cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pasi Salmela
Salmela edusti juniorina raumalaisia Paroalhon Voimaa ja Pallo-Iiroja. Hän pelasi Veikkausliigassa 166 ottelua FC Oulussa, Rovaniemen Palloseurassa, Tampereen Ilveksessä ja Tampere Unitedissa. Maaleja hän teki näissä otteluissa yhdeksän. Ensiesiintymisensä Veikkausliigassa Salmela teki 24. huhtikuuta 1994 FC Oulun kohdatessa vierasottelussa FC Kuusysin. Hän teki samassa ottelussa myös ensimmäisen liigamaalinsa. Salmela voitti Tampere Unitedissa Suomen-mestaruuden ja Suomen Cup -hopeaa 2001 ja SM-pronssia 2003 sekä 2004.
Salmela oli mukana alle 20-vuotiaiden maajoukkueen kokoonpanossa ottelussa Tanskaa vastaan vuonna 1990, mutta ei päässyt kentälle.
Katia Guerreiro
Katia Guerreiro (s. 1976 Etelä-Afrikka) on portugalilainen fadista eli fado-laulaja. Guerreiro vietti nuoruutensa Azoreilla ja muutti 18-vuotiaana Lissaboniin opiskelemaan lääketiedettä. Hän on laulajanuransa edistämisen ohessa ollut töissä Evoran sairaalan ensiapupoliklinikalla.
Markku Koski (lumilautailija)
Markku Koski (s. 15. lokakuuta 1981 Sievi) on suomalainen uransa lopettanut lumilautailija. Torinon talviolympialaisissa 2006 hän saavutti pronssia lumikourussa (half-pipe) ja oli mukana samassa lajissa myös Vancouverin talviolympialaisissa 2010 (kuudes) ja Salt Lake Cityn talviolympialaisissa 2002 (kahdeksas).
Koski voitti big airin maailmanmestaruuden Etelä-Korean Gangwonissa 2009. Lumikourun MM-kilpailussa hän on sijoittunut kuudenneksi 2009 (Gangwong, Etelä-Korea) ja yhdeksänneksi 2007 (Arosa, Sveitsi).
Koski aloitti lumilautailun Sievin Louekalliolla 1990-luvun alussa ja kilpailemisen Suomicupissa vuonna 1993. Hän on voittanut kaksi kertaa junioreiden maailmanmestaruuden lumikourussa, ensimmäisen Rukalla 1997 ja toisen Grindelwaldissa Sveitsissä 1998. Vuonna 1999 hän sijoittui kolmanneksi Yhdysvaltain Telluridessa (CO).
Koski on tehnyt myös lumilautailuhistoriaa tekemällä ensimmäisenä 1440 asteen pyörähdyksen kilpailutilanteessa (US Open 2002). Hän sijoittui toiseksi (2.) tuossa kilpailussa. Eräs toinen merkittävä saavutus hänen urallaan on X-Games pronssi 2003 (Aspen, CO). Lisäksi hän on voittanut useita kutsukilpailuja TTR-kiertueella ja FIS:n maailmancupissa.
Koski valittiin vuoden 2006 suomalaiseksi lumilautailijaksi.
Luettelo Suomen virallisen albumilistan ykkösistä vuonna 2006
Tämä on luettelo Suomen virallisen albumilistan kärkipaikkaa hallussaan pitäneistä albumeista ja niiden esittäjistä vuonna 2006.
Via Nomentana
Reitti
pienoiskuva|vasen|pysty=0.66|Via Nomentanan reitti (punaisella).
Via Nomentana suuntasi Roomasta pohjoiseen ja sitten koilliseen. Se kulki Serviuksen muurien läpi Porta Collinasta yhdessä Via Salarian kanssa. Heti tämän jälkeen Via Nomentana erkaantui oikealle, niin että Aurelianuksen muurien läpi se kulki tiestä nimensä saaneesta Porta Nomentanasta, kun taas Via Salaria kulki Porta Salariasta.
Via Nomentana ylitti Anio (nyk. Aniene) -joen Pons Nomentanus (nyk. Ponte Nomentano/Lamentana) -siltaa pitkin Mons Sacer -kukkulan juurella. Sieltä se johti lähes suoraan Nomentumiin kulkien Ficulean kautta. Siksi se tunnettiin myös nimellä Via Ficulensis. Nomentumista tie jatkoi varsin suoraan Eretumiin, jossa se yhtyi jälleen Via Salariaan 26 mailipylvään kohdalla. Tämä tekee tien pituudeksi noin 38 kilometriä. Via Nomentanasta on säilynyt jäänteitä useissa kohdissa sen matkalla.
Osuusmeijeri
Osuusmeijeri on osuuskunta, jonka tarkoitus on jäsentensä karjantuotteiden (maidon ja kerman) jalostus ja kauppa. Osuusmeijeriliike alkoi 1870-luvulla.
Centria-ammattikorkeakoulu
pienoiskuva|Centrian Talonpojankadun kampus Kokkolassa. Centria-ammattikorkeakoulu on vuonna 1995 perustettu, Keski-Pohjanmaan Kokkolassa, Pohjanmaan Pietarsaaressa ja Pohjois-Pohjanmaan Ylivieskassa toimiva korkeakoulu. Se oli aikaisemmalta nimeltään Keski-Pohjanmaan ammattikorkeakoulu.
Osuusmeijeri
Vuoden 1949 lopussa Suomessa kuului osuusmeijereihin noin 3/4 karjanomistajista ja vähän yli puolet lehmäluvusta. Toiminnassa oli 427 osuusmeijeriä ja maidonmyyntiosuuskuntaa. Voinvientiä varten on Suomessa perustettu keskusosuuskunnat Valio ja Enigheten. Osuusmeijereillä on myös ollut sivuliikkeitä kuten sikaloita, myllyjä ja sahoja.
Centria-ammattikorkeakoulu
Centria-ammattikorkeakoulu edistää Centria-alueen opiskelijoiden ja yritysten hyvinvointia, kehittymistä ja kilpailukykyä korkeakouluopetuksen, vahvan alueellisen TKI-toiminnan ja kulttuuritoiminnan kautta. Aluevaikutuksesta ja kansainvälisyydestä tunnettu Centria-ammattikorkeakoulu tukee yrittäjyyttä sekä elinkeino- ja työelämän kansainvälistymistä ja digitalisaatiota. Ammattikorkeakoulun kampukset sijaitsevat Kokkolassa, Ylivieskassa ja Pietarsaaressa. Ammattikorkeakoulu kouluttaa tekniikan, liiketalouden, hyvinvoinnin ja kulttuurin aloille.
Centria-ammattikorkeakoulussa on noin 4200 opiskelijaa ja 320 työntekijää. Liikevaihto vuonna 2022 oli 30 miljoonaa euroa. Centria-ammattikorkeakoulu on tärkeä aluevaikuttaja, joka on historiansa aikana kouluttanut yli 10 000 alansa asiantuntijaa alueelle. Vuosittain valmistuu noin 500 insinööriä, tradenomia, sosionomia, sairaan- ja terveydenhoitajaa, musiikki- ja yhteisöpedagogia, sekä noin 60 ylemmän ammattikorkeakoulututkinnon suorittanutta.
Koulutusalat ja tutkinnot
Centria tarjoaa myös muuntokoulutuksia. Ammattikorkeakoulussa alkoi vuonna 2022 Suomen ensimmäinen akkuinsinöörikoulutus. Akkutekniikan muuntokoulutus on suunnattu insinööreille, jotka haluavat jatkokouluttautua akkualalle. Muuntokoulutus on vastaus Keski-Pohjanmaalla ja lähialueilla lähitulevaisuudessa käynnistyviin useisiin akku- ja kaivosteollisuuden hankkeisiin.
Centria on lisäksi Suomen ainoa ammattikorkeakoulu, jossa yhteisöpedagogi (AMK) -tutkinnon suorittavat opiskelijat saavat pätevyyden toimia myös kirkon nuorisotyönohjaajan virassa. Niin ikään ainoastaan Centrian musiikkipedagogiopiskelijoilla on mahdollisuus opiskella kansanmusiikkia suuntautumisvaihtoehtona.
Tutkimus-, kehitys- ja innovaatiotoiminta (TKI)
Centria-ammattikorkeakoulu on maan johtavia ammattikorkeakouluja tutkimus- kehitys- ja innovaatiotoiminnassa (TKI). Vuosittain hankkeita on käynnissä noin sata, joista noin viidennes kansainvälisiä. TKI-toiminnan kokonaisvolyymi vuonna 2022 oli 9,4 miljoonaa euroa.
Kansainvälisyys
Centria on yksi Suomen kansainvälisimmistä ammattikorkeakouluista, kun kansainvälisten opiskelijoiden määrä suhteutetaan koko opiskelijamärään. Joka viides opiskelijoista tulee ulkomailta. Tutkinto- ja vaihto-opiskelijat sekä vierailevat luennoitsijat edustavat kymmeniä eri kansallisuuksia.
Opiskelijakunta
Centria-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta (COPSA) edustaa kaikkia Centria-ammattikorkeakoulun opiskelijoita.
Ulla Rannikko
Ulla Rannikko on suomalainen televisiotoimittaja. Koulutukseltaan hän on valtiotieteiden tohtori ja oikeustieteiden maisteri. Rannikko on työskennellyt MTV3:n uutistoimituksessa vuodesta 1997 toimittajana, uutisankkurina ja tuottajana. Sitä ennen hän on työskennellyt muun muassa Yleisradiossa ja Radio Pookissa.
Modibo Keïta (taloustieteilijä)
Modibo Keïta (s. 1955 ) on malilainen taloustieteilijä, joka toimii maan hallituksen ministerinä.
Keïta on suorittanut taloustieteen tutkinnon Algerin kauppakorkeakoulussa sekä tilintarkastamisen ja johtamisen valvonnan maisterintutkinnon Malin soveltavan teknologian korkeakoulussa.
Keïtan työura alkoi Malin kansallisessa taloushallinnossa vuonna 1980. Hän työskenteli Bamakon piirikunnan talousjohtajana vuosina 1992–1998 ja jalkapallon Afrikan-mestaruuskilpailujen järjestelykomitean pääsihteerinä vuosina 1998–2002. Keïta palasi kansalliseen taloushallintoon vuonna 2003 ja toimi ennen eläkkeelle jäämistään sen johtajana vuosina 2013–2017. Hänet nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen maaseutukehitysministeriksi kesäkuussa 2021.
Minun ystäväni
Minun ystäväni on Petri Virtasen säveltämä ja sanoittama lastenlaulu. Laulu kertoo ystävyydestä ja lapsena kasvamisesta. Laulu esiintyy useilla äänitteillä ja se löytyy myös monista lasten toivelaulukirjoista sekä koulujen musiikinkirjoista.
Meningokokkirokotteet
Meningokokkirokotteet ovat rokotteita, joita käytetään meningokokkibakteerin (Neisseria meningitidis) aiheuttamien, potentiaalisesti hengenvaarallisten infektioiden, erityisesti aivokalvotulehduksen ja verenmyrkytyksen torjuntaan. Meningokokkibakteerilla on useita serotyyppejä. Rokotteet on suunnattu joko serotyyppejä A, C, W-135 ja Y vastaan tai serotyyppiä B vastaan. Kukin rokote suojaa ainoastaan niiltä serotyypeiltä, joita vastaan se on suunnattu.
Meningokokin aiheuttama vaikea yleisinfektio ja aivokalvotulehdus luokitellaan yleisvaarallisiksi tartuntataudeiksi. Suomessa on olemassa kansallinen toimenpideohje, jota noudatetaan aina meningokokkitapauksen ilmaantuessa. Jokaisesta tapauksesta on tehtävä tartuntatauti-ilmoitus valtakunnalliseen tartuntatautirekisteriin ja henkilöstä otetut näytteet tutkitaan keskitetysti Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksella bakteerin serotyypin määrittämiseksi.
Taudinaiheuttaja
Meningokokkibakteeri tarttuu pisara- tai kosketustartuntana oireettomalta henkilöltä, joka kantaa bakteeria nenänielussaan. Suomessa tällaisia oireettomia kantajia arvioidaan olevan 5–10 % väestöstä. Pienelle osalle tartunnan saaneista tartunta johtaa yleisinfektioon, jonka keskeisimpiä oireita ovat aivokalvotulehdus tai verenmyrkytys. Aivokalvontulehdukseen menehtyy joka kymmenes ja verenmyrkytykseen 30 % sairastuneista. Eloonjääneille voi jäädä pysyvä aivovaurio ja hoidon yhteydessä voidaan joutua jopa amputoimaan raajoja.
Blood Red Throne
Yhtye aloitti soittamalla Obituaryn, Deathin sekä Deiciden covereita, kunnes ryhtyi tekemään omaa materiaalia. Yhtyeen tunnetuin jäsen on Carpathian Forest -nimisen black metal -yhtyeen kitaristi Tchort.
Meningokokkirokotteet
Taudinaiheuttaja
Meningokokkibakteerilla tunnetaan 12 seroryhmää, jotka eroavat toisistaan bakteerin kapselin pinnalla esiintyvien polysakkaridien osalta. Tärkeimmät taudinaiheuttajat ovat seroryhmät A, B, C, W, X ja Y. Vallitsevat seroryhmät vaihtelevat maantieteellisesti. Suomessa, kuten useimmissa länsimaissa, tavataan pääasiassa seroryhmiä B, C ja Y. Viime aikoina ryhmä W on yleistynyt merkittävästi maailmalla ja erityisesti sen hypervirulentti klooni MenW:cc11 myös Euroopassa
Meningokokilla on erittäin merkittävä esiintymisalue Saharan eteläpuolisessa Afrikassa ns. meningiittivyöhykkeellä, joka ulottuu likimain Saharan eteläreunalta päiväntasaajalle.
Kohderyhmä
Maailmalla meningokokkirokotuksen kohderyhmää ovat ennen kaikkea alle 5-vuotiaat lapset. Suomessa meningokokkitauti on kuitenkin erittäin harvinainen, sen ilmaantuvuus on vain noin 20 tapausta vuosittain, eikä lapsia siksi Suomessa rokoteta automaattisesti kuten monissa muissa Euroopan maissa. Elokuusta 2020 lähtien meningokokkirokote on ollut Suomen kansallisessa rokotusohjelmassa maksutta saatavilla eräille riskiryhmille. Näitä riskiryhmiä ovat :
Toimenpideohjeen mukaisesti rokotetta tarjotaan siprofloksasiini-antibioottikuurin ohessa myös niille, joiden lähipiirissä on meningokokkitautiin sairastunut, mikäli bakteeri on sellaista kantaa johon on olemassa rokote.
Korkean tartuntariskin vuoksi meningokokki ACWY -rokotus annetaan Suomessa varusmiespalvelukseen ja naisten vapaaehtoiseen asepalvelukseen astuville.
Matkailijat eivät yleensä tarvitse meningokokkirokotusta. Sitä kuitenkin suositellaan Afrikkaan meningiittivyöhykkeelle matkustaville, jos tarkoitus on oleskella turistikohteiden ulkopuolella. Rokotetta voidaan suositella myös muulloin yksilöllisen riskiarvion perusteella. Joissakin länsimaissa koululaisilta ja yliopisto-opiskelijoilta saatetaan vaatia ACWY- tai B-rokotetta.
Rokotteet
Suomessa on nykyisin käytössä neljä meningokokkirokotetta. Kansallisen rokoteohjelman kautta käytössä ovat Pfizerin valmistama Nimenrix ACWY-serotyyppejä vastaan sekä GSK:n valmistama Bexsero B-serotyyppiä vastaan. Saatavilla ovat myös GSK:n valmistama Menveo ACWY-serotyyppejä vastaan sekä Pfizerin valmistama Trumenba B-serotyyppiä vastaan.
Serotyypiltä C suojaava Neisvac-C -rokote sekä ACWY-polysakkaridirokote Mencevax ACWY Novum eivät ole enää käytössä Suomessa, mutta muualla maailmalla niitä saatetaan vielä käyttää. Ennen vuotta 2017 Suomessa armeijan käyneet ovat saaneet polysakkaridirokotteen. Mahdolliset myöhemmät tehosteet annetaan konjugaattirokotteilla.
Modibo Koné
Modibo Koné (s. 17. syyskuuta 1958 Markala ) on malilainen insinööri ja poliitikko, joka toimii maan hallituksen ympäristöministerinä.
Meningokokkirokotteet
ACWY-serotyyppirokotteet
Nimenrix ja Menveo ovat konjugaattirokotteita, joissa rokotteen vaikuttava antigeeni on yhdistetty eli konjugoitu kantajaproteiiniin. Yksi rokoteannos on tilavuudeltaan 0,5 ml ja se annetaan pistoksena lihakseen. Kumpaakaan rokotetta ei saa antaa ihon alle tai verenkiertoon. Jos samalla rokotuskerralla annetaan useita rokotteita, ne on annettava eri kohtaan. Molemmat valmisteet sisältävät lisäksi suoloja ja vettä.
Modibo Koné
Konén työura alkoi Office du Nigerin palveluksessa vuonna 1984. Hän on työskennellyt Länsi-Afrikan kehityspankissa sekä puuvillayhtiö CMDT:n toimitusjohtajana vuosina 2015–2016. Koné osallistui Malin presidentinvaaleihin Mali Kanu -liikkeen ehdokkaana vuonna 2018 saaden 2,29 % ensimmäisen kierroksen äänistä. Oppositioliike M5-RFP:hen kuulunut Koné nimitettiin Choguel Maïgan hallituksen ympäristö-, puhtaanapito- ja kestävän kehityksen ministeriksi kesäkuussa 2021.
Koné on naimisissa ja viiden lapsen isä. Hän puhuu bambaraa, ranskaa ja englantia.
Meningokokkirokotteet
B-serotyyppirokotteet
Bexsero ja Trumenba eivät ole keskenään vaihtokelpoisia vaan rokote ja tehosteet on annettava samalla valmisteella. Kummankin rokotteen annostilavuus on 0,5 millilitaa ja ne annetaan pistoksena lihakseen. Rokotteita ei saa antaa ihon alle. Jos samalla rokotuskerralla annetaan useita rokotteita, ne on annettava eri kohtaan.
Bexseroa annetaan 2–50 -vuotiaille kaksi annosta vähintään kuukauden välein. 6–11 kuukauden ikäisille annetaan kolme annosta vähintään 2 kuukauden välein. 12–23 kuukauden ikäislle toinen annos annetaan 2 kk jälkeen ja kolmas 12–23 kuukautta toisen rokotuskerran jälkeen. Rokotteen hyödystä yli 50-vuotiaille ei ole tietoa. Trumenbaa annetaan yli 10-vuotaille joko kaksi annosta 6 kk välein tai kolme annosta, siten että ensimmäinen tehoste annetaan 1 kk ensimmäisen annoksen jälkeen ja toinen 4 kk toisen annoksen jälkeen.
Suojan kesto ja teho
Kovin tarkasti meningokokkirokotteiden antaman suojan kestoa ei toistaiseksi tunneta. Nykyiset konjugaattirokotteet antanevat pitkäkestoisen suojan useimpia serotyyppejä vastaan ja jos altistuminen taudille jatkuu, viiden vuoden tehosteajan katsotaan riittävän. Suoja A-serotyypin meningokokkia vastaan vaikuttaa kuitenkin olevan selvästi heikompi ja henkilöille, jotka altistuvat juuri A-serotyypille suositellaan tehosterokotuksen ottamista kolmen vuoden välein. Vanhojen polysakkaridirokotteiden antama suoja oli lyhyt, korkeintaan viisi vuotta.
Vuonna 2010 Afrikan meningiittivyöhykeellä käyttöön otetulla, Serum Institute of Indian valmistamalla MenAfriVac A-serotyyppirokotteella on saatu vaikuttavia tuloksia. Kun vuonna 1996 A-serotyypin aiheuttamia sairastumisia tavattiin rokoteohjelman maissa yli 250 000 tapausta, vuonna 2015 tapauksia raportoitiin enää 80. Rokote on hyvin kustannustehokas, sillä yksi annos maksaa alle 0,50 yhdysvaltain dollaria. Alueella esiintyy silti edelleen etenkin W-, X- ja C-serotyyppien aiheuttamaa meningokokkitautia.
Vasta-aiheet ja haitat
Rokotetta ei saa antaa henkilölle, joka on saanut anafylaktisen reaktion aikaisemmasta meningokokkirokotteesta tai muusta vastaavia aineosia sisältävästä rokotteesta. Rokotusta tulee siirtää, jos rokotettavalla on kuumetta tai kuumeinen infektio.
Bexsero-ruiskun suojakorkin lateksi saattaa aiheuttaa oireita pahoin luonnonkumille allergisille. Bexsero saattaa myös sisältää jäämiä kanamysiini-antibiootista. Alle 2-vuotiaille lapsille voidaan antaa parasetamolia rokotusta mahdollisesti seuraavan kuumereaktion varalta.
Jos Nimenrixiä ei voida antaa samanaikaisesti jäykkäkouristusrokotteen kanssa, sen ja jäykkäkouristusrokotteen välillä on oltava vähintään kuukauden väli.
Muutoin rokotteet ovat hyvin siedettjä ja turvallisia myös raskaana oleville. Pistoskohdan ohimenevät paikallisreaktiot ovat tavallisia eivätkä estä tehosteiden antamista.
Nils Holgersson (täsmennyssivu)
Nils Holgersson voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Kuolema Venetsiassa
Kuolema Venetsiassa voi tarkoittaa seuraavia:
Ogi
Ogi voi tarkoittaa:
Fritz (sukunimi)
Fritz on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Luettelo Viitasaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Viitasaaren julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Viitasaaren kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat. Luettelossa ovat omina luetteloinaan Viitasaaren julkiset teokset ja Tuulensuun veistospuiston teokset sekä Maanpuolustus- ja Omistajakivien muistolaatat.
Juri Sisikin
Juri Sisikin (s. 15. toukokuuta 1937) on entinen Neuvostoliittoa edustanut miekkailija ja olympiavoittaja. Hänen aseenaan oli floretti.
Sisikin voitti florettimiekkailun joukkuekilpailussa olympiakultaa Roomassa 1960 ja Tokiossa 1964. Rooman kisojen henkilökohtaisessa kilpailussa hän sai hopeaa maanmiehensä Viktor Ždanovitšin jälkeen. Méxicon 1968 olympialaisissa Sisikin sai joukkuekilpailussa hopeaa.
Maailmanmestaruuskilpailuissa Sisikin voitti kuusi peräkkäistä joukkuemestaruutta vuosina 1959–1966.
Koskutjoki
Maantiede
Jalasjärven Koskuella virtaava Koskutjoki kuuluu Kyrönjoen vesistöalueeseen ja Jalasjärven valuma-alueeseen. Joki saa alkunsa Koskutjärvestä, minkä lisäksi joki saa vettä myös Mustajärvestä, jonka lasku-uoma aluksi on Mustaluoma ja sitten Mustajoki. Mustajoki yhtyy Koskutjokeen Koskuen kirkonkylällä. Ala-Koskuella Koskutjoen nimi muuttuu Mustajoeksi sen yhdyttyä Ilvesjokeen Ilvesjoen sillan itäpuolella.
Jääkauden jälkeen merivirrat kerrostivat Itämeren järvi- ja merivaiheiden kuluessa hienojakoisen aineksen savikoiksi merenpohjassa sijainneisiin laaksoihin sekä painanteisiin. Nykyisin Koskutjoki virtaa tällaisessa entisessä merenpohjan laaksossa ja savikot muodostavatkin maanpinnan peitteen alueella. Nämä maat ovat maanviljelyn kannalta hedelmällistä maaperää, minkä vuoksi Koskuella viljelykäytössä olevat alueet ovatkin tavallisesti alle 120 metrin korkeudessa merenpinnasta. Esimerkiksi Koskutjoen alajuoksun laaksossa savikerros on joillain kohdin jopa kymmenien metrien paksuinen.
Koskutjoen keskimääräinen vuoden maksimivirtaama on vuosien 1985–2009 aikavälillä ollut 7,29 kuutiometriä sekunnissa. Joen pienin havaittu vuoden maksimivirtaama on ollut 4,21 m³/s ja suurin vastaavasti 5. toukokuuta 1988 havaittu 13,8 m³/s. Koskutjoessa (kohdassa 62.38333°N, 22.81667°W) on ollut vuodesta 1984 lähtien virtaaman mittausasema. left|250px|thumb|Jäätynyt Koskutjoki.
Joen alaosalle ominaista on voimakas kuormitus. Koskutjoen kemiallinen tila on kuitenkin 2000-kymmenen lopulla arvioitu hyväksi. Joen keskimääräinen fosforipitoisuus oli 2000-vuosikymmenen lopulla 130 ug/l. Tavoitteena on, että se saataisiin alennettua tasolle 35–50 ug/l vuoteen 2015 mennessä.
Hauki, särki ja ahven kuuluvat joen kalastoon. Lisäksi satunnaisesti joessa tavataan myös taimenta ja jonkin verran rapua. Koskutjoella harjoitetaan virkistyskalastusta.
thumb|250px|Yksi Koskutjoen monista koskista. thumb|250px|Saari Koskutjoessa.
Joenvarren luontoa
Niin ikään joen itäpuolella, jokilaakson reunassa olevan metsän laidassa (kohdassa 62.37593°N, 22.8391°W) sijaitsee vanha maatila. Maatilan rakennukset, navetta ja asuinrakennus 1960-luvulta sekä lukuisat pienikokoiset ulkorakennukset sodanajalta ja jopa 1800-luvulta, sijaitsevat metsänreunassa kulkevan maantien molemmin puolin. Maatilalla on ollut eläimiä viimeksi 1970-luvulla. Maatila muodostaa arvokkaan perinnemaiseman yhdessä ympäristöineen ja rakennuksineen. Tämän kohteen alueella, muun muassa jokeen päin viettävällä rinteellä, on kuivia niittylaikkuja. Näiden niittylaikkujen kasvilajistoon lukeutuvat esimerkiksi nokkonen, maitohorsma, koiranputki, lampaannata, punanata, kissankello, ahomansikka, hiirenvirna, heinätähtimö, poimulehti ja ketoneilikka.
Koskutjoen itäpuolella (kohdassa 62.37848°N, 22.83418°W), jokeen viettävässä rinteessä on metsälaidun. Laitumen kasvillisuus on matalaa heinävaltaista niittyä. Paikoin laitumella kasvaa nokkostakin. Laitumen reunamilla tavataan esimerkiksi ahomansikkaa, päivänkakkaraa ja huopakeltanoa. Matalat katajat ja vanhat kuuset muodostavat metsälaitumen puuston.
thumb|250px|Rintamäenkosken myllyn rauniot talvella 2009.
Myllyt
Vuonna 1892 Koskutjokeen valmistui Rintamäenkosken mylly. Vuonna 1917 myllyyn haettiin käyttölupaa, joka saatiinkin. Jauhaminen myllyssä loppui vuonna 1969 ja nykyisin myllyn rakennukset ovat luhistuneet.
Vuonna 1919 Vaasan läänin maaherra antoi luvan perustaa vesilaitoksen Koskutjoen Mäntylänkoskeen. Vesilaitos oli saha- ja myllylaitos. Laitos paloi vuonna 1934, jonka jälkeen samalle paikalle rakennettiin uusi laitos. Laitos toimi jopa hetken vientisahanakin ja 1950-luvun lopusta lähtien vain rahtisahana. Saha- ja myllylaitos lopetti vuonna 1981 toimintansa.
Tigren kieli
Tigre on Eritreassa ja Sudanin rajaseudulla asuvien pohjoistigrejen puhuma seemiläinen kieli.
Tigre kuuluu etiopianseemiläisten kielten pohjoishaaraan. Sen lähimmät sukukielet ovat tigrinja ja ge’ez. Tigreä puhutaan Eritrean ylänköseudulla Pohjoisen, Pohjoisen Punaisenmeren ja Gash-Barkan hallintoalueilla sekä Dahlakin saaristossa. Kieltä puhuu Eritreassa eri lähteiden mukaan 25–31 prosenttia maan väestöstä eli noin miljoona henkeä. Jonkin verran puhujia on myös Sudanin itäosassa. Sudanissa tigrestä käytetään nimitystä xasa.
Tigre on vakiintunut kansallisuuden nimitykseksi vasta 1900-luvulta lähtien. Tigreihin on sulautunut kuušilaisten kielten puhujia kuten sahoja ja bedžoja. Suurin osa puhujista on paimentolaisia tai puolipaimentolaisia ja valtaosa uskonnoltaan muslimeja. Tigren kieli jakautuu useisiin murteisiin. Dahlakin saaristossa puhuttua dahalikia pidetään usein erillisenä kielenä.
Tigrellä ei ole Eritreassa virallisen kielen asemaa, mutta sen sosiolingvistinen status on melko korkea. Kirjakieli perustuu historiallisen Senhitin alueen murteisiin. Kieltä kirjoitetaan etiopialaisella kirjaimistolla. Tigreä käytetään kouluopetuksessa, lehdistössä ja radiossa. Huomattava osa Pohjois-Eritrean väestöstä puhuu sitä toisena kielenään.
Tigren kieliopissa on havaittavissa arabian ja kuušilaisten kielten vaikutusta. Sanastossa on paljon lainoja arabiasta, kuušilaisista kielistä kuten bedžasta, bilinistä ja sahosta sekä lähisukukieli tigrinjasta. Eurooppalaisista kielistä lainasanoja on saatu italiasta ja viime aikoina varsinkin englannista.
Anja Samooja
Anja Samooja (oik. Anja Inkeri Gersov; 13. joulukuuta 1919 Turku – 9. maaliskuuta 1966 Turku) oli suomalainen runoilija ja kääntäjä. Hän julkaisi teoksia myös nimellä Anja Samooja-Gersov. Hän asui Tanskassa vuodesta 1949 lähtien; hänen puolisonsa oli Gunner Gersov. Samooja kirjoitti kolme runokokoelmaa ja suomensi muun muassa Hartvig Frischin kolmiosaisen Euroopan kulttuurihistorian sekä kaunokirjallisuutta tanskasta, ruotsista ja englannista.
Saturnian Mist
Saturnian Mist on suomalainen black metal -yhtye, jonka perustivat vokalisti '''fra. Zetekh ja kitaristi fra. Chaoswind''' Kuopiossa vuonna 2006. Sanoituksellisesti yhtye ammentaa vaikutteensa okkultismista, mystiikasta, filosofiasta ja satanismista.
Jäsenet
Entiset jäsenet
Saharasbora
Saharasbora (Pseudorasbora parva) on töröjen heimoon kuuluva aasialainen kalalaji, jota esiintyy vieraslajina nykyisin myös Euroopassa.
Saharasbora on noin 11 senttimetriä pitkä, ja sen pisin ilmoitettu elinaika on viisi vuotta.
Haitallinen vieraslaji
Romanian Dâmbovițan piirikunnassa saharasbora laskettiin viljelylaitoksilta 1960-luvulla vapaaksi lampeen, josta sillä oli pääsy Tonavaan ja josta se levittäytyi halki Euroopan. Saharasboran kantama loinen aiheutti vaaran muille lajeille, kuten allikkosalakalle (Leucaspius delineatus). Saharasbora käy allikkosalakoiden kimppuun, joissa loisen aiheuttama tulehdus aiheuttaa lisääntymiskyvyttömyyttä ja menehtymisen.
Monismi (ontologia)
Ontologinen monismi on käsitys, jonka mukaan todellisuus koostuu vain yhdestä substanssista. Monismi poikkeaa dualismista, jossa todellisuus muodostuu kahdesta eri substanssista, ja pluralismista, jonka mukaan substansseja on monta. Tyypillisimpiä monismin muotoja ovat materialismin ja idealismin eri muodot. Monismiksi voidaan myös kutsua joidenkin uskontojen tapaa ajatella, että kaikki koostuu esimerkiksi jumaluudesta tai että kaikki on pohjimmiltaan yhtä. Hindulaisuus luokitellaan usein monistiseksi uskonnoksi.
Hanako
Hanako voi tarkoittaa:
Subido
Subido oli Sub:lla pyörinyt video- ja tietokonepeleistä kertova, myöhemmin pieneen kulttimaineeseen noussut tv-ohjelma. Subido tuli Sub:lta joka arki-iltapäivä, sekä uusintoina viikonloppuisin. Ensimmäinen ohjelma nähtiin 7. tammikuuta 2002. Ohjelmaa juonsivat Nanna Siirilä ja Kari Koivistoinen sekä mm. Jasu ja Klaus Holm. Lisäksi ohjelmassa oli vierailevia juontajia, kuten Jufo III. Ohjelman sisältö koostui pelihetkistä TV:n ääressä, joissa arvosteltiin pelejä ja lisäksi ohjelmassa nähtiin mm. pelintekijöiden haastatteluja.
Missä on mun Strömsö?
Missä on mun Strömsö? on 23. tammikuuta 2012 singlenä julkaistu Annika Eklundin kappale.
Kappaleen ovat säveltäneet ja sanoittaneet Heidi Maria Paalanen ja Kari Haapala. Kappale osallistui vuonna 2011 Elvis ry:n Vuoden merilaulu -kilpailuun, jossa se sijoittui toiseksi.
Rudolf Charousek
Rudolf Reszo Charousek (19. syyskuuta 1873 – 18. huhtikuuta 1900) oli unkarilainen shakkimestari.
Elämä
Charousek syntyi Prahassa. Pian perhe muutti Unkariin. Siellä Charousek oppi shakin siirrot teini-iässä. Nuoruudessaan hän opiskeli lakitiedettä.
Charousekin merkittävin kilpailusaavutus oli Kölnissä 1898, kun hän jakoi Amos Burnin takana toisen sijan Tšigorinin ja Wilhelm Cohnin kanssa ja hänen taakseen jäivät muun muassa entinen maailmanmestari Wilhelm Steinitz, Schlechter ja Janowski.
Charousekin pelitaito herätti huomiota. Lasker totesikin, että joutuu jonakin päivänä pelaamaan maailmanmestaruusottelun häntä vastaan. Lupaava ura kuitenkin sai ennenaikaisen lopun, kun Charousek kuoli Budapestissä huhtikuussa 1900 tuberkuloosiin vain 26-vuotiaana.
Acoustically Driven
Acoustically Driven on Uriah Heepin vuonna 2001 julkaistu livealbumi. Konsertissa esiintyy yhdessä Uriah Heepin kanssa erikoisvieraana Jethro Tull -yhtyeen Ian Anderson.
Osuusteurastamo
Osuusteurastamo (aik. karjanmyyntiosuuskunta) on osuuskunta, joka huolehtii jäsentensä teuraskarjan myynnistä ja harjoittaa karjatuotteiden jalostusta.
Metsähallitus
Metsähallitus (lyhenne MH, ruots. Forststyrelsen) on maa- ja metsätalousministeriön tulosohjauksessa toimiva valtion liikelaitos, jonka tavoitteet hyväksytään vuosittain eduskunnassa osana valtion budjettia. Julkisia hallintotehtäviä ohjaa myös ympäristöministeriö oman hallinnonalansa asioissa.
Osuusteurastamo
Vuonna 1950 toimi Suomessa kaksitoista alueellista osuusteurastamoa. Niiden jäsenmäärä oli yhteensä 89 000. Osuusteurastamoiden keskusliike oli vuosina 1936–1991 toiminut Tuottajain Lihakeskuskunta.
Metsähallitus
Metsähallituksen hallinnassa on noin 12,6 miljoonaa hehtaaria valtion omistamia maa- ja vesialueita, liki kolmannesta Suomen pinta-alasta. Suurin osa alueista sijaitsee Itä- ja Pohjois-Suomessa. Metsähallituksen vastuulla on näiden alueiden hoitaminen ja käyttäminen niin, että ne hyödyttäisivät mahdollisimman paljon suomalaista yhteiskuntaa. Vuoden 2022 tuloksesta Metsähallitus tulouttaa osinkona valtiolle 110 miljoonaa euroa. Metsähallituksen maa- ja vesiomaisuuden arvo on noin neljä miljardia euroa.
Metsähallituksen hoidossa oleva valtion maa 12 582 000 hehtaaria koostui 9 168 000 hehtaarin maa-alueesta ja 3 414 000 hehtaarin vesialueesta. pienoiskuva|270x270px|Metsähallituksen pääkonttori Vantaan [[Tikkurilassa, Toimisto- ja liikekeskus Dixin ja Tikkurilan rautatieaseman yhteydessä.]] pienoiskuva|270x270px|Metsähallituksen pääkonttori ja Toimisto- ja liikekeskus Dixi asemalaiturilta kuvattuna. Metsähallituksen pääkonttori sijaitsee Vantaan Tikkurilassa, Toimisto- ja liikekeskus Dixin 5. kerroksessa, osoitteessa Ratatie 11 B.
Julkisia hallintotehtäviä
Liiketoiminnan lisäksi Metsähallitus hoitaa valtion siltä tilaamia julkisia hallintotehtäviä verovaroin. Näitä ovat luonnonsuojelu, retkeilijän ja eränkävijän palvelut. Metsähallituksen Luontopalvelut hoitaa luonnonsuojelu- ja retkeilyalueita ja edistää luonnonsuojelua sekä virkistyskäyttöä valtion mailla ja vesillä. Kaikki Suomen 41 kansallispuistoa ja suuri määrä muita luonnonsuojelualueita on Metsähallituksen vastuulla. Kansallispuistoissa, valtion retkeilyalueilla, historiakohteissa, luontokeskuksissa ja muissa suosituissa kohteissa oli käyntimäärä yhteensä yli 8,4 miljoonaa (vuonna 2022).
Lakisääteisten luonnonsuojelualueiden pinta-ala on 1 821 000 hehtaaria. Lisäksi Luontopalvelut hoitaa muita suojelualueita sekä valtion yleisiä vesialueita.
Metsähallituksen lainvalvontaviranomainen on erätarkastaja, joka valvoo valtion maa- ja vesialueilla lakien noudattamista. Lisäksi erävalvojat ja muu Metsähallituksen henkilöstö suorittaa valvontaa, mutta heillä ei ole erätarkastajaan verrattavia oikeuksia.
Liiketoimintaa
Metsähallituksen liiketoiminta:
Lisäksi Metsähallituksella on kaksi muuta tytäryhtiöitä: Siemen Forelia Oy (siemeniä) ja MH-Kivi Oy (maa- ja kiviainesvarantoja).
Metsähallituksen omistamista alueista neljännes eli noin 3,5 miljoonaa hehtaaria on metsätalouskäytössä olevaa monikäyttömetsää. Monikäyttömetsista hakattava puu - uusiutuva luonnonvara - päätyy erilaisten biotaloustuotteiden raaka-aineeksi. Liikevaihdosta puun myynti tuottaa 85 %.
Metsähallituksen yleisistä yhteiskunnallisista velvoitteista (YYV) on säädetty metsähallituslaissa. Sen mukaan toiminnassa on otettava huomioon biologinen monimuotoisuus ja luonnon virkistyskäyttö, työllisyys, porotalous sekä saamelaisten kulttuurin harjoittamisen edellytykset. Yhteiskunnallisten velvoitteiden huomioon ottaminen pienentää hakkuukertymää. Velvoitteet ovat osa yhteiskuntavastuuta - ne ovat hyötyjä, joita Metsähallitus yhteiskunnalle tuottaa. Vuonna 2022 panostus yleisisiin yhteiskunnallisiin velvoitteisiin oli yhteensä 80,3 miljoonaa euroa.
Historia
Teollistumisesta seurannut puunkäytön lisääntyminen pakotti valtion säätämään vuonna 1851 tiukan metsälain, jonka noudattamista valvomaan oli luotava metsähallinto. Se luotiin aluksi Maanmittauksen ylihallituksen alaisuuteen; erillinen metsänhoitohallitus perustettiin vuonna 1863 valvomaan kruununmetsien hoitoa. Vuonna 1908 siitä tuli Metsähallitus, ja se sai valtuudet valvoa myös yksityistä metsänhoitoa, metsäoppilaitoksia sekä metsästystä ja kalastusta valtion mailla. Itsenäistymisen jälkeen tavoitteeksi asetettiin vielä Suomen metsätalouden edistäminen ja vielä myöhemmin myös luonnonsuojelu. Yli 130 vuotta valtion keskusvirastona toiminut Metsähallitus muutettiin vuonna 1994 liikelaitokseksi, jonka tehtävänä on puun markkinointi ja myynti sekä talousmetsien hoito. Tuorein Metsähallituslaki tuli voimaan 15. huhtikuuta 2016 vuosien valmistelun jälkeen. Metsähallituksen metsätalousliiketoiminta siirrettiin lailla perustettavaan valtion kokonaan omistamaan metsätalousosakeyhtiöön vastaamaan EU-kilpailusäädöksiä.
Metsähallituksen johtajat
Titteli vuoteen 1927 ylijohtaja, 1927–1994 pääjohtaja, vuodesta 1994 toimitusjohtaja. Toimitusjohtajalla on pääjohtajan arvonimi.
S/S Orivesi I
thumb|Orivesi I [[Mälkiän sulku|Mälkiän sulussa vuonna 1969]] S/S Orivesi I oli Saimaan Laivamatkojen hallussa ollut sisävesihöyrylaiva. Laiva vaurioitui tulipalossa vuonna 1967. Tulipalon jälkeen laivan höyrykone korvattiin dieselmoottorilla. Saimaan laivamatkojen mennessä konkurssiin laiva myytiin Proxi Oy:lle 0,5 milj. markalla. Myöhemmin laiva päätyi risteilemään Ahvenanmaalle moottorialukseksi muutettuna nimellä M/S Legend. Sittemmin laiva on siirretty Ruotsiin, jossa se on ollut ilman käyttöä puoliksi uponneena Norrköpingissä M/S Legend -nimellä joulukuusta 1996 lähtien. Laivan omistajan taloudellinen tila ei mahdollista muutoksia laivan tilaan.
Kashima (Saga)
Kashima on Japanin kaupunki Kyūshūn saarella Sagan prefektuurissa. Se sijaitsee Ariakenmeren rannalla prefektuurin eteläosassa Sagan ja Nagasakin kaupunkien välimaastossa. Lounaassa kaupungin alue kohoaa luonnonalueille kohti Taravuorta. Kashimassa on 29 684 asukasta (vuonna 2015) ja sen pinta-ala on 112,12 neliökilometriä.
Kashima kehittyi Edo-kaudella Kashiman daimiokunnan linnanaluskaupunkina, jota hallitsi Nabeshima-klaani. Nykyinen Kashiman kaupunki perustettiin vuonna 1954, kun aiempaan Kashiman maaseutukaupunkiin liitettiin neljä muuta kuntaa. Kaupungin merkittävin nähtävyys on Yūtoku Inarin pyhäkkö, joka on yksi Japanin kolmesta suuresta Inarille omistetusta šintolaisesta pyhäköstä. Siellä käy vuosittain noin 2,8 miljoonaa vierailijaa.
Kashimaa palvelee Ariakenmeren rannikkoa myötäilevä JR Kyūshūn Nagasaki-päälinja.
Sulfentratsoni
Sulfentratsoni (C11H10SN4Cl2O3F2) on heterosyklinen triatsoloni- ja sulfonamidijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää muun muassa maataloudessa rikkaruohomyrkkynä.
Ominaisuudet
Huoneenlämpötilassa sulfentratsoni on ruskehtavaa kiteistä ainetta. Yhdiste on veteen niukkaliukoista ja liukenee hieman asetoniin ja poolisiin orgaanisiin liuottimiin. Sulfentratsonin herbisidinen vaikutus perustuu siihen, että se on kasvien protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin inhibiittori. Tämän seurauksena kasviin kertyy yhdisteitä, jotka aktivoituvat valon vaikutuksesta ja kuihduttavat kasvin.
Valmistus ja käyttö
Sulfentratsonia valmistetaan 4-difluorimetyyli-4,5-dihydro-3-metyyli-5-okso-1H-1,2,4-triatsolin ja 2,4,5-trikloorimetaanisulfonanilidin välisellä reaktiolla emäksen läsnä ollessa. Ainetta käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa soijapapu-, sokeriruoko- ja tupakkaviljelmillä sekä nurmilla. Yhdistettä käytetään emulsiona tai kostutettavana jauheena ja se levitetään kasvien lehdille tai maaperään. Sulfentratsoni on rekisteröity käytettäväksi muun muassa Yhdysvalloissa ja Kanadassa, mutta ei Euroopan unionin alueella.
Viiratsi
Viiratsi on pienkauppala ja entinen kunta Viljandimaan maakunnassa, Virossa. Pienkauppala kuuluu Viljandin kuntaan ja sijaitsee Viljandin kaupungin välittömässä läheisyydessä kaupungin itäpuolella.
Entinen kunta
Vuonna 2013 muodostettiin Viljandin kunta, johon liitettiin Viiratsin, Paistun, Pärstin ja Saarepeedin kunta. Viiratsi oli Juankosken ystävyyskaupunki.
Kylät
Viiratsin tärkein asutuskeskus oli noin 1 350 asukkaan Viiratsin pienkauppala (alevik), jonka lisäksi kuntaan kuuluu 21 kylää: Jõeküla, Kibeküla, Kuudeküla, Loime, Mäeltküla, Mähma, Rebaste, Ridaküla, Ruudiküla, Saareküla, Surva, Tusti, Tõnuküla, Tänassilma, Uusna, Valma, Vana-Võidu, Vanavälja, Vardja, Vasara ja Verilaske.
Väestö
Kunnan asukasluku oli 3 729 (2010), pinta-ala 215,02 neliökilometriä ja asukastiheys 17,3 asukasta neliökilometrillä.
Vuonna 2011 Viiratsin kunnassa oli 3 461 asukasta, joista 3 276 (94,7 %) oli virolaisia, 120 (3,5 %) venäläisiä ja 66 (1,9 %) muita kansallisuuksia.
Perukka
Perukka tarkoittaa seuraavia maantieteellisiä paikkoja:
Saariselkä
thumb| Saariselän kylä kuvattuna Iisakkipäältä Saariselkä (,, kirjaimellisesti Saariselkä) on Inarin, Savukosken ja Sodankylän kunnissa, osittain Urho Kekkosen kansallispuiston alueella sijaitseva tunturijono ja erämaa-alue. Se kuuluu UK-puisto-Sompio-Kemihaara-Natura 2000 -luonnonsuojelualueeseen.
Sen korkein tunturi on Sokosti, joka on korkeimmillaan 718 metriä merenpinnan yläpuolella. Muita Saariselän alueen tuntureita ovat muun muassa Kaunispää, Kiilopää, Ukselmapää sekä Vuomapää. Granuliitti, jota tunturit suurimmaksi osaksi ovat, syntyi noin 2 miljardia vuotta sitten. Tunturit ja jokilaaksot saivat alkunsa lohkoliikuntojen seurauksena vajaa 50 miljoonaa vuotta sitten. Viimeisin jääkausi vetäytyi alueelta 9 500 vuotta sitten.
Saariselän tunturikylä
thumb|Riekonlinna, yksi Saariselän kylän hotelleista. Saariselän tunturikylä sijaitsee Inarin kunnassa valtatien 4 varrella 260 kilometriä Rovaniemeltä pohjoiseen ja 30 kilometriä Ivalosta etelään (68.41983°N, 27.41233°W). Kylässä on hotelleja, ravintoloita ja liikekeskuksia. Kauppakeskus Kuukkeli tuhoutui tulipalossa helmikuussa 2022. Saariselän tunturikylästä löytyy myös Pyhän Paavalin kappeli ja Inarin kunnan pelastusasema. Tilastokeskus on luokitellut Saariselän tunturikylän taajamaksi.
Matkailukylän kehittyminen
Jäämeren rannalle Petsamoon johtavan maantien valmistuminen 1930-luvulla toi myös matkailijat Saariselän alueelle. Heitä majoitti Laanilassa sijaitseva majatalo, joka oli aikaisemmin toiminut alueella kullanetsintää harjoittaneen Prospector-yhtiön konttorina. Saksalaiset polttivat rakennuksen Lapin sodassa. Suomen Matkailuliitto siirsi Rovaniemeltä vanhan parakin Kaunispään ja Urupään väliseen kuruun vuonna 1949 (Alamaja). Vuonna 1954 valmistui Kaunispään huipulle Ylämaja. Saariselälle valmistui 1953 Lapin Lasten Ystävät ry:n maja vähävaraisten perheiden lasten leirikäyttöön. Maja kuitenkin paloi 1958. Jäljelle jääneet rakennukset myytiin Virkamiesliitolle, joka oli siirrättänyt 1950-luvulla vanhan savottakämpän alueelle. Lapin Lasten Ystävät ryhtyivät rakentamaan uutta majaa Laanilaan Piispanojan töyräälle. Se kuitenkin myytiin Mannerheimin lastensuojeluliitolle vuonna 1961 ja nimettiin Laanihoviksi. Suomen Matkailuliitto osti Laanihovin vuonna 1975. Lopulta se päätyi yksityiselle yritykselle 1993. Virkamiesliiton uusi Saariselän retkeilykeskuksen rakennus valmistui 1965. Vuonna 1968 valmistui Suomen Pankin tunturimaja Saariselälle. Tiiviiseen rakentamiseen perustuva rakennuskaava valmistui vuonna 1972. Tämän jälkeen lukuisat suomalaiset yritykset rakensivat Saariselälle omat virkistys- ja edustusmajansa. Rakentaminen pysyi vilkkaana 1970–1980-lukujen aikana. Alueelle valmistui useita hotelleja ja muita majoitusrakennuksia. 1990-luvun rakentamisen kannalta hiljaisen ajanjakson jälkeen Saariselällä on suoritettu täydennysrakentamista, muun muassa liiketiloja, hotellien lisäsiipiä ja lomahuoneistoja sisältäviä rakennuksia.
Hiihtokeskus
thumb|Hiihtokeskuksen rinteet on rakennettu [[Kaunispäälle (kuvassa taempi huippu) ja viereiselle Iisakkipäälle (josta kuva on otettu).]] Saariselkä on perinteinen hiihtokeskus ja se on luonteeltaan verraten erilainen kuin viime vuosina voimakkaasti kasvaneet suuret keskukset kuten Levi ja Ylläs. Laskettelurinteet sijaitsevat noin kilometrin päässä kylästä Kaunispään ja Iisakkipään kyljessä. Ensimmäinen hiihtohissi valmistui Kaunispään rinteeseen joulukuussa 1970. Pisimmällä rinteellä on pituutta 1 300 metriä ja korkeuseroa 180 metriä. Tästä huolimatta rinteisiin on viime vuosina investoitu voimakkaasti, Laskettelukeskuksessa rinteitä on yhteensä 15, joista 10 on valaistuja. Hissejä on kuusi, joista yksi on tuolihissi. Saariselällä on Suomen pisin pulkkamäki 1 800 metriä. Pulkkamäen Aurora Esperince -valoteos (valaistus) voitti Darc Awards -kilpailun pääpalkinnon Lontoossa joulukuussa 2019.
Maastohiihto on Saariselällä vahvasti esillä. Ympäristössä kulkee 180 kilometrin latuverkosto, josta 34 kilometriä on valaistu. Lumetusjärjestelmä kattaa viisi kilometriä latua laskettelurinteiltä Laanilaan. Sen ansiosta maastohiihtokausi kestää Saariselällä lokakuusta toukokuuhun.
Magneettimäki
Magneettimäki on museotie Nelostien vanhalla osuudella Urupään pohjoisrinteellä. Museotien pituus on noin 5 kilometriä.
Saariselän kultahistoria
Saariselkä tunnetaan nykyisin matkailusta, mutta alun perin paikasta tekivät merkittävän siellä tehdyt kultalöydöt. Merkkejä kullasta löysi ensimmäisenä kruununvouti Konrad Planting vuonna 1865 Luttojoen varrella. Hänellä oli matkoillaan tapana kuljettaa mukanaan vaskoolia ja etsiä kultaa. Ollessaan palaamassa Utsjoelta etelään hän yöpyi Luttojoen varressa Kaunispään juurella lähellä Saariselän nykyistä kylää, jossa teki löydön. Ensimmäisen valtauksen Saariselällä teki Johan Alfred Piponius vuonna 1871 kaivaen nykyisen Tunturihotellin Gielas-rakennuksen kohdalla kesän aikana 329 grammaa kultaa. Piponiuksen kämpän rauniot ovat yhä nähtävissä kävelytien varrella hotellirakennuksen viereisessä metsässä. Ensimmäinen etsintälupa Saariselälle oli kuitenkin myönnetty jo vuotta aiemmin pietarilaiselle Fetisoville. Eevert Kiviniemi löysi 25. syyskuuta 1935 Saariselän Luttojoelta Suomen suurimman kultahipun, painoltaan 393 grammaa. Vuonna 1902 Prospektor-yhtiö ryhtyi etsimään läheiseltä Laanilan alueelta kultaa ja rakensi alueelle konttorin ja kaivoskuilun. Kullanhuuhdonta on edelleen yksi alueen matkailuvalteista.
Saariselkä Lapin sodassa
thumb|300px|[[Suomen ilmavoimat|Suomen ilmavoimien Bristol Blenheim Mk. IV (BL-129) (ei liity välttämättä kyseisiin pommituksiin).]] Jatkosodan päättäneen välirauhan ehtojen mukaisesti suomalaiset joukot joutuivat syksyllä 1944 karkottamaan maassa oleskelevat saksalaisjoukot. Tämä johti Lapin sotaan. Saariselältä etelään sijaitsevasta Tankavaarasta saksalaiset olivat vetäytyneet 31. lokakuuta 1944 kohti pohjoista. Suomalaiset olivat aiemmin 19. lokakuuta pommittaneet saksalaisjoukkojen ryhmityksiä Laanilassa ja Kaunispään rinteillä Bristol Blenheim -koneilla. Suomalaisten edettyä kohti Saariselkää 1. marraskuuta Jääkäriprikaati törmäsi Laanilan lähellä saksalaisten väijytykseen. Kaunispään taistelut alkoivat ja kaksi suomalaista pataljoonaa lähti koukkaamaan. Seuraavana päivänä suomalaiset koukattuaan 15 kilometrin matkan katkaisivat tien Kaunispäällä, mutta vahvat vihollisjoukot murtautuvat motista kohti Ivaloa. Suomalaiset saavuttivat Saariselältä 30 km pohjoiseen sijaitsevan Ivalon 5. marraskuuta.
Perukka (Vihanti)
Perukka, yleisesti Myllyperän–Perukan kylä on kylä Raahen kaupungissa, entisen Vihannin kunnan alueella. Kylä muodostuu kuntakeskuksen vieressä Pohjanmaan radan länsipuolella sijaitsevista Myllyperän sekä Perukan kylistä. Perukan laaja kyläalue levittäytyy Pyhäjoentien eli seututien 790 varteen kaikkiaan noin viiden kilometrin matkalle, kun taas Myllyperän kyläalue sijoittuu Pyhäjoentieltä erkanevan noin kolmen kilometrin pituisen tien varrelle. Myllyperältä lähtevä metsäautotie kulkee Penikan erämaa-alueen halki Läntisrannalle.
Maputon kansainvälinen lentoasema
Maputon kansainvälinen lentoasema sijaitsee noin kolmen kilometrin päässä Mosambikin pääkaupungista Maputosta.
Monuriki
Monuriki on Fidžille kuuluva saari Tyynellämerellä, joka kuuluu Mamanucan saariryhmään. 0,4 neliökilometrin kokoista saarta ympäröi koralliriutta.
Elokuva Cast Away – tuuliajolla on kuvattu Monurikin saarella.
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmä
pienoiskuva|Mallikappale AMOS-kranaatinheitinjärjestelmällä varustetusta [[Patria AMV:sta Parolan panssarimuseossa.]] pienoiskuva|AMOS-kranaatinheitinjärjestelmällä varustettu Patria AMV [[Porin Prikaatissa.]] AMOS-kranaatinheitinjärjestelmä (Advanced Mortar System) on suomalaisen Patria Vammas Oy:n ja ruotsalaisen Land Systems Hägglunds AB:n (ennen Alvis Hägglunds AB) rekisteröimä tavaramerkki. AMOS on perästä ladattava 120 millimetrin kranaatinheitinjärjestelmä, joka koostuu kahdesta 120 mm kranaatinheitinaseesta, jotka ovat kiinnitetty yhteiseen asekehtoon, ja johon on lisätty automatisoitu latausjärjestelmä. Puolustusvoimille koulutuskäyttöön otettavissa AMOS FIN -vaunuissa latausjärjestelmä on putken takana, mikä poistaa kaksoislatauksen vaaran. Suomalaisessa järjestelmässä neljän AMOS-ajoneuvon kahdeksan 120 millimetrin putkea korvaavat yhdeksän tavallista kranaatinheitinkomppanian 120 mm raskasta kranaatinheitintä.
Järjestelmän kuvaus
AMOS on perästä ladattava 120 mm kranaatinheitinjärjestelmä, joka koostuu kahdesta 120 mm kranaatinheitinaseesta, jotka on kiinnitetty yhteiseen asekehtoon ja johon on lisätty automatisoitu latausjärjestelmä. Puolustusvoimille koulutuskäyttöön otettavissa AMOS FIN -vaunuissa latausjärjestelmä on putken takana, mikä poistaa kaksoislatauksen vaaran.
Kranaatinheitinjärjestelmän etuna on sen asennettavuus eri alustoille (eri tst-ajoneuvot, laivat, veneet), suuri tulivoima ja nk. ryöppyammuntaominaisuus, jossa jopa 12 kranaattia voidaan ampua eri pituisille lentoradoille, jolloin ne osuvat samanaikaisesti kohteeseensa. Ryöppyammunnan vuoksi kohde ei kykene suojautumaan ensimmäisten kranaattien tultua maaliinsa. Heitinjärjestelmä kykenee myös suora-ammuntaan.
AMOS voidaan asentaa useille ajoneuvoalustoille, kuten ruotsalaiselle panssaroidulle tela-ajoneuvoille CV90, M113 tai taisteluveneeseen. Suomen puolustusvoimat käyttää ensimmäisinä lavetteina Patria AMV -miehistönkuljetusvaunuja. Vaunussa on viisihenkinen miehistö: johtaja, ajaja, ampuja, lataaja sekä apulataaja
Järjestelmästä on myös kehitetty yksiputkinen versio Nemo.
AMOS Suomessa
Suomalaisessa järjestelmässä neljän AMOS-ajoneuvon kahdeksan 120 millimetrin putkea korvaavat yhdeksän tavallista kranaatinheitinkomppanian 120 mm raskasta kranaatinheitintä. Tulenavaus voidaan suorittaa 30 sekunnissa, koska järjestelmä osaa laskea ampuma-arvot itse. Etuna on lisäksi se, että AMOS voidaan liikkuvuutensa vuoksi siirtää nopeasti uuteen asemaan ammunnan jälkeen, mikä vaikeuttaa toisen osapuolen vastatykistötoimintaa (engl. shoot-and-scoot). Tuliasemasta poistuminen onnistuu nopeimmillaan noin kymmenessä sekunnissa. Tulivoimaltaan AMOS-heitinjärjestelmä vastaa kahta perinteistä kranaatinheitinjoukkuetta, koska järjestelmä osaa itse laskea omat lentoradat kuudelle kranaatille yhdellä kertaa ja tarvittaessa suunnata putket uudelleen latausten välissä. Tulenavaus voidaan toteuttaa ryöppynä siten, että kuusi kranaattia ammutaan eri lentoradoille ja ne iskeytyvät maaliin samanaikaisesti, näin vihollinen ei ehdi suojautua ja vaikutus on tehokkaampi.
Suomen käytössä oleva järjestelmä tunnetaan nimellä AMOS-FIN. Ensimmäiset AMOS-järjestelmät luovutettiin Karjalan Prikaatin käyttöön maaliskuussa 2006. Suomessa aseen sarjatuotanto aloitettiin vuonna 2007.
AMOS-kranaatinheitinjärjestelmän joukkotuotanto eli kouluttaminen varusmiehille alkoi vuoden 2013 alussa. Henkilökunta sai koulutuksen vuonna 2012. Maavoimien kaikki AMOS-yksiköt kouluttaa Karjalan prikaati.
Liikkuvan kranaatinheittimistön variaatiot maailmalla
120 millimetrin raskaita kranaatinheittimiä on siirrelty panssaroiduissa miehistönkuljetusvaunuissa muun muassa Lähi-idän konflikteissa. Esimerkiksi Israel on käyttänyt sitä telavetoisessa yhdysvaltalaisessa M113-miehistönkuljetusvaunussa Tampellan teknologiaan perustuvia 120 mm Soltam-kranaatinheittimiä. AMOS on kuitenkin ensimmäinen umpinainen vaunu kranaatinheittimelle.
Yhdysvaltalainen AAI Corporation hankki AMOS-kranaatinheitinjärjestelmän tekniikan yksinoikeuslisenssin 29. maaliskuuta 2003.