cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Isabella Leonarda
Nuottijulkaisuja
Isabella Leonarda, Messa, e Salmi, concertati, & a Capella con Istromenti ad libitum: Opera Quarta, Milano, Fratelli Camagni, 1674, SBN IT\ICCU\MUS\0152866. (Messu ja psalmeja yhtyeelle & kappelikuorolle sekä valinnaisille soittimille)
Isabella Leonarda, Mottetti a una, due, tre o quattro voci parte con istromenti e parte senza: op. 7, Bologna, Giacomo Monti, 1677, SBN. (Motetteja yhdelle, kahdelle, kolmelle ja neljälle äänelle osittain soittimien kanssa osittain ilman, op. 7)IT\ICCU\MUS\0152865
Isabella Leonarda, Vespro a cappella della beata Vergine e [11] mottetti concertati, op. 8, Bologna, Giacomo Monti, 1678, SBN IT\ICCU\MUS\0152864. (Vespereitä eli iltamessuja siunatun Neitsyen kappelikuorolle ja motetteja yhtyeelle, op.8)
Isabella Leonarda, [Dodici] Motetti a voce sola: op. 11, Bologna, Giacomo Monti, 1684, SBN IT\ICCU\MUS\0234415. (Kaksitoista motettia yhdelle äänelle, op. 11)
Isabella Leonarda, [Dieci] Motetti a voce sola: op. 14, Bologna, Giacomo Monti, 1687, SBN IT\ICCU\MUS\0234414. ( Kymmenen motettia yhdelle äänelle, op. 14)
Isabella Leonardi, [Dieci] Salmi concertati a 4 voci con strumenti: op. 19, Bologna, Marino Silvani, 1698, SBN IT\ICCU\MUS\0152861. (Kymmenen psalmia yhtyeelle, jossa neljä lauluääntä sekä soittimia, op. 19)
Isabella Leonardi, Motetti a voce sola, con istromenti op. 20, Bologna, Marino Silvani, 1700, SBN IT\ICCU\MUS\0152860. (Motetteja yhdelle äänelle sekä soittimille, op. 20)
Nuottien myöhempiä uusintapainoksia
(nuottijulkaisut Italian kansalliskirjaston kokoelmassa )
Minarelli AM6
Minarelli AM6 on Minarellin valmistama nestejäähdytteinen yksisylinterinen 6-vaihteinen kaksitahtimoottori. Sen iskutilavuus on 49 kuutiosenttimetriä. Sylinterin halkaisija on 40,30 mm ja iskun pituus 39 mm. Minarellin AM6-moottoria käytetään useissa mopoissa, kuten esimerkiksi Aprilia RX:ssä (ennen 2005), Yamaha DT:ssä, MBK X-Limitissä, Rieju MRT/MRX:ssä, Sherco SM-R 50:ssä, Peugeot XPS:ssä, Beta RR 50:ssä, Drac Supermoto 50:ssä, Motorhispania Furiassa ja Fantic Motor Caballero 50:ssä.
Isabella Leonarda
Nuottien myöhempiä uusintapainoksia
Isabella Leonarda, Surge Virgo: (op. 10, 1684) e Spes mondane: (op. 6, 1676) / Stewart Carter, editor, in Composers born 1600-1699, New York, G.K. Hall, 1966, pp. 163-194 e 150-162,  SBN IT\ICCU\LO1\0780653. (Nouse Neitsyt, op 10 ja Maallinen toivo) op. 6)
Isabella Leonarda, Ave Regina Caelorum: for SAT soli, mixed chorus (SATB) & continuo, New York, Broude, 1980, SBN IT\ICCU\BCT\0048976. (Terve Taivaan kuningatar sopraanolle, altolle ja tenorille, sekakuorolle ja continuolle)
Minarelli AM6
Moottorista on myös kiinalaisia kopioita, jotka esiintyvät Generic Triggerissä, CPI SM/SX:ssä, Keeway X-Rayssä, ja uuden mallin Malaguti XSM:ssä.
Isabella Leonarda
Nuottien myöhempiä uusintapainoksia
Isabella Leonarda, Sonata duodecima from Opus 16 : 1693: for violin and continuo, Ottawa, Dovehouse, 1983, edited by Barbara Garvey Jackson SBN IT\ICCU\LO1\0438402. (Kahdestoista sonaatti, op 16 viululle ja continuolle)
Isabella Leonarda, Mottetti a voce sola, op. 11 e op. 12 e Mottetti a voce sola, op. 14, op. 15 e op. 17, in Solo motets from the seventeenth century: facsimiles of prints from the Italian Baroque / selected with introductions by Anne Schnoebelen, New York, Garland, 1988, SBN IT\ICCU\UBO\1173103. (Motetit yhdelle äänelle, op 11 ja op. 12 ja Motetit yhdelle äänelle, op. 14, op. 15 ja op. 17)
Isabella Leonarda, Selected compositions, Madison, A-R, 1998, SBN IT\ICCU\TO0\0137220. (Valitut sävellykset)
Isabella Leonarda, Surge virgo (op. 10, 1684): for SATB voices and organ, Mount Airy, Hildegard Publishing Company, 1998, SBN IT\ICCU\TO0\1874643. (Nouse neitsyt, op 10 sopraanolle, altolle, tenorille, bassolle ja uruille)
Isabella Leonarda, Twelve Sonatas, Opus 16 / edited by Stewart Carter, Middleton (Wis.), A-R Editions, 2001, SBN IT\ICCU\UBO\1618161. (Kaksitoista sonaattia, op. 16)
Isabella Leonardi, Sonate a 1, 2, 3, e 4 istromenti: opera decima sesta (1693) / a cura di Paolo Monticelli, Lucca, Libreria musicale italiana, 2003, SBN IT\ICCU\CFI\0601163. (Sonaatit 1, 2, 3, ja 4 :lle soittimelle, opukset 10, 6)
Isabella Leonarda, Vespro a cappella della Beata Vergine e mottetti concertati: opera ottava (1678) / a cura di Paolo Monticelli, Lucca, Libreria musicale italiana, 2005, SBN IT\ICCU\CFI\0653058. (Vespereitä eli iltamessuja siunatun Neitsyen kappelikuorolle ja motetteja yhtyeelle, op.8)
Catherine Hagel
Catherine Hagel (28. marraskuuta 1894 – 6. joulukuuta 2008) oli pitkäikäinen yhdysvaltalainen henkilö. Hän oli kuollessaan maailman kolmanneksi vanhin ihminen.
Catherine Hagel jäi leskeksi 74-vuotiaana ja hoiti sen jälkeen itsenäisesti farmiaan 100-vuotiaaksi. Hän sai yksitoista lasta.
Hagel muutti 1990-luvulla North Ridge Care Centeriin New Hopeen. Hän täytti 110 vuotta 2004 ja 114 vuotta 2008.
Ahvenrimmi
Ahvenrimmi eli Koivulanjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Heilan kylän lähellä sijaitseva järvi.
Uinnin Kalevan Malja
Uinnin Kalevan Malja jaetaan vuosittain uinnin pitkän radan Suomen-mestaruuskilpailujen parhaalle seuralle.
Ahvenrimmi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 5,0 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,4 metriä mpy.
Jatuli
Jatuli tarkoittaa:
Lentolehtinen
Lentolehtinen on laajaan jakeluun tarkoitettu suppea ja halpa painotuote, pienpainate, joita käytetään muun muassa tiedottamisen, mainonnan sekä poliittisen viestinnän ja propagandan välineenä. Lentolehtisestä käytetään myös sanaa lennäkki. thumb|200px|Toisen maailmansodan aikainen, Neuvostoliiton Suomeen levittämä lentolehtinen. Lentolehtisten valmistajat ja jakelijat voivat olla valtioiden propagandakoneistoja, yksityisiä kansalaisia, poliittisia, uskonnollisia ja muita eturyhmiä tai kaupallisia organisaatioita. Niiden tarkoituksena voi olla niin tuote- tai palvelumainonta tai propaganda, kuten myös esimerkiksi uusien jäsenten värvääminen organisaatioihin tai vaalikampanjoiden yhteydessä äänestäjien hankkiminen.
Lentolehtisiä voidaan jakaa muun muassa yleisötilaisuuksissa ja tapahtumissa tai postitse. Ilmailun kehittymisestä lähtien lentolehtisiä on jaettu muiden jakelutapojen ohella myös pudottamalla niitä lentokoneista. Nimitys "lentolehtinen" (engl. flyer) on kuitenkin tätä jakelumuotoa vanhempi ja liittyy materiaalin nopeaan levittämiseen. thumb|200px|[[Toinen maailmansota|Toisen maailmansodan aikainen, Suomen Neuvostoliittoon levittämä lentolehtinen.]] Historiallisten arkkiviisujen muoto ja jakelutapa muistuttavat lentolehtistä. Julkaisumuodon käyttö tunnetaan jo kirjapainon alkuajoilta, 1500-luvulta. thumb|150px|Luther, paavi ja Jean Calvin keskustelevat. Lentolehtinen vuodelta 1620. Isovihan ajalta tunnetaan lentolehtinen, jonka otsikko suomeksi kuuluu: "Uusimmat kertomukset Torniosta viimekuluneiden helmikuun 16 ja maaliskuun 16 päiviltä 1715".
Tietotekniikan kehittymisen myötä julkaisuohjelmat ja internet ovat luoneet uusia mahdollisuuksia tuottaa ja käyttää lentolehtisten kaltaisia tuotteita.
Korjun paliskunta
Korjun paliskunta on myönnytyspaliskunta   Ylitornion ja Pajalan kunnissa Ruotsissa. Alue kattaa 2349 hehtaaria. Nimi tulee lyhenyksestä Korpilompolo ja Juoksenki. Nimitys sameby Ruotsissa vastaa likimain paliskuntaa Suomessa.
Tyrynjärvi
Tyrynjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 88,5 metriä mpy.
Viheranakonda
Viheranakonda, aiemmalta nimeltään anakonda (Eunectus murinus) on boakäärmeiden heimoon kuuluva käärme. Sitä pidetään paljon vankeudessa niin kotioloissa kuin eläintarhoissa. Viheranakonda on lisätty CITES-sopimuksen Appendix II -liitteeseen. Kyseessä on maailman painavin käärme, muttei kuitenkaan vastoin yleistä uskomusta maailman pisin, joka on sen sijaan aasialainen verkkopyton.
Koko ja ulkonäkö
Viheranakonda on yksi maailman pisimmistä käärmeistä ja läntisen pallonpuoliskon pisin. Naaras voi olla 6–9 metriä pitkä ja yli 100 kilogrammaa painava. Koiraat eivät juurikaan kasva kolmea metriä pidemmiksi.
Viheranakondan ruumis on päältä oliivinvihreä ja mustatäpläinen. Sen sivuilla on täpliä, joissa on mustan lisäksi keltainen keskus. Vatsa on keltaisenvihreä. Pää on pieni ja samanvärinen kuin ruumis. Silmien takana on mustat juovat.
Levinneisyys
Viheranakonda esiintyy Etelä-Amerikassa Andien itäpuolella Kolumbiassa, Venezuelassa, Guyanassa, Surinamessa, Ranskan Guyanassa, Trinidadilla ja Brasiliassa. Käärme elää sademetsissä suurten jokien lähistöllä yksikseen.
Ravinto
Viheranakonda syö aikuisena pääasiassa lintuja, nisäkkäitä, kaloja sekä muita matelijoita. Käärme tappaa saaliinsa kuristamalla. Suurikokoinen yksilö voi saalistaa ja syödä kaimaanin tai mahdollisesti jopa jaguaarin. Viheranakondan väitetään joissakin legendoissa ja tarinoissa olevan ihmissyöjä, mutta kyseisille väitteille ei ole löydetty riittävästi todisteita. Käärme voi olla ravintoa etsiessään jopa kymmenen minuuttia sukelluksissa.
Lisääntyminen
Viheranakondan lisääntymisaika on sadekaudella. Naaraiden uskotaan lähettävän ilmaan feromoneja, joiden avulla koiraat löytävät ne. Kosinta ja parittelu tapahtuvat lähes yksinomaan vedessä.
Naaraan tiineys kestää 6–7 kuukautta. Viheranakonda on vivipaarinen eli se synnyttää eläviä poikasia. Niitä syntyy kerralla muutamasta kymmenestä sataan. Vastakuoriutunut poikanen on 70–80 senttimetriä pitkä ja kärsii muista eläimistä. Selviävät poikaset kasvavat nopeasti sukukypsiksi muutaman vuoden ikään, jonka jälkeen niiden kasvu hidastuu.
Alalajit
Viheranakonda on jakautunut kahteen alalajiin: E. m. gigas (Latreille, 1801) ja E. m. murinus (Linné, 1758).
RN Lince
RN Lince oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Fiumesta CNQ:lta, missä köli laskettiin 7. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 15. tammikuuta 1938 ja liitettiin laivastoon kaksi ja puoli kuukautta myöhemmin 1. huhtikuuta.
Palvelus
Alus upposi 28. elokuuta 1943 Britannian kuninkaallisen laivaston sukellusveneen HMS Ultorin torpedoimana.
RN Lira
RN Lira oli Italian kuninkaallisen laivaston toisessa maailmansodassa palvellut Spica-luokan torpedovene.
Valmistus
Alus tilattiin Fiumesta CNQ:lta, missä köli laskettiin 7. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 12. syyskuuta 1937 ja liitettiin laivastoon 1. tammikuuta 1938.
Palvelus
Aluksen miehistö upotti aluksensa 9. syyskuuta 1943. Saksalaiset nostivat aluksen liittäen sen laivastoonsa nimellä TA 49. Alus upposi liittoutuneiden ilmahyökkäyksessä 4. marraskuuta 1944.
Kuolemajärvi (Jämsä, Tyry)
Kuolemajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
thumb|right|300px|Panoramakuva järven vierellä kulkevasta lenkkipolusta [[Himos|Himokselta kuvattuna.]] Järven pinta-ala on 10,5 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
RN Lupo
RN Lupo oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Fiumesta CNQ:lta, missä köli laskettiin 7. joulukuuta 1936. Alus laskettiin vesille 7. joulukuuta 1937 ja liitettiin laivastoon 28. helmikuuta 1938.
Palvelus
Alus upotettiin 2. joulukuuta 1942.
Sanasjärvi (Jämsä)
Sanasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 14,2 hehtaaria, se on 700 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,9 metriä mpy.
Nino Martoglio
thumb|175px|Antonino Gandolfon piirtämä Nino Martoglion muotokuva. Nino Martoglio (3. joulukuuta 1870 Belpasso, Catanian maakunta – 15. syyskuuta 1921 Catania) oli italialainen toimittaja, kirjailija ja elokuvaohjaaja.
Martoglio syntyi toimittajan ja alakoulun opettajan perheeseen. Hän opiskeli merenkulkua, mutta siirtyi sittemmin toimittajaksi. Martoglio kirjoitti murrerunoja ja työskenteli vuodesta 1903 lähtien näytelmäkirjailijana sekä sisilialaisten teatteriseurueiden ohjaajana ja johtajana. Vuonna 1910 hän perusti oman teatterin Roomaan ja aloitti pitkäaikaisen yhteistyön Luigi Pirandellon kanssa. Vuosina 1913–1914 Martoglio työskenteli elokuvaohjaajana. Hänen tunnetuin elokuvansa on neorealismin edeltäjänä pidetty Sperduti nel buio (1914). Tuotannossaan Martoglio kuvaa yhteiskunnan vähäosaisia toisinaan intohimoisen tunteellisesti ja runollisesti, toisinaan groteskin satiirin ja farssin keinoin.
Protoceratops
Protoceratops (nimen merkitys: ”alkusarvinaama”) on sukupuuttoon kuollut sarvinaamoihin kuuluva kasvinsyöjädinosaurusten suku. Se sisältää lajit Protoceratops andrewsi ja Protoceratops hellenikorhinus. Suku eli nykyisessä Mongoliassa ja Pohjois-Kiinassa myöhäisliitukauden Campania-vaiheella. pienoiskuva|vasen|Taiteilijan näkemys lajista P. andrewsi Protoceratopsin erittäin suuressa päässä oli suuri ja leveä luukaulus. P. andrewsilla oli alkeellinen kuonosarvi; P. hellenikorhinuksella sarvi oli näkyvämpi. Protoceratopsilla oli myös suuri ja vahva nokka, jolla se murskasi paksujakin oksia kasveista. Protoceratops oli noin 2,5 metriä pitkä ja 180 kilogrammaa painava.
Protoceratopsin poikaset muistuttivat vanhempiaan. Niiden luukaulus oli pienempi, mutta se kasvoi ajan myötä suuremmaksi. Joistakin pesistä on löydetty poikasten luurankoja, joista päätellen vanhemmat pitivät poikasista huolta vielä kuoriutumisen jälkeenkin.
Protoceratops eli aavikoilla. Sen päävihollinen oli Velociraptor. Eräässä fossiilissa nämä kaksi dinosaurusta olivat taistelemassa. Protoceratops luultavasti käytti nokkaansa puolustautumiseen.
Serbiankuusi
Serbiankuusi (Picea omorika, serbiaksi: Панчићева оморика, Pančićeva omorika) kuuluu kuusiin ja mäntykasveihin. Serbiankuusi on Serbiasta kotoisin oleva, harvinainen Drina-joen varrella Länsi-Serbiassa ja Unkarissa lähellä Visegrádin kaupunkia kasvava puu. Luontaisella kasvualueellaan se kasvaa 1000–1500 metrin korkeudessa.
Alun perin serbiankuusen löysi serbialainen kasvitieteilijä Josif Pančić vuonna 1875 Tara-vuorelta läheltä Zaovinen kylää. Puu nimettiin löytäjänsä mukaan (kts. serbialainen nimi). Emanuel von Purkyne viimeisteli työn vuosia myöhemmin.
Kuvaus
Serbiankuusi on keskikokoinen puu, kasvaen 20-35 metriä korkeaksi. Suomen olosuhteissa pituus jää noin 20 metriin. Latvus on paljon kapeampi ja tiheämpi kuin metsäkuusella. Paksuja neulasia on runsaasti ja ne kasvavat tiiviisti. Pituutta neulasilla on 10–20 mm, ulkonäöltään ne ovat litteähköjä ja tylppäkärkisiä. Neulaset siirottavat sivuille ja yläviistoon. Väriltään ne ovat tummanvihreitä yläpinnalta. Alapinnalla on vaaleat raidat, jonka vuoksi lehvästö näyttää usein hieman sinertävältä tai hopeanväriseltä. Kävyt ovat 4–7 senttimetrin pituisia, nuorena lähes tummia, mutta ne vaalenevat vanhetessaan. Serbiankuuselle erittäin koristeelliset kävyt ilmestyvät jo nuorena. Niiden käpysuomut ovat pyöreä- ja leveäkärkiset. thumb|left|200px|Neulasten hopeanväristä alapintaa.
Koristekasvikäyttö
Serbiankuusi on yleinen myös luontaisen esiintymisalueensa ulkopuolella. Komean säännöllisen ja maahan asti ulottuvan latvuksensa ja runsaiden neulastensa ansiosta serbiankuusi on yleinen puutarhoissa. Kapea kasvutapa vie myös vähän tilaa. Pohjois-Euroopassa ja Yhdysvalloissa sitä kasvatetaan paljon, koska se menestyy suuressa maalaatujen kirjossa, happamasta savesta hiekkaiseen ja kuivaan maaperään. Serbiankuusi kestää myös hyvin kaupunkien ilmansaasteita.
Okakuusen (Picea pungens) ohella serbiankuusi on Suomessa käytetyimpiä koristekuusia, jotka menestyvät aina Oulun korkeudella asti. Ensimmäiset siemenet saatiin Suomeen vuonna 1907 Arboretum Mustilaan. Serbiankuusta kasvatetaan joulukuusiksi ja varsinkin Pohjois-Euroopassa paperin tuotantoon.
See You on the Other Side
See You on the Other Side on yhtyeen Korn seitsemäs studioalbumi, jota on myyty yli 2 330 800 kappaletta maailmanlaajuisesti. Virgin Records julkaisi sen 6. joulukuuta, 2005. Se on yhtyeen ensimmäinen levy, jolla ei ole mukana alkuperäiskitaristi Brian "Head" Welchiä.
Kappaleet
Yhtyeen virallisella sivustolla muutamille kappaleille on eri nimet. Sivustolla "Politics" on "Politix", "Souvenir" on "Souvenir of Sadness", "10 or a 2-Way" on "2-Way", ja "Seen It All" on "Interlude #3/I've Seen It All". Ei ole tiedossa ovatko nämä kappaleiden oikeat nimet.
Myöhemmillä versioilla levystä kappale "Twisted Transistor" kestää 3:08.
Vähä Sanasjärvi
Vähä Sanasjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Tyryn kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,1 metriä mpy.
Wihuri (täsmennyssivu)
Wihuri voi viitata seuraaviin;
Anitra Invenius
Anitra Invenius (s. 12. joulukuuta 1942 Helsinki) on suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja. Invenius tunnetaan puheteatterin ohella televisiorooleistaan, kuten 1970-luvun suositusta Naapurilähiö-sarjasta. Hän on näytellyt sekä suomeksi että ruotsiksi.
Teatteri
Anitra Inveniuksen vanhemmat olivat tanssitaiteilijat Ester Gustavsson (Essi Invenius) ja Keijo Invenius. Hän suoritti opintoja Svenska Teaternin oppilaskoulussa 1962–1965. Invenius näytteli Intimiteatterissa 1971–1975, Penniteatterissa 1975–1978, Rovaniemen Teatterissa 1979–1981 ja Porin Teatterissa vuodesta 1981. Vierailuja hän teki muun muassa Samppalinnan ja Pyynikin kesäteattereihin.
Inveniuksen näyttämötaiteellisia tehtäviä ovat muun muassa Pohjalaisten Liisa ja Kuningas Learin Cordelia. Muista rooleista mainittakoon Johanna näytelmässä Bror och syster ja Edith näytelmässä Dagarna genom kattens öga.
Inveniuksen ohjaustöihin kuuluu ruotsinsuomalaisen Uuden Teatterin tuotantoja, kuten Suomen taivas (2007).
Elokuvat ja televisiotyöt
Anitra Invenius esitti pikkutyttöä Ossi Elstelän musiikkipitoisessa sotilasfarssissa Serenaadiluutnantti vuonna 1949. Hänen äitinsä Essi Invenius näytteli pienen sivuroolin samassa elokuvassa. Anitra Inveniuksen ensimmäinen aikuisiän elokuvarooli on nuori nainen saarella Maunu Kurkvaaran draamassa Meren juhlat vuonna 1963, hänen silloisella puolisollaan Pertti Roiskolla on myös pieni rooli samassa elokuvassa. Sittemmin Invenius on näytellyt useissa televisiotuotannoissa. Hänen televisiotehtäviään ovat muun muassa Paula Takala Mainostelevision Naapurilähiössä ja roolit useissa ruotsinkielisissä televisioelokuvissa, kuten Estherin rooli Åke Lindmanin ohjaamassa tuotannossa Romeo, Julia och mörkret vuodelta 1968.
Perhe-elämä
Anitra Invenius oli aviossa näyttelijä Pertti Roiskon kanssa 1961–1974. Liitosta syntyivät lapset Janina Roisko (1965) ja Kira Roisko (1967).
Nimeni on Moore, Roger Moore
Nimeni on Moore, Roger Moore (My Word Is My Bond) on Roger Mooren vuonna 2008 ilmestynyt muistelmateos.
Hannu Waarala kirjoittaa arvostelussaan Keskisuomalaisessa, että teos ”on kirjoitettu löysin rantein ja ironinen pilke silmäkulmassa” eikä Moore korosta itseään. Waaralan mukaan Mooren huumori on englantilaiseen tapaan ”kuivaa ja älykästä” ja hyödyntää tilannekomiikkaa. Teoksessa on hauskoja ja eläviä kuvauksia ihmisistä ja elokuvanteosta, mutta ei juoruja. Waaralan mielestä Moore esiintyy muistelmissaan maailmanmiehenä ja tyyliniekkana. Elokuvauutiset.fin arvostelun mukaan kirja on kirjoitettu viihdyttävällä tavalla ja se kertoo mielenkiintoisia tietoja jokaisesta tunnetusta elokuvasta, jossa Moore on näytellyt.
Charles Lewis Scott (kenraali)
thumb|Charles Lewis Scott Charles Lewis Scott (22. lokakuuta 1883 – 27. marraskuuta 1954) oli yhdysvaltalainen maavoimien upseeri. Hänen korkein sotilasarvonsa oli kenraalimajuri.
RN Calliope
RN Calliope oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Charles Lewis Scott (kenraali)
Everstiluutnantti Scott toimi vuosina 1931–1932 Yhdysvaltain olympiatason ratsastustiimin valmentajana. Vuosina 1932–1933 hän kävi Army War College -sotakorkeakoulua. Vuonna 1935 hänet ylennettiin everstiksi ja vuonna 1940 prikaatikenraaliksi. Hän toimi heinäkuusta 1940 alkaen vasta perustetun 2. panssaridivisioonan ensimmäisenä komentajana, missä tehtävässä häntä seurasi George S. Patton. Myöhemmin marraskuussa 1940 Scottista tuli 1. panssariarmeijakunnan komentaja. Yhdysvaltain liityttyä mukaan toiseen maailmansotaan hän toimi vanhempana sotilastarkkailijana Egyptissä Yhdistyneen kuningaskunnan 6. armeijan mukana. Lokakuussa 1942 hänet ylennettiin kenraalimajuriksi.
Scottin viimeiseksi komentajuudeksi jäi Fort Knoxin päällikkyys vuodesta 1943 vuoteen 1946. Hän jäi eläkkeelle 28. helmikuuta 1946 ja kuoli 27. marraskuuta 1954 71-vuotiaana.
RN Calliope
Valmistus
Alus tilattiin Genovasta Ansaldon telakalta, missä köli laskettiin 26. toukokuuta 1937. Alus laskettiin vesille 15. huhtikuuta 1938 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 28. lokakuuta.
RN Circe
RN Circe oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta, missä köli laskettiin 29. syyskuuta 1937. Alus laskettiin vesille 29. kesäkuuta 1938 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 4. lokakuuta.
Palvelus
Alus upotettiin 27. marraskuuta 1942.
Juri Fedkin
Juri Fedkin (s. 6. lokakuuta 1960) on venäläinen kivääriampuja ja olympiavoittaja.
Fedkin voitti olympialaisissa kultaa 10 m ilmakiväärissä Barcelonassa 1992 Yhdistyneen joukkueen riveissä. MM-kilpailuissa hän on saavuttanut Neuvostoliiton ja Venäjän joukkueissa kolme hopeaa ja kaksi pronssia.
Jokers de Cergy
Jokers de Cergy on ranskalainen jääkiekkoseura, joka pelaa maan pääsarjassa Ligue Magnusissa.
Joukkueenjohto
Lähde: EliteProspects
Ahvenjärvi (Jämsä, Vaheri)
Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Vaherin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,4 metriä mpy.
Aittojärvi
Aittojärvi voi tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä kohteita:
Linnanvouti
Linnanvouti oli keskiajalla linnaläänin päällikkö. Hän vastasi linnan ja sitä ympäröivän alueen puolustuksesta ja hallinnollisista asioista kuten veronkannosta.
Linnanvouti nykyään
Nykyään Suomessa linnanvouti on tasavallan presidentin kanslian talous- ja henkilöstöjohtajan virkanimike. Linnanvoudin vastuulle kuuluvat myös tasavallan presidentin käytössä olevat kiinteistöt eli Presidentinlinna, Mäntyniemi ja Kultaranta.
Sonic Brew
Sonic Brew on heavy metal -yhtye Black Label Societyn ensimmäinen albumi vuodelta 1999. Laulaja/kitaristi Zakk Wylde on sanoittanut ja säveltänyt albumin kaikki kappaleet, lukuun ottamatta "No More Tears" kappaletta jonka on säveltänyt Wylden lisäksi Ozzy Osbourne, Mike Inez, Randy Castillo ja John Purdell. Kappaleen alkuperäinen esittäjä on Ozzy Osbourne.
Ajaminen
Ajaminen eli ajoneuvon kuljettaminen on ajoneuvon hallittua liikuttamista.
Yleistä
Ajoneuvo on Suomen lain mukaan maalla kulkemaan tarkoitettu laite, joka ei kulje kiskoilla. Ajoneuvot jaetaan laissa rakenteensa ja osin käyttötarkoituksensa mukaan seuraaviin luokkiin: Ajoneuvon kuljettamista säännellään tarkasti erilaisilla kansainvälisen oikeuden normeilla. Näitä ovat mm. vaatimukset ajoneuvojen kunnosta, varusteista yms.; eri ajoneuvoluokkien (henkilöauto, kuorma-auto, linja-auto, ajoneuvoyhdistelmä) kuljettajalle asettamat vaatimukset mm. ajokorttiluokkien suhteen sekä kansainvälisesti yhtenäiset liikennesäännöt. Lisäksi eri maissa on omaa, ajoneuvoliikennettä koskevaa kansallista säädöstöä kuten esim. Suomessa Maastoliikennelaki tai Saksassa suurkaupunkeja koskevat ympäristövyöhykesäännökset, jotka voivat rajoittaa tietyntyyppisillä ajoneuvoilla määrätylle alueelle ajamista.
Autolla ajamisen alkuhistoriaa
thumb|[[Alice Ramsey, joka ensimmäisenä naisena ajoi Yhdysvaltain halki, rannikolta rannikolle, vuonna 1909]]
Maailman ensimmäinen varsinainen automatka ajettiin Saksassa elokuussa 1888, kun ensimmäisen patentoidun moottoriajoneuvon, Benz Patent-Motorwagenin kehittäjän Karl Benzin vaimo Bertha Benz ajoi Saksan Mannheimista Pforzheimiin ja takaisin. Bertha lähti, yhdeltä sivultaan yli sadan kilometrin mittaiselle matkalle, poikiensa Richardin ja Eugenin kanssa, miehensä tietämättä ja ilman viranomaisten lupia. Ajokkina heillä oli Benzin ajoneuvon kolmas koekappale, jonka huippunopeus tasamaalla oli n. 16 km/h. Matkan nimellinen tarkoitus oli Berthan halu tavata äitiään, mutta todellinen syy oli hankkia julkisuutta ja sitä kautta myyntitilauksia ajoneuvolle, johon Benzin pariskunta oli sijoittanut paljon rahaa. Autolla oli tähän mennessä ajettu vain lyhyitä testilenkkejä ja Bertha arvioi että tempaus piristäisi kangerrellen alkanutta myyntiä. Berthan arvio osui oikeaan ja yhden miehen keksinnöstä kehittyi, Benzin perhebisneksen kautta, osa tämän päivän Mercedes-Benz-yhtiötä.
Vuonna 1899 Freelan Stanley ja hänen vaimonsa Flora ajoivat, vastaavantyyppisenä julkisuustempauksena, Stanley Steamer -automobiililla Yhdysvaltain New Hampshiren osavaltiossa sijaitsevan Mount Washingtonin huipulle. Kyseinen vuori on Yhdysvaltojen koillisosan korkein. Nousu vuorelle, 12 kilometrin mittaista kärrypolkua pitkin, vei aikaa yli kaksi tuntia ja se oli ensimmäinen kerta kun vuorelle oli ajettu muulla kuin hevosvetoisella ajoneuvolla.
Turvallisen ajamisen perusperiaatteet
Turvallinen ja sujuva ajaminen edellyttää kuljettajalta paljon muutakin kuin ajoneuvon teknistä hallintaa. Kuljettajan tulee olla selvillä siitä, kuinka hänen ajoneuvonsa käyttäytyy eri tilanteissa. Lisäksi kuljettajan on oltava koko ajan selvillä siitä, mitä hänen ajamansa auton edessä, sivuilla, takana ja sisällä tapahtuu ja mitä on mahdollisesti odotettavissa. Harjaantuneelle kuljettajalle, yleensä ammatikseen ajaville, kehittyy ns. liikennesilmä, jolloin he muuta liikennettä seuraamalla pystyvät arvioimaan todennäköisiä tulevia tapahtumia hivenen etukäteen. Tämä taito on erityisen tärkeä raskaiden ajoneuvoyhdistelmien kuljettajille, koska niissä olosuhteissa ennakointi on nopeaa reagointia monin verroin tärkeämpää. Harjaantunut kuljettaja kykenee ajamaan rentoutuneemmin, koska sen sijaan että hän reagoisi kaikkiin lukuisiin ärsykkeisiin joita liikenneympäristössä on, hän rutiininomaisesti haravoi ympäristöstään poikkeamia ja pystyy keskittymään niihin.
Ajamisen fyysiset edellytykset
Ajamisen fyysiset perusvaatimukset ovat, että kuljettaja kykenee hallitsemaan ajoneuvonsa suuntaa, kiihtyvyyttä ja hidastuvuutta. Moottoriajoneuvon käytön asettamat lisävaatimukset ovat että kuljettaja kykenee:
Itse ajmiseen liittyvinä tapahtumina kuljettajan tulee ymmärtää oikean ajoasennon merkitys ja asettaa istuin ja kätensä niin, että ne ovat rennossa ajoasennossa, koska tällä on suuri merkitys ajovireyteen. Lisäksi kuljettajan tulee ymmärtää ajoneuvodynamiikkaa, jotta hän suoriutuu turvallisesti:
Ajamisen psyykkiset edellytykset
Ajamisen psyykkiset edellytykset ovat, että kuljettajan vireys- ja terveydentila ovat riittävän hyviä, jotta hän kykenee suoriutumaan myös stressiä aiheuttavista ajotilanteista rauhallisesti ja turvallisesti. Ajoneuvon käytön fyysisten vaatimusten lisäksi kuljettajan tulee kyetä ottamaan huomioon kaikki muuttujat, kuten keli ja muu liikenne, ja tekemään näiden pohjalta oikeita ratkaisuja. Harjaantuneen kuljettajan ominaisuuksiin kuuluu, että hän ei hermostu muiden tekemistä virheistä eikä pyri opettamaan kanssa-autoilijoilleen oikeaa liikennekäyttäytymistä, vaan keskittyy ainoastaan mahdollisen vaaran välttämiseen. Harjaantunut kuljettaja kykenee myöntämään omat virheensä ja analysoimaan ne, jotta sama virhe ei uusiutuisi.
Lainsäädännössä on määrättyjä sairauksia potevien ihmisten ajo-oikeutta rajoitettu osittain tai kokonaan. Esimerkiksi neurologiset sairaudet estävät kuljettamasta muita kuin henkilöautoa. Lisäksi lainsäädännössä on otettu huomioon ikääntymisen aiheuttamat fysiologiset muutokset ihmisessä ja ajokortin haltijan on määräajoin käytävä lääkärintarkastuksessa, jossa todetaan, onko hänellä vielä riittävät edellytykset selviytyä liikenteessä turvallisesti. Suomen lainsäädäntö velvoittaa tutkivan lääkärin tekemään havainnoistaan ilmoituksen ajokorttiviranomaisille.
Joidenkin lääkeaineiden vaikutuksen alaisena ajamista tulisi välttää ja joidenkin osalta ajaminen on täysin kielletty.
Ajamiseen liittyvää säädöstöä
Ajaessaan moottoriajoneuvoa yleisesti liikennöidyllä alueella, kuljettaja on monen eri lain ja säädöksen alainen. Tärkeimpinä näistä voidaan mainita Tieliikennelaki, joka määrittelee liikennesäännöt ja on perustana turvalliseen liikkumiseen Suomen teillä. Laissa säädetään tienkäyttäjän velvollisuuksista, vastuista, huomioinnista, reagoinnista, itsensä ilmoittamisesta, rangaistuksista sekä oikeuksista. Lisää kuljettajan oikeuksia ja velvollisuuksia sanelevaa säännöstöä löytyy Ajokorttilaista, Liikennevakuutuslaista, Ajoneuvorekisterilaista ja ajoneuvojen katsastusta koskevista säädöksistä. Useimmissa valtioissa on ajoneuvolla ajaminen alkoholin tai huumaavien aineiden vaikutuksen alaisena kiellettyä. Veren alkoholipitoisuuden sallittu määrä eli nk. promilleraja kuitenkin vaihtelee suuresti.
Suomessa tuli 19. tammikuuta 2013 voimaan uudistettu ajokorttilaki, joka määrää mm. seuraavaa: - Henkilöautojen, moottoripyörien, mopojen ja traktorien ajokortit ovat voimassa 15 vuotta kerrallaan. - Voimassaolo päättyy viimeistään silloin, kun kuljettaja täyttää 70 vuotta. Tämän jälkeen kortti on voimassa viisi vuotta kerrallaan. - 70 vuotta täyttäneen pitää liittää hakemukseen mukaan lääkärinlausunto. - Kuorma- ja linja-auton ajokortin omistavan täytyy hankkia lääkärinlausunto täytettyään 45 vuotta. - Kaikissa ajokorttiluokissa luovutaan 45-vuotiaiden näöntarkastuksesta.
Suomessa, kuten lähestulkoon maailman kaikissa valtioissa, kuljettajan on ajo-oikeuden saadakseen läpäistävä hyväksytysti ajokoe ja kirjallinen tai suullinen koe. Lähes kaikki valtiot antavat kokeet hyväksytysti läpäisseen, terveysvaatimukset täyttävän henkilön, kuljettaa ajoneuvoa julkisilla teillä. Kansainvälisten sopimusten mukaisesti henkilön kotimaassaan suorittama ajokorttitutkinto oikeuttaa hänet kuljettamaan ajokorttiluokkansa oikeuttamia ajoneuvoja lähes kaikissa maissa. Kansainvälinen ajokortti (IDP, International Driving Permit) on virallinen, maailman valtakielille tehty käännös kansallisesta ajokortista. Kansainvälisiä ajokortteja voi Suomessa hankkia kahta erilaista mallia, jotka on määritelty kansainvälisissä tieliikennesopimuksissa: Genevessä 1949 ja Wienissä 1968.
1949 mallin mukainen kansainvälinen ajokortti on voimassa yhden vuoden myöntämispäivästä. Mallin 1968 kortti on voimassa enintään 3 vuotta myöntämispäivästä. Kukin valtio on määritellyt lainsäädännössään, millaisen ajokortin se hyväksyy. Jotkut maat rajoittavat sekä kansallisen että kansainvälisen ajokortin voimassaoloa erityisesti silloin, jos ulkomaille mennään muussa kuin turistimatkatarkoituksessa. Maahanmuuttotapauksissa on parasta ottaa yhteys paikallisiin viranomaisiin ja varmistaa heiltä, millaisella ajokortilla tulevassa kotimaassa saa autoilla. Esimerkiksi Saudi-Arabiassa naiset eivät saa kuljettaa yleisillä maanteillä minkäänlaista ajoneuvoa, sen paremmin moottoroitua kuin moottoroimatontakaan.
Suomessa on vuodesta 1996 lähtien ollut käytössä nykyinen liikennerikkomusten seuraamusjärjestelmä. Järjestelmä vastaa periaatteiltaan useissa Euroopan maissa (mm. Saksa, Ranska) käytössä olevia virhepistejärjestelmiä. Suomen järjestelmässä toistuvasti liikennerikkomuksiin syyllistynyt kuljettaja määrätään ajokieltoon. Poliisi määrää ajokiellon, jos kuljettajalle kertyy kolme rikkomusta yhden vuoden tai neljä rikkomusta kahden vuoden aikana. Uusien kuljettajien ajo-oikeuteen puututaan yhtä rikkomusta aikaisemmin.
Uusi kolmivaiheinen kuljettajaopetusmalli otettiin käyttöön 19.1.2013. Se lisäsi ajo-opetuksen määrää entisestä opetusmallista. Kolmivaiheinen kuljettajaopetus jaetaan toisiinsa kytkeytyviin vaiheisiin: perusvaihe, harjoitteluvaihe ja syventävä vaihe. Perusvaihe vastaa entisen mallin mukaista ensimmäistä vaihetta. Opetuksen pääpaino on perusvaiheessa, jonka jälkeen seuraa kuljettajantutkinto. Myönnetty ajo-oikeus oikeuttaa siirtymään harjoitteluvaiheeseen, jonka jälkeen suoritetaan kuljettajaopetuksen päättävä syventävä vaihe. Ensimmäisen ja viimeisen vaiheen väli on vähintään kolme kuukautta, mutta pitkäaikaisen ajokortin saa aikaisintaan vuoden kuluttua kuljettajantutkinnosta. Harjoittelu- ja syventävä vaihe on suoritettava kahden vuoden kuluessa lyhytaikaisen kortin saamisesta. Opetuksen voi aloittaa, kun oppilas on täyttänyt 17 vuotta, mutta kortin voi suorittaa vasta täytettyään 18 vuotta.
Omepratsoli
Ominaisuudet ja käyttö
Omepratsoli on huoneenlämpötilassa valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee huonosti veteen, mutta paremmin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin ja hieman asetoniin. Happamissa olosuhteissa se hajoaa. Ometpratsoli on heikosti emäksinen yhdiste. Omepratsoli on optisesti aktiivista ja sen S-enantiomeeri on noin neljä kertaa tehokkaampaa lääkeaineena kuin R-enantiomeeri. Pelkkä S-enantiomeeri tunnetaan nimellä esomepratsoli.
thumb|250px|left|Omepratsolin aktivoituminen Omepratsoli metaboloituu ihmiselimistössä maksan entsyymien vaikutuksesta. Lääkeaine aktivoituu siten, että ensimmäisessä vaiheessa bentsimidatsolirakenteen imiinityppi protonoituu ja pyridiinirenkaan nukleofiilinen typpi reagoi additioreaktiolla elektrofiilisen imiiniryhmän hiiliatomin kanssa. Näin syntyy spirorakenne, joka avautuu muodostaen sulfeenihappojohdannaisen. Tämä johdannainen reagoi bentsimidatsolirenkaan amiininkaltaisen typpiatomin kanssa muodostaen uuden elektrofiilisen rengasrakenteisen yhdisteen. Tämä yhdiste reagoi protonipumppuproteiinien kysteiiniaminohappojen tioliryhmien kanssa muodostaen inaktivoidun protonipumpun, jolloin suolahapon eritys vähenee. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa refluksitaudin ja Zollinger–Ellison-oireyhtymän hoidossa.
Haittavaikutukset
Omepratsoli on yleisesti ottaen varsin hyvin siedetty lääkeaine. Haittavaikutuksia voivat olla pää- ja nivelkivut, hypergastrinemia eli gastriinipeptidin pitoisuuden kasvu, vatsan pH:n noususta seuraava bakteerien kasvuolosuhteiden paraneminen vatsassa ja raudan ja B12-vitamiinin imeytymisen heikkeneminen.
Jean Piot
Jean Piot (10. toukokuuta 1890 Saint-Quentin – 15. joulukuuta 1961 La Sauvetat) oli ranskalainen miekkailija ja olympiavoittaja.
Piot osallistui ensimmäisiin olympialaisiinsa Amsterdamissa 1928, jolloin hän kuului maansa viidenneksi sijoittuneeseen säiläjoukkueeseen. Hän voitti Los Angelesin kisoista 1932 kultaa sekä floretin että kalvan joukkuekilpailusta, jonka lisäksi hän osallistui säilän henkilökohtaiseen kilpailuun. Piot oli voittamassa kalvan joukkuekisasta EM-kultaa Varsovassa 1934 ja kilpaili vielä 46-vuotiaana Berliinin olympialaisissa 1936 säilässä henkilökohtaisessa ja joukkuekilpailussa.
Jean oli miekkailija Maurice Piot'n setä.
RN Clio
RN Clio oli Italian kuninkaallisen laivaston Spica-luokan torpedovene toisessa maailmansodassa.
Valmistus
Alus tilattiin Genovasta Ansaldolta, missä köli laskettiin 29. lokakuuta 1936. Alus laskettiin vesille 3. huhtikuuta 1938 ja liitettiin laivastoon vielä saman vuoden lopulla 2. lokakuuta.
Palvelus
Alus poistettiin 31. lokakuuta 1964 palveluksesta.
Yläinen Vaherjärvi
Maantietoa
Järven pinta-ala on 21 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 168,8 metriä mpy.
Aittojärvi (Pudasjärvi)
Aittojärvi on Pudasjärven kaupungissa sijaitseva kylä. Kylä sijaitsee noin 15 kilometriä länteen keskustaajamasta Oulun Tannilaan johtavan seututien 855 varrella. Kylällä on ollut oma koulu, joka lakkautettiin vuonna 2016. Nykyään kylän lapset käyvät koulua keskustaajamassa sijaitsevassa Hirsikampuksessa.
Mielen objekti
Mielen objekti on olio, joka on olemassa vain mielikuvituksessa, ja jota sen vuoksi voidaan todellisessa maailmassa käsitellä vain mallintamalla tai representaationa. Se voi olla esimerkiksi matemaattinen eli abstrakti olio, fiktiivinen, filosofinen tai uskonnollinen olio.
Katastrofin anatomia
Katastrofin anatomia on dokumentaarinen televisiosarja, jossa seurataan jokaisessa jaksossa yhden eniten suomalaisia koskettaneita suuronnettomuuksia. Ohjelman juontaja toimii Antti Reini. Ensimmäinen jakso esitettiin Nelonen-kanavalla syksyllä 2015. Toinen tuotantokausi esitettiin keväällä 2017.
Jokin ihmisessä
Jokin ihmisessä on Mika Waltarin pienoisromaani, jonka hän julkaisi omakustanteena 1944.
Tarina
Pienoisromaanin kertoja on väkivaltainen rikollinen nimeltään Kauko, joka rakastuu nuorena miehenä naapurin tyttöön, Osmiin. Kauko ei välitä yhteiskunnan säännöistä tai moraalista, vaan elää hetkessä osaamatta rakentaa itselleen tulevaisuutta. Vankilasta vapautunut Kauko ei voi saada Osmia mielestään, vaikka Osmi on jo mennyt naimisiin ja perustanut perheen. Tarina on tyyliltään realistinen ja yhteiskunnallinen rakkauskertomus, joka sijoittuu aikaan ennen ja jälkeen Suomen itsenäistymisen Helsingissä, Viipurissa ja Pietarissa.
Julkaisu
Waltari tarjosi WSOY:lle kesällä 1939 kokoelmaa, joka oli muuten samanlainen kuin 1978 ilmestynyt, mutta Kultakutrin sijasta siinä oli Sellaista ei tapahdu. Kustantaja kuitenkin torjui kokoelman: ”..ne kaikki samalla ovat erinomaisen epämiellyttäviä ja että niissä tämän tästä löytää sairaalloisia piirteitä, joita ei meillä ole syytä tuoda kirjallisuuteen”. Lopuksi Yrjö Jäntti toivoi, ettei Waltari pahastuisi päätöksestä. Waltari jatkoi tekstien hiomista ja julkaisi ne sitten lehdissä ja omakustanteina.
Myöhemmin teksti ilmestyi WSOY:n kustantamana kokoelmassa Kuun maisema 1953 ja vuonna 1978 WSOY julkaisi sen yhteisniteenä pienoisromaanien Vieras mies tuli taloon, Ei koskaan huomispäivää, Kultakutri ja Fine van Brooklyn kanssa otsikolla Mika Waltarin teoksia.
Kritiikki
Teosta ovat kiitelleet niin V. A. Koskenniemi aikanaan kuin myöhemmätkin kirjoittajat.
Lothal
22.52139°N, 72.24944°W
thumb|220px|Lothalin raunioitunut satama-allas, jonne saapui aikoinaan laivoja kaukaa. thumb|220px|Lothalin sijainti kartalla. thumb|220px|Lothalin kartta.
Lothal oli muinainen Indus-kulttuuriin liittynyt satamakaupunki nykyisessä Gujaratin osavaltiossa Luoteis-Intiassa. Aikoinaan siellä lienee asunut noin 2 500 ihmistä viiden hehtaarin alalla.
Sijainti ja arkkitehtuuri
Lothal sijaitsee Sabarmatijoen ja sen sivujoen Bhogavon välissä Saurasthran alueella. Rauniot ovat nykyään 19 kilometrin päästä merestä, mutta aikoinaan sinne pääsi suoraan Khambatinlahdelta. Asutuskeskus oli keskikokoinen ja suurin piirtein suorakulmaisen muotoinen. Sitä ympäröi muuri, joka oli alkujaan tehty mudasta mutta myöhemmin rakennettu uudelleen tiilistä.
Pariisi–Nizza-ajo 2006
Pariisi–Nizza-ajo 2006 oli 5. maaliskuuta – 12. maaliskuuta ajettu pyöräilykilpailu. Kilpailun voitti yhdysvaltalainen ajaja Floyd Landis, jonka talli oli Phonak.
Lothal
Sijainti ja arkkitehtuuri
Alueelta on löydetty asuinrakennuksia, joista osa on melko suuria neli- tai kuusihuoneisia. Niissä oli lisäksi kylpyhuone, iso piha ja veranta. Lothalin merkittävin jääne on eräänlainen satama, joka on alueen itäosassa. Puolisuunnikkaan muotoista allasta ympäröi muuri. Allas oli tehty Sabarmatijoen varrelle, ja sitä käytettiin vuorovesi-ilmiön, hydrauliikan ja veden käyttäytymisen avulla. Laivat pystyivät tulemaan jokea pitkin altaaseen, jossa ne sitten tyhjennettiin lastista. Toiset tutkijat eivät tue väitettä, vaan pitävät allasta jonkinlaisena juomavesialtaana.
Pariisi–Nizza-ajo 2006
Etappien voittajat
Lähde:Cyclingnews
Lothal
Sijainti ja arkkitehtuuri
Kypsän Haranna kulttuurin aikoina meren pinnan arvelalan olleen Lothalin 6-7 metriä nykyistä korkeammalla.
Pariisi–Nizza-ajo 2006
Lopulliset tulokset
Lähde: Cyclingnews
Lothal
Historia
Lothalin paikka oli pieni kylä, kun Indus-kulttuurin ihmiset saapuivat sinne noin 2450 kalenterivuotta eaa. He perustivat kukoistavan kauppakeskuksen, joka oli erityisesti helmiteollisuuden keskus. Kaupunki ajautui rappiolle tulvassa, joka sattui noin vuonna 1900 eaa. Indus-kulttuuri säilyi alueella pidempään kuin pohjoisemmilla seuduilla. . Kirjoitus hävisi, mutta painot jäivät. Kauppa palautui ennalleen 1700–1600 eaa.
B-jaksolla, noin 1900–1600 eaa., uusia keramiikatyylejä ilmestyi asteittain, samalla kuin vanhat Harappan keramiikat vähitellen katosivat. Niinpä Lothalin B-jakson (1900–1600 eaa., Masca-kalibraatio 2180–1800 eaa. ) alkupuolella ei tehty kiillotettua punaista keramiikkaa, mutta B-jakson vaiheessa V tehtiin. Harappan kirjoitusta käytettiin sineteissä yhä, muttei sineteissä ollut eläinkuvia. . Lothal itse hylättiin luultavasti voimakakan tulvan takia noin 1600 eaa. Noin 1600–1400 eaa. kiillotetu punainen keramiikka levisi ympäristöön.
Aikajako
A-B jako
Lothal A 2300–1900 radiohiilivuotta eaa. (masca-kalibraatio 2850–2180 kalenterivuotta eaa.) Lothal B 1900–1600 Masca 2180–1800 cal. eaa.
Raon aikajako
I 2450–2350
II 2350–2200
III 2200–2000
IV 2000–1900
V 1900–1600 Myöhäisharappalainen
HMS Furious
HMS Furious on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
Boeing KC-135 Stratotanker
Boeing KC-135 Stratotanker on ilmatankkauslentokone, jonka Yhdysvaltain ilmavoimat otti käyttöön vuonna 1957. Koneen ensilento oli vuonna 1956.
Se perustuu Boeingin 367-80 ”Dash 80” -malliin. Malli korvasi KC-97 -tankkerin.
Boeing on ilmoittanut saaneensa 24. helmikuuta 2011 sopimuksen KC-46 -tankkerin kehittämiseen Boeing 767 -koneen pohjalta.
Käyttö
Tankkaus maassa olisi tehnyt B-52:sta riippuvaisen lentokenttien sijainnista ja olisi pidentänyt maaliinlentoaikaa merkittävästi. Lisäksi lennon onnistuminen olisi riippuvaista siitä, onko reitin lentokentät kunnossa vai tuhottu.
Ilmatankkauskoneet edustavat nykyaikaisten taktisten ilmaoperaatioiden liikkuvuutta ja pitkän matkan, jopa globaalia toimintakyvyä. Samaa toimintakykyä taktisille ilmaoperaatioille tarjoaa myös tietoliikenne- ja vakoilusateliitit, sekä satelliittipaikannusjärjestelmät (GPS, GLONASS, Galileo ja Beidou) sekä AWACS-tyyppiset tutka- ja taistelunjohtokoneet.
Ilmatankkauskoneet ovat menettäneet osan strategisesta merkityksestään raskaiden ydinpommikoneiden menettäessä merkitystään ilmatorjunnan ja hävittäjäteknologian sekä tutkatekniikan kehittymisen myötä. Ilmatankkauskoneille on kuitenkin edelleen tarvetta muun muassa hävittäjien ja AWACS-koneiden välitankkauksessa.
KC-135 pystyy kuljettamaan yli 90 tonnin polttoainekuorman. Yhdysvaltain ilmavoimat tilasi ensimmäiset 29 KC-135-konetta vuonna 1954 ja vuoteen 1965 mennessä yhteensä 732 kappaletta. Mallin arvellaan pysyvän käytössä vuoteen 2020 asti.
Venäjän vastaavan kaltaisiin ilmatankkauskoneisiin kuuluu muun muassa Iljušin Il-76, jota on käytetty myös metsäpalojen sammuttamiseen ”vesipommittajana”.
KC-135 Stratotanker Suomessa
Suomessa KC-135 Stratotanker on nähty Lappeenranta International Air Showssa 3. heinäkuuta 2005 ja ilmatankkausharjoituksissa vuosina 2009, 2010, 2013 ja 2021.
TIAS 2010 -lentonäytöksessä Tampereella oli yleisöllä mahdollisuus päästä tutustumaan koneeseen.
Alainen Vaherjärvi
Alainen Vaherjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Vaherin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 11,7 hehtaaria, se on 1,0 kilometriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Päijänteen alueella (14.22), jonka Päijänteen lähialueeseen (14.221) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy.
HMS Vindictive
HMS Vindictive on ollut viiden Britannian Kuninkaallisen laivaston aluksen nimenä.
Smarties
200px|right Smarties on makeinen, jossa on värikäs päällyste ja sisällä suklaata. Smarties-makeiset ovat suuressa suosiossa Kanadassa, Isossa-Britanniassa, Irlannissa, Australiassa, Espanjassa, Kreikassa ja Etelä-Afrikassa. Niiden kehittämisen aloitti H.I. Rowntree & Co. vuonna 1882. Nykyään Smartiesia valmistaa Nestlé.
Smartiesit ovat pyöreän linssin muotoisia, läpimitaltaan 5 mm korkeita ja 15 mm leveitä. Niitä on saatavilla kahdeksaa eri väriä: punaista, oranssia, keltaista, vihreää, sinistä, violettia, vaaleanpunaista ja ruskeaa. Joissakin maissa tosin siniset Smartiet on korvattu valkoisilla.
Historia
Rowntree's-makeisyritys valmisti "Chocolate Beans" -suklaapapuja jo vuodesta 1882 lähtien Yorkissa, Englannissa. Kyseinen tuote uudelleennimettiin "Smarties Chocolate Beansiksi" vuonna 1937. Vuonna 1977 Rowntrees pakotettiin kuitenkin poistamaan kaksi sanaa (chocolate ja beans) tuotteensa nimestä noudattaakseen standardeja vaatimuksia, sillä sana "beans" (pavut) katsottiin harhaanjohtavaksi. Sen jälkeen nimeksi vaihtui "Milk Crisp Sugar Shell". Myöhemmin se uudelleennimettiin "Smartiesiksi".