cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
RAI (terveydenhoito)
Rai-järjestelmä eli ”Resident Assessment Instrument”, suomeksi potilaan arviointiväline, on kansainvälinen vanhusasiakkaiden hoidon tarpeen ja laadun sekä kustannusvaikuttavuuden arviointi- ja seurantajärjestelmä. Rai-järjestelmä soveltuu yksilön hoito- ja palvelusuunnitelman laadintaan ja hoidon tulosten seurantaan.
RAI-järjestelmän perustana on selvittää hoidossa olevan henkilön yksilökohtaiset tarpeet ja luoda niiden perusteella hoitosuunnitelma. Järjestelmässä hoidettava saa osallistua suunnitelmansa laadintaan
BAP Pisagua (SS-33)
BAP Pisagua (runkonumero SS-33) on Perun laivaston vuonna 1981 palvelukseen otettu Angamos-luokan sukellusvene.
Valmistus
Tyypin 209 sukellusvene tilattiin 21. maaliskuuta 1977 Saksasta Howaldtswerke-Deutsche Werft AG:lta Kielistä, missä köli laskettiin 15. elokuuta 1978. Alus laskettiin vesille 19. lokakuuta 1980 ja liitettiin laivastoon 12. heinäkuuta 1983. Alus nimettiin 2. marraskuuta 1879 käydyn Perun ja Chilen välisen Pisaguan taistelun muistoksi.
Palvelus
Pohjanmerellä järjestettyjen koeajojen aikana alus kolaroi neuvostoliittolaisen aluksen kanssa 8. huhtikuuta 1982 kärsien vaurioita, jotka viivästyttivät palvelukseenottoa. Alus saapui uuteen kotisatamaansa Callaoon vuonna 1983.
Dominick Argento
Argento jakoi jo opiskeluaikoinaan aikansa Yhdysvaltain ja Italian välillä. Monet hänen teoksistaan onkin kirjoitettu Firenzen kaupungissa. Säveltäjä toimi professorina ja sittemmin emeritusprofessorina Minnesotan yliopistossa.
Argento on säveltänyt kaikkiaan neljätoista oopperaa. Niiden lisäksi hänen tuotantoonsa kuuluu mm. laulusarjoja, kuoromusiikkia ja orkesteriteoksia. Hän oli naimisissa sopraano Carolyn Baileyn kanssa.
Petkeljärven kansallispuisto
Petkeljärven kansallispuisto sijaitsee Ilomantsin kunnassa Pohjois-Karjalassa. Se on osa Pohjois-Karjalan biosfäärialuetta. Aluetta hoitaa Metsähallitus. Petkeljärven puiston erikoisuuksiin kuuluvat mm. arvokkaat, jyrkkärinteiset harjut sekä jatkosodan aikaiset taisteluhaudat ja -varustukset, joista osa on entisöity. Petkeljärven ja Patvinsuon kansallispuistot kuuluvat Pohjois-Karjalan biosfäärialueeseen, joka puolestaan kuuluu Unescon ohjelmaan Programme on Man and the Biosphere (MAB) ("Ihminen ja biosfääri").
Puisto sijaitsee Ilomantsin keskustan itäpuolella. Petraniemen opastuskeskukseen on tieyhteys Ilomantsin kirkolta Möhköön vievältä tieltä. Matkaa opastuskeskusksesta Möhkön tielle on kuusi kilometriä, Ilomantsin keskustaan 23 kilometriä ja Joensuuhun 93 kilometriä. thumb|left|250px|Kuikan kierros Petkeljärven kansallispuistossa Ilomantsissa thumb|Kelot ja jyrkkärinteiset harjut ovat tyypillistä Petkeljärven maisemaa
Palvelut
Leirintäalue sijaitsee Petraniemen kärjessä. Sisämajoitustiloja on 2–4 hengen huoneissa. Telttailualueella on penkki- ja pöytäryhmiä. Hiekkakentällä on 10 sähköistettyä matkailuvaunupaikkaa. Alueella on myös vuokrattava rantasauna, kaksi sähkösaunaa, suihkut, leirikeittiö, tulipaikka ja uimapaikka.
Opastuskeskuksen lisäksi puistossa on muutamia parkkipaikkoja, mutta ei muita luvallisia tulentekopaikkoja. Koska harjuluonto kuluu herkästi, retkeilijöiden toivotaan pysyvän poluilla.
Reitit
Petkeljärveltä lähtee erimittaisia vaellus- ja melontareittejä.
Hallsbergin kunta
Kunnan maapinta-ala on 636,71 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 15 990 henkeä (31.12.2020).
Palveluja löytyy koulujen lisäksi esimerkiksi kirjasto, uimahalli ja muita urheiluhalleja. Nähtävyyksiäkin on: esimerkiksi kirkkoja, Carl Larssonin maalauksia, lastenmuseo ja fossiilimuseo. Luonto on lähellä, kunta sijaitsee juuri metsä- ja tasankoalueiden rajamaastossa. Erilaisia yrityksiä on alueella, koska se on liikenteellisesti sopivassa paikassa.
Jevgeni Malkin
Jevgeni Vladimirovitš Malkin (, s. 31. heinäkuuta 1986 Magnitogorsk, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto) on venäläinen jääkiekkoilija, jolla on myös Yhdysvaltojen kansalaisuus. Hän on pelannut NHL-joukkue Pittsburgh Penguinsissa kaudesta alkaen. Vuosina 2009, 2016 ja 2017 hän voitti joukkueessa Stanley Cupin.
Malkin on voittanut Venäjän maajoukkueessa maailmanmestaruuden vuosina 2012 ja 2014, sekä yhteensä 6 MM-mitalia.
Hallsbergin kunta
Kuntajaon kehitys
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat": Myöskään Hallsbergin kauppalaan uudistus ei vaikuttanut. Hallsbergin maalaiskunta liitettiin kauppalaan vuonna 1963 ja Viby vuonna 1965. Vuonna 1967 Tångeråsan seurakunta siirrettiin kuitenkin kauppalasta osaksi Lekebergin maalaiskuntaa. Vuonna 1971 muodostettiin nykyinen Hallsbergin kunta yhdistämällä kauppala ja Sköllerstan maalaiskunta.
Väestönkehitys
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Jevgeni Malkin
Metallurg Magnitogorsk (2003–2006)
Malkin halusi lähteä kaudeksi 2005–2006 NHL:ään, mutta Metallurg Magnitogorskin johtajat painostivat hänet allekirjoittamaan seuran kanssa jatkosopimuksen. Tämän jälkeen Metallurg takavarikoi Malkinilta passin varmistaakseen, ettei hän karkaa Yhdysvaltoihin. Seura palautti hänen passinsa Suomessa järjestettyä harjoitus- ja pelimatkaa varten. Malkin katosi joukkueensa keskuudesta lauantaina 12. elokuuta 2006, minkä jälkeen hän piileskeli muutaman päivän ajan Helsingissä. Malkin irtisanoi faksilla Metallurg-sopimuksensa ja kävi Yhdysvaltain lähetystössä anomassa viisumia. Malkin sai siirto-operaationsa järjestelyissä apua pelaaja-agenttiyhtiö CAA:lta, ja oleskeluluvan saatuaan hän lensi Pohjois-Amerikkaan.
Hallsbergin kunta
Väestönkehitys
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 332 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Jevgeni Malkin
Metallurg Magnitogorsk (2003–2006)
Tapauksesta nousi mediassa suuri kohu. Metallurg vei asian oikeuteen vaatien valtavaa korvausta Malkinista. Korvausvaatimus kuitenkin hylättiin, koska Venäjän työlain mukaan työntekijän sopimus päättyy kahden viikon päästä ilmoituksesta. Venäjä ei ollut hyväksynyt kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n asettamaa sopimusta pelaajien siirtokorvauksista, ja näin Metallurg ei saanut minkäänlaista korvausta vanhasta pelaajastaan.
Pittsburgh Penguins ja tulokasvuodet (2006–2009)
Syksyllä 2006 Malkin solmi Pittsburgh Penguinsin kanssa kolmivuotisen sopimuksen. Ennen kauden alkua monet pitivät häntä maailman parhaana jääkiekkoilijana, joka ei pelaa NHL:ssä. Ensimmäisellä NHL-kaudellaan Malkin palkittiin kauden parhaalle tulokkaalle jaettavalla Calder Memorial Trophylla. Hän voitti tulokkaiden pistepörssin ja sijoittui koko liigan pistepörssissä 18:nneksi.
Hallsbergin kunta
Väestönkehitys
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 179 117 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 56 000 kruunua.
Jevgeni Malkin
Pittsburgh Penguins ja tulokasvuodet (2006–2009)
Kaudella 2007–2008 Malkin oli NHL:n pistepörssissä toinen ja hän oli ehdolla NHL:n arvokkaimmaksi pelaajaksi. Pittsburgh Penguins eteni Stanley Cup -finaaleihin asti mutta hävisi finaalisarjan Detroitille otteluvoitoin 4–2. Kauden jälkeen Malkin solmi Pittsburghin kanssa viiden vuoden jatkosopimuksen, jolla on arvoa 43,5 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria.
Hallsbergin kunta
Elinkeinot
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Jevgeni Malkin
Pittsburgh Penguins ja tulokasvuodet (2006–2009)
Kaudella 2008–2009 Malkin vei runkosarjan pistepörssin voiton ja voitti myös pudotuspelien pistepörssin 14 + 22 = 36 pisteellä. Vain Wayne Gretzky, Mario Lemieux ja Paul Coffey ovat tehneet enemmän pisteitä NHL:n pudotuspeleissä yhdellä kaudella. Pittsburgh Penguins voitti Stanley Cupin, ja Malkin valittiin pudotuspelien arvokkaimmaksi pelaajaksi ensimmäisenä venäläisenä pelaajana NHL:n historiassa.
Hallsbergin kunta
Taajamat
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 76,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 3 591 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Jevgeni Malkin
Rikkonaiset kaudet (2009–2012)
Kaudella 2009-2010 Malkinilta jäi 18 runkosarjan ottelua väliin loukkaantumisten takia, eikä hän päässyt aivan edellisen kauden pistetahtiin. Pittsburghin joukkue putosi pudotuspelien toisella kierroksella hävittyään Montrealille. Kausi 2010–2011 oli vielä repaleisempi, sillä oltuaan ensin 5 peliä pois vasemman polven vamman takia, Malkin loukkasi 4. helmikuuta 2011 pelatussa paluuottelussaan oikean polvensa. Vamma piti Malkinin sivussa loppukauden ajan.
Hallsbergin kunta
Taajamat
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Hallsbergin taajamassa on 7 122 asukasta, ja se kuuluu pieniltä osin myös Kumlan kuntaan.
Jevgeni Malkin
Rikkonaiset kaudet (2009–2012)
NHL-kaudella 2011–2012 Malkin pelasi Lokomotiv Jaroslavlin logo kypärässään kunnioittaakseen Lokomotivin lentoturmassa kuolleita pelaajia. Kyseisellä kaudella Malkin voitti myös pistepörssin ja näin ollen myös Art Ross Trophyn tehden 109 tehopistettä 75 runkosarjaotteluun. Poissaolot johtuivat edelliskauden polvivamman jälkivaikutuksista. Pistepörssin voiton lisäksi, menestyksekkään kauden päätteeksi, hän voitti myös ansaitusti Hart Memorial Trophyn ja Ted Lindsay Awardin, joiden lisäksi hänet valittiin myös odotetusti NHL:n ykköstähdistökentälliseen. Hän oli kauden ainut sadan tehopisteen rajan rikkonut pelaaja.
Hallsbergin kunta
Entiset taajamat
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Jevgeni Malkin
Kansainvälinen ura
Malkin on edustanut Venäjää olympialaisissa 2006, 2010 ja 2014, sekä MM-kilpailuissa 2005, 2006, 2007, 2010, 2012, 2014 ja 2015. Hänellä on kaksi maailmanmestaruutta, 2 MM-hopeaa ja 3 MM-pronssia. Venäjän voittaessa maailmanmestaruuden 2012, Malkin voitti turnauksen maali- ja pistepörssin, sekä valittiin turnauksen arvokkaimmaksi pelaajaksi ja tähdistökentälliseen. Vuoden 2014 MM-finaalissa Suomea vastaan, Malkin teki voittomaaliksi jääneen 3–2-osuman.
Hallsbergin kunta
Entiset taajamat
Långängen on sittemmin kasvanut yhteen Hallsbergin taajaman kanssa.
Jevgeni Malkin
Lähteet
250px|thumb|Malkin ja [[Conn Smythe Trophy 2009.]]
Hallsbergin kunta
Pientaajamat
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, alueiden valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Hallsbergin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit
thumb|right|250px|Kartta Hallsbergin kunnan piireistä.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri", joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
Lapin luonto
Tämä artikkeli kertoo Lapin luonnosta. Hallinnollisesti Lappi kattaa Lapin maakunnan, Perämeren pohjukasta Kilpisjärvelle ja Utsjoelle ulottuvan lähes 100 000 neliökilometrin laajuisen alueen. Alueella elää ihmisiä ja poroja kumpiakin noin 200 000 eli molempia noin kaksi eläintä neliökilometrillä. Luonnonmaantieteellisesti Lappi on kuitenkin enemmän kuin Lapin maakunta, sillä Suomen rajojen ulkopuolella samantapaista Lappia on Ruotsissa (Norrbottenin lääni), Norjassa (Tromssan ja Finnmarkin lääni) ja Venäjällä (Kuolan niemimaa). Tästä neljän valtakunnan maasta käytetään yleisesti nimeä Pohjoiskalotti. Kölivuoristoa pitkin luonnonmaantieteellinen Lappi ja saamenkulttuurin alue ulottuvat kuitenkin Jyväskylän korkeudelle (62 °N) asti.
Kansallispuistot
Suomen Lapissa sijaitsevat Lemmenjoen, Pallas-Yllästunturin, Pyhä-Luoston, Riisitunturin ja Urho Kekkosen kansallispuistot. Norjan Lapissa kansallispuistoja ovat Øvre Anárjohka, Øvre Pasvik, Seiland, Stabbursdalen ja Varangerhalvøya Finnmarkissa, Junkerdal, Làhku, Lierne, Lomsdal–Visten, Møysalen, Rago, Saltfjellet–Svartisen ja Sjunkhatten Nordlandissa sekä Ånderdalen, Øvre Dividal, Reisa, ja Rohkunborri Tromssan läänissä. Ruotsissa ovat Abisko, Muddus, Padjelanta, Pieljekaise, Sarek, Stora Sjöfallet ja Vadvetjåkka. Suojeltujen alueiden suuri määrä on aiheuttanut Lapissa maankäyttökiistoja. Viime vuosikymmeninä suojelualueiden arvo on alettu nähdä uudella tavalla, koska niistä on tullut Lapin merkittävin matkailuvaltti. Kansallispuistojen ohella Lapissa on muuta maata selvästi enemmän erämaa-alueita, jotka ovat tärkeitä porolaitumia.
Aluejako
Suomen saamelaisten nykyisin asuttama alue voidaan jakaa karkeasti kahteen osaan, Metsä-Lappiin ja Tunturi-Lappiin, joiden luontaisena rajana on havupuiden, outamaiden, pohjoisraja (Lapin kasvisto). Mäntymetsäraja kulkee Suomessa maaston muotoja mutkitellen lännestä itään Karesuvannosta Näätämöjoen pohjoispuolelle. Metsä-Lappi on osa Pohjoiskalottia kiertävää taigaa eli havumetsävyöhykettä.
Tunturi-Lappia ovat 5–10 metrin korkuista kituliasta metsää kasvavat tunturikoivikot ja puuttomat tunturipaljakat. Lähes kaikkialla muualla maailmassa metsänrajapuuna ovat havupuut. Tunturikoivun metsänraja on Länsi-Lapissa noin 600 m ja Itä-Lapissa noin 400 m merenpinnan yläpuolella. Oikeastaan vasta noin 900–1 000 metrin korkeudessa, siis Suomessa ainoastaan Käsivarren suurtuntureilla, metsien aluskasvit kuten mustikka eivät enää menesty. Siellä täällä Metsä-Lapin metsäerämaan eli kairan keskeltä kohoavien poikkeuksellisen korkeiden erillisten tuntureiden – Ylläs, Levi, Pallas-Ounas, Sokosti, Kiilopää, Värriö – lakiosat ovat myös Tunturi-Lapin luonteisia. Nyrkkisääntönä on, että pohjoinen eliöstö on lajiköyhää ja pinta-alayksikköä kohti lasketulta massaltaan vähäistä (Lapin eläimistö). Suomen etelärannikolla esimerkiksi kasvaa noin 950 putkilokasvilajia, mutta niin Enontekiön kuin Inarin Lapissa vain noin 450.
Saamenmaahan kuuluu myös Tunturi-Lapin pohjoispuolinen alue, Vuono- ja Meri-Lappi, jossa jylhät tunturit ja terävät vuoret laskeutuvat jyrkästi Jäämereen. Norjan tunturien korkeus johtuu siitä, että ne eivät ole nuoruutensa (noin 300 milj. vuotta) vuoksi ehtineet kulua kuten Suomen tunturit (noin 2 000 milj. vuotta). Vain Kilpisjärven seudulta löytyy ”nuoria” Kölivuoriston itäreunan tuntureita. Tällä alueella tuntureiden väliset laaksot ovat melko jyrkkärinteisiä vankkoja (saameksi vagge).
Geologia ja luonto
Niityt sijaitsevat tavallisesti tunturien alarinteillä ja ne vapautuvat ensimmäisenä lumesta ja tarjoavat poroille tuoreen kevätvihannan talven jälkeen. Koivun ohella poro syö mielellään koivun kanssa symbioosissa eläviä tatteja. Saamelaiset ovat perinteisesti eläneet tunturikoivikon ja avotunturin muodostamassa rajamaassa ja liikkuneet vuodenaikojen mukaan rajan molemmin puolin. Ekologisesti heitä voidaan kutsua metsänrajankansaksi.
Ilmasto
Lapin luontoa luonnehtii suuri vuodenaikojen välinen vaihtelu. Pitkä, kylmä ja luminen talvi alkaa lokakuussa ja loppuu maaliskuun lopulla, lyhyt ja kohiseva kevät muuttuu toukokuun lopulla lyhyeksi, valoisaksi, mutta kylmäksi kesäksi, jossa jo elokuun alkupuolella on nähtävissä syksyn merkkejä. Vuoden keskilämpötila määrää kasvukauden pituuden eri alueilla ja siten luonnon monimuotoisuuden ja vyöhykkeisyyden. Pohjoista kohti olosuhteet tavallisesti kovenevat. Esimerkiksi Metsä-Lapissa vuoden keskilämpötila on +1:stä –1:een °C, Tunturi-Lapissa –1:stä –2,5:een °C. Kilpisjärvellä vuoden lämpimimmänkin kuukauden, heinäkuun, keskilämpötila on alle 11 °C. Golfvirran ansiosta Lapissa on kuitenkin varsinkin talvella huomattavasti lämpimämpää kuin samoilla leveysasteilla mannerten sisäosissa Venäjällä ja Kanadassa. Käsivarren suurtuntureiden itä- ja pohjoisrinteillä säilyy kesän lopulle asti laajoja lumilaikkuja, mutta ikuisen lumen ja jään peittämiä maita Suomessa ei ole.
Lumi ja vesistöt
Lumi on Lapin tunnuspiirteitä. Luonnolle lumesta on sekä hyötyä että haittaa. Lumi katkoo muun muassa puita ja vaikeuttaa eläinten liikkumista ja ruokailua. Avotunturissa ympäri vuoden lumen päällä eläviä selkärankaislajeja on hyvin vähän: kiiruna, tunturihaukka, korppi ja naali. Kiirunaa lukuun ottamatta ne ovat lihansyöjiä. Pienemmät eläimet selviävät talvesta hengissä vain lämmittävän ja tuulelta suojaavan lumipeitteen alla. Jos lunta on metrikaupalla, lämpötila pysyy maanpinnassa kovimmillakin pakkasilla nollan tienoilla, minkä vuoksi pikkujyrsijät voivat lisääntyä myös talvella. Kanalinnut ja jopa pikkulinnut viettävät kaamosyön lumikiepissä. Tiaisten ruumiinlämpö saattaa laskea jopa kymmenen astetta yön aikana, mikä on erinomainen keino säästää energiaa. Samoin kuin rakennuksissa, ruumiin lämpötilan laskeminen vähentää lämmityskustannuksia. Toinen tapa säästää energiaa on lisätä eristettä. Esim. metsäjäniksen kesäturkissa on 200–300, talviturkissa jopa 700, karvaa neliösenttimetrillä. Pelkkä eristäminen ei luonnollisesti riitä, vaan tarvitaan myös polttoainetta. Monet eläimet turvaavat polttoaineen saannin keräämällä talveksi ruokavarastoja.
Meri- ja Vuono-Lapin merenrannikko on ilmastoltaan mannerta selvästi lauhempi ja elollisen luonnon toimeentulolle suotuisampi alue. Golfvirta pitää Jäämeren sulana ympäri vuoden ja kasvukausi on pitkä, koska lumi sulaa rannikolta jopa pari kuukautta aikaisemmin kuin 50 km päässä sisämaassa. Kasvukausi, eli se aika vuodesta, jolloin vuorokauden keskilämpötila on vähintään viisi astetta, on Metsä-Lapissa noin 120–140 vuorokautta (etelärannikolla noin 180 vrk) ja Tunturi-Lapissa noin 100–120 vuorokautta. Tunturi-Lapissa maanviljely on tunnetusti vaikeaa pelkästään lyhyen kasvukauden vuoksi. 250px|pienoiskuva|Halti [[Ridnitšohkkalta nähtynä.]]
Havumetsien ja puuttomien tuntureiden lisäksi Lapin luontoon kuuluvat suot ja virtaavat vedet, niin suuret joet kuin pienet purot, joita usein peittävät tai reunustavat tiheät vaivaiskoivikot ja pajuviidakot. Vuolaita jokia on runsaasti: Torniojoki, Tenojoki, Ounasjoki, Kemijoki jne. Jos ihmisen rakentamia tekojärviä ei oteta lukuun, Lapissa on vähän suuria järviä. Tunnetuimmat ovat Inarijärvi idässä ja Kilpisjärvi lännessä. Metsä-Lapin suot ovat yleensä laajoja avosoita, aapoja. Tunturi-Lapissa on aapojen lisäksi palsasoita, joilla pesii poikkeuksellisen edustava lintulajisto, erityisesti kahlaajia, ja jotka ovat hyviä hillamaita (Lapissa hilla, muualla suomuurain tai lakka). 250px|pienoiskuva|[[Iiton palsasuo Enontekiöllä.]]
Eliöiden sopeutuminen
Pohjoisilla alueilla niin kasvit kuin eläimetkin elävät usein kylmänsietokykynsä äärirajoilla. Pohjoiseen sopeutumisen ehto on erityisesti eliöiden nuoruusasteiden kylmänsietokyky. Esim. aikuiset männyt ja kanalinnut kestävät hyvin ankaria oloja, mutta niiden kannat ovat tuhoon tuomittuja, jos olosuhteet ovat kesälläkin niin ankarat, että niiden lisääntyminen vaikeutuu. Mitä pohjoisemmaksi mennään, sitä todennäköisempiä ovat kesäaikaiset takatalvet ja pakkasjaksot ja niistä aiheutuva lisääntymisen lähes täydellinen epäonnistuminen. Porojen vasomisen onnistumisen kannalta touko-kesäkuussa saatavilla olevan uuden kasvisravinnon määrä on tärkeä: jos kesän tulo, esim. tunturikoivujen puhkeaminen lehteen, viivästyy, vasominen on vaarassa. Kasveilla pohjoiseen sopeutumisen ehtoja ovat hyvän pakkaskestävyyden ja lyhyen kasvukauden aiheuttamien ongelmien voittamisen ohella sopeutuminen Lapin yöttömään yöhön, maaperän alhaiseen ravinnepitoisuuteen ja kasvissyöjien aiheuttamaan ravinne- ym. menetyksiin. Eläimille, esim. pesimälinnuille, kesäyön valoisuudesta on sikäli hyötyä, että ne voivat pidentää aktiivisuusaikaansa ja ruokailla läpi vuorokauden. Lapin ihmisten vuorokausirytmi muuttuu samalla tavalla vuodenaikojen mukaan.
Puusto
Metsänraja on merkki erityisen voimakkaasta stressialueesta, jolla tietty luonnonelementti (esim. kuusi, mänty, koivu) on tullut sopeutumisensa äärirajalle eikä enää menesty tuon rajan pohjois- tai yläpuolella. Esimerkiksi mänty tarvitsee 2–3 perättäistä lämmintä kesää, jotta siemenmuodostus ja taimen kehitys onnistuisivat. Koska metsän uudistuminen on äärioloissa epävarmaa, sen hakkaamisen ja muun taloudellisen käytön on oltava hellävaraista. Esim. Länsi-Lapissa talousmetsien ja ns. suojametsien välinen raja sijaitseekin noin 300 m varsinaisen metsänrajan alapuolella. Jos ankaria ”minimivuosia” sattuu useita peräkkäin, kasveilta loppuu energia, eivätkä ne jaksa puolustautua tuhohyönteisiä, kuten tunturimittaria, vastaan ja kärsivät suuria tuhoja. Pahimmillaan tunturimittarin toukat ovat hävittäneet tuhansia neliökilometrejä koivikkoa. Voimakas tyvivesojen muodostus on ainoita keinoja, joilla tunturikoivu voi toipua mittarituhosta.
Puiden elämän mahdollisuuksien loputtua myös niistä suojaa tai muuta hyötyä saavat eläimet saavuttavat elämisen mahdollisuuksiensa rajan ja joko kuolevat tai muuttavat pois alueelta. Saamelaiset ja porot ovat käyttäneet hyväkseen metsärajamaita ja liikkuvat sen pohjois- ja yläpuolelle suotuisana kesäkautena ja pakenevat sieltä talven stressiä outamaille. Ilmaston muutokset, muun muassa kasvihuoneilmiöstä johtuva ilmaston lämpeneminen, näkyvät nopeasti pohjoisilla ”stressivyöhykkeillä” lämpimiin oloihin sopeutuneiden eteläisten lajien (esim. ketun) runsastumisena ja kylmään sopeutuneiden, mutta toisten lajien kilpailua huonosti kestävien lajien (esimerkiksi naalin) taantumisena. Ennen fossiilisten polttoaineiden kautta metsänraja oli usein myös pysyvän ihmisasutuksen raja, jonka takana ei voinut elää ympärivuotisesti (eskimot eli inuitit perustivat kulttuurinsa merinisäkkäiden rasvaenergiaan).
Eläinten muuttokäyttäytyminen
Eliöt voivat sopeutua äärimmäisen kylmiin olosuhteisiin monella tavalla. Poromiesten ja porojen tavoin useimmat linnut muuttavat talveksi suotuisammille alueille. Liikkumalla järkevästi vuodenaikojen tarjoamien resurssien mukaan vähätuottoisesta pohjoisesta luonnosta saadaan mahdollisimman paljon irti ja annetaan luonnolle myös aikaa uusiutua. Kesä- ja talvilaidunten välisen muuton eli jutaamisen loppuminen ja korvautuminen suppealla alueella pysymisellä ympäri vuoden on johtanut etenkin talvilaidunten heikkenemiseen ja talvisen ”hätäruokinnan” välttämättömyyteen. Koska ruoka-apu tulee pääosin poronhoitoalueen ulkopuolelta, poronhoito ei ole enää entisenlaista ekologista, luonnon kantokyvyn varassa kehittyvää taloutta. Erityisesti pohjoisimmissa paliskunnissa jäkälästä onkin muodostunut porotalouden pullonkaula. Poronhoitokulttuurin muutokset heijastuvat väistämättä myös saamenkulttuuriin.
Heti metsänrajan tuntumassa on enemmän elämää talvellakin, eikä alueen lajikoostumus juuri poikkea ympäröivien metsien lajistosta. Siellä viihtyvät linnuista mm. riekko, hömötiainen ja lapintiainen, nisäkkäistä jänis, kärppä ja lumikko. Kylmyys ei usein ole suoranainen este eläinten selviämiselle arktisessa talvessa, vaan ravinnon puute. Hyvän tunturikoivun siemensadon turvin satapäiset urpiaisparvet, jotka yleensä muuttavat ainakin Etelä-Suomeen, talvehtivat joinakin vuosina metsänrajalla asti.
Kasvillisuus
Suurin osa Lapista kuuluu pohjoiseen havumetsävyöhykkeeseen eli taigaan. Varsinaista arktista tundraa on Suomen rajojen ulkopuolella Kuolan niemimaan rannoilla. Pohjoisimmassa Lapissa on kuitenkin alueita, jotka ovat korkeuden takia niin kylmiä, ettei siellä kasva metsää. Nämä paljakoiksi kutsutut alueet muistuttavat kasvillisuudeltaan tundraa.
Paljakalla lumen määrä vaikuttaa kasvillisuuteen. Paksulumisilla alueilla lumi suojaa kasveja pakkaselta ja siellä pärjäävät metsävarvut kuten mustikka. Siellä missä tuuli puhaltaa lumen pois, pärjäävät sitkeämmät kasvit kuten uuvana ja variksenmarja. Lumenviipymäalueilla kasvukausi jää lyhyeksi ja sammalet ja levät ovat valtakasveina, putkikokasveista harvat lajit kuten jääleinikki ja purorikko.
Norjan ja Ruotsin puolella kasvaa lajeja joita ei ole Suomessa kuten tunturiunikot, lehtoukonhattu, tunturirikko, valkoiset leinikit ja kellokukat.
Suomen Lapin maakuntakukka on kullero. Myös tunturikoivu on Lapissa yleinen.
Eläimistö
thumb|[[Poro Inarissa.]] Lapille tunnusomaisia nisäkkäitä ovat poro, naali, ahma, tunturisopuli ja lapinmyyrä. Kaloista harjusta tavataan Lapin lisäksi vain Pohjanlahdella ja eräissä Saimaan osissa. Nieriä eli rautu menestyy kaikkein pohjoisimmissakin järvissä ja joissa. Lohi ja taimen elävät sekä Itämeressä että Jäämeressä. Lohi nousee niistä suuriin jokiin ja taimen pääsee pienempiinkin jokiin.
Talvipäivän lyhyt valoisa aika haittaa lintujen ravinnonhankkimista, ja monet lajit ovatkin muuttolintuja. Laulujoutsen pesi 1950-luvulla vain Lapissa, mutta on sen jälkeen levinnyt Etelä-Suomeen asti. Metsähanhi ei ole levinnyt samalla tavalla, vaan pesii vain Lapissa, Kainuussa ja Pohjois-Karjalassa. Kiljuhanhi on nykyisin Suomen uhanalaisin lintu.
Vertaimevien hyönteisten massaesiintyminen eli räkkä on ihmisten ja eläinten kiusana kesällä. Se on saattanut vaikuttaa nykyisenlaisen porolaidunnuskulttuurin kehittymiseen. Kasveja ravinnokseen käyttävien hyönteisten kuten tunturimittarin ja hillakuoriaisten massaesiintymisistä on havaintoja silloin tällöin. Tunturimittarin tuhoja on havaittu 25–30 vuoden välein.
Tímea Nagy
thumb|left|Tímea Nagy Pietarin maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2007.
Tímea Nagy (s. 22. elokuuta 1970 Budapest, Unkari) on unkarilainen kalpamiekkailija. Hän on vasenkätinen, 179 cm pitkä ja painaa 65 kg.
Nagy on kaksinkertainen olympiamitalisti (vuosina 2000 ja 2004) ja voittanut lajin maailmanmestaruuden joukkuekilpailussa vuosina 1992, 1993, 1995, 1997 ja 1999 sekä henkilökohtaisessa kilpailussa vuonna 2006.
John Flinkenberg
John Rafael Flinkenberg (15. maaliskuuta 1896 Vaasa – 2. joulukuuta 1960 Helsinki) oli suomalainen, olympialaisissakin kilpaillut purjehtija.
Flinkenberg sijoittui olympialaisten Louhi-luokassa 14:nneksi "Xantippa"-veneen kipparina Melbournessa 1956. Hän oli tuolloin 60 vuoden ja kahdeksan kuukauden ikäinen ja hän on kaikkien aikojen vanhimpana olympialaisiin osallistunut suomalaisurheilija.
Flinkenbergillä on useita voittoja muun muassa Sandhamnin regatasta. Seuratasolla hän edusti Helsingfors Segelsällskapia, jonka kommodorina hän toimi toistakymmentä vuotta.
Eroguro
Animessa ja mangassa eroguro on hentain alalaji, joka voi sisältää esimerkiksi sadomasokismia, silpomista, kidutusta ja ulosteita. Myös lonkeroporno määriteltiin alun perin eroguroksi, mutta se luokitellaan nykyisin omaksi kategoriakseen suosionsa vuoksi. Tunnettuja eroguromangaa piirtäviä taiteilijoita ovat esimerkiksi Suehiro Maruo, Toshio Maeda, Henmaru Machino ja Waita Uziga.
Työ- ja elinkeinokeskus
Työ- ja elinkeinokeskus (lyhenne TE-keskus tai te-keskus) oli työ- ja elinkeinokysymyksiin liittyviä viranomais-, neuvonta- ja kehittämispalveluja hoitanut Suomen valtionhallinnon alueorganisaatio, joka syntyi vuonna 1997 yhdistettäessä kauppa- ja teollisuusministeriön, työministeriön sekä maa- ja metsätalousministeriön hallinnonalojen alueyksiköt. Manner-Suomessa oli 15 työ- ja elinkeinokeskusta.
Te-keskukset lakkautettiin 2009 ja niiden tehtävät siirtyivät elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksille.
Tekes - teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskus
Te-keskuksissa toimineet teknologian kehittämisosastot tarjosivat yrityksille ja tutkimusorganisaatioille Teknologian ja innovaatioiden kehittämiskeskuksen teknologia- ja asiantuntijapalveluja osana Tekesin verkostoa.
Tehtävät
Työ- ja elinkeinokeskusten tehtävänä oli pk-yritysten tukeminen ja neuvonta, yritysten teknologisten kehityksen edistäminen ja auttaminen vientiin ja kansainvälistymiseen liittyvissä asioissa, alueellisen työvoimapolitiikan toteuttaminen, työvoimapoliittisen aikuiskoulutuksen suunnittelu ja organisointi, maatalouden, maaseudun elinvoimaisuuden ja maaseutuelinkeinojen edistäminen, kalatalouden kehittäminen ja osallistuminen sekä vaikuttaminen alueen kehitykseen.
Azalea-luokka
Azalea-luokka oli Britannian kuninkaallisen laivaston 12 aluksen muodostama miinanraivaajaluokka. Alukset olivat tyypiltään niin kutsuttuja sluuppeja ja ne muodostivat yhden viidestä Flower-luokan alaluokasta.
Hankinta
Uusi tilaus miinanraivauskykyisistä sluupeista tehtiin toukokuussa 1915. Aluksille asennettiin kuitenkin raskaampi aseistus, minkä syynä oli Saksan keisarikunnan laivaston iskut miinanraivauslaivueita vastaan. Tavoitteena oli asentaa kaikkiin aluksiin 4,7 tuuman tykki, mutta viimeisiin aluksiin kyettiin tykkipulan vuoksi asentamaan ainoastaan nelituumainen. Muuten alukset olivat identtisiä edeltäneen Acacia-luokan kanssa ja alukset saatiin palvelukseen syyskuusta joulukuuhun 1915.
Luokan aluksista HMS Begonia muutettiin 1916-1917 Haulbowlinessa Q-laivaksi, jolloin sen tehtävänä oli esittää pientä rannikkopurtta. Alus palasi palvelukseen 9. elokuuta 1917 ja se käytti tehtävissään nimiä Dolcis, Jessop ja Q10. Alus upposi Casablancan edustalla törmäyksessä sukellusvene SM U-110:n kanssa. HMS Myrtle upposi ajettuaan miinaan Suomenlahdella bolševikkien vastaisessa operaatiossa. HMS Zinnia siirrettiin huhtikuussa 1920 Belgian laivastolle, joka ei muuttanut aluksen nimeä.
Geraldton
Geraldton on kaupunki Australiassa Länsi-Australian osavaltiossa. Kaupungissa oli noin 32 000 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa.
Luettelo profeetta Muhammedin elämäkerroista
Keskiaika
Ensimmäinen kirja, joka kertoo profeetta Muhammedista (570–632) on Ibn Ishaqin kadonnut elämäkerta Sirat rasul Allah 760-luvulta. Kirja on kadonnut, mutta se on ennallistettu Ibn Hishamin 800-luvun alussa tekemän lyhennelmän pohjaltaja eräiden muiden referaattien avulla. Myös Al-Tabari (k. 923) käytti 900-luvun alussa lähteenä Ibn Ishaqin teosta laatiessaan laajan historiateoksensa History of the Prophets and Kings. Sen Muhammedia koskeva osuus on julkaistu englanniksi käännettynä neljänä niteenä.
Varhaiset eurooppalaiset elämäkerrat esittävät Muhammedin huijarina ja ovat sävyltään räikeän pilkallisia. Muutos alkaa 1700-luvulla, jolloin Muhammed-kuva muuttuu jopa ihailevaksi. Muhamettilaisuuden ihailu oli usein samalla katoliseen kirkkoon kohdistuvaa kätkettyä arvostelua.
Myöhemmät länsimaiset elämäkerrat
Islamin tieteellinen tutkimus alkoi Euroopassa 1800-luvulla. Varhaisin Muhammed-elämäkerta oli Gustav Weilin teos vuonna 1843. 1800-luvulla alkanut historiakriittinen tutkimusote sammui 1900-luvulla, mutta virisi uudelleen vuosisadan lopulla. Kun Wattin teos 1950-luvun puolivälissä suhtautui täydellä luottamuksella islamilaiseen perimätietoon, Michael Cookin lyhyt teos (1983) on jo varovainen (”perinteisessä Muhammedin elämäkerrassa on epäilemättä historiallinen ydin, ja hyvin harkittu valikoivuus saattaa riittää sen paljastamiseen”. ) Hans Jansenin Muhammed-elämäkerta (2005–2007) on jo skeptinen jopa Muhammedin historiallisuuden suhteen.
2000-luku
Populaarien länsimaisten tietokirjojen kuva profeetta Muhammedista vaihtelee äärimmäisen myönteisestä (Karen Armstong, Barnaby Rogerson) hyvin kielteiseen (Robert Spence r). Jansenin teos on tuoreimpia orientalistin kirjoittamia elämäkertoja. Sen suhtautuminen Muhammedin historiallisuuteen on jo kriittinen.
Edvin Rautell
Edvin Rautellin vanhemmat olivat kelloseppä Otto Rautell ja Angelique Winqvist. Hän tuli ylioppilaaksi 1887 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1887. Rautell toimi Nya Pressen -lehden vakinaisena avustajana 1887–1896 ja sitä seuranneen samannimisen lehden toimitussihteerinä 1906–1914. Suomen lennätintoimiston ja sitä seuranneen Suomalaisen uutistoimiston johtaja hän oli 1896–1906, Helsingfors-Posten -lehden toimitussihteeri 1904–1905 sekä Dagens Press -lehden ja myöhemmän Svenska Pressen -lehden vastaava toimittaja ja toimitussihteeri 1914–1928.
Affinity
Affinity voi tarkoittaa seuraavia:
Nagy
Nagy on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Inaguanpäivännouto
Inaguanpäivännouto (Helianthemum inaguae) on päivännoutokasvien (Cistaceae) heimoon, päivännoutojen (Helianthemum) sukuun kuuluva kasvilaji. Sitä kasvaa luonnossa Kanariansaarilla Gran Canarian saaren länsiosissa Inaguan alueella. Inaguanpäivännouto on endeeminen laji Gran Canarialla sekä äärimmäisen uhanalainen laji Espanjassa. Lajin uhkina ovat muun muassa kuivuus sekä yksilömäärän vähyys ja populaatioiden eristyminen toisistaan.
Inaguanpäivännouto kasvaa kuivissa havupuuvaltaisissa metsissä Inaguan vuoristoalueella 1200–1400 metrin korkeudessa.
Orange Caramel
Orange Caramel on kolmihenkinen korealainen musiikkiyhtye. Yhtyeen jäsenet ovat Raina, Nana ja Lizzy. Raina, Nana ja Lizzy ovat myös yhtyeessä After School.
Mamak
Mamak on piirikunta Turkin Ankaran maakunnassa ja Ankaran kaupungissa. Vuoden 2019 väestönlaskennassa Mamakin väkiluku oli 665 978.
Kannusillanmäki
Kannusillanmäki on Pappilantiehen, Vanhaan Lakelantiehen, Kannusillankatuun ja Kirkkojärventiehen rajoittuva kallioinen mäki Espoon keskuksessa, virastokeskuksen länsipuolella, rantaradan ja Espoonjoen välissä. Mäki on 1,7 hehtaaria laaja ja maan omistaa kaupunki. Kannusillanmäki on kaavoitettu virkistysalueeksi sekä julkisten palvelujen ja hallinnon alueeksi.
Nimensä Kannusillanmäki on saanut mäen luoteispuolella Espoonjoen ylitse johtavasta sillasta, jonka nimi on Kannusilta. Paikalla oli alun perin samanniminen puusilta, joka sai nimensä perimätiedon mukaan siitä, että miehet kätkivät viinakannunsa sillan alle kirkonmenojen ajaksi. Nykyisin Kannusilta viittaa vuonna 2008 valmistuneeseen punagraniittiseen kiviholvisiltaan, joka rakennettiin Espoon 550-vuotisjuhliin.
Kannusillanmäellä on useita vanhoja taloja, joissa toimii nykyään kansalaisjärjestöjä. Espoon vanha kunnantalo sijaitsee myös mäellä. Nykyinen kaupungintalo on virastokeskuksessa ja vanhassa kunnantalossa toimii musiikkiopisto. Muita mäen taloja ovat kukkakauppa, joka oli ennen Villa Karyllin puutarhuri-talonmiehen asuntona, vuonna 1904 rakennettu Lilla Karyll ja vuonna 1921 valmistunut apteekki. Kannusillan itäpuolella on sisäänkäynti mäen sisään vuonna 1984 louhittuun Kannusillanmäen väestösuojaan. Rauhan aikana väestösuojaa käytetään liikunta- ja kulttuuritilana. Väestösuojassa järjestetään syksyisin vuosittaisen ikäluokan kutsunnat (Joskus kutsuntojen väistöpaikkana on toiminut Leppävaaran työväen opisto).
Kannusillanmäki on merkittävä luontotasku aivan Espoon keskuksen betonirakennusten vieressä. Mäen kasvillisuus on monipuolinen, perhoskanta runsas ja erittäin monipuolisen. Alue on niittyä, lehtomaista metsää ja kalliota. Biologi Jukka Jalava on pyydystänyt Kannusillanmäeltä vuosien 2003–2005 aikana yhteensä yli 700 eri perhoslajia. Kannusillanmäen perhoslajeista kirjotäpläkoi (Ethmia quadrillella) on luokiteltu uhanalaiseksi, kuuyökkönen (Polypogon lunalis) vaarantuneeksi, laji on itse asiassa miltei kadonnut manner-Suomesta, sekä vyöneilikkayökkönen (Hadena compta) on luokiteltu silmälläpidettävän harvinaiseksi.
BAP Chipana (SS-34)
BAP Chipana ex- BAP Blume (runkonumero SS-34) on Perun laivaston vuonna 1981 palvelukseen otettu Angamos-luokan sukellusvene.
Neive
Neive on 3 000 asukkaan kunta Italian luoteisosan Cuneon maakunnassa Piemonten hallintoalueella. Se sijaitsee 308 metriä merenpinnan yläpuolella noin 50 kilometriä Torinosta kaakkoon.
BAP Chipana (SS-34)
Palvelus
Pohjanmerellä järjestettyjen koeajojen päätyttyä alus saapui uuteen kotisatamaansa Callaoon vuonna 1983.
Neive
Neiven 300 asukkaan keskustaajama kuuluu Italian kauneimpien kylien järjestöön I Borghi più belli d’Italia. Se sijaitsee kukkulalla, josta on hyvät näkymät ympäristön viiniviljelmille. Kylä muodostuu vieri viereen rakennetuista punatiilikattoisista taloista, joista monet ovat viinitilojen päärakennuksia. Niistä vanhin on 1200-luvulta periytyvä Casa Cotto, jonka omistaa vauras pankkiiriperhe. Muiden rakennusten yläpuolelle nousee kaksi tornia, Torre dell’Orologio (1224) ja 900-luvulta peräisin oleva torni, joka on ainoa entisestä Santa Maria del Piano -benediktiiniluostarista säilynyt osa.
Natasha Slayton
Natasha Tillett Slayton (s. 19. elokuuta 1988) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hänet tunnetaan varsinkin Heatherin roolista elokuvassa Me and You and Everyone We Know (2005). Hän on esiintynyt myös televisiosarjoissa.
BAP Chipana (SS-34)
Palvelus
Vuonna 2018 alkoi aluksen modernisointi SIMAn telakalla Callaossa. Alus katkaistiin mekaniikan ja kontrollijärjestelmien vaihtamiseksi. Lisäksi aluksen sähkö-, navigointi- ja propulsiojärjestelmät päivitettiin. Saksalainen ThyssenKrupp Marine Systems, jolle maksettiin 40 miljoonaa euroa, avusti Perua sukellusveneiden päivityksessä.
Natasha Slayton
Koomikko Bobby Slayton on Natashan isä.
Tausta
Natasha Slayton syntyi 19. elokuuta 1988 Los Angeles County, California, USA: ssa Natasha Tillett Slayton. Hän on näyttelijä, joka tunnetaan Me and You and Everyine We Know (2005), The Lionhearts (1998) ja Brother's Keeper (1998).
Vuonna 2011, Natasha Slayton alkoi lähettämistä musiikkia hän itse sävelsi Larry Goetz.
Vuodesta 2012 Natasha on osa tyttöbändi G.R.L. rinnalla Lauren Bennett ja Jazzy Mejia.
Linköpingin vankilan ovella vuonna 1600
Linköpingin vankilan ovella vuonna 1600 on Helene Schjerfbeckin vuonna 1882 maalaama historiamaalaus. Se esittää ruotsalaisen valtaneuvos Gustaf Banérin vaimoa Christina Banéria, joka on juuri saanut tiedon miehensä teloituksesta Linköpingissä. Teos keskittyy kuvaamaan lesken ja tämän alaikäisen pojan järkyttyneitä tunteita.
Schjerfbeck maalasi teoksen opiskellessaan Pariisin Académie Colarossissa. Kaarle-herttuan mestauttaman valtaneuvos Banérin tarina oli tuttu ruotsalaisille ja suomalaisillekin Anders Fryxellin suositusta kirjasta Kertomuksia Ruotsin historiasta. Schjerfbeck oli jo ennen Pariisiin lähtöään maalannut vuonna 1880 Suomessa samasta aiheesta vaatimattomamman öljymaalauksen Christina Banér rukoilee armoa puolisolleen. Linköpingin vankilan ovella vuonna 1600 sai vuonna 1882 Suomessa toisen palkinnon valtion henkilömaalauskilpailussa ja lisäsi siten nuoren Schjerfbeckin mainetta. Eräät aikalaiskriitikot arvostelivat teosta liian synkästä ja Suomeen liittymättömästä aiheesta sekä siitä, että Christina Banér näytti siinä liian nuorelta 14 lasta synnyttäneeksi äidiksi.
Kansallis-Osake-Pankki osti maalauksen vuonna 1961 ja sijoitti sen myöhemmin pääkonttorinsa edustustiloiksi muutetun Helsingin hotelli Kämpin porraskäytävään. Maalaus kuuluu nykyisin Nordean Taidesäätiön kokoelmiin. Maalauksen alkuperäinen nimi ja aihe olivat pitkään unohduksissa ja sen luultiin esittävän Kaarina Maununtytärtä, mutta taidehistorioitsija Juha Ilvas sai vuonna 1989 selville oikean nimen.
Ataksia
Ataksia on neurologinen oire, joka tarkoittaa tahdonalaisten liikkeiden koordinaation häiriötä. Ataksia voi ilmetä esimerkiksi tasapainovaikeuksina, haparointina ja leveäraiteisena kävelynä. Ataksia voi olla oire jostakin hermostoperäisestä taudista tai vammasta, tai se voi aiheutua esimerkiksi lääkityksen sivuvaikutuksena. Eräs ataksian syy on alkoholin pitkäaikainen liikakäyttö, joka aiheuttaa pikkuaivojen vaurion kautta ataksiaoireita. Myös Angelmanin oireyhtymästä seuraa ataksiaa.
Perinnölliset ataksiat ovat vaikeita keskushermoston sairauksia. Ne johtuvat pikkuaivojen, aivorungon ja/tai selkäytimen asentotuntoa välittävien ratayhteyksien etenevästä vauriosta, joiden merkittävin oire on tasapainohäiriö. Ataktisen horjuvan kävelyn sekä liikuntakyvyn heikkenemisen lisäksi sairastuneilla voi esiintyä muita oireita, kuten puheen puuromaisuutta, silmien liikehäiriöitä ja raajojen kömpelyyttä. Sairastuneilla voi esiintyä myös muita hermostoperäisiä löydöksiä, esimerkiksi ääreishermoston rappeutumaa (polyneuropatiaa).
Miras-syndrooma (Mitochondrial recessive ataxia syndrome) on osoittautunut yleisimmäksi perinnölliseksi ataksiaksi suomalaisväestössä ja yleiseksi Pohjois-Euroopassa. Miras-syndroomaan sairastuminen on seurauksena, jos geenivirheen saa molemmilta kantajavanhemmilta. Syndroomaa voi kuitenkin sairastaa piilevästi ja olla kantajana sitä itse tietämättään. Joka 125. suomalainen kantaa geenivirhettä.
Karratha
Karratha on kaupunki Australiassa Länsi-Australian osavaltiossa. Kaupungissa oli noin 15 800 asukasta vuoden 2016 väestönlaskennassa.
Panostaja
Panostajalla tarkoitetaan tavallisesti panostajan pätevyyskirjan omistavaa henkilöä, jolla on kelpoisuus räjäyttää panoksia.
Räjäyttäjän pätevyyskirja
Räjäyttäjä on eräs panostajan pätevyyskirjan luokka. Räjäyttäjä saa räjäyttää yksittäisiä panoksia, enintään 1 kg kerrallaan ja enintään 25 kg vuorokaudessa. Räjäyttäjän pätevyyskirjan saamiseksi vaaditaan:
Räjäyttäjän lupakirja myönnetään enintään 10 vuodeksi kerrallaan, kuitenkin enintään siihen asti, kun räjäyttäjä täyttää 65 vuotta. Räjäyttäjän pätevyyskirjat jaetaan lisäksi alaluokkiin erilaisten räjäytyskohteiden mukaan.
Panostajan pätevyyskirja
Panostajan pätevyyskirjalla saa räjäyttää asumattomalla alueella (yli 200m paikkaan jossa ihmisiä yleisesti oleskelee) rajattoman määrän räjähteitä. Asutulla alueella saa räjäyttää enintään 500 kg vuorokaudessa ja maks. 10 kg/panostila.
Panostajan pätevyyskirjan saamiseksi vaaditaan:
Panostajan pätevyyskirja myönnetään enintään 10 vuodeksi kerrallaan, kuitenkin enintään siihen asti kun räjäyttäjä täyttää 65 vuotta.
Ylipanostajan pätevyyskirja
Ylipanostajan lupakirja myönnetään enintään 10 vuodeksi kerrallaan, kuitenkin enintään siihen asti kun räjäyttäjä täyttää 65 vuotta.
Joel Jahn
Carl Joel Jahn (10. tammikuuta 1934 Helsinki – 3. kesäkuuta 1995 ) oli suomalainen, olympialaisissakin kilpaillut purjehtija.
Jahn sijoittui olympialaisten Louhi-luokassa 14:nneksi John Flinkenbergin kipparoiman ”Xantippa”-veneen jäsenenä Melbournessa 1956. Jahnilla oli voittoja Sandhamnin regatasta. Seuratasolla hän edusti Helsingfors Segelsällskapia.
Kauko Nyström
Kauko Kalervo Nyström (3. maaliskuuta 1933 Somero – 1. helmikuuta 2009) oli suomalainen seiväshyppääjä. Hän kilpaili myös kymmenottelussa.
Nyström voitti EM-pronssia seiväshypyssä Belgradissa 1962 tuloksella 460 cm. Ennätyksensä 483 cm hän hyppäsi Mäntässä 23. heinäkuuta 1963. Suomen mestaruuden Nyström voitti vuonna 1963 (tulos 480 cm). Lisäksi hän saavutti kymmenottelussa SM-pronssia vuonna 1956. Seuratasolla Nyström edusti Someron Esaa, Jokioisten Jännettä ja Someron Voimaa.
Työuransa Nyström teki kelloseppänä, ja töissä hän kävi elämänsä loppuun asti. Hän menehtyi auto-onnettomuudesta saamiinsa vammoihin 75 vuoden ikäisenä.
9. tammikuuta 2016 järjestetyssä tilaisuudessa Pajulahden urheiluopistolla Nyström valittiin Suomalaisen seiväshypyn Hall of Famen jäseneksi yhdessä Rauli Pudaksen kanssa.
Anna Puun diskografia
Suomalaisen laulajan ja lauluntekijän Anna Puun diskografia koostuu viidestä studioalbumista, yhdestä kokoelmalevystä, 27 singlestä ja seitsemästä musiikkivideosta. Tämän lisäksi hän on vieraillut muiden artistien kappaleilla ja esiintynyt useilla eri julkaisuilla.
Anna Puu nousi julkisuuteen vuonna 2008 Idols-laulukilpailussa, jossa hän sijoittui toiseksi. Ohjelman jälkeen Anna Puu solmi levytyssopimuksen Sony Musicin kanssa. Hänen debyyttialbuminsa Anna Puu julkaistiin 29. huhtikuuta 2009, ja se nousi Suomen virallisen albumilistan ensimmäiselle sijalle. Anna Puu oli vuoden toiseksi ostetuin levy, ja sitä on myyty yli 77 000 kappaletta eli tulaplatinalevyyn oikeuttava määrä. Albumilta julkaistiin kolme singleä. ”C'est la vie” nousi single- ja latauslistan kärkeen, sekä radiosoittolistan kolmanneksi. Kappale on ylittänyt kultarajan, ja sitä on myyty yli 7 000 kappaletta.
Anna Puun toinen studioalbumi Sahara julkaistiin 26. toukokuuta 2010, ja sekin nousi albumilistan kärkeen. Levy ylitti tuplaplatinarajan, ja sitä on myyty yli 40 000 kappaletta. Albumilta julkaistiin kolme singleä. ”Sinä olet minä” ja ”Riko minut” nousivat radiosoittolistan viidennelle ja kuudennelle sijalle. Anna Puun kolmas studioalbumi Antaudun julkaistiin 26. lokakuuta 2012. Se nousi albumilistan toiselle sijalle. Levy on ylittänyt platinarajan, ja sitä on myyty yli 26 000 kappaletta. Levyn neljästä singlestä ”Kolme pientä sanaa” kapusi Suomen radiokanavien soitetuimmaksi kappaleeksi ja striimasi kultaa. ”Säännöt rakkaudelle” tilastoitui lataus- ja radiosoittolistan sijalla seitsemän. Kappale on striimannut platinaa.
Vuonna 2014 Anna Puu solmi uuden levytyssopimuksen Fried Musicin kanssa. Hänen neljäs studioalbuminsa Rakkaudella, Anna Puu julkaistiin 9. lokakuuta 2015, ja se nousi albumilistan sijalle kymmenen. Levyltä julkaistiin neljä singleä. ”Kohta vapaita” ja ”Matkalla” nousivat radiosoittolistan sijalle neljä ja seitsemän. Molemmat kappaleet ovat striimanneet kultaa. Vuonna 2015 Anna Puu nähtiin myös Ylen SuomiLOVE -ohjelmassa, jonka pohjalta hän julkaisi uuden version kappaleestaan ”Mestaripiirros”. Syksyllä 2016 Anna Puu nähtiin Nelosen Vain elämää -televisiosarjan viidennellä tuotantokaudella, jonka pohjalta hän julkaisi kuusi singleä. Alun perin Lauri Tähkä ja Elonkerjuu -yhtyeen levyttämä ”Suudellaan” nousi single- ja striimauslistan seitsemänneksi, sekä latauslistan kuudenneksi. Kappale on striimannut platinaa. Anna Puun ensimmäinen kokoelmalevy Melankolian riemut – Parhaat 2009–2015 julkaistiin 14. lokakuuta 2016. Se nousi albumilistan sijalle 35.
Vuonna 2017 Anna Puun singlet ”Tarviin vielä yhden yön aikaa” ja ”Nälkäinen sydän” nousivat listojen kärkikymmenikköön. Kappaleet ovat striimanneet platinaa ja kultaa. Vuonna 2018 Anna Puu julkaisi kolme singleä. ”Me ollaan runo” nousi Suomen soitetuimmaksi radiokappaleeksi ja striimasi platinaa. Myös ”Keho puhuu” on striimannut kultaa. Anna Puun viides studioalbumi Nälkäinen sydän julkaistiin 10. elokuuta 2018, ja se nousi albumilistan ensimmäiselle sijalle. Levy on striimannut platinaa.
Anna Puun levyjä on myyty yhteensä yli 200 000 kappaletta.
Oahu
Oahu on Yhdysvalloille kuuluvan Havaijin saariryhmän ja osavaltion kolmanneksi suurin saari, jolla on pinta-alaa noin 1 550 neliökilometriä. Asukasluvultaan Oahu on saarista suurin ja 80 prosenttia saariryhmän asukkaista asuu saarella. Oahulla sijaitsee myös Havaijin pääkaupunki Honolulu, jossa on noin 390 000 asukasta.