cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kajakki
Varusteet
Neopreenivaatteet lämmittävät myös märkinä. Suomen kylmissä vesissä erityisesti neopreenihanskat ja -tossut ovat usein tarpeen. Näitä käytetään enemmän koskimelonnassa kuin retkimelonnassa.
Kuivapuku tai pelastautumispuku sopii retkeilijälle ja viileiden kuukausien melontaan. Kuivapuvun alle on puettava lämmin alusvaatetus, muuten puvusta ei ole iloa veteen joutuessa.
Letkullinen leili mahdollistaa juomisen myös aallokossa, jossa otteen irrottaminen melasta ei ole aina mahdollista.
Vesitiiviit pakkauspussit tai vesitiiviit tavaratilat pitävät varavaatteet, eväät ja retkitarvikkeet kuivina, mikäli kajakki jostain syystä sattuisi vuotamaan tai kaatumaan.
Pelastustarvikkeet ovat merellä usein tarpeen. Äyskäri tai pumppu auttavat kaatuneen kajakin tyhjennyksessä. Koottava varamela on tarpeen jos varsinainen mela katkeaa. Joki- ja etenkin koskimelonnassa heittoköydellä voi auttaa kajakkinsa kaatanutta toveria rantaan. Köysi tai hinausvyö on tarpeen väsyneen tai loukkaantuneen melojan hinaamiseksi. Hätäraketit, pilli, soihdut ja ensiapupakkaus tulee olla aina vesillä mukana. Matkapuhelin vesitiiviisti pakattuna käden ulottuvilla on myös oiva apu.
Pimeällä meloessa on saatavilla oltava ympäristöön näkyvä valkoinen valo, vaikka sen ei tarvitsekaan olla jatkuvasti päällä. Järkevää toki olisi pimeällä käyttää aina valoa. Valon tulee olla tasaisesti valaiseva tai tarvittaessa näytettävä, vilkkumaton valkoinen valo. Muunvärisiä tai vilkkuvia valoja ei tule käyttää vesiliikenteessä, jossa merenkulun turvalaitteiden valoilla on tarkka merkitys.
Tärkeintä on kuitenkin omien taitojen kehittäminen siten, että riskitilanteet voidaan ennalta välttää ja harjoitella myös toimintaa hätätilanteissa kuten pelastautumista ja toveripelastusta. Eskimokäännöksen osaaminen ei ole välttämätöntä retkimelojalle, mutta on hyvä lisätaito. Myös kaikkia turvavälineitä on syytä käyttää harjoitusmielessä ennen kuin lähtee tositoimiin. Ennen vesille lähtöä on syytä tehdä välineille turvatarkastus: onko kaikki tarpeellinen mukana, ovatko luukut kiinnitetty huolella, onko kajakki ehjä ja toimiiko peräsin tai nostoevä ja lopuksi: ovatko olosuhteet sellaiset, että suunnitellulle melonnalle voi lähteä vai onko syytä tarkistaa suunnitelmaa?
Kajakkiin nouseminen ja siitä poistuminen
Useimmiten kaatuminen tapahtuu kajakkiin noustessa tai siitä poistuessa. Helpoin tapa nousta kajakin kyytiin matalahkolta laiturilta on asettaa kajakki laiturin viereen ja asettamalla mela aukon taakse puolittain laiturilla. Tämän jälkeen istutaan laiturille tai melan päälle pitäen toinen käsi laiturilla melan päällä ja toinen käsi pitää kiinni kajakin aukosta ja melasta. Siirtyminen kajakkiin tapahtuu siirtämällä ensin toinen jalka kajakin sisään ja siirtämällä painoa osin jo kajakin päälle. Seuraavaksi siirretään toinenkin jalka laiturilta kajakin sisään ja punnerretaan edelleen melasta kiinni pitäen kajakin sisään. Mikäli aukko on riittävän iso voi takamuksen laskea istuimelle ennen jalkojen oikaisemista, muutoin on istuttava hetkeksi takakannelle ja oikaistava polvet kannen alle.
Rantautuessa laiturille tehdään samat toimenpiteet käänteisessä järjestyksessä. Rantautuessa on erityisesti varottava aloittelijoille tyypillistä tapaa asettaa vedenpuoleinen käsi istuma-aukon reunalle ja toinen käsi laiturille, sekä ponnistaa tästä ylöspäin. Tämän virheen seurausta kuvaa ilmaisu ”nousi kanootista väärälle puolelle”.
Luonnonrannassa, etenkin tasaisesti syvenevällä hiekkarannalla, kajakki asetetaan veteen rannan suuntaisesti, työnnetään sen verran ulos että sen alla on viitisen senttiä vettä ja asetetaan mela selän taakse, lapa rannalle. Sitten noustaan kajakkiin kuten yllä on kuvattu. Jos kajakki painuu pohjaan kiinni, sitä voi helposti siirtää sivullepäin asettamalla melan pystyyn meren puolelle ja nostamalla melojaa painamalla melalla ja rannan puolella olevalla kädellä pohjasta.
Matalassa rantavedessä kajakkiin voi myös nousta kajakin peräkannelta. Melojan tulee ensin istuutua jalat kajakin molemmin puolin aukon takaosaan peräkannelle, niin että jalat yltävät tukevasti pohjaan. Näin kajakki pysyy tukevasti pystyssä. Kajakkiin noustaan yksinkertaisesti pudottautumalla istumaan istuimelle ja nostamalla jalat sisään.
Aallokossa saattaa olla tarpeen asettaa kajakki rannalle vedenrajaan kohtisuorasti kohti merta, asettua kajakkiin ja sulkea aukkopeite ja sitten lykkiä kajakkia eteenpäin kohti merta melan ja käden varassa. Rantautuminen voidaan suorittaa tullen vauhdilla kohti rantaa. Nämä tavat kuluttavat kajakkia eikä niitä siksi suositella. Lisäksi kajakin peräsin tai evä saattaa tukkeutua hiekasta tai särkyä.
Koulutus: melontaseurat ja yritykset järjestävät melontakursseja. Melonnan peruskurssin pituus on kymmenen tuntia, ja hyvä kurssi sisältää perustaitojen lisäksi tiedot ja turvallisen vesilläliikkumisen asenteet. Myös pelastusharjoittelu kuuluu kurssiohjelmaan, ja siihen tilaisuuteen kannattaakin tarttua aina kun ohjausta on tarjolla.
MRP Matila Röhr Productions
MRP Matila Röhr Productions Oy (toiminut myös nimellä Matila Röhr Nordisk Oy) on suomalainen audiovisuaalisen alan tuotantoyhtiö, jonka omistavat tuottajat Marko Röhr, Ilkka Matila ja Lasse Laaksonen. MRP on erikoistunut pitkien elokuvien ja dokumenttielokuvien tuottamiseen. Vuonna 2018 MRP aloitti uudestaan myös draamasarjojen tuotannon.
MRP omistaa yhden suurimmista yksittäisistä kotimaisten elokuvien katalogeista. Yhtiö tunnetaan muun muassa elokuvista Harjunpää ja pahan pappi, Helmiä ja sikoja, Ikitie, Järven tarina, Lakeuden kutsu, Luontosinfonia, Mosku, Metsän tarina, Pitkä kuuma kesä, Päätalo, Rakkauden rasvaprosentti, Rukajärven tie, Rölli ja metsän henki, Rölli ja kultainen avain ja Äideistä parhain. Sen kansainvälisiä yhteistuotantoja ovat muun muassa 1944, Ailo, Georg Ots, Nimet marmoritaulussa, Pioneer ja Yhdeksäs komppania.
Tamara Drewe (elokuva)
Tamara Drewe on vuonna 2010 ensi-iltansa saanut romanttinen komedia, jonka on ohjannut Stephen Frears.
Käsikirjoituksen elokuvaan teki Moira Buffini brittikirjailija Posy Simmondsin samannimisen sarjakuvastripin pohjalta (joka on julkaistu myös sarjakuvaromaanina).
MRP Matila Röhr Productions
1990–2012
Marko Röhr on harrastanut sukeltamista jo lapsesta lähtien ja haaveili jo teini-ikäisenä tekevänsä vedenalaisia elokuvia. ”Jos en olisi perustanut omaa yhtiötä, olisi loppunut joko sukeltaminen tai leffanteko”, hän kertoi vuonna 2018. Hänen läpimurtotyönsä oli Talvisota, joka sai 630 000 katsojaa. Sen jälkeen hän perusti vuonna 1990 tuotantoyhtiön, Marko Röhr Productionsin. Yhtiö teki Röllien ja Vääpeli Körmyjen ohella vedenalaisia tuotantoja alusta asti. Esimerkiksi Vedenalainen Islanti (1997) myytiin 27 maahan.
Tamara Drewe (elokuva)
Elokuvan ensi-esitys oli Cannesin elokuvajuhlilla toukokuussa 2010.
MRP Matila Röhr Productions
1990–2012
Ilkka Matila taas valmistui vuonna 1992 Berliinin taidekorkeakoulusta ja työskenteli aluksi Saksassa ja Islannissa. Vuonna 1997 Marko Röhr Productions yhdistyi Matilan vuonna 1993 Saksassa perustaman tuotantoyhtiön kanssa ja nimeksi yhtiön nimeksi tuli MRP Matila Röhr Productions Oy.
Tamara Drewe (elokuva)
Arvioita
Iltalehden Tuomas Riskalan mukaan ''Frearsin elokuva on parhaimmillaan nokkela ja särmikäs kolmiodraamafarssi. Heikoimmillaan se tuo mieleen Emmerdalen kaltaisen, kuivahkon brittiläisen maaseutusaippuasarjan''.
MRP Matila Röhr Productions
1990–2012
Vuonna 2000 MRP Productions osti FantasiaFilmin, Suomen Kuvaohjelmateollisuuden ja jälkituotantoon erikoistuneen Kikeono Film Sound Oy:n. Konserniin kuului myös Talent House, joka tuotti tv-sarjoja, dokumentteja ja musiikkivideoita. Konsernin yhtiössä voitiin tehdä itse elokuvan eri vaiheet lukuun ottamatta laboratoriotyötä.
Tamara Drewe (elokuva)
Arvioita
Nyt-liitteessä neljä kriitikkoa antoi elokuvalle pistekeskiarvon 2,3.
MRP Matila Röhr Productions
1990–2012
Vuonna 2002 MRP alkoi tehdä tiivistä yhteistyötä Nordisk Filmin kanssa. Nordisk Film vastasi MRP:n elokuvien levityksestä ja kansainvälisestä myynnistä. Vuonna 2002 julkaistun Nimet marmoritaulussa -elokuvan merkitystä virolaisille on verrattu Tuntemattoman sotilaan merkitykseen suomalaisille. Virolais-suomalaisena yhteistyönä valmistunut sotatarina sijoittui vuosiin 1918–1920 ja kertoo siitä, miten opiskelijanuoret liittyivät vapaaehtoisjoukkoihin – osa punaisiin ja osa hallituksen värväämiin valkoisiin. Vuonna 2002 ilmestyneen Kuutamolla-elokuvan yhteistyökumppaneita olivat Otava, pokkarisarja Seven, Book Avenue ja Anna-lehti.
Vuonna 2005 pohjoismainen elokuvalevittäjä Nordisk Film osti viidesosan MRP Matila Röhr Productions Oy:n osakkeista. Yhtiö oli silloin Suomen suurin elokuvatuotantoyhtiö ja Suomi oli ainoa Pohjoismaa, jossa Nordisk Filmillä ei ollut elokuvatuotanto-omistuksia. Röhr kertoi kotimaisen elokuvatuotannon säilyvän yhtiön perustana, mutta kaupan myötä MRP:n roolia kansainvälisissä yhteistuotannoissa nostettiin. Marko Röhr omisti kaupan jälkeen yrityksestä 56 prosenttia ja Ilkka Matila 24 prosenttia.
Vuonna 2005 konserniin kuuluivat :
Capra
Capra tarkoittaa seuraavia asioita:
MRP Matila Röhr Productions
1990–2012
Syksyllä 2005 ensi-iltansa saivat elokuvat Äideistä parhain ja Yhdeksäs komppania, joulukuussa taas lotista kertova elokuva Lupaus.
Tammikuussa 2006 ensi-illan sai romanttinen komedia FC Venus. MRP Matila Röhr Productions ja Fantasiafilmi fuusioituivat keväällä 2006, minkä jälkeen yrityksen kaikki elokuvat on tuotettu nimellä MRP Matila Röhr Productions.
Lokakuussa 2008 kerrottiin, että MRP Matila Röhr Productions ja Nordisk Film TV yhdistyvät ja alkavat toimia yhteisissä tiloissa alkuvuonna 2009. Matila-Röhr-Nordisk Oy -nimellä toimiva yritys erikoistui pitkään elokuvaan, TV-viihteeseen ja TV-draamaan ja toimi kahdella toimialalla. Pitkien elokuvien tuotannossa käytettiin MRP Matila Röhr Productions -nimeä ja siitä vastasivat Marko Röhr ja Ilkka Matila. TV-tuotanto jatkui Nordisk Film TV- nimen alla ja siitä vastasi tv-toimialajohtaja Antti Väisänen.
2013–
Vuonna 2016 Marko Röhrin ja Kim Saarniluodon ohjaama Järven tarina nousi Suomen kaikkien aikojen katsotuimmaksi dokumenttielokuvaksi. Sen näki teatterissa 1916 000 katsojaa. Aiemmin ennätys oli vuonna 1978 valmistuneella Tämä on Amerikka -dokumentilla. Järven tarina oli myös toiseksi katsotuin kotimainen elokuva vuodelta 2016. Järven tarina -elokuvassa tutustutaan suomalaisten järvien saloihin ja myytteihin. Röhr kutsui Järven tarinaa luontoelokuvaksi, joka eroaa dokumentista siten, että siinä yhdistetään faktaa ja fiktiota. Elokuvaa kuvattiin uusimman teknologian mukaisella 4K-kalustolla kolmen vuoden ajan, kaikkina vuodenaikoina. Kuvauspäiviä oli 600. Yhtiö alkoi valmistella uutta Lapissa kuvattavaa luontoelokuvaa, Tunturin tarinaa.
TV-viihteen myynnin jälkeen MRP alkoi kehittää sarjamuotoista draamatuotantoa. Vuonna 2018 sarjamuotoinen draama muodosti puolet MRP:n tuotannosta ja sillä oli tekeillä kolme kansainvälistä tuotantoa, joiden budjetti oli yhteensä 14 miljoonaa euroa. Kesällä 2018 Matila teki Kaikki synnit -rikosdraamaa Oulussa Elisa Viihteen ja brittiläisen Sky Visionin levitykseen. MRP, Yle ja espanjalainen Mediapro tuottivat yhdessä Paradise-sarjaa. Yhtiön suurin tuotanto, AJ Annilan ohjaama poliittinen trilleri Peacemaker kuvattiin pääosin ulkomailla ja sen budjetti oli noin 7,5 miljoonaa euroa. Ailo – pienen poron suuri seikkailu-elokuva kuvattiin suomalais-ranskalainen yhteistuotantona Lapissa, MRP:n lisäksi tuottajina toimivat ranskalaiset tuotantoyhtiöt Borsalino Production ja Gaumont. Elokuvan budjetti oli noin kolme miljoonaa euroa ja rahoituksesta noin kaksi kolmasosaa tuli Ranskasta. Suomessa tukijoita olivat muun muassa SES, Tekes ja Yle. Elokuvaa esitettiin Saksassa, Ranskassa ja kaikissa muissakin manner-Euroopan maissa, mutta myös Japanissa, Kiinassa ja Amerikassa. MRP Matila Röhr Productionsin Ville Paijan mukaan elokuva sai käytännössä katsoen kaikkien territorioiden pääjakelijat vastaamaan elokuvan jakelusta paikallisilla markkinoilla. Maailmanlaajuinen katsojaennuste oli 100 miljoonaa ja markkinointikampanjan budjetti useita satojatuhansia euroja. Televisiossa ja internetissä toteutetun markkinointikampanjan kumppaneita olivat Suomutunturi, Honkarakenne, Porokello, Visit Finland ja House of Lapland. Joulukuussa 2018 oli "Luontosinfonia"-elokuvan maailmanensi-ilta. Elokuvassa on Panu Aaltion sinfoniaorkesterille, kuorolle ja solistille säveltämä teos, joka kuvitettiin Röhrin luontokuvauksella sinfonian muotoiseksi elokuvaksi. Elokuva tehtiin Dolby Atmos-teknologialle, joka mahdollistaa elokuvateattereissa 360 asteen äänikokemuksen.
Vuonna 2019 Matila kertoi, että isot kansainväliset toimijat kuten Netflix, HBO, Amazon ja Apple ovat alkaneet kiinnostua pienemmistä markkina-alueista. Esimerkiksi suomalaisten televisiodraamasarjojen, kuten Sorjonen tai Kaikki synnit, kysyntä ulkomailla on kasvanut. Kasvanut kysyntä on kasvattanut myös tuotantojen budjetteja ja työvoiman tarvetta. Uusien markkinoiden myötä yhtiö nosti laatunsa kotimaiselta tasolta kansainväliselle tasolle. Markkinatilanne on tuonut Suomeen myös ulkomaalaisia toimijoita, joiden kanssa MRP Matila Röhr Productions Oy joutuu kilpailemaan työvoimasta.
Organisaatio
MRP Matila Rörh Productions Oy on syntynyt kahden elokuva-alan ammattilaisen, Marko Röhrin ja Ilkka Matilan, yhteistyöstä. Vuonna 2018 yrityksellä oli seitsemän kokopäiväistä työntekijää ja yrityksen liikevaihto oli 4,8 miljoonaa euroa.
Matila Röhr Productionsin tuottamia elokuvia
Vuoteen 2020 mennessä MRP on tuottanut yli 50 elokuvateatterilevitykseen tehtyä elokuvaa, sekä sen lisäksi kymmeniä dokumentteja, tv-sarjoja ja lyhytelokuvia. Yrityksen tuottamia elokuvia:
MRP Matila Röhr Productionsin yhteistuotannot
Yhtiö on ollut mukana yli 30 kansainvälisessä yhteistuotannossa.
Vaikutus alan kehitykseen
2000-luvun alussa Röhrin mielestä tuotesijoittelun sijaan yrityksille parempaa näkyvyyttä oli, jos ne olivat mukana elokuvan tekemisessä, jolloin niiden logoja voitiin käyttää elokuvan mainonnassa ja niiden asiakaskunnalle voitiin tarjota esimerkiksi ennakkoesityksiä.
Rölli-elokuvat toivat Suomen markkinoille ensimmäistä kertaa suomalaisia oheistuotteita: peikkoja, karkkipusseja ja cd-levyjä. Rölli-elokuvissa testattiin elokuvan digitaalista käsittelyä, jolla tehtiin erikoisefektejä.
Ilkka Matila kuuluu Tallinnaan studiokeskittymää rakentavan Film Wonderlandin nelihenkisen johtokuntaan. Toteutuessaan Tallinn Film Wonderland tuo modernin sisäkuvaustilan, jota voidaan käyttää niin elokuvien ja draamasarjojen kuin pelienkin tuottamiseen. Vastaavaa tilaa ei ole Suomessa tai muualla Baltiassa, kertoi Matila vuonna 2018.
Oulussa alkoi syksyllä 2019 koulutus, jolla haettiin helpotusta akuuttiin audiovisuaalisen alan osaajapulaan. Elokuva-alan koulutuksen järjestäjänä toimii MRP Matila Röhr Productions Oy. Koulutus oli tuotantoyhtiölle satsaus tulevaisuuteen, sillä se suunnitteli tekevänsä Oulun alueella neljä tuotantoa seuraavien viiden vuoden aikana. Oululaistaustainen Matila toivoi koulutuksen synnyttävän myönteisen kierteen pohjoisiin elokuvatuotantoihin. Elokuva-alan teknisiä töitä esittelevässä 40-päiväisessä koulutuksessa käytiin läpi elokuva-alan perustietoa ja taitoja ja tarjottiin kokemusta kuvauspaikkatyöskentelystä. Koulutuksen työssäoppimisjaksolla opiskelijat voivat työskennellä MRP Matila Röhr Productionsin draamasarjassa, joka kuvataan Oulun alueella talvella 2020.
Ärtynyt suoli
Ärtyvän suolen oireyhtymästä (myös ärtyneen suolen oireyhtymä, englanniksi IBS, irritable bowel syndrome) käytettiin aiemmin nimeä ärtyvä paksusuoli (irritable colon), mutta nykyisin tiedetään, että oireita voi esiintyä myös ohutsuolessa. Ärtyvän suolen oireyhtymässä esiintyy usein päivän mittaan lisääntyvää turvotusta siten, että vatsanympärys turpoaa keskimäärin viitisen senttiä.
Vatsakipu, ulostamishäiriöt ja turvotuksen tunne ovat ärtyvän suolen oireyhtymän pääoireita. Kipu johtuu siitä, että paksusuolen bakteerien ravintokuiduista tuottama vety-, hiilidioksidi- ja metaani aiheuttavat suolen seinämiin kohdistuvaa painetta.
Esiintyvyys
Vatsaoireiden esiintyvyys on lisääntynyt.
Syyt ja hoito
Niin sanottuja FODMAP-hiilihydraatteja eli paksusuolen käymistä aiheuttavia oligosakkarideja,, disakkarideja, monosakkarideja ja polyoleja sisältävien ruoka-aineiden kuten herneiden, papujen ja linssien, sipuleiden, kaalien ja lantun sekä laktoosin, ksylitolin, sorbitolin, mannitolin, maltitolin ja inuliinin välttäminen saattaa lievittää ärtyvän suolen oireyhtymää. Sama pätee resistenttiin tärkkelykseen. FODMAP-hiilihydraatit eivät pilkkoudu ja imeydy riittävän hyvin ohutsuolessa potilailla, jotka kärsivät ärtyvän suolen oireyhtymästä. Ne kulkeutuvat tämän vuoksi pilkkoutumattomana paksusuoleen, jossa ne alkavat käydä. Käymisestä aiheutuu turvotusta, kipua, ripulia ja muita vaikeita oireita. . Myös omena, päärynä ja kivelliset hedelmät, kuten luumu, aiheuttavat joillekin turvotusta.
Niin sanotun eliminaatiodieetin on havaittu lievittävän vaikeista oireista kärsivien tilannetta. Kaikki viljat korvataan siinä riisillä ja maitotuotteet soijavalmisteilla. Kalaa ja lihaa saa syövä vapaasti naudanlihaa lukuun ottamatta. Myös hiiva, sitrushedelmät ja kofeiini ovat kiellettyjen listalla. Oireiden vähennyttyä voidaan kokeilla poistettujen ruoka-aineiden palauttamista yksi kerrallaan.
Jos suoli ärtyy gluteenipitoisten ruokien, kuten vehnän, rukiin ja ohran nauttimisen yhteydessä, tulehduksen aiheuttamat vauriot paranevat ja oireet helpottavat merkittävästi puolen vuoden kuluttua gluteenipitoisen ruoan nauttimisen lopettamisesta.
Liikunnan on todettu lievittävän joissain tapauksissa ärtyvän suolen oireyhtymän oireita. Esimerkiksi vatsan turvotus saattaa johtua joillain potilailla heikoista vatsalihaksista tai vatsaontelon sisäisistä rasvakertymistä.
Matala D-vitamiinitaso saattaa pahentaa IBS-oireita.
Lääkkeet tehoavat huonosti ärtyneen suolen oireyhtymään eikä sitä voi parantaa myöskään leikkauksella.
Seuraukset
Ärtyvän suolen oireyhtymään usein liittyvät kivut saattavat alentaa potilaiden toimintakykyä ja elämänlaatua yhtä paljon kuin monet yleiset elinikää laskevat sairaudet. Ärtyvän suolen oireista kärsivillä potilailla esiintyykin enemmän masennusta ja ahdistuneisuutta kuin muulla väestöllä. Edellä mainitut tekijät saattavat johtaa krooniseen stressiin, joka vaikuttaa suolistomikrobien lajikoostumukseen ja lisää haitallisesti suolen läpäisevyyttä.
Ärtyvän suolen oireyhtymässä esiintyy tyypillisesti suolirauhasten vaurioita. Columbian yliopistossa vuonna 2016 valmistuneen tutkimuksen mukaan gluteenia sisältävien viljojen aiheuttamat suolen seinämän vauriot saattavat johtaa vatsaoireiden lisäksi väsymyksen, päänsäryn ja muistihäiriöiden kaltaisiin neurologisiin oireisiin. Keliakiaa sairastamattomilta potilailla, jotka saivat oireita vehnästä, rukiista ja ohrasta löytyi tulehduksesta ja suolen epiteelisolujen vaurioitumisesta kertovia biomarkkereita. Tutkijat pitävät todennäköisenä, että merkkiaineiden lisääntyminen johtuu siitä, että verenkiertoon pääsee mikrobeja vaurioituneen suolen seinämän kautta.
Väärät diagnoosit
Tutkimuksissa on huomattu, että esimerkiksi tarttuvien tautien, keliakia n, Helicobacter pylori n, tai loisten aiheuttama ripuli saatetaan diagnosoida väärin ärtyvän suolen oireyhtymäksi. American College of Gastroenterology suositteleekin, että kaikilta potilailta, joilla on IBS-oireita, testattaisiin keliakia.
Sappihappojen imeytymishäiriö on myös usein tulkittu ärtyvän suolen oireyhtymäksi potilailla, joilla on ripuli vaivana. Sappihappojen imeytymistutkimustestit (SeHCAT) osoittavat, että noin 30 prosentissa tapauksia D-IBS on tämä sairaus, ja usein sappihappoja sitovat lääkkeet antavat hyvän hoitovasteen.
Tiettyjen rauhoittavien ja unettavien lääkkeiden krooninen käyttö, erityisesti bentsodiatsepiinien, voi aiheuttaa ärtyvää suolta muistuttavia oireita, jotka voivat johtaa virheelliseen ärtyneen suolen oireyhtymän diagnoosiin.
Normisjon
Normisjon on norjalainen luterilainen sisä- ja ulkolähetysjärjestö, joka toimii Norjan kirkon sisällä. Se perustettiin vuonna 2001 kolmen kristillisen järjestön yhdistyessä.
Historia
Järjestö perustettiin 1. tammikuuta 2001, kun kolme norjalaista kristillistä järjestöä, Det norske lutherske Indremisjonsselskap, Langesundsfjordens Indremisjonsselskap sekä Den norske Santalmisjon yhdistyivät yhdeksi järjestöksi.
Toiminta
Osasta Normisjonin paikallistoiminnasta käytetään seurakunta -nimitystä, vaikka Normisjon onkin osa Norjan kirkkoa eikä itsenäinen uskonnollinen yhdyskunta. Seurakuntia on noin 30 eri puolilla Norjaa. Lisäksi sillä on noin 1100 aikuisten ja noin 600 lasten ja nuorten ryhmää. Yhteensä toiminnan piirissä on Norjassa noin 70 000 henkeä.
Normisjonilla on Norjassa useita rukoushuoneita, kolme raamattukoulua, 15 kansanopistoa, kuusi toisen asteen oppilaitosta sekä yksi korkeakoulu, joka toimii Bergenissä, Oslossa ja Kristiansandissa. Järjestöllä on myös 20 leirikeskusta.
Powerhouse (Deep Purplen albumi)
Powerhouse on Deep Purplen kokoelmalevy, joka sisältää ennen julkaisemattomia konsertti- ja studioäänityksiä vuosilta 1969–1973.
Noël Delberghe
Noël Delberghe (25. joulukuuta 1897 – 15. syyskuuta 1965) oli ranskalainen vesipalloilija, joka oli mukana Ranskan kultaa voittaneessa joukkueessa Pariisin olympialaisissa 1924. Hän pelasi turnauksessa kaikki viisi ottelua ja teki yhden maalin.
Matkamittari
thumb|250px|Mekaaninen matkamittari [[nopeusmittarin yhteydessä.]] Matkamittari eli odometri on kuljettua matkaa mittaava laite.
Autoissa on yleensä yhdistetty nopeus- ja matkamittari, joka mittaa kuljetun matkan renkaiden pyörimisestä. Matkamittarit ovat olleet aikaisemmin mekaanisia, mutta nykyään ne ovat yleensä elektronisia, ja niihin on liitetty vetoakselin pyörimistä tunnisteleva anturi.
Constantinos Mavromichalis
Constantinos ”Gogi” Mavromichalis (s. 5. maaliskuuta 1987) on suomalainen televisioesiintyjä ja animaattori.
Mavromichalis kirjoitti ylioppilaaksi Kallion lukiosta keväällä 2006 ja aloitti syksyllä 2008 animaatio-opinnot Bristolissa Englannissa. Mavromichalis valmistui Bristolista vuonna 2011 ja työskentelee Nitro Games -peliyrityksessä.
Constantinoksen isä on kreikkalainen Nicolas Mavromichalis, joka Suomessa tunnetaan paremmin DJ-nimellään Black Mike muun muassa 1980-luvun paikallisradiosta Radio Ykkönen. Mavromichalis avioitui vuonna 2021 ja pariskunta sai poikalapsen elokuussa 2023.
Ura
Mavromichalis näytteli Romeo Aroa televisiosarjassa Salatut elämät vuosina 2005–2008. Myöhemmin hän on toiminut Iltalehden IL-TV:n videoiden parissa. Syksyllä 2016 hän aloitti Ylen Kioski-ohjelman juontajana. Kesällä 2019 hän oli yksi Ylen Saunapäivä-sarjan pääesiintyjistä yhdessä Tuija Pehkosen ja Mikko Kekäläisen kanssa. Mavromichalis on mukana myös Selviytyjät Suomen syksyllä 2023 esitettävällä kahdeksannella tuotantokaudella.
Mavromichalis sai Kultainen Venla 2022 -gaalassa parhaan esiintyjän yleisöpalkinnon ohjelmastaan Gogin kantabaari.
Larnell Cole
Larnell James Cole (s. 9. maaliskuuta 1993 Manchester) on englantilainen jalkapalloilija, joka edustaa Englannin mestaruussarjassa pelaavaa Fulhamia. Pelipaikaltaan hän on oikea laitalinkki.
Cole on Manchester Unitedin kasvatti. Hän teki ensiesiintymisensä seuran edustusjoukkueen virallisessa ottelussa 20. syyskuuta 2011 Englannin liigacupin vierasottelussa Leeds Unitedia vastaan. Tammikuussa 2014 Cole siirtyi Fulhamiin. Hän teki ensiesiintymisensä Englannin Valioliigassa 9. helmikuuta 2014, kun Fulham pelasi 2–2-tasapelin vierasottelussa hänen entistä seuraansa Manchester Unitedia vastaan. 25. helmikuuta Cole lainattiin loppukaudeksi Englannin ykkösliigassa pelaavaan Milton Keynes Donsiin.
Cole on edustanut Englannin alle 19-vuotiaiden ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueita.
Kunnallisvaalit 2012
Vuoden 2012 kunnallisvaalit järjestettiin 28. lokakuuta 2012 kaikissa Suomen kunnissa Ahvenanmaan maakunnan kuntia lukuun ottamatta. Vaalien ennakkoäänestys järjestettiin Suomessa 17.–23. lokakuuta ja ulkomailla 17.–20. lokakuuta. Äänioikeutettuja oli noin 4,3 miljoonaa. Uusien valtuutettujen kausi alkoi 1. tammikuuta 2013 ja päättyi vasta 1. kesäkuuta 2017 seuraavien vaalien siirtämisen vuoksi.
Vaaleissa valittiin yhteensä 9 674 valtuutettua. Määrä pieneni noin 740:llä kuntaliitosten johdosta. Manner-Suomessa oli vuoden 2013 alussa 304 kuntaa, kun niitä edellisvaalien aikaan oli 332. Vuodenvaihteessa 2012–2013 kartalta poistui 16 kuntaa, joissa vaalit toimitettiin uuden kuntajaon mukaisesti.
Vaaleissa asetettiin yhteensä 37 125 ehdokasta (1 384 vähemmän kuin edellisissä vaaleissa ), joiden keski-ikä oli 48. Suomen Keskustalla oli eniten ehdokkaita (8 401). Perussuomalaisilla puolestaan oli lista suurimmassa määrässä kuntia (299). Kuudentoista rekisteröidyn puolueen lisäksi vaaleihin osallistui yhteislistoja ja valitsijayhdistyksiä 82:ssa kunnassa. Eduskunnan ulkopuoliset puolueet asettivat ehdokkaista 1,8 prosenttia (657) ja yhteislistat sekä valitsijayhdistykset 2,1 prosenttia (787). Istuvista valtuutetuista ehdokkaaksi ryhtyi 7 292, kansanedustajista 162 ja europarlamentaarikoista neljä.
Tulokset
Äänimäärällä mitaten maan suurin puolue oli Kansallinen Kokoomus, joka sai 21,9 % äänistä. Kokoomus, Suomen Sosialidemokraattinen Puolue (19,6 %) ja Suomen Keskusta (18,7 %) olivat kolme suurinta puoluetta, mutta ne menettivät kaikki ääniä edellisiin kuntavaaleihin verrattuina. Perussuomalaiset yli kaksinkertaisti äänimääränsä 12,3 prosenttiin.
Keskusta sai eniten valtuutettuja, 3 077 paikkaa, mutta sen valtuutettujen määrä pieneni edellisvaaleista huomattavasti. Myös kokoomus (1 735 paikkaa) ja sosiaalidemokraatit (1 729 paikkaa) menettivät paikkoja. Perussuomalaiset sai 752 lisäpaikkaa. Vihreät saivat enemmän ääniä mutta vähemmän valtuutettuja (8,5 % äänistä, 323 paikkaa) kuin vasemmistoliitto (8,0 % äänistä, 640 paikkaa).
Uusien valtuustoryhmien keski-ikä on selvästi alhaisin vihreillä: 43,6 vuotta, muilla puolueilla sen ollessa noin 50 vuotta. Vihreät olivat myös ainoa naisenemmistöinen puolue kuntavaltuustoissa. Siinä missä Keskustasta tuli suurin puolue 208 kunnassa, Vihreät ja Kristillisdemokraatit eivät saavuttaneet suurimman puolueen asemaa yhdessäkään kunnassa.
Kannatuskyselyt
pienoiskuva|Äänestyslippu kunnallisvaaleissa 2012.
Ehdokasasettelu
Ehdokasasettelu vahvistettiin 27. syyskuuta.
Sininen-Niili
thumb|250px|Tis Issatin vesiputous Sinisessä-Niilissä.
Sininen-Niili on Etiopian Tanajärvestä alkava joki, joka Sudanissa yhtyy Valkoisen-Niilin kanssa Niiliksi. Etiopiassa sen yläjuoksua pidetään yleisesti pyhänä, ja sen on uskottu olevan Ensimmäisessä Mooseksen kirjassa mainittu Eedenin paratiisin Gihon-joki.
Yleiskatsaus
Joen pituuden Tanajärvestä Khartumiin on vaihtelevasti ilmoitettu olevan 1 450 ja 1 600 kilometrin välillä. Epävarmuus johtuu osittain siitä, että Etiopian ylängöillä se virtaa pitkän matkan lähes kulkukelvottomassa rotkossa. Etiopian virallisen tilaston mukaan Sinisen-Niilin pituus on 1 450 kilometriä, josta 800 kilometriä on Etiopian alueella. Sininen-Niili virtaa aluksi Tanajärvestä kaakkoon, sen jälkeen länteen ja lopulta luoteeseen Sudaniin. Noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä joki saapuu noin 400 kilometrin pituiseen kanjoniin. Tämä muodostaa vaikean liikenne-esteen Etiopian etelä- ja pohjoisosien välillä. Joen voima ilmenee selvimmin 45 metrin korkuisissa Tis Issatin putouksissa, jotka ovat noin 30 kilometrin päässä Tanajärvestä.
Sininen-Niili yhdistyy Valkoisen-Niilin kanssa Sudanin pääkaupungissa Khartumissa, ja tästä yhtymäkohdasta Välimereen saakka joen nimenä on lyhyesti Niili. Sinisen-Niilin nimi johtuu siitä, että tulva-aikoina joen vesi muuttuu lähes mustaksi ja paikallisissa sudanilaisissa kielissä sama sana tarkoittaa sekä sinistä että mustaa. Sinisen-Niilin virtaama on suurimmillaan sadekautena, kesäkuusta syyskuuhun, jolloin se muodostaa noin kaksi kolmasosaa Niilin virtaamasta. Sininen-Niili sekä vähän yhtymäkohdan pohjoispuolella Niiliin laskeva Atbara aiheuttivatkin Niilin jokavuotiset tulvat, joiden ansiosta jokivarsi Egyptissä on muinaisajoista saakka ollut hedelmällistä maata. Vuonna 1970 valmistunut Assuanin pato teki kuitenkin lopun Niilin tulvista.
Egypti ja Sudan
Egyptille Sininen-Niili on elintärkeä. Vaikka se on lyhempi kuin Valkoinen-Niili, 59 prosenttia Egyptiin saapuvista vesistä on peräisin Sinisestä-Niilistä. Lisäksi Atbara mukaan luettuna jopa 90 prosenttia Niilin vedestä ja 96 prosenttia sen kuljettamista maa-aineksista on peräisin Etiopian ylängöltä. Joki on tärkeä myös Sudanille, jossa Roeseiresin ja Sennarin padot voimalaitoksineen tuottavat 80 prosenttia maan sähköenergiasta. Näitä patoja käytetään hyväksi myös Geziran tasangon kastelemiseksi, ja alueella viljellään vehnän ohella myös korkealaatuista puuvillaa.
Etiopia
Sinisen-Niilin valuma-alue käsittää 200 000 neliökilometriä, lähes viidenneksen maan pinta-alasta. Vesistöalue on monessa suhteessa maan tärkein alue: 45 prosenttia Etiopian vesistä sataa alueella, 40 prosenttia maataloustuotteista tuotetaan Sinisen-Niilin alueella ja 25 prosenttia etiopialaisista asuu alueella. Lisäksi suurin osa vesivoima- ja kastelupeltopotentiaalista sijaitsee joen alueella.
Vesivoima
Sinisessä-Niilissä ja sen sivujoissa sijaitsee noin 30 prosenttia maan vesivoimakapasiteetista, jota on yhteensä 1 848 megawattia. Sinisen-Niilin alueen käytössä olevat voimalaitokset ovat:
Etiopia on aloittanut 2000-luvulla laajan vesienergiahankkeen. Sen kunnianhimoisin projekti on Siniseen-Niiliin rakennettava Afrikan suurin vesivoimala Suuri etiopialaisen renessanssin pato. Tämän 16-turbiinisen voimalaitoksen tehon on määrä olla 6 000 megawattia. Hankkeen valmistuttua Etiopia on Afrikan suurin sähköntuottaja. Noin 4 000 neliökilometrin patoaltaasta tulee kaksi kertaa Tanajärven kokoinen. Pato aiheuttaa väestön pakkosiirtoja ja Niilin virtaus Egyptissä voi vähentyä jopa kolmanneksella. Vuodesta 2010 alkaen iso osa Sinisen-Niilin vedestä on ohjattu Belesin voimalaitoksen kautta Tanajärven lounaiskulmalta Belesjokeen, joka yhtyy Siniseen-Niiliin lähellä Sudanin rajaa. Säännöstelyn takia Tis Issatin putousten vesimäärä on varsin pieni muulloin kuin sadeaikana.
Eurooppalaisten tutkimusmatkat
Uuden ajan alussa tutkimusmatkailijat halusivat selvittää, mistä Niili alkaa. Ensimmäisenä eurooppalaisena Sinisen-Niilin alkulähteet Etiopiassa näki Pedro Paez, espanjalainen jesuiitta, joka saapui joen lähteelle 21. huhtikuuta 1613. Tis Issatin putoukset oli kuitenkin kuvannut jo aikaisemmin espanjalainen Juan Bermúdez vuonna 1565 ilmestyneissä muistelmissaan, ja muutamat Etiopiassa 1400-luvulla asuneet eurooppalaiset kuten portugalilainen Pêro da Covilhã ovat todennäköisesti nähneet joen, mutta eivät sen alkulähteitä. Vuonna 1629 lähetyssaarnaaja Jerónimo Lobo tuli Sinisen-Niilin lähteille, samoin kuin James Bruce vuonna 1770.
Tutkimusmatkailijoiden suunnitelmana oli tavallisesti kulkeminen vastavirtaan koko Sinisen-Niilin pituudelta. Vaikeutena oli yläjuoksun syvä rotko, jonka havaitsi ensimmäisenä Frédéric Cailliaud vuonna 1821. Amerikkalais-norjalainen ryhmä yritti vuonna 1902 tutkia rotkoa, mutta yritys epäonnistui. Konsuli Robert Cheesman kartoitti Sinisen-Niilin yläjuoksun vuosina 1925–1933. Hän ei laskeutunut läpipääsemättömään rotkoon, vaan seurasi sen kulkua ylängöiltä muulin avulla kulkien noin 8 000 kilometriä. Motiivinaan hän piti alueen kartoittamista. Hän ei voinut hyväksyä, että ”yksi maailman kuuluisimmista joista, jonka nimi on ollut hyvin tunnettu jo antiikin aikana”, oli vielä hänen aikanaan yläjuoksultaan ”merkitty karttaan katkoviivoilla”.
Bogdan Bogdanović
Bogdan Bogdanović -nimisiä henkilöitä ovat:
Sininen-Niili
Eurooppalaisten tutkimusmatkat
Brittiläisten ja etiopialaisten tutkijoiden 60-henkinen ryhmä teki vuonna 1968 keisari Haile Selassien toimeksiannosta ja kapteeni John Blashford-Snellin johdolla ensimmäisen purjehduksen Sinisellä-Niilillä Tanajärveltä Sudanin rajalle saakka. Ryhmä käytti varta vasten rakennettuja erikoisveneitä, jotta koskenlaskut onnistuisivat. Ryhmä teki useita merkittäviä tieteellisiä löytöjä, mutta joutui pari kertaa myös keskeyttämään matkansa rosvojen vuoksi.
Geologi Pasquale Scaturrosta ja hänen matkatoveristaan, kajakkimeloja ja dokumenttielokuvaaja Gordon Brownista tuli 28. huhtikuuta 2004 ensimmäiset ihmiset, jotka olivat vesitse kulkeneet Sinisen-Niilin päästä päähän. Osan matkasta mukana oli muitakin ihmisiä, mutta vain nämä suorittivat koko matkan. Heidän matkaansa kuvaa IMAX-elokuva Mystery of the Nile ja samanniminen kirja. Osan matkastaan he joutuivat kulkemaan perämoottorin avulla. He jatkoivat matkaansa edelleen Niiliä pitkin Välimerelle saakka, jonne he saapuivat 29. tammikuuta 2005, ja vasta silloin koko joki oli ensimmäisen kerran purjehdittu lähteiltään mereen saakka.
Tiaret
Tiaret (myös Tahert, Tihert) on kaupunki saman nimisessä maakunnassa (wilaya) keski-Algeriassa. Kaupunki sijaitsee lounaaseen pääkaupunki Algerista, noin 150 km merenrannasta. Väkiluku on noin 180 000. Alue on pääasiassa maatalousvaltaista.
Roomalaisvallan aikana nykyisen Tiaretin vanhankaupungin paikalla oli Tingartia, joka oli läntisen Algerian pääkaupunki Bysantin aikana.
Adam Wodnicki
Adam Wodnicki on ollut seuraavien puolalaisten henkilöiden nimi:
Säkylän yhteiskoulu
Säkylän yhteiskoulu on koulu, joka toimii Säkylän Iso-Säkylässä. Rakennuksessa on luokat 7-9 vuosiluokille sekä toimitilat Säkylän seudun lukiolle. Koulussa opiskelee joka lukuvuosi yhteensä noin 350 oppilasta, joista noin 200 on yläkoululaisia ja lukiolaisia on noin 150. Säkylän ja Köyliön kuntaliitoksen jälkeen Lallin koulun luokat 7-9 siirtyivät Säkylän yhteiskouluun.
Staroje Rakomo
Staroje Rakomo on Rakomon kunnan keskuskylä Novgorodin alueen Novgorodin piirissä Venäjällä. Se sijaitsee 7 kilometriä Novgorodista lounaaseen. Kylässä on 240 ja kunnassa 1 300 asukasta (vuonna 2009).
Rakomon kunnan pinta-ala on 249,5 neliökilometriä. Se rajoittuu etelässä ja lännessä Novgorodin piirin Borkin ja luoteessa Pankovkan kuntiin, pohjoisessa Novgorodin kaupunkipiirikuntaan sekä lännessä Ilmajärveen. Pinta-alasta 66,9 % on vesialuetta ja 28,1 % maatalousmaata. Sedulla virtaavat Rakomka- ja Verjažajoet.
Keskuskylän lisäksi kuntaan kuuluu 24 kylää: Beregovyje Moriny, Georgi, Gornyje Moriny, Hotjaž, Ilmen, Jurjevo, Kozynevo, Lukinštšina, Medvežja Golova, Miloslavskoje, Moisejevitši, Nehotilovo, Neronov Bor, Novoje Rakomo, Ondvor, Pestšanoje, Radbelik, Raštšep, Sapunov Bor, Tri Otroka, Troitsa, Vasiljevskoje, Zdrinoga ja Želkun. Suurin asutuskeskus on vajaan 500 asukkaan Ilmen.
Rakomo on yksi Novgorodin seudun vanhimmista kylistä. Se mainitaan ensimmäisen kerran Nestorin kronikassa vuoden 1015 kohdalla. Arkeologiset kaivaukset ovat osoittaneet, että asutus on syntynyt ensimmäisen vuosituhannen lopussa.
Seudun pääelinkeino on maatalous. Kunnassa toimii maatalousteknikumi ja juomavesipullottamo. Työvoimasta 85,9 % työskentelee kunnan ulkopuolella, lähinnä Novgorodissa ja Pietarissa.
Rakomossa on kulttuuritalo, kirjasto ja ensiapuasema, Ilmenin kylässä alakoulu, kulttuuritalo, kirjasto ja poliklinikka. Nähtävyyksiin kuuluvat muinaiset asuin- ja hautapaikat, Staroje Rakomon, Pestšanojen ja Vasiljevskojen kirkot sekä toisen maailmansodan muistomerkit.
Santeri Haarala (jalkapalloilija)
Santeri Haarala (s. 17. joulukuuta 1999 Tampere) on suomalainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan laitapelaaja. Hän on pituudeltaan 180-senttimetrinen. Hän edustaa Veikkausliigassa pelaavaa Kuopion Palloseuraa.
Haarala nousi Tampereen Ilveksen junioreista Veikkausliigassa pelaavaan edustusjoukkueeseen ensimmäisen kerran lokakuussa 2017, jolloin hän pääsi kentälle vierasottelussa IFK Mariehamnia vastaan. Kaudella 2018 hän pelasi Ilveksen joukkueessa Veikkausliigaa 19 ottelua, joista yhdeksän ottelua avauskokoonpanossa. Välillä hän pelasi Hämeenlinnan Jalkapalloseuran joukkueessa Kakkosessa seitsemän ottelua, joissa hän teki kaksi maalia. Kaudella 2019 hän ei saanut enää peliaikaa Ilveksen ykkösjoukkueessa vaan pelasi Ilveksen kakkosjoukkueessa Kakkosessa kahdeksan ottelua ja teki niissä kaksi maalia. Elokuussa hän siirtyi Rovaniemen Palloseuraan, jossa hän pelasi sekä veikkausliigajoukkueessa että kakkosjoukkueessa yhden ottelun ja teki jälkimmäisessä yhden maalin.
Kaudeksi 2020 Haarala palasi Ilvekseen ja pelasi kakkosjoukkueessa Kakkosessa viisi ottelua, joissa hän teki kahdeksan maalia. Elokuussa hän siirtyi Turun Palloseuraan ja pääsi vierasottelussa IFK Mariehamnia vastaan tauolla vaihdosta kentälle ja pelasi seuraavassa ottelussa kotikentällä FC Interiä vastaan avauskokoonpanossa. Syyskuussa hän teki maalin vierasottelussa FC Lahtea vastaan ja lokakuussa kolme maalia kotiottelussa Rovaniemen Palloseuraa vastaan. Hän pelasi liigakarsinnat mukaan lukien TPS:ssä 15 ottelua, joissa 14 kertaa avauskokoonpanossa. TPS:n pudottua Ykköseen Haarala jatkoi kaudella 2021 liigassa Kuopion Palloseuran joukkueessa.
Nykerökääpä
Nykerökääpä (Antrodiella leucoxantha), joka tunnetaan myös nimellä nipukkakääpä, on Suomessa hyvin harvinainen kääpälaji, jota tavataan myös muualla Euroopassa. Nykerökääpä elää lehtojen ja esimerkiksi merenrantojen risukoissa. Suomessa sen isäntäpuita ovat lähinnä koivut ja haapa, mutta myös muut lehtipuut ja pensaat ovat mahdollisia. Nykerökääpä ei ilmeisesti vaadi edeltäjälajia, vaan pystyy lahottamaan ohuita oksia ja varsia itse alusta alkaen.
Secret (kappale)
Secret on yhdysvaltalaisen poplaulajan Madonnan ensimmäinen singlejulkaisu albumilta Bedtime Stories. Secret julkaistiin syyskuussa 1994. Madonnan ja Dallas Austinin tuottama kappale sijoittui Yhdysvaltain Billboard-listan kakkoseksi ja Britannian singlelistalla sijalle 5. Alun perin Shep Pettibone sävelsi kappaleen, mutta tuotantoon liittyvien erimielisyyksien takia hän ja Madonna päättivät perua projektin.
Kappale merkitsi Madonnan uralla jälleen muutosta. Sen sanoitukset ohjasivat Madonnan imagoa siistimmäksi ja romanttisemmaksi seksiä tihkuneen Erotica-albumin suttuisen julkisuuskuvan jälkeen. Kappale alkoi myös lähestyä R&B-musiikkia.
Valokuvaaja Melodie McDanielin ohjaama Secretin musiikkivideo kuvattiin New Yorkin Harlemissa 10. syyskuuta 1994. Video on mustavalkoinen. Madonna markkinoi kappaletta internetissä lähettäen viestejä netinkäyttäjille. Vuonna 1994 tämä oli erittäin harvinaista ja uutta.
Arkhimedes
Arkhimedes oli niin matematiikassa kuin tekniikassakin aikalaisiaan edellä. Hänen menetelmänsä enteilivät jo differentiaali- ja integraalilaskentaa, joka kuitenkin syntyi vasta 1 800 vuotta myöhemmin. Arkhimedeen tiedetään ensimmäisenä laskeneen päättymättömien sarjojen summia. Hänen käyttämäänsä menetelmää käytetään edelleen. Arkhimedes loi pohjan hydrostatiikalle (Arkhimedeen laki), statiikassa hän selitti vivun tasapainoehdot ja tutki pyknometriaa eli kappaleen tiheyttä tai tilavuutta tutkivaa fysiikan haaraa. Arkhimedeen tulokset olivat niin uraauurtavia, että hänet rinnastetaan Isaac Newtoniin ja Friedrich Gaussiin.
Elämä ja maine
Arkhimedes syntyi Sisilian saaren kaakkoisosassa sijaitsevassa Syrakusan kaupungissa. Hänen isänsä oli Feidias-niminen tähtitieteilijä, joten hän sai jo lapsena vahvan kosketuspinnan tieteeseen. Arkhimedeen isästä ei tiedetä juuri mitään, ainoa maininta hänestä on Arkhimedeen teoksessa Hiekanlaskija (Psammitēs). Myöskään Arkhimedeen äidistä tai mahdollisista veljistä, siskoista eikä jälkeläisistä ole jäänyt mainintoja nykypäivään asti. Arkhimedeen ystävä Herakleides kirjoitti kyllä Arkhimedeesta elämäkerran, mutta se on hävinnyt. Sydänkeskiajalla eläneen historioitsija Johannes Tzetzesin Historioiden kirjan mukaan Arkhimedes oli kuollessaan 75-vuotias, mistä on päätelty hänen synnyinvuodekseen 287 eaa.
Arkhimedes oli hyvissä väleissä Syrakusan kuninkaan Hieron II:sen kanssa, ja nautti tämän suojeluksesta tämän hallituskaudella (n. 271–216 eaa.). Ei ole myöskään poissuljettua Arkhimedeen olleen sukua Syrakusan kuninkaalle. Arkhimedes vietti lähes koko elämänsä Syrakusassa, ja hänet tunnetaankin lisänimellä Syrakusalainen. Hän opiskeli Aleksandriassa ja oli kirjeenvaihdossa useiden aikakautensa luonnonfilosofien kanssa. (Näiden joukossa muun muassa Eratosthenes). Suurimmat saavutuksensa hän teki synnyinseudullaan. Arkhimedeella oli suuri merkitys Syrakusan kaupungille, kun roomalaiset yrittivät miehittää kaupungin vuonna 213 eaa. Hänen keksintönsä auttoivat ratkaisevalla tavalla Syrakusaa puolustautumaan valloittajilta. Tarinoissa Arkhimedes onkin jäänyt elämään roomalaisten hyökkäyksiä vastaan käytettyjen erikoisten sotakoneiden keksijänä.
Plutarkhoksen mukaan Arkhimedes oli kuolinpäivänään tutkimassa erittäin keskittyneesti erästä probleemaa. Hän oli keskittänyt ajatuksensa ja silmänsä niin syvälle probleemaan, ettei noteerannut kenraali Marcelluksen johtamien roomalaisten hyökkäystä kaupunkiin. Eräs roomalainen löysi Arkhimedeen ja käski tätä tulemaan hänen mukaansa. Arkhimedes ei kuitenkaan suostunut lähtemään mihinkään ennen kuin probleema oli ratkaistu. Suutuksissaan sotilas surmasi ajatuksiinsa uppoutuneen matemaatikon. Plutarkhos kertoo myös, että toisen tarinan mukaan sotilas veti miekkansa esiin uhaten tappaa Arkhimedeen ja Arkhimedes pyysi sotilasta odottamaan vielä hetken, jottei hänen tarvitsisi jättää ongelmaa vain osittain ratkaistuksi. Sotilas ei ymmärtänyt häntä vaan tappoi Arkhimedeen siihen paikkaan. Kolmas kertomus väittää Arkhimedeen olleen matkalla Marcelluksen luokse mukanaan laatikollista tieteellisiä instrumentteja. Jotkut roomalaissotilaat kuvittelivat Arkhimedeella olevan hallussa aarre, ja ahneuksissaan tappoivat hänet.
Plutarkhos, eikä myöskään hänen aikalaisensa Livius, mainitse sanallakaan Arkhimedeen viimeisistä sanoista. Ensimmäinen maininta viimeisistä sanoista tulee Valerius Maximukselta, joka väittää Arkhimedeen pyytäneen sotilaalta: ”Voisitko olla häiritsemättä.”. Kertomukset viimeisistä sanoista elivät vielä jonkin aikaa omaa elämäänsä, kunnes se vakiintui nykyiseen muotoonsa: ”Älä sotke ympyröitäni!”.
Ennen kuolemaansa Arkhimedes oli pyytänyt läheisiään – Tzetzesin mukaan – laittamaan hautaansa sylinterin, jonka sisällä olisi mahdollisimman suuri pallo (siis sylinterin kohtisuoran leikkauksen pyörähdyskuvio). Marcelluksen kuultua Arkhimedeen kuolemasta hän hautasi hänet sukuhautaansa ja ilmeisesti toteutti Arkhimedeen toiveen sillä Ciceron tultua etsimään hautaa hän löysi juuri tällaisen haudan.
Kultaisen kruunun aitouden määritys
Laajalti tunnetun tarinan mukaan Syrakusan kuningas Hieron II:lle oli taottu uusi kultainen kruunu. Kuningas oli kuitenkin epäuskoinen sen suhteen oliko päähine puhdasta kultaa vai olisiko kultaseppä huijannut häntä ja lisännyt joukkoon halvempaa hopeaa. Tehtävän ratkaiseminen uskottiin Arkhimedeen kontolle. Arkhimedeella ei ollut kuitenkaan lupaa vahingoittaa kruunua millään tavoin, joten kruunun sulattaminen säännöllisen muotoiseksi kappaleeksi oli poissuljettua.
Mennessään kylpyyn Arkhimedes huomasi vedenpinnan kohoavan. Hän ymmärsi ilmiön tarkoittavan sitä, että hänen kehonsa syrjäyttämän veden tilavuus oli sama kuin hänen kehonsa tilavuus. Samalla tavalla upottamalla kruunu veteen hän voisi määrittää epäsäännöllisen muotoisen päähineen tilavuuden ja mitattuaan päähineen massan hän saisi tietää lopulta tiheyden ja päähineen valmistuksessa käytetyn materiaalin. Arkhimedes oli löydöstä niin innostunut, että ryntäsi kaupungille alastomana huutaen samalla: ”Heureka!” (Olen löytänyt sen!).
Tarina ei löydy Arkhimedeen säilyneistä teoksista, mutta Kelluvista kappaleista -teoksessa hän kuvaa nykyisin Arkhimedeen lakina tunnetun hydrostatiikan lain, jonka mukaan nesteeseen upotettuun kappaleeseen kohdistuva noste on yhtä suuri kuin kappaleen syrjäyttämän nestemäärän paino. Laki ilmaistaan usein myös niin, että kappale menettää painostaan syrjäyttämänsä nesteen painon verran. Arkhimedeen laki pätee myös kaasuihin sovellettuna, eli yleisesti fluideihin.
Arkhimedeen ruuvi
thumb|right|180px|[[Arkhimedeen ruuvi.]]
Iso osa Arkhimedeen tekniikan töistä ovat saaneet alkunsa hänen kotikaupunkinsa tarpeiden tyydyttämisestä. Näin oli myös niin kutsutun Arkhimedeen ruuvin kohdalla, jonka keksimistä kreikkalainen kirjoittaja Athenaios kuvaa seuraavasti. Kuningas Hieron II pyysi Arkhimedestä suunnittelemaan suuren laivan nimeltä Syracusia, joka soveltuisi niin ylellisille matkoille, tarvikkeiden kuljettamiseen kuin sodankäyntiinkin. Syracusian sanotaan olleen koko antiikinaikaisista laivoista kookkain. Athenaioksen kirjoituksen mukaan laivaan mahtui noin 600 ihmistä, yksi gymnasion ja Afrodite-jumalalle omistettu temppeli. Laivan pilssiveden varalle Arkhimedes rakensi laitteen, jolla vesi saataisiin nopeasti ja tehokkaasti pois, Arkhimedeen ruuvin. Laite koostui sylinteristä, jonka sisällä oli paikallaan pyörivä ruuvinmuotoinen osa. Koje toimi käsivoimalla. Arkhimedeen ruuvia käytetään monissa paikoissa edelleen kuljettamaan nesteitä tai kiinteitä aineita, kuten vaikkapa leikkuupuimureissa tai kasteluveden nostamiseen kehitysmaissa.
Mekaaniset tähtitieteelliset laitteet
Cicero kertoo, että roomalainen sotapäällikkö Marcellus otti Arkhimedeeltä Syrakusan valtauksen yhteydessä vuonna 212 eaa. jonkinlaisen pronssista tehdyn mekaanisen tähtitieteellisen laitteen, joka mallinsi Auringon, Kuun ja viiden planeetan liikkeet ja esitti auringon- ja kuunpimennykset. Arkhimedeen tiedetään myös kirjoittaneen kadonneen teoksen tähtitieteellisistä koneista. Ciceron kuvaus koneesta muistuttaa suuresti Antikytheran konetta. Arkhimedeen tekemä laite saattaa olla sen edeltäjä, mutta se ei kuitenkaan varmuudella ole sama kone, sillä Antikytheran kone hyödyntää Arkhimedeen kuoleman jälkeen tehtyjä tähtitieteen keksintöjä. Näistä merkittävin on Apollonioksen ja Hipparkhoksen kehittämä episyklimalli, joka selitti ja mallinsi Kuun kiertonopeuden näennäistä vaihtelua. On ehdotettu, että Arkhimedes olisi joka tapauksessa antanut suunnittelemansa koneen jonkun työpajan valmistettavaksi, ja tällainen työpaja on voinut jatkaa koneiden valmistamista ja jatkokehitystä myös Arkhimedeen kuoleman jälkeen.
Matematiikka
Matemaattisia keksintöjä olivat mm. paikkanumerojärjestelmä, jolla hän pystyi ilmoittamaan lukuja aina 1064 saakka sekä vanhin tunnettu geometrisen sarjan käyttö. Arkhimedes osoitti, että ympyrän kehän ja halkaisijan pituuksien suhde (pii) on lukujen ja  (eli n. 3,1408–3,1429) välillä.