikuun alussa, ja samalla Joutsenon taistelut käynnistyivät.
Joutsenossa taistellutta valkoisten Karjalan ryhmän 3. rykmenttiä johti muun muassa jääkärimajuri Armas Ståhlberg, joka kuitenkin kaatui huhtikuun puolivälissä. Punaisten puolelta taisteluun osallistui paikallisten punakaartilaisten lisäksi runsaasti Helsingistä lähetettyjä joukkoja. Punaisten rintamakomentajana oli aluksi Viktor Ripatti, ja Penttilässä taistelleita joukkoja puolestaan komensi näyttelijä Jalmari Parikka.
Helmikuun taistelut
Taistelut käynnistyivät 8. helmikuuta, kun molemmat osapuolet yrittivät ottaa Joutsenon kirkonkylän haltuunsa. Punaiset olivat jo edellisenä päivänä edeneet kirkonkylän eteläpuolelle kunnan Lappeenrannan puoleiseen osaan. Punaisilla oli tuolloin Lappeenrannassa noin tuhat miestä, joita komensi Lappeenrannan punakaartin päällikkö Viktor Ripatti. Osapuolet kohtasivat sattumalta Joutsenon kirkonkylässä, koska kummallakaan ei ollut etukäteen tietoa toistensa aikeista. Molemmat erehtyivät luulemaan vihollisen joukkoja apuun lähetetyiksi omien vahvistuksiksi, ja sekaannusta lisäsi vielä se, että kummallakin oli käytössään sama tunnussana ”joutseno”. Punaiset pääsivät kuitenkin valkoisia parempiin taisteluasemiin ja onnistuivat pitämään kirkonkylän hallussaan.
Tämän jälkeen punaisten tarkoituksena oli ylipäällikkönsä Ali Aaltosen laatiman suunnitelman mukaan edetä Vuoksen pohjoisrantaa pitkin Imatran, Jääsken ja Antrean kautta Räisälään ja sieltä edelleen Käkisalmeen. He hyökkäsivät ensimmäisen kerran Imatran suuntaan 13. helmikuuta. Hyökkäys tapahtui kahdella osastolla, joista Ripatin johtama 600 miehen ryhmä eteni Joutsenon Korvenkylään neljä kilometriä Imatran koillispuolelle ja Vuoksenniskan punakaartin päällikön Jalmari Parikan johtama 200 miehen osasto puolestaan kiersi Jääsken Penttilän kylään, joka oli parikymmentä kilometriä Imatran eteläpuolella sijaitseva maanteiden risteyspaikka. Korvenkylässä punaisia oli aluksi vastassa vain noin 50 valkoista, jotka kuitenkin onnistuivat pysäyttämään heidät konekivääritulellaan. Punaiset joutuivat lopulta vetäytymään valkoisten saatua vahvistuksia. Valkoisten kannattajista tyhjentyneen Penttilän he sen sijaan saivat haltuunsa ilman taistelua. Seuraavana yönä valkoiset hyökkäsivät kylään, mutta tulitaistelu taukosi aamuun mennessä ja Penttilä jäi Parikan joukkojen haltuun. thumb|upright|Viktor Ripatti
USS Key West (SSN-722)
Valmistus
Alus tilattiin 13. elokuuta 1981 Newport News Shipbuilding and Drydock Companyltä Newport Newsistä Virginiasta, missä köli laskettiin 6. heinäkuuta 1983. Se laskettiin vesille 20. heinäkuuta 1985 kumminaan Virginia Conn ja liitettiin laivastoon 12. syyskuuta 1987 ensimmäisenä päällikkönään Warren Lipscomb Jr.
Joutsenon taistelut
Helmikuun taistelut
Seuraavana päivänä valkoiset tekivät tykistönsä tukemana vastahyökkäyksen Korvenkylään, ja punaiset joutuivat perääntymään aluksi Joutsenon kirkonkylään ja sieltä edelleen Lappeenrannan suuntaan aina Lauritsalaan saakka. Samalla Ripatti lähetti perääntymiskäskyn myös Penttilässä olleelle Parikalle, joka vastentahtoisesti veti joukkonsa Joutsenoon. Hänen saapuessaan ei paikkakunnalla enää ollut kuin muutama vanhempi punakaartilainen vartioimassa vangiksi otettuja valkoisia. Parikka jäi itse muutaman miehen kanssa Joutsenoon ja piti kirkonkylää hallussaan vielä seuraavaan aamuun asti ennen paluutaan Lappeenrantaan.
USS Key West (SSN-722)
Palvelus
Alus siirrettiin 29. heinäkuuta 2010 Pearl Harborin laivastontelakalle kaksi vuotta kestävään modernisointiin. Aluksen päällikkö Robert A. Koonce luovutti 22. lokakuuta aluksen päällikkyyden Curtis B. Duncanille.
Alus saapui 27. syyskuuta 2012 Point Loman laivastotukikohtaan San Diegoon Kaliforniaan. Se saapui 9. marraskuuta uuteen tukikohtaansa Apra Harboriin Guamille oltuaan 50 vuorokautta merellä. Alus korvasi USS Buffalon, joka siirtyi vuoden 2013 alussa Havaijille.
Joutsenon taistelut
Helmikuun taistelut
Punaisten perääntymisen jälkeen Joutseno jäi rintamalinjojen väliin ei-kenenkään-maaksi vajaan kahden viikon ajaksi, kun valkoisten voimat eivät riittäneet sen miehittämiseen ja hallussapitämiseen. Valkoisten joukkoja sitoivat erityisesti hieman idempänä Antreassa käydyt Ahvolan taistelut. Punaiset puolestaan hankkivat Viipurista tykistöä, jonka miehistöksi lähetettiin ensimmäisen maailmansodan itärintamalla taistelleita venäläisiä tykkimiehiä sekä Helsingissä tykistökoulutuksen saaneita punakaartilaisia. Parin viikon taistelutauon aikana Lappeenrannassa annettiin sotilaskoulutusta myös kaupunkiin kootuille tuhannelle punakaartilaiselle. Valkoiset puolestaan lähettivät punaisten hallitsemille alueille partioita, jotka tiedustelutehtävien ohessa sabotoivat junaratoja ja tuhosivat ainakin yhden sillan. 26. helmikuuta punaiset lähtivät jälleen liikkeelle yli tuhannen miehen voimin ja valtasivat Joutsenon kirkonkylän ja Honkalahden kylän taisteluitta.
Seuraavaksi Ripatti sai Viipurin esikunnalta käskyn jättää paikkakunnalle varmistukseksi sata miestä ja suunnata pääjoukon kanssa Ravattilan ja Penttilän kylien kautta Jääskeen. Hänen johtamansa Joutsenon rintaman esikunta antoi kuitenkin tehtävän Jalmari Parikan johtamalle osastolle, johon kuului 200 Vuoksenniskan ja 250 Lappeenrannan punakaartin miestä. Vahvistuksenaan heillä oli kaksi tykkiä ja neljä konekivääriä. Leppälän kylässä punaiset joutuivat tulitaisteluun valkoisten lentävää osastoa vastaan ja ennen saapumistaan Penttilän kylän läheisyyteen kohtasivat vastarintaa myös kahdessa muussa paikassa. Osasto ei heti edennyt kylään saakka, vaan Parikka päätti yöpyä hieman kauempana. Valkoiset puolestaan hyökkäsivät yön aikana tyhjään kylään olettaessaan sen olevan jo vihollisen hallussa. 1. maaliskuuta aamun valjetessa punaiset lopulta miehittivät Penttilän.
Taistelut muuttuvat asemasodaksi
Parikan joukot hyökkäsivät Penttilässä 2. maaliskuuta tarkoituksenaan edetä aina kymmenen kilometrin päähän Vuoksen länsirannalle saakka. Hyökkäys kuitenkin pysähtyi nopeasti valkoisten puolustusasemiin. Samalla Parikka sai Ripatilta viestin, jonka mukaan Viipurin ja Helsingin esikunnat olivat pelätessään joukkojen joutuvat saarroksiin ehdottomasti kieltäneet häntä etenemästä Penttilää pidemmälle. Parikka soitti Helsinkiin punaisten ylipäällikölle Eero Haapalaiselle ja selitti, kuinka heillä olisi mahdollisuus tehdä läpimurto jopa Ensoon ja Jääskeen saakka. Haapalainen kielsi edelleen Parikkaa etenemästä ja määräsi hänet vetämään miehensä takaisin Penttilään mutta lupasi lähettää paikalle osan Helsingistä pian saapuvista vahvistuksista. Rintama vakiintui näin linjalle Pulpin tehdas–Hiidenmäki–Ravattila–Nevala, jonka jälkeen taistelut muuttuivat seuraavan vajaan kolmen viikon ajaksi asemasodaksi, ja kummallakin Joutsenon rintamanosalla nähtiin vain yksittäisiä tiedustelupartioiden välisiä yhteenottoja.
Valkoiset organisoivat joukkonsa maaliskuun alussa uudelleen niin, että Imatran alueen joukot nimettiin Karjalan ryhmän 3. rykmentiksi, jonka päälliköksi tuli ratsumestari Aito Husso. Hänet siirrettiin muihin tehtäviin jo 15. maaliskuuta, ja tilalle nimettiin jääkäriluutnantti Kalle Kuokkanen, jonka tilalle puolestaan tuli runsaan viikon kuluttua jääkärimajuri Armas Ståhlberg. Rykmenttiin kuului kolme pataljoonaa, joissa kussakin oli kolme komppaniaa, sekä vielä itsenäinen konekivääriosasto, ratsuväen osasto ja lentävä osasto. Pataljoonien päälliköiksi nimettiin Veikko Raatikainen, luutnantti Edvard Astola sekä jääkäri Hjalmar Raatikainen. Lentävän osaston päällikkönä toimi myöhemmin Joutsenon taisteluista muistelmateoksen kirjoittanut Eino I. Parmanen. Rykmenttiin kuuluneista kolmesta Karjalan ryhmän pataljoonasta 7. pataljoona oli sijoitettu Imatralle, 8. pataljoona Joutsenoon ja 9. pataljoona Jääskeen. Sodan alettua myös Savon rintamalle lähteneet Lappeenrannan suojeluskuntalaiset liittyivät maaliskuun alussa Joutsenon rintaman joukkoihin.
Punaiset puolestaan saivat täydennykseksi muun muassa 7. maaliskuuta Pettilään saapuneen Helsingin punakaartin III rykmentin 1. pataljoonan eli niin sanotun Portun pataljoonan, joka oli koottu Katajanokan sotasataman telakkatyöläisistä. Kyseessä oli yksi punaisten eliittiyksiköistä, joka oli hyvin varustettu ja jonka miehillä oli myös aikaisempaa rintamakokemusta. Portun pataljoonan päällikkönä toimi Jussi Virolainen. Punaiset käynnistivät 10. maaliskuuta kaikilla rintamilla uuden yleishyökkäyksen, mutta Lappeenrannan punakaarti kieltäytyi osallistumasta siihen oltuaan tyytymätön Viipurin esikunnan päätöksiin joukkojen siirroista. Erimielisyydet johtivat Viktor Ripatin syrjäyttämiseen, ja hänen tilalleen tuli Antreassa taistelleen Helsingin punakaartin I rykmentin 2. pataljoonan komentaja Juho Airaksinen.
Yleishyökkäykseen osallistumisen sijaan punaiset hyökkäsivät 20. maaliskuuta Imatraa kohti tavoitteenaan Karjalan radan katkaiseminen Antreassa. Operaatioon liittyi myös Penttilän suunnalla vihollisen hämäämiseksi tehty valehyökkäys. Punaisten joukot onnistuivat kuitenkin etenemään vain seitsemän kilometrin päässä Joutsenosta sijaitsevaan Jänhiälän kylään. Seuraavan viiden päivän ajan rintamalla oli jälleen vain tiedustelutoimintaa, lukuun ottamatta yhteenottoa 22. maaliskuuta Jänhiälässä. Epäonnistumisen vuoksi Airaksisen tilalle päälliköksi määrättiin Tainionkoskelta kotoisin ollut Henrik Suhonen ja hänen haavoittumisensa jälkeen viikon kuluttua Walfrid Jalo.
Taistelut Jänhiälässä
thumb|upright|Jalmari Parikka Valkoiset hyökkäsivät 26. maaliskuuta punaisten haltuunsa saamaan Jänhiälään sekä seitsemän kilometriä Joutsenon kirkonkylän itäpuolella sijaitsevaan Ravattilaan. Jänhiälän suunnalla valkoisten pääjoukko eteni aamulla suoraan Korvenkylästä kohti Jänhiälää pienemmän osaston koukatessa Saimaan rantaa pitkin punaisten selustaan. Hyökkäys kuitenkin muuttui nopeasti puolustustaisteluksi, kun punaiset olivat sattumalta samaan aikaan aloittaeet oman hyökkäyksensä kohti Korvenkylää ja sekasortoon joutuneet valkoiset ajettiin tykki- ja konekivääritulella pakoon. Punaisten oman suunnitelman päämääränä oli vallata Korvenkylä ja edetä sieltä Imatralle. Taistelu pysähtyi Jänhiälän ja Korvenkylän välimaastoon, jossa se jatkui koko illan ja myös seuraavan yön, jolloin molemmat osapuolet kuitenkin käyttivät lähinnä tykistöään. Seuraavana päivänä esiintyi vielä laukaustenvaihtoa, kunnes punaiset perääntyivät takaisin Jänhiälään. Taistelun aikana punaisten tykistö ampui ainakin 2 000 kranaattia ja valkoiset puolestaan ampuivat arviolta 100 000 kiväärinpatruunaa. Molempien osapuolten tavoitteet jäivät täyttymättä, mutta toisaalta kumpikin pystyi torjumaan vastapuolen hyökkäyksen. Valkoiset menettivät kaatuineina ainakin seitsemän ja punaiset 18 miestä. Lisäksi yhdeksän punaisen tiedetään kadonneen.
Ravattilan kylää hallussaan pitänyt Kaukaan punakaartin komppania pakeni tulitaistelun jälkeen kohti Konnunsuota. Valkoiset jatkoivat Penttilään johtavaa maantietä pitkin edelleen itään kohti Nevalan kylää. Jalmari Parikka oli kuitenkin katkenneista puhelinyhteyksistä päätellyt vihollisen suunnittelevan jotakin ja lähettänyt heitä vastaan Penttilästä osaston, joka onnistui ajamaan Penttilään suunnanneet valkoiset takaisin Imatralle.
Tilanne Joutsenon rintamalla rauhoittui jälleen puoleksitoista viikoksi, kunnes valkoiset aloittivat perjantaina 5. huhtikuuta uuden hyökkäyksen Jänhiälässä. Matkaan lähetettiin edellisen hyökkäyksen tapaan kaksi osastoa, joista toinen kiersi punaisten selustaan. Joukot lähtivät liikkeelle aamulla kello 5.00 mutta saapuivat perille vasta puolenpäivän jälkeen, kun kulkeminen kevätauringon pehmittämässä lumihangessa oli hidasta. Vielä edellisen hyökkäyksen aikaan oli jopa 30 astetta pakkasta. Punaiset eivät olleet mitenkään varautuneet hyökkäykseen, esimerkiksi Helsingin punakaartin miehet olivat saunomassa ja valmistautumassa kotilomaa edeltäviin tansseihin. Yllätyshyökkäyksen jälkeen punaiset onnistuivat kuitenkin kokoamaan rivinsä nopeasti ja kävivät puolustustaisteluun.
Jänhiälässä taisteltiin nyt kolmella eri suunnalla: pääjoukko yritti läpimurtoa Jänhiälän ja Korvenkylään välisen maantien kautta, punaisten selustaan kiertänyt valkoisten komppania hyökkäsi kansakoululle majoittautuneita Helsingin punakaartilaisia vastaan, ja lisäksi Joutsenon suuntaa vartioimaan lähetetty osasto otti yhteen punaisten lähettämien apuvoimien kanssa. Paikalle lähetettiin myös sadan Lappeenrannan vankilasta vapautetun vangin muodostama ”jääkärijoukkueeksi” nimetty komppania, joka onnistui raskaiden tappioiden jälkeen pakottamaan valkoiset vetäytymään Jänhiälästä tykistötulen avustamana. Armas Ståhlberg antoi puoli kahdeksan aikaan illalla valkoisille perääntymiskäskyn, mutta punaisten saartamana ollut Astolan toinen komppania pääsi vetäytymään vasta kello 22:n jälkeen. Arviot valkoisten tappiosta vaihtelevat 20–26 ja punaisten 36–88 kaatuneen välillä. Haavoittuneita molemmilla osapuolilla oli 80–100. Kaatuneiden punaisten suuri määrä saattaa selittyä sillä, että valkoiset teloittivat yllätyshyökkäyksensä jälkeen antautuneita Helsingin punakaartilaisia. Punaiset päättivät vetäytyä Jänhiälästä seuraavana iltana 6. huhtikuuta, koska uhka joukkojen saartamiseen oli edelleen ilmeinen. Tämän jälkeen valkoiset miehittivät kylän, ja Joutsenon taistelujen painopiste siirtyi Penttilän suunnalle.
Taistelut Penttilässä
Jänhiälän siirryttyä valkoisten haltuun taistelujen painopiste siirtyi Joutsenon rintaman itäosiin. Valkoiset aloittivat aamuvarhaisella 10. huhtikuuta hyökkäyksen Joutsenon ja Penttilän välisellä maantiellä sijaitseviin Nevalaan ja Ravattilaan. Nevalan he saivat haltuunsa taisteluitta, mutta Ravattilassa käytiin lyhyt yhteenotto, jonka jälkeen punaiset vetäytyivät kylästä kello 8 mennessä. Ravattilan valtauksen jälkeen valkoisten joukot jaettiin kahtia: toinen osa jatkoi hyökkäystä länteen kohti Joutsenon kirkonkylää ja toinen taas itään Leppälään. Ståhlbegin johtama osasto pääsi etenemään kirkonkylän tuntumaan, mutta joutui kuitenkin illan tullen palaamaan takaisin Imatralle. Valkoiset yrittivät samaan aikaan edetä Joutsenoon myös koillisesta Pätilän ja Karsturannan kautta, mutta puolen yön jälkeen tauonneiden taistelujen jälkeen valkoiset joutuivat palaamaan Imatralle myös tältä suunnalta. Nevalan ja Ravattilan kylien menettämisen johdosta he joutuivat vetäytymään alueelta Saimaan kanavalle saakka, ja samalla suora maantieyhteys Penttilään katkesi.
12. huhtikuuta valkoiset hyökkäsivät rintaman itäosassa Ravattilasta ja Suokumaalta kohti Leppälää, ja kolmas osasto kiersi Penttilän itäpuolelta kohti punaisten hallussa ollutta Konnun kylää. Leppälässä punaisilla oli kuitenkin selkeä miesylivoima, eikä Kontuunkaan tehty hyökkäys tuottanut tulosta. Seuraavana aamuna punaiset aloittivat tykistön tukemana vastahyökkäyksen Suokumaahan. Tarkoitus oli varmistaa Leppälän pysyminen punaisten hallussa, jotta sen kautta pystyttiin jatkossakin huoltamaan Penttilässä olleita joukkoja.
David Broll
David Broll (s. 4. tammikuuta 1993 Mississauga, Ontario, Kanada) on kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelaa NHL-seura Tampa Bay Lightningin organisaatiossa. Broll on Toronton kuudennen kierooksen varaus vuodelta 2011.
Ura
Broll pelasi neljä kautta vuosina 2009-2013 OHL:ssä, jossa teki 47 maalia ja 139 pistettä 255 pelissä.
Tunnustus
Tunnustus on oikeudenkäyntiin liittyvä oikeustieteellinen termi. Tunnustus tai tunnustaminen tarkoittaa Suomessa asianosaisen (kantajan tai vastaajan) antamaa lausumaa siitä, että jokin vastapuolen väittämä, asianosaiselle epäedullinen seikka on tosi.
Tunnustamisen merkitys suomalaisessa oikeuskäytännössä
Jos asianosainen on asiassa, jossa sovinto on sallittu (dispositiiviset asiat), oikeudessa tunnustanut jonkin seikan, niin tunnustus on hänen osaltaan sitova. Jos asianosainen peruuttaa tunnustuksen, tuomioistuin ratkaisee – asianosaisen peruutuksen syyksi esittämien perusteiden ja muiden asianhaarain nojalla – mikä vaikutus tunnustuksella on todisteena.
Asiassa, jossa sovinto ei ole sallittu (indispositiiviset asiat), tuomioistuin ratkaisee, mikä vaikutus asianosaisen tunnustuksella on todisteena. Tällaisissa asioissa tunnustus ei tule automaattisesti riidattomaksi, vaan tuomari ratkaisee tunnustuksen todistusvoiman. Ratkaistessaan asiaa hän voi käyttää vapaata todistusharkintaa.
Mikko Pehkonen (kansanedustaja)
Mikko Pehkonen (2. kesäkuuta 1879 Pielisjärvi – 29. lokakuuta 1958 Polvijärvi) oli suomalainen maanviljelijä ja sosialidemokraattien kansanedustaja.
Sully – uroteko Hudson-joella
Sully – uroteko Hudson-joella on vuonna 2016 ensi-iltansa saanut yhdysvaltalainen elämäkerrallinen draamaelokuva, jonka on ohjannut Clint Eastwood. Se kertoo US Airwaysin lennosta 1549 ja sen kapteenista Chesley Sullenbergerista. Elokuvassa käsitellään lento ja pakkolasku yksityiskohtaisesti ja myös lentoturmatutkinta on keskeisessä osassa. Elokuvan pääosissa näyttelevät Tom Hanks, Aaron Eckhart, Laura Linney, Anna Gunn, Autumn Reeser, Holt McCallany, Jamey Sheridan ja Jerry Ferrara.
Mikko Pehkonen (kansanedustaja)
Pehkosen vanhemmat olivat maanvuokraaja Juhana Pehkonen ja Margreta Toivanen. Hän kävi kansakoulun ja työskenteli tukkipoikana, tehdastyöläisenä ja puuseppänä vuosina 1895–1903. Pehkonen oli sitten siirtolaisena Yhdysvalloissa ja toimi siellä rakennuspuuseppänä 1903–1910. Suomeen palattuaan Pehkonen oli maanviljelijänä Polvijärvellä vuodesta 1910 alkaen. Hän oli vielä uudelleen siirtolaisena Yhdysvalloissa 1922–1927.
Brandon Manilow
Brandon Manilow (s. 5. tammikuuta 1983) on tšekkiläinen homopornonäyttelijä. Hän on esiintynyt myös nimellä Ondrej. Hän on 183-senttinen. Manilow sai vuonna 2008 Golden Dickie -ehdokkuuden roolistaan Bel Amin elokuvassa "2 Too Many Boys". Ehdokkuus tuli kategoriassa Paras suuren studion twink-esiintyjä - top.
Mikko Pehkonen (kansanedustaja)
Pehkonen oli kansanedustajana 1919–1922 edustaen Kuopion läänin itäistä vaalipiiriä. Hän oli myös Polvijärven kunnanvaltuuston varapuheenjohtajana. Pehkonen kuului myös Osuusliike Oma-Avun edustajsitoon ja hallintoneuvostoon.
Brandon Manilow
Vuonna 2009 Manilow oli ehdolla GayVN-palkinnon saajaksi Bel Amin elokuvasta "The Private Life of Brandon Manilow". Kategoria oli Paras näyttelijä - ulkomaalainen julkaisu. Vuoden 2010 palkintojenjakotilaisuudessa hän oli ehdolla luokissa Paras ryhmäseksikohtaus ja Paras kaksikon seksikohtaus.
Mikko Pehkonen (kansanedustaja)
Mikko Pehkonen oli naimisissa vuodesta 1904 Emilia Kallion kanssa.
Joutsenon taistelut
Punaisten vetäytyminen
thumb|Joutsenossa kaatuneiden punaisten sankarihautajaiset Lappeenrannan kauppatorilla huhtikuussa 1918. Honkalahteen tehdyn hyökkäyksen jälkeen Joutsenon rintaman taistelut laantuivat ja muuttuivat jälleen asemasodaksi. Molemmilla osapuolilla alkoi näkyä sotaväsymystä, esimerkiksi Helsingin punakaartilaiset alkoivat vaatia kotilomia, ja heidän keskuudessaan esiintyi jopa tahallista itsensä haavoittamista. Valkoiset puolestaan olivat menettäneet haavoittuneina ja kaatuneina niin paljon vahvuudestaan, ettei heillä ollut enää intoa laajamittaisiin hyökkäysoperaatioihin. Huhtikuun 24. päivään saakka rintamalla ammuttiin lähinnä tykistötulta ja sattui muutama punaisten satunnainen hyökkäysyritys kohti Ravattilaa.
David Broll
Ura
Broll teki NHL-debyyttinsä kauden 2013-2014 alussa 10. lokakuuta 2013, kun Toronto voitti Nashville Predatorsin 4–0.
Sully – uroteko Hudson-joella
Elokuvan ensi-ilta oli Yhdysvalloissa ja Suomessa 9. syyskuuta 2016.
Arvostelut
Elokuva sai positiivisen vastaanoton kriitikoilta. Arvosteluja keräävän Rotten Tomatoes -sivuston mukaan 82 % kriitikoista on antanut elokuvalle positiivisen arvosanan keskiarvolla 7.2/10. Keräys perustuu 101 arviointiin. Metacriticissä elokuvalla on 77 pistettä 100:sta.
Joutsenon taistelut
Punaisten vetäytyminen
Viktor Ripatti kävi Viipurin esikunnassa vaatimassa punaisille 3 000 miehen lisävoimia, mutta ainoastaan Penttilään lähetettiin pieni osasto epäluotettaviksi osoittautuneita pakko-otettuja. Valkoiset sen sijaan saivat täydennyksiä, niin että komentaja Unio Sarlin saattoi lopulta antaa hyökkäyskäskyn. Suunnitelman mukaan Leppälä saarrettaisiin 25. huhtikuuta ja samalla tehtäisiin suurhyökkäys kohti Penttilää. Heidän tiedustelunsa mukaan Leppälässä piti olla 250 ja Penttilässä noin 1 000 punaista. Viipurin pääesikunta oli kuitenkin jo edellisenä aamuna antanut Joutsenon punaisille käskyn vetäytyä puolustamaan Viipuria. Penttilän suunnalla olleet joukot irrottautuivat asemistaan vielä seuraavan illan aikana ja vetäytyivät suoraan Viipuriin. Joutsenon kirkonkylän joukot puolestaan marssivat 24.–25. huhtikuuta välisenä yönä Lappeenrantaan. Seuraavaan iltapäivään mennessä heidät siirrettiin junalla Viipuriin, jossa taistelu kaupungin hallinnasta oli käynnistynyt jo edellisenä päivänä. Valkoiset aloittivat hyökkäyksensä aamulla kello 5 Penttilään suunnatulla 15 minuutin tykistökeskityksellä, mutta pian he lopulta huomasivat sekä Leppälän että Penttilän kylien olevan tyhjiä.
Terrori
Sotatoimien aikana tapahtuneessa terrorissa kuoli punaisten surmaamana 17 ja valkoisten surmaamana 19 henkilöä. Uhrit olivat suurimmaksi osaksi vakoilijoiksi tai vihollisen avustajiksi epäiltyjä. Huomionarvoista on, että valkoisten surmaamien joukossa oli useita naisia. Lisäksi valkoiset teloittivat Jänhiälässä 5. huhtikuuta käydyn taistelun yhteydessä mahdollisesti jopa useita kymmeniä antautuneita punakaartilaisia. Joissakin lähteissä on tuolloin mainittu kaatuneiden punaisten määräksi jopa 80–90, mikä ei voi selittyä muulla kuin teloituksilla. Suurin osa ammutuista oli Helsingin punakaartin miehiä. Punaiset puolestaan saivat saman taistelun yhteydessä 27 vankia, joista kolme halusi vapaaehtoisesti siirtyä taistelemaan punaisten puolelle. Loput 24 vietiin Lappeenrantaan, jossa heidät ammuttiin juuri ennen punaisten perääntymistä Viipuriin. Vankeja teloitettiin Saimaan jäällä sekä Lappeenrannan rautatieasemalla. Lappeenrannan haltuunoton jälkeen valkoiset aloittivat 26. huhtikuuta talo talolta edenneen puhdistuksen, jonka aikana saatiin noin 400 vankia. Lisäksi punaisia vangittiin kaupungin ympäristöstä, kuten Luumäeltä ja Taavetista. Kolmen seuraavan viikon aikana Lappeenrannassa teloitettiin ainakin 437 punaista tai sellaiseksi epäiltyä. Lappeenrannan vankileirille suljettiin noin 3 000 punavankia, joista kuoli 700.