cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koomikon synty
Juoni
Kaksitoistavuotias Juha Lindström käy peruskoulua Sävbyholmin lähiössä 1970-luvulla. Luokan sosiaalisessa nokkimisjärjestyksessä hän on omaksunut hauskuttajan roolin. Aikuisena (Johan Rheborg) Juhasta on tullut koko Ruotsissa tunnettu koomikko, ja hänen teatteriesityksensä ”En komikers uppväxt” menestyy Tukholmassa. Silloin Juhaa tulee tapaaman entinen luokkatoveri, yksi luokan pahimmista koulukiusaajista, ja Juha joutuu palaamaan Sävbyholmiin ja kohtaamaan muistonsa, joissa hän ei uskaltanut puolustaa parasta ystäväänsä kiusaajilta ja tämä päätyi itsemurhaan.
Parametoksiamfetamiini
4-Metoksiamfetamiini, Parametoksiamfetamiini eli PMA on synteettinen huume, psykostimulantti, joka tuottaa hallusinaatioita.
Parametoksiamfetamiinia myydään tablettimuodossa usein MDMA:na (ekstaasina), mutta voi helposti aiheuttaa kuoleman, koska parametoksiamfetamiini on paljon myrkyllisempää. Parametoksiamfetamiinin vaikutuksia ovat kiihtynyt tai epäsäännöllinen sydämensyke, sumentunut näkökenttä ja voimakkaat, epämiellyttävät myrkytysoireet. Parametoksiamfetamiinikuolemia on tapahtunut puolet enemmän kuin kuolemia MDMA:han, vaikka aineen markkinaosuus on vain hyvin pieni osa MDMA:n laittomasta kaupasta.
Farmakologia
PMA toimii selektiivisenä serotoniinin vapauttajana (SSRA), jolla on heikot vaikutukset dopamiini- ja noradrenaliinikuljettajiin. MDMA:han verrattuna se on kuitenkin huomattavasti vähemmän tehokas serotoniinin vapauttajana, jonka ominaisuudet muistuttavat enemmän takaisinoton estäjää. Se aiheuttaa jyrsijöillä voimakasta hypertermiaa ja tuottaa vain vähäistä hyperaktiivisuutta ja serotonergista neurotoksisuutta, huomattavasti vähemmän kuin MDMA:n aiheuttama, ja vain erittäin suurilla annoksilla. Näin ollen jyrsijät eivät anna sitä itse, toisin kuin amfetamiini ja MDMA. PMA:n on myös osoitettu toimivan voimakkaana, palautuvana MAO-A entsyymin estäjänä ilman merkittäviä vaikutuksia MAO-B:hen, ja tämän ominaisuuden ja serotoniinin vapautumisen yhdistelmä on todennäköisesti vastuussa sen korkeasta kuolleisuuspotentiaalista.
Näyttää siltä, että PMA nostaa kehon lämpötiloja dramaattisesti; Tämän ominaisuuden syyn epäillään liittyvän sen kykyyn estää MAO-A:ta ja samalla vapauttaa suuria määriä serotoniinia, mikä aiheuttaa tehokkaasti serotoniinioireyhtymää. Amfetamiinit, erityisesti serotonergiset analogit, kuten MDMA, ovat voimakkaasti vasta-aiheisia MAO:n estäjien kanssa. Monet amfetamiinit ja adrenergiset yhdisteet nostavat kehon lämpötiloja, kun taas jotkut pyrkivät tuottamaan enemmän euforista aktiivisuutta tai perifeeristä verisuonten supistumista, ja ne voivat suosia yhtä vaikutusta toiseen. Näyttää siltä, että PMA aktivoi hypotalamuksen paljon voimakkaammin kuin MDMA ja muut lääkkeet, kuten efedriini, aiheuttaen siten nopeaa kehon lämpötilan nousua (joka on tärkein kuolinsyy PMA-kuolleisuudessa). Monet PMA:ta käyttävät ihmiset yrittävät päästä eroon lämmöstä riisumalla vaatteensa, ottamalla kylmät suihkut tai kääriytymällä märkiin pyyhkeisiin ja jopa joskus ajamalla hiuksensa pois.
Pitat
Pitat (Pittidae) on varpuslintuihin kuuluva lintuheimo.
Parametoksiamfetamiini
Kansainvälinen
PMA on luokiteltu YK:n psykotrooppisia aineita koskevan yleissopimuksen luettelossa I.
Pitat
Pittoihin kuuluu BirdLife Suomen luokituksen mukaan yksi suku pitat (Pitta) ja 29 lajia. Pitat ovat rastaan kokoisia, tukevia, pitkäjalkaisia, lyhytpyrstöisiä ja vahvanokkaisia lintuja, jotka liikkuvat pääasiassa maassa kariketta penkoen. Höyhenpuvultaan ne ovat yleensä värikkäitä. Sana pitta on alun perin Intian Andhra Pradeshissa puhuttua telugun kieltä, ja se on tarkoittanut mitä tahansa pientä lintua.
Parametoksiamfetamiini
Suomi
Suomessa parametoksiamfetamiini on luokiteltu yksiselitteisesti huumausaineeksi.
Pitat
Pitat elävät trooppisessa Aasiassa, Oseaniassa, Papua-Uudessa-Guineassa ja Molukkien saaristossa sekä pari lajia Afrikassa.
Pitat syövät maassa eläviä selkärangattomia.
Pommikalorimetri
Pommikalorimetri on aineiden lämpöarvon määritykseen käytettävä laite, jossa poltettava aine palaa vakiotilavuudessa ja luovuttaa palaessaan tietyn määrän energiaa lämpönä ympärillä olevaan aineeseen, yleensä veteen. Veden lämpötilan muutoksesta laite laskee aineen lämpöarvon.
Pommikalorimetri (eng. Bomb calorimeter) on SFS-EN ISO 1716:n mukainen testi, jossa noin 30 kJ lämpöarvon (0,7 g nestemäistä polttoainetta, 1 g hiiltä tai noin 2 g puuta tuottaa 30 kJ lämpöenergiaa) tuottava aine poltetaan korkeapaineisella puhtaalla hapella täytetyssä metallikammiossa, jonka tilavuus on noin 350 ml. Kammion korkea hapenpaine 30 bar pitää huolen siitä, että palotapahtuma on "täydellinen" ts. että mitään ei jää palamatta. Palo tuottaa kammioon suuren paineen, jonka säiliön tulee kestää. Liian suuri testinäytteen nostama paine voi räjäyttää kammion, josta laite on saanut nimensäkin.
Kammio on sijoitettu vesisäiliöön, jonka tilavuus ja lämpötila tunnetaan. Vesisäiliössä (tilavuus 2000 ml) sekoitin sekoittaa nestettä, ja 0,001 K erottelukykyyn pystyvä lämpömittari mittaa veden lämpötilaa ja siinä tapahtuvia muutoksia. Oikea määrä palavaa ainetta nostaa vesisäiliön lämpötilaa noin 3 K astetta. Testin tulos saadaan vesisäiliön lämpötilan muutoksesta, suhteessa poltettuun ainemäärään. Poltettava aine tulee punnita 1 mg tarkkuudella. Testi antaa tulokseksi MJ/kg.
Koe suoritetaan suljetussa tilassa, jolloin palavan aineen kosteus ei ole merkitsevä, kunhan palo tapahtuu kokonaan (huomio kosteus tuloksessa→ haluatko neste+aineen energiasisällön vai pelkän palavan aineen energiasisällön, jolloin vähennät jakavasta painosta kosteuden). Palotapahtumassa vesi höyrystyy, sitoen energiaa palotapahtumasta, mutta testin aikana se tiivistyy säiliön sisäpintaan vapauttaen energian, jonka se on sitonut palotapahtumassa. Tämän vuoksi pommikalorimetri antaa paremman tuloksen, kuin mitä poltossa oikeasti saadaan energiaa talteen (voimalat tms.) Korjaus on helppo tehdä matemaattisesti olettaen, että kosteus ei tiivisty prosessissa, vaan haihtuu piipusta ulos.
Testilaite koostuu sorvatusta metallisesta, kovan paineen kestävästä säiliöstä, jossa itse palotapahtuma tapahtuu. Näyte asetetaan sitä varten tehtyyn telineeseen säiliön keskelle. Metallinen johdinlanka asetetaan menemään näytteen läpi. Lanka toimii sytyttimenä, kun siitä johdetaan sähköä läpi. Vahvarakenteinen kammio sijoitetaan metalliseen "ämpäriin” johon on valutettu vakiolämpöistä vettä (noin 25 celsiusastetta, 2000 ml). ”Ämpäri” on avoin ja se on sijoitettu laitteen sisään, kammioon, jonka seinämissä kierrätetään vakiolämpöistä vettä (25 celsiusastetta). Uloin kammio, jossa kierrätetään vettä, takaa testille vakio-olosuhteet riippumatta testitilan olosuhteista. Testitulos saadaan mittaamalla sisimmän vesihauteen lämpötilanmuutos.
Testi kuuluu pakollisena testinä mm. paloluokiteltujen rakennustuotteiden CE-merkin saamiskäytäntöön.
Calorimeter
Kanal 4
pienoiskuva|Kanavan logoKanal 4 on tanskalainen televisiokanava, jonka omistaa SBS Broadcasting Group. Kanavan ohjelmisto lähetetään Lontoosta, koska tällä tavalla kanavan ei tarvitse noudattaa tanskalaista lainsäädäntöä esimerkiksi mainonnan määrän ja mainostettavien tuoteryhmien osalta.
Kanal 4 esittää amerikkalaisia saippua- ja viihdesarjoja sekä suosittuja viihdeformaatteja kuten Maajussille morsian. Yksi suosituimpia ohjelmia Kanalilla on Lost.
Abbath Doom Occulta
Abbath Doom Occulta (oik. Olve Eikemo) (s. 5. maaliskuuta 1973 Bergen, Norja) on norjalainen metallimuusikko. Hän toimi Immortalin ja I:n laulajana, kitaristina ja basistina. Hän on soittanut myös rumpuja albumeilla Pure Holocaust ja Battles in the North.
Vuonna 2014 Abbath jätti Immortalin, ja perusti seuraavana vuonna uuden nimeään kantavan yhtyeen.
R. J. Reynolds
Camel-savukemerkki perustettiin vuonna 1913. Reynolds kuoli haimasyöpään 1918.
Enka
Enka on japanilainen populaarimusiikin tyylilaji. Se sai alkunsa 1900-luvun alkupuolella. Enka-kappaleet ovat balladeja, jotka kertovat tyypillisesti rakkaudesta, menetyksestä ja kaipuusta melodramaattisella tavalla. Ne ovat tarkoituksellisesti ajattomia ja vanhanaikaisen kuuloisia. Enkassa yhdistyvät länsimaiset soittimet ja japanilaiset teemat, laulutekniikka, sävelasteikko ja rytmi.
Enkalle ei ole selkeää määritelmää: sitä voidaan pitää esimerkiksi ”[1900-luvulla laajalti suositun populaarimusiikin eli] kayōkyokun kappaleina, joissa on japanilaisia musiikillisia ja henkisiä piirteitä.” Enkan merkitys onkin vaihdellut eri aikoina, ja sana voidaan kirjoittaa eri kirjoitusmerkein. Yleinen kirjoitustapa merkitsee ’esittävää laulua’ tai ’puhelaulua’ ja on peräisin Meiji-kauden termistä enzetsu no uta (演説の歌), joka tarkoitti alun perin 1880-luvulla kaduilla laulettuja hallinnon vastaisia protestilauluja. Musiikkiteollisuudessa enka määritellään laulajan mukaan.
Enkan kuuntelijat ovat pääosin iäkkäämpiä japanilaisia, mutta sitä soitetaan Japanissa yleisesti. Sillä on maine erityisen japanilaisena musiikkina, joka ilmaisee ”japanilaisten sielua” (nihonjin no kokoro).
Jarkko Hurme
Jarkko Erkki Hurme (s. 4. kesäkuuta 1986 Oulu) on suomalainen jalkapalloilija, joka edusti viimeksi Seinäjoen Jalkapallokerhoa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Vuoden 2006 alussa Hurme siirtyi ulkomaille, italialaisen Serie A -seura Udinesen organisaatioon. Hän ei saanut vakiinnutettua pelipaikkaansa, minkä johdosta hän siirtyi kaudeksi 2007–2008 kahta sarjaporrasta alemmaksi Hellas Veronan joukkueeseen. Kaudeksi 2009 Hurme palasi viiden vuoden jälkeen AC Ouluun ollen nostamassa joukkuetta takaisin Veikkausliigaan. Hän siirtyi kaudeksi 2011 Turun Palloseuraan.
Hurme on ollut ikäluokassaan vakiokasvoja alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa, jonka lisäksi hän oli mukana niin sanotussa Vintiöt-maajoukkueessa, joka pelasi Suomessa alle 17-vuotiaiden MM-turnausta vuonna 2003. Ensimmäisen maajoukkuemaalinsa Hurme teki EM-karsintaottelussa Kreikkaa vastaan Helsingin olympiastadionilla 11. lokakuuta 2014, tasoittaen pelin tilanteeseen 1-1.
Osvald Wasastjerna
Osvald Severin Wasastjerna (1. huhtikuuta 1864 Helsinki – 26. lokakuuta 1935 Helsinki) oli suomalainen poliitikko ja RKP:n kansanedustaja vuosina 1907–1908. Hänet valittiin eduskuntaan Uudenmaan läänin vaalipiiristä.
Wasastjerna syntyi Helsingissä Alfred Edgar Wasastjernan ja Marie Adélaide Boijin pojaksi. Hän kirjoitti ylioppilaaksi 1882 ja suoritti yleisen oikeustutkinnon 1888. Varatuomari hänestä tuli vuonna 1890. Wasastjerna meni vuonna 1890 naimisiin Olga Lovisa Gustava Augusta Armfeltin kanssa.
Wasastjerna oli aatelissäädyssä valtiopäivämies 1894.
Wasastjerna oli tilanomistaja Espoossa vuodesta 1894 ja Angelniemellä vuosina 1905–1929. Hän kuoli synnyinkaupungissaan Helsingissä.
Näennäisalkuluku
Näennäisalkuluku eli pseudoalkuluku on yhdistetty luku, joka toteuttaa jonkin sellaisen ominaisuuden, jonka kaikki alkuluvut toteuttavat. On olemassa useita eri näennäisalkulukutyyppejä riippuen siitä, mitä ominaisuutta tarkastellaan. Kun puhutaan yleisesti näennäisalkuluvuista, tarkoitetaan yleensä Fermat'n näennäisalkulukuja. Näennäisalkulukuluvuilla on merkitystä muun muassa alkulukutestien kehittämisessä, todennäköisyyspohjaiset alkulukutestit perustuvat näennäisalkulukuihin. Niiden avulla voidaan sanoa jonkin suuren kokonaisluvun olevan todennäköisesti alkuluku. Tämä on hyödyllistä, kun kyseessä on niin suuri luku, että sen alkuluvuksi todistaminen vaatisi äärimmäisen suurta laskentatehoa.
Fermat'n näennäisalkuluvut
Fermat'n pienen lauseen mukaan kaikilla alkuluvuilla p ja positiivisilla kokonaisluvuilla a jotka eivät ole jaollisia p:llä on voimassa.
Kuitenkin on myös yhdistettyjä lukuja, jotka täyttävät saman ehdon kuin alkuluvut Fermat'n pienen lauseen mukaan. Yhdistettyä lukua n, jolla ei ole a:n kanssa muita yhteisiä tekijöitä kuin 1, ja jolle sanotaan Fermat'n näennäisalkuluvuksi kannan a suhteen.
Esimerkiksi ja, joten 341 on Fermat'n näennäisalkuluku kannan 2 suhteen.
Viitteet
Kleine stelling van Fermat
Martti Paavola (pianopedagogi)
Martti Lauri Paavola (20. heinäkuuta 1898 Janakkala – 26. maaliskuuta 1990 Helsinki) oli suomalainen säveltäjä, pianotaiteilija, pianopedagogi ja kriitikko. Hän oli Sibelius-Akatemian pianonsoiton opettaja 1927–1945, lehtori 1951–1960 ja pianopedagogiikan professori 1960–1965. Lisäksi hän opetti pianonsoittoa Kansankonservatoriossa 1925–1935 ja toimi useassa lehdessä musiikkiarvostelijana ja esseistinä.
Paavola valmistui normaalilyseosta 1917 ja Helsingin musiikkiopistosta 1920. Ulkomaisia opintoja hän suoritti Saksassa 1920–1924 ja Pariisissa 1927, 1928 ja 1930. Helsingin musiikkiopistossa hän opiskeli Eino Lindholmin ja Elli Rängman-Björlinin johdolla. Saksassa hän opiskeli Berliinissä sekä Leipzigissa 1921–1924 opettajanaan Robert Teichmüller. Pariisissa hän opiskeli Jean Batallan johdolla. Ensikonsertin hän piti 1926 ja esiintyi kymmenen vuoden ajan solistina sekä myöhemmin kamarimuusikkona.
Paavola julkaisi pianonsoiton aloittelijoille oppaan Pianonsoiton alkeet I–III (1935–1938) sekä varttuneemmille soittajille kokoelmat 97 harjoitelmaa I–II (1943–1945) ja Tie taituruuteen I–II (1947).
Vesku Helismaasta
Vesku Helismaasta on vuonna 1977 julkaistu Vesa-Matti Loirin albumi. Levyllä on Reino Helismaan sanoittamia kappaleita Olli Ahvenlahden uusina sovituksina. Albumi on julkaistu vinyylilevynä kahdesti vuosina 1977 Finnlevyn toimesta ja Safirin toimesta uudestaan vuonna 1986. Seuraavana vuonna 1987 albumista julkaistiin ensimmäinen CD-painos viidellä bonusraidalla. Vuonna 2002 julkaistiin uudelleen masteroitu CD-levy Warner Musicin toimesta.
Kappaleet
Kaikki kappaleet säveltänyt Toivo Kärki, sanoittanut Reino Helismaa ja sovittanut Olli Ahvenlahti, ellei toisin mainita.
B-puoli
Vinyylilevyn takakannessa on tuottaja Erkki Pällin kirjoittama teksti:
Luettelo Sonata Arctican kappaleista
Tämä on luettelo Sonata Arctican kappaleista.
Emília Rotter
Emília Szmolár (o.s. Rotter, 8. syyskuuta 1906 Budapest – 28. tammikuuta 2003 Budapest) oli unkarilainen taitoluistelija, olympiamitalisti, maailmanmestari ja Euroopan mestari.
Luettelo Sonata Arctican kappaleista
Cover-kappaleet
Suluissa alkuperäinen esittäjä.
Emília Rotter
Pariluistelussa László Szollásin kanssa kilpaillut Rotter voitti olympiapronssia Lake Placidissa 1932 ja Garmisch-Partenkirchenissä 1936, neljä maailmanmestaruutta vuosina 1931 ja 1933–1935 sekä MM-hopeaa vuonna 1932. Vuoden 1929 MM-kilpailuissa pari oli viides. EM-kilpailuista Rotter ja Szollás voittivat kultaa vuonna 1934 ja hopeaa vuosina 1930 ja 1931. Unkarin mestaruuden pari voitti kuudesti peräkkäin vuosina 1931–1936.
Rotter valittiin International Jewish Sports Hall of Fameen vuonna 1995. Hän eli peräti 96-vuotiaaksi.
Rosasiitti
Rosasiitti on mineraali, joka kemialliselta koostumukseltaan on hydroksyyli-ionin sisältävää kupari- ja sinkkikarbonaattia ([(Cu,Zn)2CO3(OH)2]). Mineraali sisältää kuparia ja sinkkiä suhteessa 3:2. Mineraali löydettiin vuonna 1908 Rosaksesta Sardiniasta ja sai nimensä löytöpaikkansa mukaan. Malmista eristetään jonkin verran sinkkiä ja kuparia.
Rosasiittia löydetään usein kupari- ja sinkkimalmien hapettumisvyöhykkeestä. Mineraali esiintyy usein yhdessä muiden värillisten mineraalien, kuten punaisen limoniitin tai sinisen aurikalsiitin kanssa. Aurikalsiitista rosasiitti eroaa olemalla kovempi. Mohsin asteikolla sen kovuus on 4, kun taas aurikalsiitin kovuus on 2.
Senaatinaukio
thumb|Senaatinaukio ja [[Pietari Suuri|Pietari Suurelle omistettu ratsastajapatsas.]] Senaatinaukio on keskeinen aukio Pietarissa Venäjällä.
Aukio rajoittuu etelässä Iisakin kirkkoon, pohjoisessa Nevaan, idässä Amiraliteettiin ja lännessä senaatin ja synodin entiseen rakennukseen, jossa nykyään toimii Venäjän perustuslakituomioistuin. Aukio on puistomainen, ja sen keskellä seisoo Étienne Falconet'n veistämä Vaskiratsastaja-patsas. Patsaan paljastuksen (1782) jälkeen aukiota kutsuttiin virallisesti nimellä Petrovskaja (Pietarinaukio). Aukio on pietarilaisten hääseurueiden suosiossa.
Aukio tunnetaan vuoden 1825 dekabristikapinan näyttämönä. Liberaalien nuorten upseerien joukko lähetti 14. joulukuuta 1825 tuhansittain sotilaita aukiolle tarkoituksenaan pakottaa juuri valtaistuimelle noussut Nikolai I eroamaan ja vaatimaan Venäjälle perustuslakia. Kapinan satavuotispäivänä 1925 aukio nimettiin Dekabristien aukioksi. Vuonna 2008 aukion nimeksi muutettiin Senaatinaukio, joka oli ollut sen yleinen kutsumanimi myös ennen vuotta 1925, vaikkakaan ei virallinen nimi. Nimenmuutos liittyi perustuslakituomioistuimen siirtymiseen entiseen Senaatin ja Synodin rakennukseen. Tärkeäksi historialliseksi tapahtumaksi koettuun dekabristikapinaan liittyneen nimen poistaminen herätti jonkin verran kiistoja.
Otsalihas
thumb|Ihmisen otsalihas punaisella väritettynä Otsalihas kuuluu pään iholihaksiin ja sen tehtävänä on liikuttaa otsan ihoa. Muodoltaan otsalihas on ohut ja neliömäinen. Se sijaitsee otsaluun ja ohimolihaksen päällä. Otsalihas löytyy ihmiseltä, lihansyöjiltä, sialta ja märehtijöiltä, mutta hevosilta lihas puuttuu.
Norja
Norjan kuningaskunta (kirjanorjaksi Kongeriket Norge,, pohjoissaameksi Norgga gonagasriika) eli Norja on perustuslaillinen monarkia Pohjois-Euroopassa.
Maa kuuluu Pohjoismaihin ja Skandinaviaan. Se on Ruotsin länsi- ja Suomen pohjoisnaapuri, ja sillä on yhteistä rajaa myös Venäjän kanssa. Pinta-alaltaan varsinainen Norja (manneralue lähisaarineen) on kolmanneksi suurin Pohjoismaa. Väestöltään Norja on Pohjoismaista neljänneksi suurin. Norjalle kuuluu myös Huippuvuoret ja muita merentakaisia alueita. Vuonot ja vuoret ovat Norjan maiseman keskeisiä elementtejä. Maan pääkaupunki ja suurin kaupunki on Oslo.
Norjassa on inhimillisen kehityksen indeksin mukaan maailman korkein elintaso. Maan vaurauden perustana ovat energiavarat: öljy, maakaasu ja vesivoima. Myös kalastuksessa ja kalankasvatuksessa Norja on maailman johtavia maita.
Norja on menestyvä talviurheilumaa, joka on järjestänyt kahdet olympialaiset.
Norja kuuluu Natoon, mutta on jättäytynyt Euroopan unionin ulkopuolelle. Se on kuitenkin EFTA:n jäsenenä mukana ETA-alueessa.
Maantiede
pienoiskuva|vasen|Norjan kartta.
Norja rajoittuu lännessä Norjanmereen, etelässä Skagerrakin salmeen ja pohjoisessa Barentsinmereen. Norjan pääkaupunki on Oslo, ja muita suuria kaupunkeja ovat Bergen, Trondheim, Stavanger, Kristiansand, Fredrikstad ja Tromssa.
Norjan pinta-ala on 323 802 neliökilometriä. Maa on suurimmaksi osaksi vuoristoa. Laajoja tasaisempia alueita on etupäässä vain maan kaakkoisosassa Oslonvuonon itäpuolella. Pohjoisempana Norjan ja Ruotsin rajalla on Skandien poimuvuoristo eli Kölivuoret. Norjan korkein vuori on Galdhøpiggen, joka sijaitsee Jotunheimenin vuoristossa. Se on 2 469 metriä korkea ja samalla Pohjois-Euroopan korkein vuori.
Norjan rannikko on hyvin mutkitteleva, ja siinä on suuri joukko pitkiä ja kapeita vuonoja. Rantaviivan pituus vuonot ja saaret mukaan luettuna on 83 000 kilometriä, mistä saarten osuus on noin 58 000 kilometriä. Norjan pisin ja syvin vuono on Sognevuono. Se on 200 kilometriä pitkä. Norjassa on runsaasti järviä ja jokia. Suurin järvi on Mjøsa ja suurimmat joet Glomma, Gudbrandsdalslågen eli Lågen sekä Teno.
Norjalle kuuluvat Huippuvuorten saariryhmä ja Jan Mayen Pohjoisella jäämerellä sekä Bouvet’nsaari Etelä-Atlantilla. Lisäksi Norja katsoo itselleen kuuluviksi Kuningatar Maudin maaksi kutsutun sektorin Etelämantereesta sekä antarktisen Pietari I:n saaren.
Ilmasto
pienoiskuva|Manner-Norja satelliittikuvassa helmikuussa 2003. Norjan rannikolla vallitsee lauhkea meri-ilmasto. Atlantilta vyöryvät keskileveysasteiden liikkuvat matalapaineet tuovat sateita ja kovia tuulia. Etelässä sademäärät ovat suurempia kuin pohjoisessa. Sisämaan vuoristossa on arktinen ilmasto, talvella lunta, pakkasta ja kovaa tuulta. Oslon seudulla on maan ainoa alankoalue, ja siellä on talvisin kylmempää, mutta kesäisin lämpimämpää ja kuivempaa kuin rannikolla.
Luonto
Norjan mannerosasta 37 prosenttia on metsän peitossa. Yli puolet tästä, 23 prosenttia maa-alasta, on talousmetsää. Sitä käytetään sahatavaraksi ja sellu- ja paperiteollisuuden tarpeisiin. Metsän biomassa kasvaa, joten se toimii hiilen nieluna. Pääasiallinen puulaji on metsäkuusi. Rannikoilla kasvaa hieskoivua, mutta sinne on istutettu myös kuusta ja sitkankuusta 1950-luvulta asti. Norjan kansalliskukka on kanerva (Calluna vulgaris).
Norjan uhanalaisten lajien listalla vuodelta 2006 on 31 nisäkästä, 78 lintua, 44 kalaa ja viisi matelijaa ja sammakkoeläintä. Kaikkiaan uhanalaisia lajeja (kasvit, hyönteiset ja sienet mukaan lukien) on 1 988 lajia. Suurimmassa vaarassa ovat susi ja naali. Erilaiset luonnonsuojelualueet kattavat lähes 15 prosenttia Manner-Norjasta ja vielä suuremman osan Huippuvuorista.
Norjan kuningaskunta syntyy ja liittyy unioniin Tanskan kanssa
1100- ja 1200-luvuilla kuninkaan valta vahvistui. Valtakeskus siirtyi maan lounaisosasta Oslonvuonon suunnalle. Oslosta tuli pääkaupunki Haakon V Maununpojan valtakaudella 1200-luvulla. Se oli silloin muutaman tuhannen asukkaan pikkukaupunki. Myöhäinen keskiaika oli Norjassa köyhää aikaa. Rutto surmasi väestöstä puolet tai jopa kaksi kolmannesta. Pohjoismaiden kuningashuoneiden keskinäisten avioliittojen jälkeen maa päätyi vuonna 1387 unioniin Tanskan kanssa. Norja jäi Tanskan alaisuuteen vielä senkin jälkeen, kun Kalmarin unioni 1500-luvulla purkautui Ruotsin erotessa siitä.
Eidsvollin kansalliskokous ja Ruotsi-Norja
Suurvallat antoivat Norjan Ruotsille Kielin rauhassa tammikuussa 1814, kun Tanska oli päätynyt Napoleonin puolelle. Ruotsi puolestaan oli menettänyt Suomen 1809 Haminan rauhassa Venäjälle. Norja julistautui itsenäiseksi Eidsvollin kansalliskokouksessa 17. toukokuuta 1814, jolloin Norjalle vahvistettiin myös perustuslaki. Norjan kuninkaaksi valittiin Tanskan kruununprinssi Kristian Fredrik. Norjan kansallispäivää vietetään edelleen 17. toukokuuta. Lyhyen sodan jälkeen Ruotsi pakotti Norjan personaaliunioniin ja kuninkaaksi tuli Ruotsin valitsema Kaarle XIV Juhana. Norjalla oli kuitenkin oma perustuslaki, parlamentti ja itsenäiset hallinto-, talous- ja oikeusjärjestelmät.
Norjan itsenäistyminen
Unioni hajosi vuonna 1905. Norja julistautui itsenäiseksi 7. kesäkuuta 1905, ja Ruotsissa nousseen rauhanliikkeen ansiosta maa pidättäytyi Norjan-vastaisista toimista ja tunnusti Norjan itsenäiseksi valtioksi 26. lokakuuta samana vuonna. Norjan hallitus pyysi Tanskan prinssi Carlia kuninkaaksi. Kansanäänestyksen jälkeen parlamentti hyväksyi hänet kuninkaaksi, ja hän otti nimen Haakon VII ja jatkoi täten Norjan keskiaikaisten kuninkaiden perinnettä (edellinen Haakon-niminen kuningas, Haakon VI Maununpoika, eli vuosina 1340–1380).
Ensimmäisen maailmansodan aikana Norja oli Ruotsin tapaan puolueeton.
Toinen maailmansota
pienoiskuva|vasen|Quisling, [[Heinrich Himmler|Himmler, Terboven ja Falkenhorst Oslossa 1941.]]
Toisen maailmansodan puhjetessa Norja julisti olevansa puolueeton valtio. Saksa valloitti Norjan keväällä 1940 operaatio Weserübungissa. Norjan vastarintaliike kesti kaksi kuukautta, minkä jälkeen kuningas ja Nygaardsvoldin hallitus jatkoivat toimintaansa pakolaishallituksena Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Saksa asetti miehittämänsä Norjan johtoon Nasjonal Samlingin johtajan, Vidkun Quislingin, nukkehallituksen sekä Norjaa valvovaksi valtakunnan­komissaariksi Saksan kansallis­sosialistisen työväenpuolueen Essenin Gauleiterin, Josef Terbovenin. Saksalaiset jäivät Norjaan Saksan länsiliittoutuneille antautumiseen, 8. toukokuuta 1945, asti. Pohjois-Norjaan edenneet neuvostojoukot jäivät maahan Saksan antautumisen jälkeenkin ja poistuivat vasta syyskuun lopussa.
Sodan jälkeen Norja sai Marshall-apua ja suuntautui länteen.
Toisen maailmansodan jälkeen
Norja oli YK:n perustajajäsen ja liittyi Natoon 1949. Norjalaiset ovat hylänneet EY/EU-jäsenyyden kahdesti, vuosina 1972 ja 1994. EU:n vastustus on ollut suurinta pienillä paikkakunnilla ja maan pohjoisosassa. Erityisesti maanviljelijät ja kalastajat ovat pelänneet toimeentulonsa puolesta. Öljytulojen ansiosta Norja on myös kokenut pärjäävänsä paremmin talousliittoutuman ulkopuolella.
Norjan EU-kansanäänestyksessä 28.11.1994 äänestäjistä 52,3 % vastusti maan EU-jäsenyyttä ja kannattajia oli 47,7 % äänestäneistä.
EU:n ulkopuolelle jättäytymisen vastapainona Norja toimii aktiivisesti kansainvälisillä foorumeilla rauhanneuvottelijana ja YK:n rauhanturvaamis­toiminnassa. Norjan antama kehitysapu suhteessa kansantuloon on maailman suurinta.
Norjan politiikan keskeinen vaikuttaja 1980- ja 1990-luvuilla oli Gro Harlem Brundtland. Työväenpuoluetta vuodet 1981–1996 johtanut Brundtland oli siviiliammatiltaan lääkäri ja hän toimi Norjan pääministerinä kolmasti: vuosina 1981, 1986–1989 ja 1990–1996. Brundtland oli Norjan ensimmäinen naispääministeri sekä ensimmäistä kertaa virkaan astuessaan myös Norjan historian nuorin pääministeri. Brundtland toimi myöhemmin vielä Maailman terveysjärjestön WHO:n pääjohtajana vuosina 1998–2003. Brundtlandin jälkeen keskeinen poliittinen vaikuttaja on ollut myös Norjan työväenpuoluetta johtanut Jens Stoltenberg, joka toimi Norjan pääministerinä vuosina 2000–2001 ja 2005–2013. Tämän jälkeen Stoltenberg on toiminut puolustusliitto Naton pääsihteerinä vuodesta 2014.
Oslossa ja Utøyan saarella lähellä pääkaupunkia tehtiin heinäkuussa 2011 kaksi terrori-iskua, joissa kuoli yhteensä 77 ihmistä. Iskujen tekijäksi paljastui norjalainen Anders Behring Breivik, ja hänet tuomittiin 21 vuodeksi vankilaan.
Lokakuussa 2013 konservatiivisen Høyre-puolueen johtaja Erna Solberg muodosti hallituksen yhdessä oikeistopopulistisen Edistyspuoleen kanssa. 40 vuotta aiemmin perustettu Edistyspuolue ei ollut koskaan aiemmin ollut hallitusvastuussa. Uuden hallituksen tavoitteina olivat veronkevennykset, byrokratian karsiminen ja maahanmuutto­politiikan tiukentaminen. Syyskuussa 2017 suurkäräjävaaleissa porvarillisten puolueiden kannatus väheni sen verran, että hallitus tarvitsisi jatkossa molempien tukipuolueidensa eli liberaalin Venstren ja Kristillisen kansanpuolueen tuen, kun aiemmin oli riittänyt vain toinen tukipuolueista. Näin ollen Erna Solberg muodosti tammikuussa 2018 uuden hallituksen, jossa oli mukana entisten hallituspuolueiden lisäksi myös Venstre. Tammikuussa 2019 hallitukseen tuli mukaan myös Kristillinen kansanpuolue ja Solbergin hallitus muuttui enemmistö­hallitukseksi. Tammikuussa 2020 oikeistopopulistinen Edistyspuolue lähti hallituksesta. Lähdön taustalla oli kiista Isis-taistelijan perheen ottamisesta Norjaan. Pääministeri Solbergin hallitus jatkoi konservatiivien, venstren ja kristillisten vähemmistö­hallituksena, joka joutuu turvautumaan edistyspuolueen tukeen suurkäräjillä.
Politiikka
pienoiskuva|Norjan parlamentti eli Stortinget. pienoiskuva|[[Erna Solberg, Norjan pääministeri vuosina 2013–2021]] Norja on parlamentaarinen, perustuslaillinen monarkia, jonka muodollinen päämies on kuningas. Nykyinen kuningas on Harald V. Poliittista valtaa kuninkaalla ei ole. Ylin valta on parlamentilla eli suurkäräjillä (norjaksi Stortinget), johon valitaan 169 edustajaa 19 maakunnasta, sekä pääministerin johtamalla hallituksella.
Vuoden 2013 vaalitulos oli konservatiivi­puolueelle (Høyren) paras 28 vuoteen. Konservatiivien kannatus oli 26,8 prosenttia, ja puolue sai suurkäräjille 48 paikkaa. Norjan kaksi porvaripuoluetta (konservatiivit ja edistyspuolue) muodostivat vähemmistö­hallituksen. Se saa tukea liberaaleilta ja kristilliseltä kansanpuolueelta, jotka eivät halunneet edistyspuolueen kanssa samaan hallitukseen. Pääministerinä vuodesta 2013 on konservatiivien Erna Solberg. Edellisen hallituksen muodostanut työväenpuolue jäi oppositioon. Vuoden 2017 suurkäräjävaalien jälkeen pääministerinä jatkoi Erna Sohlberg ja hänen oikeistopopulistisen edistyspuolueen ja konservatiivisen høyre-puolueen vähemmistöhallitusta täydennettiin liberaalilla venstrellä. Kristillinen kansanpuolue pysyi hallituksen ulkopuoluella sen parlamentaarisena tukipuolueena. Tammikuussa 2019 kristilliset tulivat mukaan hallitukseen, joka muuttui samalla enemmistö­hallitukseksi.
Norja luopui 21.5.2012 valtionkirkosta. Muutosta kannattivat sekä Norjan kirkon ylin päätäntäelin kirkolliskokous että parlamentin selvä enemmistö. Vain kolme kansanedustajaa vastusti muutosta. Perustuslain muutoksen jälkeen Norjan hallitus ei enää päätä piispannimityksiä, hallituksessa ei jatkossa ole erityistä kirkkoministeriä eikä hallituksen ministereiden enemmistön tarvitse enää kuulua kirkkoon.
Norjan puolustusvoimat muodostuvat maavoimista (Hæren), Norjan laivastosta, (Kongelige Norske Sjoeforsvaret, RNoN) ja ilmavoimista (Kongelige Norske Luftforsvaret, RNoAF) sekä kodinturvajoukoista (Heimevernet, HV). 19–35-vuotiaat miehet ja naiset ovat asevelvollisia, asepalvelus kestää periaatteessa 12 kuukautta, mutta lyhennetään usein kuuteen tai yhdeksään. Norja on kuulunut Natoon vuodesta 1949. Kevääseen 2008 asti se valvoi Naton puolesta Itämeren ilmatilaa F-16-hävittäjillään, mutta nykyisin sen aktiivisin panos on 550 sotilaan joukko Naton Afganistanin operaatiossa. Vuonna 2016 Norjassa myös naiset tulivat asevelvollisiksi siten, että kutsunnat koskevat kaikkia 19-vuotiaita sukupuolesta riippumatta ja noin joka kuudes sitten valitaan palvelukseen. Motivaatio on erityisen tärkeä asia, sillä pakolla ketään ei haluta armeijaan. Käytännössä halukkaita on ollut enemmän kuin on voitu ottaa palvelukseen.
Norjan pääministeri on Erna Solberg. Solbergin hallituksen oikeisto-populistisen Edistyspuolueen maahanmuutto- ja oikeusministeri Sylvi Listhaug kohahdutti toistuvasti julkisuudessa kannanotoillaan, ja hallituksen kaatumista uumoiltiin maaliskuussa 2018. Hallitus kuitenkin jatkoi ja ministeri Listhaug erosi lausuntojensa takia hallituksesta. Vuoden kuluttua toukokuussa 2019 Sylvi Listhaug kuitenkin palasi hallitukseen terveydestä ja vanhustenhuollosta vastaavaksi ministeriksi. Tammikuussa 2020 Edistyspuolue lähti hallituksesta. Taustalla oli erimielisyys Norjaan Syyrian al-Holin leiriltä otetusta Isis-taistelijan perheestä. Edistyspuolue oli ehtinyt olla hallituksessa puheenjohtajansa, valtiovarain­ministeri Siv Jensenin johdolla kuusi vuotta. Jensen ei kuitenkaan vaatinut hallituksen eroa ja pääministeri Erna Solbergin hallitus on jatkanut konservatiivisen Høyren, liberaalin Venstren ja Kristillisen kansanpuolueen vähemmistö­hallituksena, joka joutuu turvautumaan Edistyspuolueen tukeen.
Fylket
300 px|right|thumb|Norjan fylket vuodesta 2020 Pohjois-Norja Sørlandet Trøndelag Vestlandet Østlandet
Fylkejärjestelmään kuulumaton on omalla erityishallinnollaan Huippuvuoret, jonka johdossa on kuvernööri.
Kunnat ja kaupungit
Norjan nykyinen kunnallishallinnon perusyksikkö on kunta, joita on 356 (2020). Kuntien oikeudet ja velvoitteet eivät eroa sen mukaan, kuuluuko kuntaan kaupunki tai kaupunkeja vai ei. Kaikkiaan 96 kuntaa on saanut kaupunkistatuksen. Kaupungin rajat noudattelevat kunnanrajoja, joten suurkaupunkiin voi kuulua runsaasti maaseutua, Oslossa on laajoja metsiä ja puolet Bergenin kaupungista on vuoristoa. Vuonna 2017 käynnistyneessä kuntauudistuksessa kuntien määrää on tarkoitus vähentää 70:llä.
Talous
pienoiskuva|Öljynporauslautta Statfjordin kentällä Pohjanmerellä vuonna 1982. Norjan rahayksikkö on kruunu (NOK, krone), joka jakaantuu sataan äyriin (øre). Äyri ei ole käteiskäytössä. Yhdellä kruunulla sai toukokuussa 2019 noin 10,26 eurosenttiä ja yhdellä eurolla vastaasti noin 9,745 kruunua. Norjan ostovoimakorjattu bruttokansantuote on vuonna 2022 noin 424 miljardia dollaria. Vaihtotase on vahvasti ylijäämäinen. Öljystä kertyneet huomattavat omaisuudet ovat antaneet Norjalle luonnollisesti runsaan pelivaran taloutensa hoitoon ja valtiolla on enemmän saamisia kuin velkoja. Norjan työttömyys ja inflaatio ovat matalia.
Norjan öljyvarat ovat nostaneet sen maailman talouksien huipulle: öljynvienti toi puolet vientituloista ja lähes 30 prosenttia valtion tuloista. Norja on maailman kuudenneksi suurin öljynviejä Saudi-Arabian, Venäjän, Arabiemiirikuntien, Iranin ja Kuwaitin jälkeen. Norjan öljyrahaston markkina-arvo oli huhtikuussa 2022 yli 11 000 000 000 000 Norjan kruunua eli noin 1,15 biljoonaa euroa. Rahastolla Norja varautuu aikaan, jolloin sillä ei ole hyvinvointinsa turvana enää öljyä ja kaasua. Rahasto koostuu osake- ja joukkovelkakirja­sijoituksista. Norja on lisäksi Euroopan alueen suurimpia maakaasun tuottajia, ja se on myös merkittävä alumiinin jalostaja. Noin puolet teollisuudesta keskittyy Oslon ympärille. Öljyn ja maakaasun lisäksi Norjan luonnonvaroihin kuuluvat vesivoima, kupari, nikkeli, rautamalmi, sinkki, lyijy, kala ja puutavara. Merkittävimmät vientituotteet ovat maaöljy, maakaasu, koneet, metallit, kemikaalit ja kala. Viennin suurimpia kohdemaita vuonna 2021 olivat Britannia ja Saksa, joiden osuus Norjan viennistä oli 40 prosenttia. Seuraavaksi suurimmat vientikohteet olivat Alankomaat, Ruotsi ja Ranska. Suurimmat tuontimaat olivat Kiina, Ruotsi ja Saksa.
Norja kuuluu maailman tärkeimpiin kalastusalueisiin pitkän rantaviivansa ja matalanmeren alueiden takia. Silli on yleisin ja tärkein saaliskala. Sen vuosisaalis vaihtelee, ja huonoina sillivuosina avomereltä pyydystetään sen sijaan mustakitaturskaa. Rannikkovesien tärkeimmät saaliskalat ovat turska, kolja, seiti ja punasimppu. Kalanviljelyä on harjoitettu 40 vuoden ajan, ja siinäkin Norja on maailman johtavia maita. Lohi ja kirjolohi ovat tärkeimmät viljellyt lajit. Turskanviljely on alkanut 2000-luvulla.
Norjassa melkein kaikki sähkö tuotetaan vesivoimalla, ja vesivoimalaitoksia on rakennettu paljon vuorille. Siksi Norja on monessa suhteessa päässyt lähemmäs kestävää kehitystä.
Liikenne
pienois|Juna [[Oslon ja Trondheimin välillä.]] pienois|Lærdalin tunneli. Norjassa on 98 lentopaikkaa, mutta vain yhdellä on yli kolmen kilometrin kiitotie. Rautatietä on 4 169 kilometriä. Satamakaupungit ovat Bergen, Haugesund, Måløy, Mongstad, Narvik ja Stura.
Julkinen liikenne on tehokasta, junien, bussien ja lauttojen aikataulut on usein suunniteltu sujuvia vaihtoja varten. Junalla pääsee pohjoisessa Bodøhön asti, Ruotsin kautta myös Narvikiin. Bergenin ja Kirkkoniemen väliä kulkee rannikon yhteysalus Hurtigruten.
Norjan yleisen tieverkon pituus on noin 91 600 kilometriä. Osa yleisistäkin teistä suljetaan talvisajaksi, jos ne eivät ole osa keskeisintä tieverkkoa ja talvihoito tulisi erittäin kalliiksi. Tällaiset tiet kulkevat yleensä vuoristoalueilla. Olosuhteiden pakosta tiet voidaan sulkea myös tilapäisesti, yleensä yöajaksi. Huonon ajosään vallitessa on käytössä myös kolonna-ajo: tieosuudella sallitaan vain tienpitäjän avustamien autoletkojen kulku. Letkan keulassa ja perässä ajaa yleensä aura-auto. Osa teistä on maksullisia – tiemaksuja kerätään noin 50 asemalla. Saaristoon ja vuonojen ylitykseen käytetään monin paikoin autolauttoja.
Päätiestöllä on noin 950 tunnelia. Näistä kolme on pituudeltaan yli 10 kilometriä. Vuonna 2000 valmistunut Lærdalin tunneli (24,5 kilometriä, E16) on maailman pisin maantietunneli. Osa tunneleista kulkee meren alla. Eiksundin alittava tunneli (7,8 km, 653) on maailman syvimmällä käyvä maantietunneli. Sen alin kohta sijaitsee 287 metriä meren pinnan alapuolella.
Väestö
pienoiskuva|upright|[[Nidarosin tuomiokirkko on Pohjois-Euroopan suurimpia kirkkorakennuksia.]] Tammikuussa 2018 Norjassa oli noin 5,3 miljoonaa asukasta. Vuonna 2012 asukkaista 90,1 prosenttia oli norjalaisia. Muita eurooppalaisia oli 3,6 prosenttia ja muita kuin eurooppalaisia vain kaksi prosenttia.
Vuoden 2012 alussa maassa oli noin 655 000 maahanmuuttajaa. Suurin osa maahanmuuttajista on tullut Puolasta, Ruotsista, Saksasta ja Irakista. 33 prosenttia maahanmuuttajista on saanut Norjan kansalaisuuden.
Kielet
Norjan kielestä käytetään kahta kirjoitusmuotoa: bokmålia ja nynorskia. Vuonna 1996 julkaistussa kyselytutkimuksessa 7,5 prosenttia sanoi käyttävänsä nynorskia pääasiallisena kielimuotonaan yksityiselämässään, ja näiden lisäksi viisi prosenttia käytti vaihtelevasti nynorskia ja bokmålia. Kielimuodon käyttö on vahvasti aluesidonnaista: vuonna 1991 peruskoululaisista käytti nynorskia Sognin ja Fjordanen läänissä 96 prosenttia ja Telemarkissa 20 prosenttia, mutta Hedmarkissa vain 0,2 prosenttia.
Polaris
Polaris voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Teivaanmäki
Teivaanmäki sijaitsee Lahdessa Jalkarannantien ja Vesijärven aseman entisen rautatien risteyksen lounaispuolella. Mäellä oli 1960- ja 1970-luvulla erittäin suosittu tanssilava, joka aloitti toimintansa 1947 ja lopetti elokuussa 2002. Teivaanmäeltä on erittäin hyvät näköalat Vesijärven satamaan ja sen kaakkoispuolella olevalla alavalla kohdalla on Lahti Energian voimalaitos, missä sijaitsee yksi Lahden kaupungin vapaasti käytettävän langattoman lähiverkon Mastonetin tukiasema.
Norja
Uskonnot
Vuonna 2019 väestöstä 68,7 prosenttia kuului evankelis-luterilaiseen Norjan kirkkoon. Muiden kristillisten uskontokuntien edustajia on 6,9 prosenttia, muslimeja 3,4 prosenttia ja muita uskontoja 0,8 prosenttia väestöstä. Uskontokuntiin kuulumattomia on 20,2 prosenttia väestöstä. Maan juutalaiseen vähemmistöön kuuluu noin 2 000 henkilöä. Vain 20 prosenttia pitää Jumalaa tärkeässä asemassa elämässään, mikä on Euroopan alimpia lukuja. Vuoden 2010 Eurobarometer-kyselytutkimuksessa 22 prosenttia norjalaisista ilmoitti uskovansa Jumalaan, 44 prosenttia uskoi johonkin korkeampaan voimaan ja 29 prosenttia ilmoitti ettei usko kumpaakaan edellisistä.
Ōtsu
Ōtsussa sijaitsee useita merkittäviä historiallisia kohteita, kuten Enryaku-jin, Mii-deran ja Ishiyama-deran temppelit ja Hiyoshi-taishan pyhäkkö. Enryaku-ji kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon osana kohdetta ”muinaisen Kioton historialliset monumentit”.
Norja
Koulutus
Norjassa on kymmenen vuotta kestävä oppivelvollisuus. Peruskoulu alkaa sinä vuonna, jona lapsi täyttää kuusi vuotta. Peruskoulutus on maksutonta, mutta kouluun pitää ottaa mukaan omat eväät. Ennen oppivelvollisuutta lasten on mahdollista osallistua maksulliseen päiväkotitoimintaan. Maan väestörakenteen takia 40 prosenttia kouluista on niin pieniä, että niissä on yhdysluokkia. Kuntien velvollisuus on tarjota iltapäivähoitoa neljän alimman luokan oppilaille. 16–19-vuotiailla on oikeus opiskelupaikkaan ammatillisessa tai yliopistoon valmentavassa oppilaitoksessa.
Ōtsu
Historia
Kaudella, jolloin Kioto oli Japanin pääkaupunki, Ōtsusta muodostui merkittävä kulkureitti itään kohti Edoa eli nykyistä Tokiota. Se oli sekä vesi- että maaliikennejärjestelmien kehityksen keskuspaikka. Nykyäänkin sisävesiliikenteen merkityksen jo vähennyttyä Japanin suurimpia kaupunkeja yhdistävät keskeiset moottoritie- ja rautatieyhteydet kulkevat Ōtsun kautta.
Norja
Kulttuuri
pienoiskuva|Tyttöjä kansallispuvuissa
Myrskylasi
thumb|240px|Myrskylasi Myrskylasi on sään ennustamista varten kehitetty laite, joka koostuu nesteellä täytetystä lasiastiasta. Laitteen toiminta perustuu lasin sisällä olevan nesteen ulkonäön muutokseen, minkä perusteella voidaan yrittää ennustaa erilaisia säätiloja. Nykyaikaiset kokeet eivät ole kyenneet todistamaan myrskylasin toimivuutta.
Ōtsu
Historia
Liikenteen solmukohdaksi muodostui jo kauan sitten silta nimeltä Karahashi, joka ylittää Biwa-järvestä laskevan Seta-joen. Se oli strategisesti tärkeä sotilaallisiin tarkoituksiin ollen monen taistelun näyttämönä. Tämä historiallinen silta on yhä käytössä, mutta on saanut rinnalleen muita siltoja kasvavan liikenteen tarpeisiin.
Myrskylasi
Kuvaus
Lasin sisällä oleva neste koostuu useista eri aineista, useimmiten tislatusta vedestä, etanolista, salpietarista, ammoniumkloridista ja kamferista. Seoksen kehitti amiraali Robert FitzRoy, joka käytti myrskylaseja säätilojen ennustamiseen matkoillaan Charles Darwinin kanssa HMS Beaglella.
Matkoillaan FitzRoy seurasi tarkasti myrskylasin käyttäytymistä ja dokumentoi sen toimintaa eri säätiloissa:
Vuonna 1859 pahat myrskyt koettelivat Britteinsaaria. Britannian kruunu reagoi jakamalla myrskylaseja monille pienille kalastajayhteisöille, joita laivojen henkilökunta konsultoi ennen merille menoa. Tämän seurauksena myrskylasit tulivat tunnetuiksi nimellä ”FitzRoyn ilmapuntari”.
thumb|left|upright|Kiteitä FitzRoyn myrsylasissa
Tarkkuus
Artikkelissa ”Journal of Crystal Growth” julkaistun kokeen mukaan lämpötilan muutos on ainoa tekijä, joka saa aikaan kiteiden kasvamisen myrskylasissa.
Cecil Adams suoritti epävirallisia kokeita myrskylaseilla ja huomasi, että myrskylasin onnistuminen sään ennustamisessa on verrattavissa sattumaan.
Ōtsu
Urheilu
Järvi tarjoaa Ōtsussa hyvät vesiurheilumahdollisuudet. Kaupungissa järjestetään kilpailuja moottoriveneilyssä, purjehduksessa, soudussa ja melonnassa.
Kansainvälinen yhteistyö
Ōtsulla on seuraavat ystävyyskaupungit:
Ōtsussa sijaitsee Japanin suomalainen koulu eli Jasuko, joka perustettiin 1964.
Norja
Kulttuuri
Norjalaisten kansallisia symboleja ovat lippu, maisema, kansallispuvut ja kansallispäivä. Monilla yksityisillä ihmisillä on oman alueensa kansallispuku ja Norjan lippu. Kansallispäivän tapahtumissa heilutetaan pienoislippuja ja koristellaan paikkoja sinisin, punaisin ja valkoisin viirein. Maisemasta nauttiminen korostuu mökeillä ja ulkoilu­harrastuksissa, kuten hiihdossa ja patikoinnissa.
Omaleimaisin norjalainen ruokalaji on ruskea meesjuusto, josta vedetään ohuita viipaleita juustohöylällä leivän päälle. Aamiainen on tukeva, lounas kevyt, ja päivällisellä syödään yleensä perunaa ja lihaa tai kalaa.
Musiikissa Norjan suuri nimi on Edvard Grieg. Kuvataiteessa tunnetuimpia hahmoja ovat symbolisti Edvard Munch ja kuvanveistäjä Gustav Vigeland.
Kirjallisuus
Varhaisin norjalainen kirjallisuus oli riimukirjoitusta, jonka varhaisimmat löydöt on ajoitettu 300–400-luvuille. Keskiajalla Norjassa kukoisti viikinkikulttuuri, joka on tunnettu runsaasta muinaisnorjan kielellä kirjoitetusta kirjallisuudesta. Norjassa ja Islannissa puhuttiin tuolloin käytännössä samaa kieltä ja ihmisten ja ajatusten liikkuvuus maiden välillä oli suurta, joten keskiajan Norjan ja Islannin kirjallisuutta on vaikea erottaa toisistaan. Vaikka saagat on suurimmaksi osaksi kirjoitettu Islannissa, ne todennäköisesti perustuvat suurelta osin suulliseen perinteeseen, joka on lähtöisin Norjasta.
Muinaisnorjan­kielinen kirjallisuus tyrehtyi 1350-luvulla mustan surman aiheuttamaan lamaan, ja samalla loppui Norjan ja Islannin yhteiskulttuuri, kun luku- ja kirjoitustaitoiset kuolivat. Norja joutui tällöin Tanskan vallan alle, eikä maalla käytännössä ollut omaa kirjallista kulttuuria ennen 1500-luvun uskonpuhdistusta ja humanismia. 1600-luvulla barokkiajan tärkeimpiä kirjailijoita Norjassa olivat maan ensimmäinen ammattikirjailija Dorothe Engelbrektsdatter sekä leppoisan huumorin sävyttämästä uskonnollisesta ja maantieteellisestä runoudesta tunnettu Petter Dass.
1700-luvulla valistuksen ajan merkittävimmäksi norjalais­kirjailijaksi katsotaan usein Bergenissä syntynyt näytelmäkirjailija Ludvig Holberg, joka tosin asui suurimman osan elämästään Kööpenhaminassa ja kirjoitti teoksensa tanskaksi ja latinaksi. Holbergin tunnetuimpia näytelmiä ovat komediat Jeppe paa Bierget ja Erasmus Montanus.
1800-luvun alun kirjallisuutta vallitsi kansallisromantiikka, ja muun muassa norjalaista kansanrunoutta ja kansantarinoita kerättiin maaseudulta ja julkaistiin kokoelmina. Romantiikan ajan runoutta leimasi sittemmin kansallisrunoilijaksi kohotetun, kansallismielisen Henrik Wergelandin ja kosmopoliitti Johan Sebastian Welhavenin kaksinkamppailu. Romantiikan ja realismin väliin sijoittuvaa Camilla Collettin Amtmandens Døttreä on kutsuttu Norjan ensimmäiseksi nykyaikaiseksi romaaniksi, ja se on myös ensimmäinen naisten yhteiskunnalliseen asemaan huomiota kiinnittävä teos.
1800-luvun loppupuolen draamaa hallitsi Norjan kansainvälisesti tunnetuin kirjailija Henrik Ibsen. Kotimaassaan merkittävän aseman sai myös Nobel-palkittu Bjørnstjerne Bjørnson, joka tosin on merkittävämpi yhteiskunnallisena vaikuttajana kuin kirjallisilta ansioiltaan. Vuosisadan lopussa Amalie Skram oli norjalaisen naturalismin merkittävin nimi. 1890-luvulla Knut Hamsun nousi maailmanmaineeseen romaanillaan Nälkä. Hamsun on kansainvälisesti merkittävimpiä modernistisen kirjallisuuden uranuurtajia ja saanut sittemmin Nobel-palkinnon.
1900-luvun merkittävimpiä nimiä ovat Sigurd Hoel, Nordahl Grieg, Tarjei Vesaas, Nobel-palkittu Sigrid Undset ja sotienjälkeisen ajan Jens Bjørneboe, Bjørg Vik ja Kjartan Fløgstad.
Kuvataide
Kansallisen maalaustaiteen perustajia Norjassa oli romanttista suuntaa edustanut Johan Christian Dahl. 1800-luvun loppupuolella Pariisin vaikutteet nousivat etualalle. Realistisen ja norjalaiseen taiteeseen muun muassa maisemien kautta pyrkineistä tuli yksi suuntaus. Toista leiriä edustivat myös yhteiskunnallisia aiheita käsitelleet boheemit Christian Krohgin johdolla. Boheemien nuorempaan polveen kuului Edvard Munch, joka kuvasi mystiikan ja ekspressionismin keinoin surua, mustasukkaisuutta, yksinäisyyttä ja ahdistusta.
Urheilu
pienoiskuva|vasen|Holmenkollenin mäki.
Norja on talviurheilumaa. Hiihto ja luistelu eri muodoissaan ovat suosittuja harrastuksia talviaikaan ja erityisesti hiihto on osa maan identiteettiä. Norja tunnetaan modernin hiihdon synnyinmaana. Köyhä maanviljelijä Sondre Norheim kehitti 1800-luvulla niin sanotun telemark-suksen, jonka avulla hän pystyi hyppimään ja kääntymään ilman suksen irtoamista. Ensimmäiset hiihtokilpailut järjestettiin Norjassa jo 1866, ja Holmenkollenin hiihtofestivaalit on järjestetty yhtäjaksoisesti jo vuodesta 1892.
Norja on osallistunut olympialaisiin vuodesta 1900. Se on talviolympia­historian menestynein maa, ja talvikisat on järjestetty maassa kahdesti, 1952 Oslossa ja 1994 Lillehammerissa. Ampumahiihtäjä Ole Einar Bjørndalen on historian menestynein urheilija talviolympialaisissa. Hän on saanut kahdeksan kulta- ja neljä hopea- ja yhden pronssimitalin. Maastohiihdossa ja pohjoismaisessa yhdistetyssä Norja on olympiahistorian menestynein maa.
Talvilajien lisäksi yleisurheilu ja jalkapallo ovat myös suosittuja. Yleisurheilun Euroopan-mestaruuskilpailut järjestettiin Oslossa vuonna 1946. Norjan jalkapallomaajoukkue voitti pronssia kesäolympialaisissa 1936. Se on pelannut MM-kilpailuissa kolme kertaa, parhaana saavutuksenaan toiselle kierrokselle pääsy vuonna 1998. Parhaimmillaan Norja on ollut FIFA-rankingissa maailmanlistan toisena. Tunnettuja jalkapalloilijoita ovat muun muassa Ole Gunnar Solskjær, Martin Ødegaard, Ada Hegerberg, Caroline Graham Hansen ja Erling Braut Haaland. Naisten jalkapallomaajoukkue on menestynyt miehiä paremmin, ja se voitti maailmanmestaruuden 1995 ja olympiakultaa 2000.
Tekniikan museo (Tukholma)
thumb|250px|Museorakennus Tekniikan museo on museo Tukholman Gärdetin kaupunginosassa.
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailut 2021 – miesten suurmäki
Hiihdon maailmanmestaruuskilpailujen 2021 miesten suurmäki järjestettiin 5. maaliskuuta 2021.
Tekniikan museo (Tukholma)
Museo on perustettu vuonna 1924. Sen kokoelmat käsittävät nykyisin noin 55 000 esinettä, joista noin 4 500 kerrallaan on näytteillä. Pääosa kokoelmista on vuosien 1860 ja 1930 välisenä aikana valmistettuja esineitä ja laitteita. Ragnar Hjorthin suunnittelema museorakennus on valmistunut 1934–1936 ja niin sanottu Teknorama-siipi 1964. Viereisessä rakennuksessa toimivat Ruotsin poliisimuseo ja kansallisurheilumuseo.
Aiheesta muualla
59.3325°N, 18.11861°W
Ofidiofobia
Ofidiofobia on eräs fobian laji ja tarkoittaa käärmeitä kohtaan tunnettua voimakasta kauhua. Se on yksi yleisimmistä fobioista, etenkin laajemman zoofobian (eläinfobiat) alla. Myös käärmeen nahanluonti aiheuttaa pelonomaisia vaikutuksia osassa ihmisiä.