cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jalo kahdeksanosainen polku
Seuraava teksti, Magga-vibhanga Sutta (Sutra kahdeksanosaisesta polusta) on Tipitakaan kuuluva sūtra eli Buddhan opetus. Suomennoksen sana oikea on käännös sanasta samyañc (sanskriitti) tai sammā (paali), joka tarkoittaa täydentymistä, kokonaisuutta tai koherenssia ja voi myös merkitä täydellistä tai ideaalia. Se ei tarkoita oikeaa väärän vastakohtana.
Prajñā · Paññā · Viisaus
1. Samyag-dṛṣṭi · Sammā-diṭṭhi — Oikea ymmärrys (tai oikea näkemys, oikea perspektiivi)
”Ja mitä, munkit, on oikea ymmärrys? Tieto kärsimyksestä, sen syntymästä ja sen loppumisesta, ja tieto harjoituksesta, joka johtaa kärsimyksen loppumiseen. Tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi ymmärrykseksi.”
2. Samyak-saṃkalpa · Sammā-saṅkappa — Oikea aie (tai oikea päättäväisyys, oikea ajattelu)
”Ja mitä on oikea aie? Pyyteetön, vapaa pahantahtoisuudesta ja vahingoittamisesta: tätä kutsutaan oikeaksi aikeeksi.”
Śīla · Sīla · Moraali (eettinen toiminta)
”Ja mitä on oikea puhe? Valehtelemisesta, eripuraa luovasta, hyväksikäyttävästä tai turhasta puheesta pidättäytyminen: tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi puheeksi.”
4. Samyak-karmānta · Sammā-kammanta — Oikea toiminta
”Ja mitä, munkit, on oikea toiminta? Toisen elämän riistämisestä, varastamisesta tai siveettömyydestä pidättäytyminen: tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi toiminnaksi”
Samādhi · Meditaatio (henkinen kehitys)
6. Samyag-vyāyāma · Sammā-vāyāma — Oikea ponnistus, oikea yritteliäisyys
”Ja mitä, munkit, on oikea ponnistus? (i) On tapaus, jossa munkki herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jotta vielä nousemattomat pahat, taitamattomat ominaisuudet eivät nousisi. (ii) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan hylätäkseen pahat, taitamattomat ominaisuudet, jotka ovat jo nousseet. (iii) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jotta vielä nousemattomat hyvät, taitavat ominaisuudet nousisivat. (iv) Hän herättää halua, ponnistelee, luo sitkeyttä, ylläpitää ja toteuttaa aiettaan jo nousseiden hyvien, taitavien ominaisuuksien ylläpitämiseksi, ymmärtämisen selkeyttämiseksi, lisäämiseksi, kehittämiseksi ja kulminoimiseksi: tämä, munkit, on oikeaa yritteliäisyyttä”
7. Samyak-smṛti · Sammā-sati — Oikea tarkkaavaisuus, oikea valppaus
”Ja mitä, munkit, on oikea tarkkaavaisuus? (i) On tapaus, jossa munkki pysyy keskittyneenä kehoon kehossa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (ii) Hän pysyy keskittyneenä tunteisiin tunteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (iii) Hän pysyy keskittyneenä mieleen mielessä — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. (iv) Hän pysyy keskittyneenä mielen kohteisiin mielen kohteissa — tietoisena ja valppaana — luopuen maailmaan liittyvästä himosta ja vastenmielisyydestä. Tätä, munkit, kutsutaan oikeaksi tarkkaavaisuudeksi.
8. Samyak-samādhi · Sammā-samādhi — Oikea meditaatio, oikea keskittyminen
”Ja mitä, munkit, on oikea keskittyminen? (i) On tapaus, jossa munkki — vetäytyneenä aistinautinnoista, vetäytyneenä taitamattomista (mielen) ominaisuuksista — tulee ensimmäiseen dhyanaan: vetäytymisestä syntyvään mielihyvään ja iloon, johon liittyy suunnattua ajattelua ja tarkastelua. (ii) Ajattelun ja tarkastelun vaiettua hän tulee toiseen dhyanaan: keskittymisestä syntyvään mielihyvään ja iloon, tietoisuuden yhdentymiseen johon ei liity suunnattua ajattelua ja tarkastelua — sisäiseen vakuuttumiseen. (iii) Ilon hälvettyä hän pysyy tyynessä tasapuolisuudessa, tietoisena ja valppaana sekä tietoisena fyysisestä mielihyvästä. Hän tulee kolmanteen dhyanaan, josta Jalot sanovat: 'Tyynenä ja tarkkaavaisena, hänellä on mieluisa asumus.” (iv) Ylitettyään niin mielihyvän kuin kärsimyksenkin — kuten aikaisemmin katosivat ilo ja vastenmielisyys — hän tulee neljänteen dhyanaan: tyyneyden ja valppauden kirkkauteen, jossa ei ole mielihyvää eikä kärsimystä. Tätä, munkit, on oikea keskittyminen.
Luettelo Happy Tree Friends -televisiosarjan DVD-julkaisuista
Tämä on luettelo Happy Tree Friends -animaation DVD-julkaisuista.
Volume 1: First Blood
Ensimmäinen Happy Tree Friends dvd. (11.2.2003) Jaksot:
Volume 2: Second Serving
Toinen Happy Tree Friends dvd.(14.9.2003) Jaksot:
Volume 3: Third Strike
Kolmas Happy Tree Friends dvd. (3.8.2004) Jaksot:
Winter Break
Dvd paketti, joka sisältää talvisia jaksoja. (4.9.2005)
Tv Jaksot: "Volume 2"
Toinen Happy Tree Friends dvd, tv jaksoista. (7.4.2007) Jaksot:
Tv Jaksot:"Volume 3"
Kolmas Happy Tree Friends dvd, tv jaksoista. (7.8.2007) Jaksot:
Tv Jaksot: "Volume 4"
Viimeinen Happy Tree Friends dvd tv jaksoista.(20.11.2007) Jaksot:
Happy Tree Friends: Complete Disaster
Happy Tree Friends sarjan uusin dvd. (5.11.2013) Sisältö:
Dunstaffnagen linna
Dunstaffnagen linna, jonka rakennutti MacDougallin klaani 1200-luvun puolivälissä, on yksi Skotlannin vanhimmista linnoista. Robert Bruce onnistui valtaamaan linnan Branderin solan taistelun jälkeen.
Linnan omistus siirtyi Argyllin jaarlille vuonna 1469.
Bertold Hummel
thumb|right|Bertold Hummel Bertold Hummel (27. marraskuuta 1925 Hüfingen, Saksa – 9. elokuuta 2002 Würzburg, Saksa) oli saksalainen säveltäjä. Hän opiskeli vuosina 1947–1954 sävellystä Harald Genzmerin ja sellonsoittoa Atis Teichmaniksen johdolla Freiburgissa. Hän toimi kanttorina St. Konrad -kirkossa Freiburgissa 1956–1963. Vuonna 1963 hänet nimitettiin musiikki-instituutin sävellysopettajaksi Würzburgiin, jossa hän johti uuden musiikin studiota vuoteen 1988 saakka. Hummel oli Würzburgin musiikki-instituutin puheenjohtaja vuosina 1979–1987.
Hummel oli vuodesta 1982 Baijerin taideakatemian jäsen.
Strösseli
thumb|Suklaaströsseleitä. thumb|Värillisiä strösseleitä. Strösselit ovat useimmiten jälkiruokiin koristeena tai niiden rakenteen takia lisättäviä värjättyjä puikkomaisia suklaa- tai sokerirakeita.
Strösseleitä lisätään tavallisesti kuorrutettuihin jälkiruokiin tai esimerkiksi jäätelöön, joiden pintaan rakeet tarttuvat helposti. Värillisiä strösseleitä valmistetaan yleensä sokerista, kasviöljystä ja elintarvikeväreistä. Strösseleitä voidaan tehdä myös esimerkiksi suklaasta, kaakaosta ja sokerista. Strösselit valmistetaan hieman pastan tapaan. Strösselimassa laitetaan pusertimeen, jonka jälkeen syntyvästä nauhasta leikataan halutun kokoisia paloja. Lopuksi strösseleihin lisätään vielä kuorrute.
Varhaisimmat maininnat strösseleistä historiallisissa lähteissä ovat vasta 1920-luvulta. Kansas Cityssä toiminut Loose-Wiles Biscuit Company tuotti vuonna 1927 nimellä chocolate sprinkle cookies myytyä tuotetta. Tunnetummaksi strösselit teki Yhdysvalloissa kuitenkin venäläissyntyinen siirtolainen Samuel Born, joka oli vuonna 1923 perustanut Just Born Candy Company -nimisen yhtiön New Yorkissa. Yhtiö muutti sittemmin Bethlehemiin Pennsylvaniaan ja alkoi tuottaa vuonna 1932 puikkomaisia makeisia. Tuote tunnettiin aluksi nimellä chocolate grains ja myöhemmin nimellä jimmies. Alankomaalainen suklaatehtailija Gerard de Vries kehitti puolestaan vuonna 1936 strösseleitä valmistavan koneen, joita kutsuttiin nimellä hagelslag.
Vina
Vina eli veena (sanskr. वीणा, vīṇā) on intialaisessa musiikissa käytettävä kielisoitin. Siitä on useita eri variaatioita, joista yleisimmässä on 24 otenauhaa ja seitsemän kieltä. Kielistä neljällä soitetaan melodiaa ja kolmella lähinnä säestetään.
Sinisorsa
Sinisorsa eli heinäsorsa (Anas platyrhynchos) on sorsien sukuun kuuluva lintulaji. Sitä tavataan pohjoisella pallonpuoliskolla Pohjois-Amerikassa, Etelä-Grönlannissa, Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa; lisäksi sitä on istutettu Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Suomessa sinisorsa on yleinen; se on myös Suomen suosituin riistalintu.
Koko ja ulkonäkö
Sinisorsan pituus on noin 50–60 senttimetriä ja sen siipien kärkiväli on 81–95 senttimetriä. Sinisorsalla on suuri pää ja nokka sekä lyhyt pyrstö. Lentävä sinisorsa näyttää raskaalta, sillä on tylpät ja leveät siivet ja sen siivenlyönnit ovat nopeat. Sinisorsan jalat ovat oranssit. Nimensä mukaisesti sinisorsalla on sininen, valkoreunainen siipipeili.
Juhlapukuisella koiraalla on vihreä pää ja kaula ja keltainen nokka sekä valkoinen kaularengas. Rinta on ruskea ja vatsa ja selkä ruskeanharmaat. Pyrstö on musta ja pyrstösulista keskimmäiset ovat ylöspäinkiertyneet. Naaras on väriltään ruskeankirjava, mutta päälaki ja silmäkulmajuova ovat muuta ruumista tummemmat. Sillä on oranssi nokka, jossa on vaihtelevan paljon mustaa väriä. Vatsa on väritykseltään vaaleanruskea ja siiven alapuoli valkeahko. Erona harmaasorsaan kaula on väriltään beige. Nuoret yksilöt muistuttavat vanhaa naarasta. Eklipsipukuinen koiras muistuttaa naarasta, mutta sen nokka on yksivärisen himmeänkeltainen ja rinta tummemman punaruskea ja pään kuviot hieman naaraasta jyrkempiä.
Sinisorsa on hyvin äänekäs lintu. Koiraan ääni on samea, nasaali ja matala ”rähp” ja naarasta vartioidessa lyhyt ”phiy”-vihellys. Naaran ääni on karkea, voimakkaana alkava ja loppua kohti vaimeneva ”kväh-kväh-kväh-kväh-kvä-...”-sarja.
Valkoinen sorsa
Silloin tällöin tavataan valkoisia sorsia. Sinisorsalla on geeneissä valkoinen väri, eivätkä ne ole siis risteymiä, ”sorsa-ankkoja”, kuten joskus väitetään.
Valkoinen sorsa muistuttaa albiinosorsaa, koska sen höyhenpeite on valkoinen. Albiinosorsasta poiketen sen nokan ja räpylöiden väritys on kuitenkin keltainen ja silmien musta. Valkoinen sorsa on ankka eli sinisorsan kotieläimeksi jalostettu muoto, jota on kasvatettu Kiinassa jo 2 000 vuotta sitten. Valkoisen sorsan poikaset voivat olla valkoisia tai ruskeita.
Eräs havainto valkoisesta sinisorsasta Suomessa on Imatran Vuokselta. Normaalin värisellä sinisorsanaaraalla oli kesällä 2010 yhteensä 11 poikasta, joista kolme oli valkoisia, yksi valkoinen mustilla läiskillä ja loput ruskeita. Yksi valkoinen sinisorsa, joka on koiras, on talvehtinut Vuoksella syksystä 2010 lähtien ja se on siellä edelleen helmikuussa 2017. Imatralaiset ovat ristineet sorsan Antskuksi tv-ohjelma Putouksen sketsihahmon mukaan.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Ilmastonmuutoksen hillitseminen on ilmaston lämpenemisen ehkäisemistä siitä aiheutuvien seurausten vähentämistä. Haitallisia seurauksia voidaan vähentää myös ilmastonmuutokseen sopeutumisella, jolla tarkoitetaan varautumista odotettavissa oleviin muutoksiin.
Sinisorsa
Levinneisyys
Sinisorsa on laajalle levinnyt lintu. Sitä tavataan pohjoisella pallonpuoliskolla Pohjois-Amerikassa, Etelä-Grönlannissa, Euroopassa, Pohjois-Afrikassa ja Aasiassa. Sitä on istutettu Australiaan ja Uuteen-Seelantiin. Maailman sinisorsakannan arvellaan olevan yli 19 miljoonaa yksilöä. Suomessa sinisorsa on levinnyt koko maahan ja kanta on noin 200 000 pesivää paria.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Kasvihuonekaasupäästöjä voidaan vähentää erilaisin keinoin, jotka kohdistuvat energiantuotantoon ja -kulutukseen energiatehokkuuden tai energiansäästön keinoin, sekä vaikuttamalla liikenteeseen, rakentamiseen, teollisuuteen, maa- ja metsätalouteen sekä jätehuoltoon.
Sinisorsa
Elinympäristö
Sinisorsa pesii kaikenlaisissa vesistöissä. Vain kaikkein karuimmista ja niukkaravinteisimmista vesistöistä se puuttuu. Osa sinisorsista on tottunut ihmisiin ja ne voivat pesiä myös kaupunkien puistoissa. Sinisorsista suurin osa on kuitenkin hyvin arkoja erämaalintuja, jotka pakenevat ihmistä kaukaa.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Vielä 2008 OECD arvioi ilmastonmuutoksen hillintäkeinojen vähentävän bruttokansantuotetta globaalisti noin 5 prosentilla vuoteen 2050 tultaessa, kun kymmenen vuotta myöhemmin 2018 ennuste oli päinvastainen: mikäli ilmastonmuutoksen aiheuttamaa lämpötilanousua ei rajoiteta toimenpiteillä alle kahteen celsiusasteeseen, on globaali bruttokansantuote vuonna 2050 viisi prosenttia matalampi mitä se hillitsevien toimien avulla olisi.
Sinisorsa
Lisääntyminen
Sinisorsa pesii suojaisaan paikkaan tekemässään pesässä. Laji munii huhti-toukokuussa 6–10 vihertävänharmaata tai -kellahtavaa munaa ja hautoo niitä noin 26 vuorokautta.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Maankäytön muutosten rajoittaminen
Kansainvälisen ympäristö- ja kehitystutkimuslaitoksen IIED:n ohjelmajohtajan Maryanne Grieg-Granin mukaan kasvihuonekaasuja voitaisiin vähentää tuntuvasti maksamalla maanomistajille riittävä korvaus siitä, että he luopuvat trooppisen sademetsän raivaamisesta. Sademetsien raivaamisesta vapautuva hiilidioksidi muodostaa 20–25 prosenttia maapallon vuotuisista hiilidioksidipäästöistä. Maanomistajat raivaavat metsää, koska viljelymaana se tuottaa paremmin kuin metsänä. Grieg-Granin mukaan raivauksesta luopumisesta olisi maksettava Boliviassa, Brasiliassa, Kamerunissa, Kongon demokraattisessa tasavallassa, Ghanassa, Indonesiassa, Malesiassa ja Papua-Uudessa-Guineassa vuosittain korvauksia yhteensä 3–15 miljardia dollaria.
80 prosenttia maapallon biodiversiteetistä on alkuperäiskansojen alueella. Alkuperäiskansojen laajemmat maaoikeudet hillitsevät tutkimuksen mukaan ilmastonmuutosta, ja ovat taloudellisin keino suojella metsiä ja siten sitoa hiilidioksidia. Alkuperäiskansat harjoittavat metsissään usein perinteistä ja kestävää elämäntapaa.
Sinisorsa
Lisääntyminen
Ennen parittelua sinisorsat pumppaavat päitään ja suorittavat muita liikkeitä. Parittelun jälkeen koiras nousee pystyyn ja ui naaraan ympäri kierroksen pää matalana samalla viheltäen.
Ilmastonmuutoksen hillitseminen
Hiilijalanjälki
Yksittäinen henkilö voi arvioida oman vaikutuksensa ilmastonmuutokseen laskemalla oman hiilijalanjälkensä eli paljonko kasvihuonekaasuja hän aiheuttaa. Henkilö voi siten omia kulutustottumuksiaan vaihtamalla vähentää ilmakehään vapautuvan hiilidioksidin määrää.
Sinisorsa
Hyödyntäminen
Riistalintuna sinisorsa on Suomessa suosituin metsästettävä. Vuonna 2011 sinisorsia metsästettiin 258 500 yksilöä. Suomessa sinisorsa on rauhoitettu 1.1.–20.8. kello 12.00 saakka.
Sinisorsan kesy muoto on ankka, joka varsinkin Aasiassa on taloudellisesti tärkeä tuotantoeläin.
Kenttätykistörykmentti 13 (talvisota)
Kenttätykistörykmentti 13 (KTR 13) perustettiin ylimääräisten harjoitusten julistamisen myötä 14. lokakuuta 1939 alkaen Kuopiossa ja Mikkelissä. Rykmentti kuului eversti Hannu Hannukselan komentamaan 13. divisioonaan.
Varustaminen
Rykmentti pyrittiin varustamaan määrävahvuuksien mukaisesti, mutta varsinaista tykkikalustoa lukuun ottamatta määrävahvuuksiin ei päästy.
Keskittäminen
Rykmentti keskitettiin 20.-23.10.1939 välisenä aikana toiminta-alueelleen Impilahti-Leppäsyrjä-Leppäsilta Laatokan Karjalaan IV armeijakunnan alueen eteläosaan.
Jaksollinen järjestelmä (ionisoitumisenergiat)
Tässä taulukossa on alkuaineiden ionisoitumisenergioita. Ylimpänä on ensimmäinen ionisoitumisenergia yksiköissä kJ/mol. Seuraavana sulkeissa on sama energia elektronivolteissa (eV), minkä jälkeen tulevat mahdolliset toinen, kolmas ja neljäs ionisoitumisenergia yksiköissä kJ/mol. Viiva merkitsee, että ionisoitumisenergiaa ei tiedetä. Keinotekoisten alkuaineiden järjestysluku on merkitty sulkeilla.
Molodjožnyi
Molodjožnyi on pienialainen suljettu kaupunkimainen taajama (ZATO) Moskovan alueella Venäjällä. Se sijaitsee lähellä M3 valtatietä, linnuntietä noin 71 kilometriä Moskovan keskustasta lounaaseen. Vuonna 2010 taajamassa asui 2 920 henkeä.
Faradž
Faradž (1389 – 1412) oli Egyptin mamelukkisulttaani vuodesta 1399 vuoteen 1412. Hänen isänsä oli edellinen sulttaani Barquq. Faradžin valtakautta leimasivat jatkuvat sisällissodat ja muut onnettomuudet. Faradž joutui lopulta kapinoivien emiiriensä vangiksi ja teloituttamaksi. Hän jäi viimeiseksi dynastiseksi sulttaaniksi. Myöhemmät sulttaanit valittiin eri mamelukkiryhmittymien johtajista dynastisten sukujen sijaan.
Elämäkerta
thumb|vasen|Faradžin lyöttämä [[kultadinaari.]]
Nuoruus
Faradž syntyi Kairossa vuonna 1389. Hänen isänsä oli mamelukkien Egyptin sulttaani Barquq ja äiti kreikkalainen Shirin. Burdži-mamelukki isänsä kautta Faradž kuului mamelukkien niin sanottuun tšerkessiläiseen ryhmään, jonka kilpailijoita olivat turkkilaiset. Burqaq kuoli 20. kesäkuuta 1399 ja Faradžista tuli uusi sulttaani vain 11-vuotiaana. Nuorten iän takia Faradž sai aluksi kaksi holhoojahallitsijaa sulttaanin alaisista emiireistä. Emiirien keskinäisen jatkuvan kiistelyn takia Faradž julistettiin kuitenkin täysi-ikäiseksi jo marraskuussa 1399.
Hallitsijana
thumb|[[Timur Lenk taistelee Faradžin egyptiläistä armeijaa vastaan. Persialainen maalaus vuodelta 1515.]] Sulttaanin alaisten emiirien kiistely leimasi suurta osaa Faradžin kaikkiaan kahdesta valtakaudesta. Kiistoja herätti etenkin Faradžin isän entinen tapa suosia tšerkessejä turkkilaisten kustannuksella, vaikka turkkilaiset olivat historiallisesti olleet vahvemmassa asemassa. Tšerkessien tukialuetta oli Egypti, kun taas turkkilaisten tukialuetta oli Syyria. Faradž tekikin useampia sotaretkiä Syyrian suuntaan kukistaakseen kapinoita. Jatkuvan sisällissodan lisäksi Egyptiä runteli musta surma ja Niilin heikkojen tulvavuosien aiheuttama nälänhätä. Monet heimot käyttivät hyväkseen vallitsevaa sekasortoa ja esimerkiksi Hawarrat valtasivat koko Ylä-Egyptin keskushallinnolta. Sisäistä sekasortoa ei auttanut edes yhteinen ulkoinen uhka. Timur Lenk johti armeijansa Syyriaan. Epäröinyt Faradž päätti lopulta kohdata Timurin Damaskoksessa, mutta mamelukit voitettiin ja Timur ryösti kaupungin. Lopulta hän päätti kuitenkin kääntyä Egyptin sijaan kohti pohjoista Osmanien valtakuntaa vastaan.
Faradžin ensimmäisen valtakauden päätti syrjäyttäminen. Kairossa hänen tilalleen valittiin 25. syyskuuta 1405 vain 70 päivää hallinnut Faradžin veli Abd al-Aziz eli hallitsijanimeltään al-Malik al-Mansur. Faradž pääsi kuitenkin lopulta takaisin valtaistuimelleen. Sodat Syyrian turkkilaisia vastaan jatkuivat toisella valtakaudella. Lopulta maalis-huhtikuussa 1412 Faradž kärsi lopullisen tappion Lajjunin tuntumassa käydyssä taistelussa. Faradž pakeni Damaskokseen, jossa hänet pakotettiin luopumaan vallasta. Faradž päätyi vankina Kairon linnoitukseen, jossa hänet murhattiin pian vangitsemisen jälkeen. Hänet haudattiin mausoleumiin Kairossa.
Kuoleman jälkeen
thumb|Faradž ibn Barquqin [[khanqah Kairossa.]] Faradž oli viimeinen Qalawunin dynastian sulttaani. Hänen jälkeensä varsinaisia sukudynastioita ei Egyptissä enää syntynyt, vaan hallitsijaksi nousivat mamelukkiryhmittymien päälliköt. Välittömästi Faradžin kuoleman jälkeen tilapäisratkaisuna hallitsijaksi julistettiin abbasidi-kalifi ja lopulta uudeksi sulttaaniksi kohotettiin mamelukki al-Malik al-Muajad Šaikh.
Egyptiläiset historioitsijat kirjoittivat Faradžista hieman eri tavoin. Al-Makrizi syytti Faradžia Egyptin ja Syyrian hävityksestä huonon hallinnon, korruption ja ankaran verotuksen takia. Ibn Taghri Birdi kirjoitti Faradžista positiivisempaan sävyyn, joskin hän saattoi olla puolueellinen Faradžin mentyä naimisiin hänen siskonsa kanssa.
Suomenputkikas
Koko ja ulkonäkö
Lajin naaras on pieni, vain noin neljän millimetrin pituinen, siivetön hyönteinen, jonka peräpäässä on selvästi erottuva kartiomainen munanasetin. Väriltään se on vaaleanruskea. Takaruumis kaartuu alaspäin. Aikuisella perhosella on peräpäässään valkoinen tupsu. Koirasyksilöitä ei tunneta.
Suomenputkikkaan toukan ympärilleen rakentama toukkapussi on noin 5,0–6,2 mm:n pituinen, sikarimainen, poikkileikkaukseltaan pyöreä ja ulkopuolelta kokonaan maa-aineksella naamioitu.
Suomenputkikas on erotettu omaksi lajikseen kivikkopussikkaasta (Dahlica lichenella), jota se muistuttaa erittäin paljon ja lajien erottaminen on huomattavan vaikeaa. Pelkän toukkapussin ulkoasun perusteella sen voi sekoittaa myös muutamiin muihin lajeihin, joiden elintavat ovat kuitenkin muutoin erilaiset.
Levinneisyys ja lentoaika
Suomenputkikasta pidettiin Suomelle endeemisenä lajina, mutta vuodesta 2003 alkaen lajia on löytynyt myös Virosta. Suomen alueella putkikkaan levinneisyys rajoittuu paikoittaisesti Etelä- ja Keski-Suomeen, mutta tämä johtunee etsimisen puutteesta ja laji lienee todellisuudessa melko yleinen.
Elinympäristö ja elintavat
Suomenputkikas lisääntyy neitseellisesti ja sen aikuisvaihe on hyvin lyhyt. Talvehtineet toukat koteloituvat toukkapussinsa sisälle varhain keväällä ja aikuinen naaras kuoriutuu kotelostaan pari viikkoa myöhemmin. Kuoriutunut naaras kiipeää pussinsa päälle ja aloittaa munimisen välittömästi. Noin puoli tuntia kestävän munimisen jälkeen naaras pudottautuu maahan ja kuolee. Uudet toukat kuoriutuvat pari viikkoa myöhemmin, rakentavat toukkapussin ja lähtevät etsimään ravintoa.
Ravintokasvi
Toukka elää puiden rungoilla syöden luultavasti niillä kasvavia sammalia ja jäkäliä.
Oikeussubjekti
Oikeussubjekti on oikeustieteessä sellainen taho, joka voi saada oikeuksia ja tulla velvoitetuksi. Tätä ominaisuutta kutsutaan oikeuskelpoisuudeksi. Oikeussubjekteja ovat luonnolliset henkilöt eli ihmiset sekä oikeushenkilöt, joita ovat erilaiset yritykset, yhteisöt ja julkisoikeudelliset tahot.
Ristisorsa
pienoiskuva|Ristisorsan munia. pienoiskuva|Ristisorsia. Ristisorsa (Tadorna tadorna) on värikäs sorsalintu.
Oikeussubjekti
Eläin tai ympäristö ei ole oikeussubjekti. Niiden oikeudellinen asema on järjestetty oikeussubjekteihin kohdistettujen ohjeiden tai kieltojen avulla. Eläin ei itse voi vaatia oikeuksiensa toteuttamista tuomioistuimessa. Eläin katsotaan lähinnä esineeksi, vaikka joissain oikeusjärjestyksissä on tunnustettu, että eläimilläkin voi olla itsenäisiä perusoikeuksia, kuten oikeus elämään. Muutamissa maissa uskonnollisesti merkittäville joille on myönnetty oikeushenkilön asema.
Ristisorsa
Koko ja ulkonäkö
Ristisorsan höyhenpuku on laajalti valkoinen. Sillä on tummanvihreä pää, punainen nokka, leveä, rinnan yli kulkeva ruskea vyö sekä mustat hartiat, siipisulat, pyrstön kärki ja keskivatsa. Jalat ovat vanhoilla yksilöillä vaaleanpunertavat ja nuorilla harmahtavat. Vanhan koiraslinnun värit ovat kirkkaammat, punainen otsakyhmy suurempi ja itse lintu on naarasta kookkaampi. Nuori lintu on alta valkea, päältä, niskasta ja päästä ruskeanharmaa, eikä sillä ole punaruskeaa rintavyötä ja mustaa vatsalaikkua.
Oikeussubjekti
Luonnollinen henkilö
Luonnolliset henkilöt ovat vain ja ainoastaan ihmisiä. Jokainen ihminen on syntymästään lähtien kuolemaansa tai kuolleeksi julistamiseensa saakka oikeussubjekti. Ihminen ei voi luopua oikeuskelpoisuudestaan eikä oikeuskelpoisuutta voida myöskään rajoittaa, lakkauttaa tai poistaa ihmisen elinaikana.
Ristisorsa
Koko ja ulkonäkö
Ristisorsa on 55–67 cm pitkä ja sen siipien kärkiväli on 100–135 cm. Äänekäs, varsinkin naaraan voimakas rallatus kuuluu kauas.
Oikeussubjekti
Luonnollinen henkilö
Alaikäinen tai holhouksenalaiseksi julistettu luonnollinen henkilö on vajaavaltainen, jolloin hänen oikeustoimikelpoisuuttaan on rajoitettu. Tämä merkitsee, että hän voi vain rajoitetusti tehdä itsenäisesti päteviä oikeustoimia. Alaikäisen eli alle 18-vuotiaan puolesta oikeustoimia tekee pääsääntöisesti huoltaja ja toimintakelpoisuudeltaan rajoitetun puolesta edunvalvoja (aikaisemmin holhooja tai uskottu mies). On kuitenkin huomattava, että vajaavaltainen voi Suomessa pätevästi itse tehdä olosuhteisiin nähden tavanomaisia ja merkitykseltään vähäisiä oikeustoimia (holhoustoimilaki 24 §).
Ristisorsa
Koko ja ulkonäkö
Vanhin suomalainen rengastettu ristisorsa on ollut 6 vuotta 11 kuukautta 11 päivää vanha. Vanhin brittiläinen on elänyt 16-vuotiaaksi.
Levinneisyys
Ristisorsaa tavataan pesivänä Euroopassa, Lähi-idässä ja Keski-Aasiassa. Lisäksi sitä esiintyy talvehtivana Pohjois-Afrikassa ja Etelä- ja Itä-Aasiassa. Sen maailmanlaajuiseksi kannaksi arvioidaan 580 000–710 000 yksilöä, ja sen kannankehitys on runsastuva. Maailmanlaajuisesti ristisorsa on luokiteltu elinvoimaiseksi.
Oikeussubjekti
Oikeushenkilö
Oikeushenkilöitä tarvitaan taloudellisen, aatteellisen tai yhteiskunnallisen toiminnan järjestämistä varten. Vain lainsäädännön tuntemat oikeushenkilöt voivat saada oikeussubjektin aseman. Esimerkiksi kuolinpesä ei ole oikeushenkilö, vaikka se on lailla säännelty väliaikainen henkilöyhteenliittymä.
Ristisorsa
Levinneisyys
Suomessa ristisorsa pesii rannikolla ja saaristossa. Pesimäkanta on vahvin Ahvenanmaan matalilla, niukkakasvustoisilla saarilla, rannikolla Porin ja Hangon välissä sekä Hailuodossa. Suomessa pesii noin 300 paria.
Oikeussubjekti
Oikeushenkilö
Oikeushenkilöön liittyviä keskeisiä kysymyksiä ovat miten se perustetaan, miten sitä edustetaan, vastaako edustaja henkilökohtaisesti sen velvoitteista, onko jäsen vastuussa sen velvoitteista ja miten se lakkautetaan.
Oikeushenkilö ei synny ilman luonnollisen henkilön myötävaikutusta. Tyypillisesti oikeushenkilö syntyy lain määrittelemällä tavalla, esimerkiksi avoin yhtiö syntyy yhtiösopimuksella.
Oikeushenkilöt jaetaan perinteisesti
Ristisorsa
Levinneisyys
Ristisorsaa tavattiin pesivänä Lounais-Suomessa jo 1800-luvulla. Se kuitenkin hävisi Suomen pesimälajistosta vuosisadan lopulla taantuen koko Itämeren alueella. Suomen pesimälajistoon ristisorsa palasi 1960-luvulla, minkä jälkeen se on Suomessa hiljalleen runsastunut. Vuoden 2010 uhanalaisuustarkastelussa ristisorsa on kuitenkin luokiteltu Suomessa alueellisesti vaarantuneeksi.
Oikeussubjekti
Oikeushenkilö
Yksityinen elinkeinonharjoittaja (ns. "toiminimiyrittäjä") ei ole oikeushenkilö vaan luonnollinen henkilö, joka harjoittaa jotain elinkeinoa.
Ristisorsa
Levinneisyys
Ristisorsa on lyhyen matkan muuttaja. Ristisorsat kerääntyvät eri puolilta Eurooppaa kesällä suuriksi parviksi Pohjanmeren rannikolle Vattimerelle sulkasadon ajaksi. Suomessa pesivät ristisorsat talvehtivat Länsi-Euroopan rannikolla.
Oikeussubjekti
Oikeushenkilö
Valtion tai kunnan hallintoelimet eivät ole oikeushenkilöitä. Esimerkiksi verovirasto ei ole oikeushenkilö, vaikka se voi käyttää valtion puhevaltaa oikeudenkäynnissä. Kansainväliset järjestöt ovat myös oikeussubjekteja, joiden oikeudet vahvistetaan kansainvälisellä sopimuksella ja usein myös erityissopimuksilla, kuten isäntävaltiosopimuksella.
Oikeushenkilöt Venäjällä
Venäjän siviilioikeuden keskeinen yleislaki on siviilikoodeksi. Se tunnustaa oikeushenkilöksi yhteisön, jolla on erillisvarallisuutta velvoitteista vastaamista varten. Oikeushenkilö voi muun muassa esiintyä oikeudessa kantajana ja vastaajana sekä omissa nimissään hankkia varallisuutta. Oikeushenkilöksi päästäkseen yhteisön täytyy rekisteröityä yhteisessä valtiollisessa oikeushenkilöiden rekisterissä. Siviilikoodeksin 48 artiklan (GK 48 art.) edellyttämin tavoin. Oikeushenkilön oikeuskelpoisuus syntyy rekisteröintihetkellä ja lakkaa, kun lakkaamista koskeva tieto merkitään rekisteriin. Jos oikeushenkilön toiminta edellyttää erikoislupaa, tiettyä jäsenyyttä tai lupatodistusta, toiminnan voi aloittaa sellaisen saamishetkellä ja oikeus toimintaan lakkaa sellaisen päättymishetkellä. (GK 49.3 art.)
Ristisorsa
Lisääntyminen
Ristisorsa pesii maankolossa, rakennuksen alla tai pensaikossa, yleensä veden läheisyydessä. Naaras munii toukokuussa yleensä 6–11 kermanvalkeaa munaa, joita se hautoo kuukauden. Koiras jää toisinaan naaraan ja poikasten seuraan. Poikueet saattavat joskus yhdistyä suurparviksi. Poikaset saavuttavat lentokyvyn 45–50 vuorokauden ikäisinä.
Ravinto
Ristisorsa käyttää ravinnokseen pikkueläimiä kuten nilviäisiä ja äyriäisiä sekä levää ja vesikasvien siemeniä. Ristisorsa ruokailee rantavedessä, joko uiden kuten puolisukeltajasorsat, tai kahlaamalla ja työntämällä päänsä kokonaan veden alle. Toisinaan voi nähdä sen sotkevan räpylöillään mutaa, jolloin saaliseläimet nousevat pintaan.
Oikeussubjekti
Oikeushenkilöt Venäjällä
Unitaarisena yhteisönä pidetään oikeushenkilöä, joka ei perustu osallisuuteen. Tällaisia oikeushenkilöitä ovat kunnalliset ja valtiolliset unitaariset yritykset ja laitokset, rahastot, uskonnolliset yhteisöt, julkisoikeudelliset yhtiöt sekä autonomiset ei-kaupalliset yhteisöt. Unitaarinen yritys on kaupallinen yhteisö, jolle omistaja eli kunta tai valtio ei ole sallinut omistusoikeutta sen varallisuuteen (GK 113 art.).
Toinen jaotteluperuste siviilikoodeksissa on oikeushenkilöiden jako tyhjentävästi luetteloituihin kaupallisiin organisaatioihin ja ei-kaupallisiin organisaatioihin (GK 50 art.). Kaupallisen organisaation päätavoitteena on yritystoiminnan harjoittaminen voittoa tuottavalla tavalla. Kaupallisia organisaatioita ovat liikeyhteisöt, tuotannolliset osuuskunnat, talonpoikaistaloudet sekä kunnalliset ja valtiolliset unitaariset yritykset.
Liikeyhteisöjä ovat henkilöyhtiöt, partneriyhtiöt ja (pääoma)yhtiöt. Henkilöyhtiö on luonnollisten henkilöiden yhteenliittymä, jossa osakkaiden lukumäärä on vähäinen. Henkilöyhtiö on joko avoin tai suljettu yhtiö. Partneriyhtiö on rajoitetun vastuun henkilöyhtiö eli se on henkilöyhtiön ja rajavastuuyhtiön välimuoto. Partneriyhtiöistä on oma säädös eli federaation laki taloudellisista partneriyhtiöistä (3.12.2011/380-FZ). Yhtiöitä (pääomayhtiöitä) ovat osakeyhtiöt ja rajavastuuyhtiöt eli ne ovat pääomien yhteenliittymiä, jossa osakkaiden keskinäisillä suhteilla ei ole varsinaista merkitystä.
Yhtiöt jaetaan myös julkisiin osakeyhtiöihin ja ei-julkisiin yhtiöihin. Osakeyhtiö voi nimessään mainita olevansa julkinen, jolloin sen on julkistettava lain määräämiä tietoja toiminnastaan, mutta tällöin sen osakkeita voidaan merkitä ja myydä vapaasti. Osakeyhtiön peruspääoma jakautuu tiettyyn määrään osakkeita, joiden omistajat eivät vastaa osakeyhtiön velvoitteista, mutta he ovat vastuussa yhtiön tappioista enimmillään omistamiensa osakkeiden arvon verran (GK 96 art.). Yhtiö, joka ei täytä julkisen yhtiön kriteereitä tai joka ei ilmoita rekisteriin tai mainitse julkisuudesta nimessään, on ei-julkinen yhtiö (GK 663 ja 97 art.).
Rajavastuuyhtiö on ei-julkinen yhtiö, jossa yhden tai useamman henkilön sijoittama peruspääoma jakautuu tiettyihin ennalta määrättyihin osuuksiin. Osakkaat eivät ole suoraan vastuussa yhtiön velvoitteista, vaan he vastaavat sen tappioista enintään siihen sijoittamansa panoksen verran (GK 663.2 art.).
Pääomasijoitus yhtiöön tai henkilöyhtiöön voi koostua rahasta, esineistä, toisten yhtiöiden osakkeista tai osuuksista sekä kunnan tai valtion obligaatioista (GK 661 art.). Venäjän siviilikoodeksin uudistuksessa 2014 luovuttiin kahdesta yhtiömuodosta, nimittäin suljetusta osakeyhtiöstä ja lisävastuuyhtiöstä.
Tuotanto-osuuskunta eli artteli on luonnollisten henkilöiden vapaaehtoiseen jäsenyyteen perustuva yhteenliittymä, joka harjoittaa tuotannollista tai muunlaista liiketaloudellista toimintaa. Siinä yhdistetään osakkaan henkilökohtainen työpanos ja osuusmaksu. Toiminta voi olla teollisuus-, maatalous- tai muunlaisten tuotteiden tuotantoa, jalostusta tai myyntiä tai se voi perustua työsuoritusten tai palvelujen kuten esimerkiksi sosiaalipalveluiden järjestämiseen (GK 1061 art.).
Talonpoikaistalous eli farmaritalous on oikeushenkilöksi perustettu tuotanto-osuuskunnan kaltainen maataloutta harjoittava yhteenliittymä, jossa osakkaat työskentelevät henkilökohtaisesti (GK 861 art.).
Käsite
Käsitteenä oikeussubjekti on sidoksissa kulloiseenkin oikeusjärjestelmään. Aiemmin vallinnut sukuoikeus ei pitänyt yksityistä ihmistä oikeussubjektina. Ihminen oli suvun jäsen ja oikeus oli sukujen välistä. Suvun ulkopuolelle joutuneella ihmisellä ei tällöin ollut oikeuksia.
Vaarallinen oikeussubjekti
Vaarallinen oikeussubjekti tarkoitti aiemmin sellaisia suomalaisia yhteisöjä ja säätiöitä, joissa ulkomaalaisella henkilöllä tai oikeushenkilöllä oli tai saattoi olla laissa määritelty määräysvalta. Tällaisen yhteisön oikeutta omistaa Suomessa kiinteistöjä ja osakkeita oli rajoitettu. Asiaa koskeva säädös oli niin sanottu rajoituslaki eli laki ulkomaalaisten sekä eräiden yhteisöjen oikeudesta omistaa ja hallita kiinteätä omaisuutta ja osakkeita (219/1939). Laki kumottiin lailla ulkomaalaisten yritysostojen seurannasta (1612/1992). Alun perin ehtoja kiinteän omaisuuden hallitsemiselle Suomessa annettiin asetuksella 25. helmikuuta 1851.
Rajoituslaki määräsi, ettei ulkomaalainen, ulkomainen yhtiö, osuuskunta, yhdistys, säätiö tai muu yhteisö ilman valtioneuvoston lupaa saanut omistaa tai viittä vuotta pidempään vuokrata kiinteää omaisuutta. Petsamon kunnan alueesta säädettiin erikseen. Rajoituslaki koski myös kauppayhtiöitä ja kommandiittiyhtiöitä, joissa oli yhtiömiehenä ulkomaalainen, sekä suomalaisia taloudellisia yhdistyksiä, joiden säännöt sallivat ulkomaalaisten ottamisen jäseniksi. Rajoitukset eivät koskeneet osakeyhtiöitä, joiden yhtiöjärjestyksessä oli määräys, etteivät ulkomaalaiset saaneet omistaa osakkeita enempää kuin viidesosan.
Rölli (televisiosarja)
Rölli on vuosina 1986–2001 tuotettu suomalainen lasten televisiosarja, joka kertoo Allu Tuppuraisen näyttelemästä Rölli-peikosta. Sarjaa on esitetty useaan otteeseen Yle TV2:n Pikku Kakkosen yhteydessä. Sarjan kaikki jaksot pois lukien Rölli ja pahan valtakunta on julkaistu DVD:llä. Kyseinen jakso on hyllytetty liiallisen pelottavuuden takia. Sarja on kuvattu enimmäkseen Luopioisten Vohlisaaressa, joka nykyään kuuluu Pälkäneen kuntaan.
Allu Tuppurainen esittää myös sarjan tunnuslaulun (”Tässä tulee hirmuinen Rölli...”) lukuun ottamatta viidettä kautta, jolloin soi ainoastaan lopputunnusmusiikki alussa ja lopussa.
Ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut 2013
Vuoden 2013 ampumahiihdon Suomen-mestaruuskilpailut järjestettiin Oulun Sankivaarassa 22.–24. maaliskuuta 2013. Kilpailujen järjestävä seura oli Oulun Hiihtoseura. Suomen-mestaruuksista kilpailtiin viesteissä, pikakilpailuissa ja yhteislähdöissä.
3x7,5 km viesti
Päivämäärä: 22. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
10 km pikakilpailu
Päivämäärä: 23. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
15 km yhteislähtö
<br style="clear:both" />
3x6,0 km viesti
Päivämäärä: 22. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
7,5 km pikakilpailu
Päivämäärä: 23. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
12,5 km yhteislähtö
Päivämäärä: 24. maaliskuuta <br style="clear:both" />
<br style="clear:both" />
Miami Dolphins
Miami Dolphins on Yhdysvalloissa NFL:ssä pelaava amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisseura. Se pelaa American Football Conferencen itäisessä divisioonassa, AFC Eastissä. Dolphins liittyi amerikkalaisen jalkapallon ammattilaisliiga AFL:ään vuonna 1966 ja aloitti NFL:ssä vuonna 1970, AFL:n ja NFL:n yhdistyttyä. Se on voittanut Super Bowlin kahdesti, kausina 1972 ja 1973, ja ollut Super Bowlin häviävänä osapuolena kolmesti, kausina 1971, 1982 ja 1984. Dolphins on Floridan vanhin Yhdysvaltain suurissa ammattilaisliigoissa pelaava seura.
Kauimmin Dolphinsin päävalmentajana on toiminut Don Shula, joka on eniten otteluita voittanut valmentaja NFL:n historiassa. Hän valmensi Dolphinsia vuosina 1970–1995, mitä ennen hän oli toiminut Baltimore Coltsin päävalmentajana. Shula valittiin Pro Football Hall of Famen jäseneksi vuonna 1997. Dolphinsin pelaajista Pro Football Hall of Fameen on valittu muun muassa pelinrakentajat Bob Griese ja Dan Marino, jotka molemmat pelasivat seurassa koko ammattilaisuransa.
Kotiareena
Dolphinsin nykyinen kotistadion on vuonna 1987 valmistunut Hard Rock Stadium, joka sai alun perin nimen Joe Robbie Stadium seuran silloisen, ja alkuperäisen, omistajan mukaan. Nimi Sun Life Stadium on ollut käytössä vuodesta 2010, mitä ennen stadion on tunnettu myös nimillä Pro Player Park, Pro Player Stadium, Dolphins Stadium, Dolphin Stadium ja Land Shark Stadium. Stadion sijaitsee Miami Gardensissa, Floridassa. Dolphinsin nykyinen pääomistaja on Stephen M. Ross, joka osti Wayne Huizengalta 50 prosentin osuuden seurasta vuonna 2008 ja 45 prosenttia lisää vuonna 2009.
Nimi
Dolphin tarkoittaa suomeksi käännettynä delfiiniä. Ennen seuran nimen valintaa järjestettiin nimiehdotuskilpailu, joka sai yhteensä 19 843 osallistujaa. Osallistujista 622 ehdotti nimeä Dolphins. Lopullisen valinnan kilpailun voittajaehdotuksesta teki tiedotusvälineiden edustajista koottu seitsenjäseninen raati. Valinta seuran nimeksi julkistettiin 8. lokakuuta 1965.
Europaeus
Europaeus, suomennettuna muodossa Äyräpää on suomalainen pappissuku. Suvun vanhin tunnettu jäsen Jakob Europaeus toimi Joukion (myöh. Parikkalan) kappalaisena 1690-luvulla.
1900-luvun alussa oletettiin Europaeus-nimen juontuvan Muolaan Äyräpäässä asuneesta Matti Äyräpäästä. Tällöin moni suvun jäsen suomensikin nimensä Äyräpääksi. Jälkeen päin tämä teoria suvun alkuperästä on kuitenkin kyseenalaistettu, sillä kirkonkirjoista ei ole löytynyt sitä tukevia tietoja. Sen sijaan Viipurin seudulla asui suku nimeltä Äyräväinen, jolla saattaa olla yhteys Europaeus-sukuun. Nimen kirjoitusasusta on esiintynyt myös muunnelmia Euräväin(en) ja Euräpäin(en).
Puhallin
Puhallin tarkoittaa seuraavia asioita:
Harry Potter -sarjan taikaolennot
Tässä artikkelissa käsitellään niitä Harry Potter -kirjoissa esiintyviä taikaolentoja, jotka ovat joko kokonaan tai enimmäkseen eläimen tai kasvin muotoisia. Ihmisen kaltaisesti toimivat ja pääasialliselta rakenteeltaan ihmistä muistuttavat hahmot, kuten puolijättiläiset ja tupahaamut esitellään omissa artikkeleissaan tai Harry Potter -sarjan käsitteissä.
Harry Potter-sarjan taikaotuksissa on piirteitä useista lajeista. Mukaan on otettu vain sellaisia eläin-ja kasvilajeja, joilla on tavanomaisesta poikkeaviä kykyjä tai taitoja. Osa on mukana osiensa taikakäytön vuoksi. Seuraavassa otuksia on ryhmitelty eläimen ruumiin ja toiminnan vallitsevimman piirteen mukaisesti.
Hämähäkkieläimet
Hämähäkin suku esiintyy Harry Potter -sarjassa sekä lemmikkeinä että koe-eläiminä. Tavallisia hämähäkkejä käytetään muun muassa anteeksiantamattomien kirousten havainnollistamiseen. Niitä liikkuu myös koulun seinillä niiden paetessa basiliskia. Kielletyssä metsässä nähdään paljon lajiltaan tarkemmin määrittelemättömiä hämähäkkejä.
Akromantella
Otuksen uskotaan olevan jonkun velhon jalostama ja tarkoitettu vartioimaan asumusta tai aarretta. Lajin älykkyys on ihmisen luokkaa ja se osaa puhua, mutta luonne on kesyyntymätön. Sen myrkky on kallisarvoista, ehkä sata kaljuunaa noin puolelta litralta, mutta sitä on lähes mahdotonta lypsää muilta kuin kuolleilta yksilöiltä.
Lajin tunnetuin jäsen Hämäkäk on pienen norsun kokoinen yksilö, jonka Hagrid on kasvattanut munasta. Hämäkäkillä on naaraspuolinen kumppani Myhäk. Hämäkäk ja sen jälkeläiset asuvat Tylypahkan lähellä Kielletyssä metsässä, jonne Ron ja Harry lähtevät kirjassa Harry Potter ja salaisuuksien kammio, ja ovat vähällä tulla syödyiksi. Hämäkäk kuolee kuudennessa kirjassa ja seitsemännessä kirjassa jäljellä oleva yhdyskunta hyökkää kuolonsyöjien ajamina linnaan Tylypahkan taistelun aikana, mutta Hagrid paimentaa ne pois.
Feeniks
pienoiskuva|left|upright=0.9| Harry Potter -kirjojen feeniks on taikavoimainen lintulaji, jonka elämä kulkee sykleissä: sen höyhenistö muuttuu sitä epäsiistimmäksi mitä lähempänä se on uutta syntymistään. Kun uudelleensyntymisen hetki koittaa, lintu lehahtaa liekkeihin ja vajoaa tuhkakasaksi, josta se nousee pian uudelleen.
Lajista kerrotaan, että jokainen feeniks on yksilö, eikä kahta samanlaista ole, mutta sama pätee muihinkin lajeihin. Ainoa ulkonäöltä kuvattu yksilö on Albus Dumbledoren Fawkes, joka on kookas ja painava, joutsenen kokoinen lintu. Sen pitkä pyrstö muistuttaa pituudeltaan riikinkukon pyrstöä, mutta on väriltään kimmeltävän kullan värinen. Feeniksin kynnet ovat kuin petolinnulla, mutta kullan väriset nekin. Sen kauniissa päässä on terävä kultainen nokka ja silmät muistuttavat mustia helmiä.
Feeniks livertelee outoa, mutta kaunista musiikkia: ”Se oli aavemaista, ylimaallisen, selkäpiitä kutkuttavaa ja ylimaallista.” Laulu voi saavuttaa sellaisen vimman, että laulu värähtelee kuulijan kylkiluissa, mutta feeniks osaa laulaa myös surumielisesti ja kaihoisasti. Dumbledoren kuoleman jälkeen Fawkes lauloi surulaulun, minkä jälkeen Fawkes lähti pois Tylypahkasta lentämällä eikä enää palannut.
Pöllöt ja huuhkajat
Tunnetuin pöllö kirjoissa on Harry Potterin tunturipöllö Hedwig, joka kuolee kirjassa Harry Potter ja kuoleman varjelukset. Muita pöllöjä sarjassa ovat Weasleyn perheen ikäloppu pöllö Errol ja Ronald Weasleyn Sirius Mustalta saama pieni pöllö Posityyhtynen.
Hevoskotka
Hevoskotka on nelijalkainen ja kahdella kookkaalla siivellä lentävä taikaeläin, jonka ruumiin yläosa lapoihin asti kotkan ja alaosa hevosen muotoinen. Laji esitellään taikaeläinten hoidon tunnilla teoksessa Harry Potter ja Azkabanin vanki. Kotkien lailla hevoskotkat ovat taitavia ja vahvoja lentäjiä. Kun hevosen vartalo määrittää muunkin rakenteen mittasuhteet, ne pystyvät lentäessään kantamaan kaksikin ihmistä selässään.
Hevoskotkat asuvat Kielletyssä metsässä, mutta sopeutuvat tiukan paikan tullen myös muunlaisiin elinoloihin, kuten huoneisiin ja luoliin. Ne ovat lihansyöjiä, luonteeltaan kiivaita ja oman arvonsa tuntevia. Siksi niitä pitää lähestyä kunnioittavasti ja ainoastaan silloin, jos ne hyväksyvät tulijan vastaamalla kumarrukseen ja silittämällä sitä.
Hiinokka
pienoiskuva|upright=0.7| Hiinokka on Harry Potterissa esiintyvä taikaolento. Hiinokka on hevoskotka, sen ruumiin yläosa on sen kotka ja alaosa hevonen. Hiinokka esiintyy ensimmäisen kerran kirjassa Harry Potter ja Azkabanin vanki. Hiinokka tuomitaan teloitettavaksi, koska se runteli Draco Malfoyta tämän ärsytettyä Hiinokkaa vastoin Hagridin varoitusta.
Hiinokka oli määrä teloittaa auringonlaskun aikaan, mutta tuomiota ei ehditä toteuttaa, sillä Harry ja Hermione Granger matkustavat ajassa taaksepäin ja pelastavat Hiinokan. Harry ja Hermione käyttävät Hiinokkaa apunaan pelastaakseen Sirius Mustan mustasta tornista, jossa tämä odottaa vangittuna. Sirius pakenee Hiinokan avulla. Hiinokka asui tämän jälkeen Kalmanhanaukio 12:ssa Sirius Mustan kodissa. Sirius kuolemansa jälkeen testamenttasi Hiinokan Harrylle, joka salli Hiinokan palata Hagridin hoiviin Kiellettyyn metsään. Hiinokka myöhemmin hyökkäsi Severus Kalkaroksen kimppuun ennen tämän pakenemista Tylypahkasta Dumbledoren kuoleman jälkeen. Lopputaistelussa Hiinokka johtaa thestralit ja yksisarviset jättiläisten kimppuun.
Kentauri
pienoiskuva Kuten klassisessa kirjallisuudessa, Harry Potter-sarjan kentauri on vyötäisistä ylöspäin ihminen, mutta muulta rakenteeltaan hevonen. Kirjasarjassa molempien osien väritys myötäilee toisiaan: punapartainen ja -tukkainen kentauri on raudikko punertavine häntineen, mustatukkainen on myös karvaltaan musta. Laumalla on johtaja, oma kulttuuri ja tietoa esimerkiksi tähdistä ennustamisesta, jota ei mielellään välitetä ihmisille.
Kentaurit elävät rauhanomaisesti, mutta pystyvät tarvittaessa puolustautumaan ja puolustamaan toisia. Omasta valinnastaan ne saattavat suostua myös ratsuiksi, vaikka lauman keskuudessa se on yleensä paheksuttua. Kentaurit ovat taitavia sotureita ja kantavat aseinaan jousia ja keihäitä. Laji elää vapaana Tylypahkan Kielletyssä metsässä. Nimeltä mainittuja kentaureja olivat mm Firenze, Bane, Magorian ja Ronan. Firenze myöhemmin karkotettiin laumasta, koska muut pitivät häntä petturina hänen ryhdyttyä opettamaan ennustamista. Myöhemmin kentaurit ottivat Dolores Pimennon vangiksi tämän haukuttua heitä saastaisiksi puolilajisiksi, mutta Dumbledore myöhemmin vapautti Pimennon. Kentaurit olivat myöhemmin läsnä Albus Dumbledoren hautajaisissa ja ampuivat nuolia ilmaan kunnioituksen eleenä. Kentaurit eivät Firenzea lukuun ottamatta osallistuneet Tylypahkan taistelun ensimmäiseen osaan, mutta myöhemmin Harryn uhrautumisen seurauksena ja Hagridin haukuttua Banea pelkuriksi kentaurit osallistuivat taistelun toiseen osioon ampuen nuoliaan kohti kuolonsyöjiä. Myöhemmin kentaurit sallivat Firenzen palata takaisin lauman jäseneksi.
Siivekkäät ratsut
Siivekkäät ratsut ovat nimensä mukaisesti siivekkäitä hevosia. Niitä on monia eri rotuja, mutta kirjassa mainitaan abraxan (suuri, äärimmäisen vahva palomino, joka juo ainoastaan mallasviskiä), aethonan (kastanjanruskea) ja granian (harmaa, joka on suuressa arvossa nopeutensa ansiota) sekä thestral.
Thestral
pienoiskuva Thestral on lentävä, hevosta muistuttava taikaeläin, jonka näkevät vain ihmiset, jotka ovat nähneet kuoleman. Thestraali on väriltään musta ja niin laiha, että muistuttaa luurankoa. Sen siivet ovat lepakkomaiset. Veri vetää thestraleja puoleensa, mutta ne eivät ole petoja vaan ilmeisesti raadonsyöjiä. Thestralin häntäjouhi kelpaa myös taikasauvan ytimeksi, joskin sitä on käytetty vain yhdessä sauvassa eli pahamaineisessa Seljasauvassa.
Thestralit vetävät kouluvuoden alussa oppilaat koululle Tylypahkan vaunuissa. Taitavina suunnistajina niitä käytetään myös lentokuljetuksiin. Thestralia ei tarvitse ohjata, riittää kun kertoo sille osoitteen. Harry Potter, Hermione Granger, Ron Weasley, Ginny Weasley, Neville Longbottom ja Luna Lovekiva lentävät näiden eläinten selässä taikaministeriöön kirjassa Harry Potter ja Feeniksin kilta.
Pelottavasta ulkomuodostaan huolimatta thestral ei ole vaarallinen muuten kuin ärsytettynä. Lopputaistelussa hevoskotka Hiinokka johtaa thestralit ja yksisarviset kuolonsyöjien kimppuun.
Yksisarvinen
Väriltään vitivalkea ja valkoharjainen yksisarvinen on kaunis eläin, jolla on pitkät ja solakat jalat. Yksisarvinen esiintyy ainakin Tylypahkan Kielletyssä metsässä. Siellä ne saavat elää enimmäkseen rauhassa.