cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Itsemurha
Maailmanlaajuisesti
Eniten itsemurhia suhteessa väkilukuun tehdään Lesothossa, jossa 0,7 promillea väestöstä teki itsemurhan vuonna 2021. Seuraavana tulivat Guyana (0,4 promillea), Swazimaa ja Etelä-Korea (0,29), Kiribati ja Mikronesia (0,28), Liettua (0,26), Surinam ja Venäjä (0,25) sekä Etelä-Afrikka (0,24). Noin 80 prosenttia itsemurhista tehdään köyhissä tai keskituloisissa maissa. Väkilukuun suhteutettuna itsemurhat ovat kuitenkin yleisimpiä maissa, jotka menestyvät onnellisuustutkimuksissa hyvin ja joiden inhimillisen kehityksen indeksi on korkea. Vuonna 2017 julkaistun tutkimuksen mukaan itsemurhakuolleisuus oli erittäin korkean indeksin maissa 11,64/100 000 henkeä ja korkean indeksin maissa 13,94, mutta keskisuuren indeksin maissa vain 7,93. Kansainvälisissä tutkimuksissa on toisaalta havaittu taloudellisen hyvinvoinnin vähentävän itsemurhia, mitä on selitetty parantuneella terveydenhuollolla. Lamat ja taantumat voivat vastaavasti lisätä ihmisten kokemaa stressiä ja siten itsemurhia.
Itsemurhat ovat maailmanlaajuisesti 15–19-vuotiaiden kolmanneksi yleisin kuolinsyy. Suurinta itsemurhakuolleisuus on 41–45-vuotiailla ja yli 75-vuotiailla miehillä sekä 46–50-vuotiailla naisilla. Arviolta noin 4,5 prosenttia ihmisistä yrittää itsemurhaa vähintään kerran elämänsä aikana. Miesten itsemurhayritykset onnistuvat naisten yrityksiä useammin. Tämä liittyy osaksi siihen, että miesten käyttämät väkivaltaiset tekotavat tappavat niin nopeasti, ettei kukaan ehdi puuttua asiaan. Naiset esimerkiksi omistavat aseen harvemmin kuin miehet, eivätkä siksi yleensä käytä sellaista itsemurhaa yrittäessään. Maailmanlaajuisesti miesten itsemurhakuolleisuus on noin 3,5-kertainen naisiin verrattuna.
Itsemurhariski jakautuu köyhissä ja rikkaissa maissa eri väestöryhmien välille eri tavoin. Kehittyneissä maissa itsemurhat ovat yleisiä 15–24-vuotiailla ja yleisimpiä vanhusten keskuudessa. Lisäksi miesten itsemurhariski on kehittyneissä maissa moninkertainen naisiin verrattuna. Kehitysmaissa itsemurhat ovat yleisimpiä alle 30-vuotiailla ja sukupuolten välinen epäsuhta on pienempi. Kiina on ainoita ellei ainoa maa, jossa naiset tekevät itsemurhan miehiä useammin.
Luettelo Kreikan kunnista
Tämä on luettelo Kreikan kunnista. Vuoden 2019 Kleisthenes I -suunnitelmana tunnetusta aluehallintouudistuksesta lähtien Kreikassa on yhteensä 332 kuntaa.
Kosketuslukko
Kosketuslukko on elektromekaaninen lukituslaite. Elektromekaanisessa avainjärjestelmässä yhdistyvät mekaaninen avain ja elektroninen tunniste. Kosketuslukossa mekaanisen lukitusjärjestelmän ohjaukseen on yhdistetty elektroniikan avulla kosketuksella suoritettava lukituksen ohjaus. Kosketusohjaus voidaan tehdä esim. kapasitiivisen tai biometrisen tunnistuksen (sormenjälkilukijan) avulla.
Itsemurha
Suomessa
Itsemurhan seurauksena kuoli vuonna 2019 noin 0,16 promillea suomalaisista. Arviolta noin 20 000 suomalaista yrittää tehdä vuosittain itsemurhan ja 800 kuolee sen seurauksena. Vuonna 2004 itsemurhat olivat 20–34-vuotiaiden miesten yleisin yksittäinen kuolinsyy. Suomessa tehtiin vuonna 2021 väkilukuun suhteutettuna arviolta 25. eniten itsemurhia maailmassa.
Paulus Roiha
Ura
Loukkaantuminen pilasi Roihan uran Haagissa ja kesäkuussa 2007 hän siirtyi Unkarin pääsarjaseura Újpestiin. Edelleen loukkaantumisista kärsineen Roihan sopimus budapestiläisten kanssa purettiin alkuvuodesta 2008, jonka jälkeen hän sopi HJK:n kanssa kaksivuotisesta pestistä. HJK:ssakaan Roihan ura ei sujunut ilman loukkaantumisia. Kaudella 2009 hän pystyi pelaamaan HJK:ssa vain viisi ottelua. Roiha siirtyi kaudeksi 2010 Allsvenskanin Åtvidabergs FF -joukkueeseen. Kaudella 2011 Roiha pelasi kuopiolaisen KuPS:in riveissä. Kauden jälkeen hän päätti lopettaa uransa.
Itsemurha
Suomessa
Itsemurha-ajatuksia esiintyi noin kymmenellä prosentilla 20–54-vuotiaista suomalaisista. Lähes 20 prosenttia suomalaisista on harkinnut joskus vakavasti itsemurhaa. Itsetuhoisuus on lisääntynyt nuoremmissa ikäluokissa, sillä vastaava osuus 18–34-vuotiailla oli 33 prosenttia.
Paulus Roiha
Ura
Suomen maajoukkueessa Roiha debytoi vuonna 2001 Ruotsia vastaan pelatussa hallimaaottelussa.
Kosketuslukko
Kosketuslukon konkreettisin etu saavutetaan lukkolaitteen käytön helppoudessa, kun mekaanisia avaimia ei tarvitse kantaa mukana. Käyttämällä biometristä tunnistusta, voidaan lukituksen käyttäjä myös yksilöidä.
Hybridisaatio
Hybridisaatio on kahden tai useamman atomiorbitaalin yhdistyminen yhtä moneksi hybridiorbitaaliksi, joilla on jokaisella sama muoto ja energia. Hybridisaatio selittää molekyyliorbitaalien muotoja, kun hybridiorbitaaleihin sovelletaan VSEPR-teoriaa. Hybridisaatiot ovat keskeinen osa valenssisidosteoriaa, joka mallintaa elektronien sidosvuorovaikutukset lokalisoituneina, toisistaan erillisinä ytimien välisinä vuorovaikutuksina.
Hybridisaatio ja siitä syntyvät hybridiorbitaalit merkitään hybridisaatioon osallistuneiden atomiorbitaalien mukaan. Esimerkiksi sp3-hybridisaatiossa s- ja kolme p- orbitaalia muodostavat neljä sp3-hybridiorbitaalia.
Itsemurha
Suomessa
Kolme neljästä itsemurhan tehneestä suomalaisesta on miehiä. Itsemurhayritykset sen sijaan ovat naisilla yleisempiä. Miesten itsemurhakuolleisuus on laskenut 1990-luvun alun jälkeen nopeasti, mutta naisten itsemurhakuolleisuudessa ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia. Miesten itsemurhakuolleisuudessa on ylipäätään ollut koko itsenäisen Suomen historian ajan suurta vaihtelua. Naisten itsemurhakuolleisuus kaksinkertaistui 1950-luvulla ja on sen jälkeen pysynyt melko tasaisena.
Hybridisaatio
sp3-hybridisaatio
Perustilassa olevan atomisen hiilen atomiorbitaalit ja niiden sisältämät elektronit voidaan kuvata seuraavasti (nuolien suunta kuvaa e-:ien spiniä):
Itsemurha
Suomessa
Itsemurhakuolleisuuden on havaittu vähenevän yhteiskunnallisesti vaikeina aikoina kuten laman tai sotatilan vallitessa ja lisääntyvän taloudellisten nousukausien aikana.
Hybridisaatio
sp3-hybridisaatio
Orbitaalit on siis täytetty Paulin kieltosäännön mukaisessa järjestyksessä. LCAO-teoriassa mitätöidään sivukvanttiluvun vaikutus orbitaaleihin seuraavasti: aluksi oletetaan orbitaalien, joilla on sama pääkvanttiluku, olevan samanarvoisia energian suhteen, ja sen jälkeen nämä yhdistetään vastaavaksi määräksi hybridiorbitaaleja, jotka nimetään erikseen.
jotka hybridisoítuvat
Itsemurha
Selitysmallit
Itsemurhan syistä on esitetty vaihtelevia tulkintoja. Psykologisissa teorioissa painotetaan persoonallisuuden ja tunne-elämän merkitystä. Sosiologit ovat puolestaan korostaneet yhteiskunnallisten paineiden ja kulttuuristen tekijöiden vaikutusta.
Hybridisaatio
sp3-hybridisaatio
Hybridisoituneen atomin 2s2- ja 2p2-orbitaalit ovat järjestäytyneet uudelleen neljäksi samanlaiseksi sp3-hybridiorbitaaliksi. sp3-hybridiorbitaalit muodostuvat yhden s-orbitaalin ja kolmen p-orbitaalin uudelleenjärjestyessä. sp3-Orbitaalit pyrkivät suuntautumaan mahdollisimman kauas toisistaan muodostaen tetraedrirakenteen, jossa sidosten väliset kulmat ovat 109,5°. Näin muodostetut hybridiorbitaalit selittävät esimerkiksi metaanin hiilen ja vetyjen välisten sidosten kokeellisesti havaitun samanlaisuuden:
Kaaviokuva hiilen laskennallisten hybridiorbitaalien suunnista vetyatomien s-orbitaaleihin nähden eli tavanomaisemmin Metaanin havaittu rakenne
Fysiikassa tämä teoria ei toimi, sillä muun muassa alkuaineiden spektrien ominaisuudet eivät selity hybridiorbitaalien kautta. Kemiassa käytettävät monet spektroskopian muodot on standardoitu siten että tutkimuksesta saatava vaste on helposti tulkittavissa todisteiksi hybridiorbitaaleja kuvailevan LCAO-teorian erinomaisesta sovellettavuudesta kemiallisessa analyysissä.
Öljyntuotanto
thumb|320px|[[Öljynporauslautta Pohjanmerellä.]]
Öljyntuotanto tarkoittaa tapoja ottaa maaperän maaöljy ihmiskunnan jalostettavaksi ja kulutukseen. Perinteisesti öljyä on saatu poraamalla reikiä maankuoren läpi ja pumppaamaalla sitä maan pinnalle. Kun helpoimmat kohteet on jo käytetty tai on alettu siirtyä öljynetsinnässä ja -tuotannossa yhä vaikeampiin paikkoihin ja alettu käyttää tekniikoita kuten vesiruiskutusta, visuaalisia kolmi- ja neliulotteisia seismisiä menetelmiä, reservien mallintamista ja haarautuvia horisontaalisia kaivoja. Nestemäisistä konventionaalisesta öljystä on alettu siirtyä myös ns. epätavanomaiseen öljyyn, joka vaatii aiemmasta poikkeavia tuotantomenetelmiä. Suurin epätavanomaisen öljyn käytössä oleva lähde on öljyhiekka.
Öljyntuotantoalueista merkittävin on perinteisesti ollut Lähi-itä. Öljyntuotanto sijoittuu yleensä öljykentille. Merellä öljyä porataan öljynporauslautoilla. Poraustorniin kiinnitetyn onton teräsputken ja timantti- tai kovametalliterän avulla porattavan reiän syvyys on tyypillisesti nykyisin muutamasta sadasta metristä kymmeneen kilometriin. Öljylähteestä pumpattu raakaöljy käsitellään öljynjalostamossa, joka voi tuottaa esimerkiksi bensiiniä ja dieselöljyä muiden tisleiden lisäksi.
Öljyntuotanto ja esiintymien etsintä on kallista, riskialtista ja aikaa vievää, minkä takia siitä vastaavat usein suuret öljy-yhtiöt tai öljyntuottajamaat yhteistyössä erikoistuneiden yritysten kanssa. Viive esiintymän löydöstä ja koeporauksista sen hyödyntämisen aloittamiseen on normaalisti yli viisi vuotta. Barreleissa mitattaviin tuotantomääriin voivat vaikuttaa esimerkiksi luonnonkatastrofit, taantumat, lakot ja pitkällä aikavälillä tehdyt investoinnit.
Hybridisaatio
sp3-hybridisaatio
LCAO-teoriassa sama toteutetaan matemaattisesti tekemällä rajattuja yksinkertaistuksia ytimestä etäimmälle ulottuvia orbitaaleja kuvaaville yhtälöille.
C'*'-merkintä tarkoittaa edellä sitä, että hiiliatomit eivät ole kvanttimekaanisen atomimallin mukaisessa perustilassaan (joka kai toteutuisi absoluuttisessa nollapisteessä kaikille atomeille).
Öljyntuotanto
Öljyntuotannon määrä ja tuottajamaat
400px|thumb|Öljyntuottajamaat. Sinisellä OPECin jäsenmaat.
Öljyntuotanto on määrällisesti ollut keskimäärin kasvavaa. Vuonna 2015 yhdysvaltalainen IEA arvioi maailmanlaajuisen päivittäisen öljytuotannon olleen 95,73 miljoonaa barrelia, joista perinteisesti keskeisten öljyntuottajamaiden OPEC-järjestön maat tuottivat 38,33 miljoonaa barrelia ja järjestöön kuulumattomat maat 57,40 miljoonaa barrelia. Tuotanto oli jonkin verran kulutusta suurempaa, ja varastoon kertyi arviolta noin 1,9 miljoonaa tonnia öljyä.
Hybridisaatio
sp2-hybridisaatio
Esimerkiksi eteenissä (C2H4) on kaksoissidos hiiliatomien välillä. Eteenin rakennekaava on:
Itsemurha
Selitysmallit
Aiempi itsemurhayritys on tärkein itsemurhariskiä lisäävä tekijä. Kerran itsemurhaa yrittäneistä 10 prosenttia tekee lopulta itsemurhan.
Öljyntuotanto
Öljyntuotannon määrä ja tuottajamaat
Öljyä tuottaa Aasiassa Jemen, Kiina, Syyria, Kazakstan ja Venäjä sekä Persianlahtea ympäröivistä maista Arabiemiirikunnat, Bahrain, Iran, Irak, Kuwait, Oman, Qatar ja Saudi-Arabia. Afrikan maista öljyä tuottaa Algeria, Libya, Nigeria, Päiväntasaajan Guinea ja Sudan. Etelä-Amerikasta öljyä tuottavat Argentiina, Barbados, Bolivia, Brasilia, Chile, Kolumbia, Kuuba, Ecuador, Guatemala, Peru, Suriname, Trinidad ja Tobago sekä Venezuela. Euroopasta öljyä tuottavat Bulgaria ja Romania sekä Pohjanmeren rantavaltioista Norja, Tanska ja Yhdistynyt kuningaskunta. Pohjois-Amerikasta öljyä tuottavat Kanada, Meksiko ja Yhdysvallat.
Nikeforos Bryennios nuorempi
Nikeforos Bryennios (, 1062–1137) oli bysanttilainen sotilas, valtiomies ja historioitsija.
Bryennios johti Konstantinopolin muurien puolustusta ensimmäisen ristiretken aikana Bouillonin Godfreyn hyökkäystä vastaan vuonna 1097. Hän neuvotteli rauhan Antiokian ruhtinaan Bohemundin kanssa vuonna 1108 ja oli mukana lyömässä turkkilaiset Seldžukit vuonna 1116.
Öljyntuotanto
Öljyntuotannon määrä ja tuottajamaat
Öljyntuottajamaiden suuruusjärjestyksessä ja tuotantomäärissä on tapahtunut muutoksia viimeisen kymmenen vuoden aikana. Vuonna 2009 IEA:n mukaan kymmenen maata vastasi yli 60 prosentista koko maailman öljyntuotannosta. Tuolloin maat olivat suuruusjärjestyksessä: Venäjä 494 Mt (13 %), Saudi-Arabia 452 Mt (12 %), Yhdysvallat 320 Mt (8 %), Iran 206 Mt (5 %), Kiina 194 Mt (5 %), Kanada 152 Mt (4 %), Meksiko 146 Mt (4 %), Venezuela 126 Mt (3 %),  Kuwait 124 Mt (3 %) ja  Arabiemiraatit 120 Mt (3 %). Vuonna 2014 Yhdysvallat nousi maailman suurimmaksi öljyntuottajaksi.
Nikeforos Bryennios nuorempi
Aleksioksen kuoltua hän ei halunnut mitään osaa salajuonessa Johannes II Komnenosta vastaan, vaikka sen tarkoituksena oli tehdä juuri Bryennioksesta keisari. Bryennioksen ja uusi keisari olivat hyvissä väleissä ja Bryennios seurasikin keisaria sotaretkelle Syyriaan vuonna 1137. Tämä retken aikana hän sairastui ja joutui palaamaan Konstantinopoliin jossa hän myöhemmin menehtyi.
Kirjallisuutta
Nicéforo Brienio (padre)
Itsemurha
Sairaudet
Fyysiset sairaudet lisäävät itsemurhariskiä. Korkean tulotason maissa itsemurhan riskiä nostavat myös masennus ja muut mielenterveyden ongelmat sekä alkoholismi. Arviolta noin 5 prosenttia masennustiloista kärsivistä päätyy lopulta itsemurhaan, vakava-asteisissa masennustiloissa itsemurhariski on jopa 15–20 prosenttia.
Krooninen kipu lisää itsemurhariskiä. Esimerkiksi selkäkipupotilailla on kaksinkertainen riski kuolla itsemurhan seurauksena. Jos tarkastelusta poistetaan masennuksesta kärsivät kipukroonikot, riski on edelleen lähes 40 prosenttia tavanomaista suurempi. Myös eräät neurologiset sairaudet kuten ME- ja MS-tauti lisäävät riskiä kuolla itsemurhaan. Ruotsalaisilla MS-potilailla on havaittu olevan lähes kaksinkertainen itsemurhakuolleisuus muuhun väestöön nähden.
Vastoinkäymiset
Itsemurhaa yrittävälle ihmiselle on tyypillisesti kasautunut useita vakavia ongelmia, kuten sairastelu, ihmissuhdeongelmat, ulkopuolisuuden kokemus ja epäonnistuminen opinnoissa tai työelämässä. Toisaalta itsemurha saattaa olla impulsiivinen reaktio yllättävään vastoinkäymiseen. Suuret elämänmullistukset, kuten avioero, läheisen kuolema, onnettomuudet ja seksuaalisen väkivallan uhriksi joutuminen lisäävät itsemurhariskiä. Usein itsemurhayritys on joko tietoinen tai tiedostamaton avunpyyntö.
Muita riskitekijöitä
Uutiset tunnettujen ihmisten itsemurhista lisäävät itsemurhia selvästi ainakin kuukauden ajan. Itsemurhatapauksista uutisoitaessa onkin syytä miettiä tarkkaan, mitä on kerrottava ja mikä kannattaa jättää sanomatta. Esimerkiksi teon välineistä ei tulisi kertoa yksityiskohtaisesti.
Lääkäreiden itsemurhakuolleisuus on Yhdysvalloissa lähes kaksi kertaa keskivertoväestöä suurempaa. Selitys johtuu ainakin osaksi siitä, että lääkäreiden on tavallista helpompi hankkia potentiaalisesti hengenvaarallisia lääkkeitä.
Ehkäisy
Psyykkisten sairauksien tunnistaminen ja hoitaminen mahdollisimman varhaisessa vaiheessa on keskeisimpiä itsemurhien ehkäisykeinoja. Monissa maissa toimii itsemurhien estämiseen erikoistuneita järjestöjä ja muita palveluja, jotka tarjoavat matalan kynnyksen tukea yksinäisille ja masentuneille. Itsetuhoista ihmistä ei pitäisi vain kehottaa hakemaan apua, vaan häntä tulisi auttaa avun hakemisessa mahdollisimman konkreettisesti.
Ihminen saattaa hautoa itsemurhaa pitkän aikaa. Monet itsemurhaa suunnittelevat antavat suunnitelmistaan vihjeitä ja yrittävät kertoa pahasta olostaan, vaikka eivät suoraan tuo esiin itsetuhoisia ajatuksiaan.
Suhtautuminen itsemurhaan
Itsemurhaan on perinteisesti suhtauduttu kielteisesti, ja se on monissa uskonnoissa ja lakijärjestelmissä kielletty teko. Nykyään siihen suhtaudutaan kuitenkin länsimaissa ymmärtäväisesti. Mielenterveysongelmiin ja itsemurhiin liittyy tästä huolimatta voimakas stigma. Monissa maissa itsemurha on edelleen vaiettu aihe, ja WHO:n mukaan vuonna 2019 vain 38 valtiolla oli erillinen kansallinen ohjelma itsemurhien ehkäisemiseksi. Itsemurhien tilastointi on monissa maissa puutteellista.
Itsemurha on edelleen rikos noin puolessa maailman valtioista. Itsemurhan kieltävä lainsäädäntö on yleinen erityisesti Afrikassa ja Aasiassa. Useimmissa maissa epäonnistuneesta itsemurhayrityksestä ei kuitenkaan käytännössä nosteta syytettä. Malesiassa tuomio on yleensä enintään puolen vuoden mittainen vankeus, kun taas Saudi-Arabiassa jo pelkkä itsemurhalla uhkaaminen voi johtaa ruoskintaan. Yhdysvalloissa joidenkin osavaltioiden tapaoikeus periaatteessa kieltää itsemurhan. Länsimaiden lainsäädännöstä itsemurhan rangaistavuus poistui vähitellen Ranskan vallankumouksesta 1789 alkaen. Suomessa itsemurhayrityksen kieltänyt säännös poistettiin rikoslaista vuonna 1889. Viimeisenä Euroopan maana itsemurhan dekriminalisoi Britannia vuonna 1961.
Juutalaisuus, kristinusko ja islam pitävät itsemurhaa syntinä. Tätä perustellaan sillä, että elämä on Jumalan lahja ihmiselle.
Hybridisaatio
sp2-hybridisaatio
thumb|none|Eteenin Lewis-rakenne. Hiiliatomit sitoutuvat kaksoissidoksella toisiinsa sekä kahteen vetyatomiin.
Itsemurha
Historiallisia käytäntöjä
thumb|upright|[[Samurai valmistautuu seppukuun. Japanilainen puupiirros 1850-luvulta.]] Joissakin kulttuureissa itsemurha on hyväksytty tietyissä tilanteissa tai sitä on pidetty jopa suotavana. Hindulaisuuteen kuului sati-niminen seremonia, jossa leskinainen teki vapaaehtoisesti itsemurhan miehensä kuoleman jälkeen. Todellisuudessa sati ei aina ollut vapaaehtoinen, ja käytäntö on Intiassa nykyään laiton. Antiikin aikana monet juutalaiset tekivät ennemmin itsemurhan kuin antautuivat roomalaisille vihollisilleen. Sama ilmiö toistui ristiretkien aikana, jolloin eurooppalaiset valloittajat yrittivät pakolla käännyttää juutalaiset kristinuskoon.
Pohjois-Euroopassa ja erityisesti Ruotsin valtakunnassa yleistyivät 1600- ja 1700-luvuilla niin sanotut suisidaalimurhat. Niissä henkilö surmasi viattoman sivullisen tavoitteenaan saada teostaan kuolemantuomio. Ilmiön taustalla oli se, että itsemurhaa pidettiin vakavana syntinä, kun taas teloituksen katsottiin sovittavan synnit. Tyypillinen suisidaalimurhan tekijä oli nuori nainen ja uhri leikki-ikäinen lapsi. Tekijä oli usein huono-osainen, köyhä tai muuten elämän kolhima. Ruotsissa suisidaalimurhia yritettiin suitsia rankaisemalla niistä kuolemantuomion lisäksi myös ankarilla ruumiinrangaistuksilla.
Hybridisaatio
sp2-hybridisaatio
Kaksoissidoksen muodostuessa hiiliatomit sitoutuvat toisiinsa ensin hybridiorbitaalien muodostamalla sigma-sidoksella. Hiiliatomi muodostaa kaksi sigma-sidosta muiden atomien kanssa siten, että sidosten välinen kulma on 120° ja sidokset ovat samassa tasossa, joten kaksoissidoksen kohdalta molekyyli on tasomainen. Muuntumattomat 2p-elektronit ovat sigma-sidoksen tasoon nähden kohtisuorassa ja kahden vierekkäisen atomin muuntumattomat p-orbitaalit muodostavat sigma-sidoksen kanssa yhdensuuntaisen pii-sidoksen. Pii-sidoksen elektronitiheys on pienempi kuin sigma-sidoksen, jolloin se on sigma-sidosta heikompi ja reagoi helposti. Kaksoissidosta sanotaan tyydyttymättömäksi. Pii-sidos estää molekyylin kiertymisen akselinsa ympäri ja aiheuttaa sidokselle jäykän rakenteen.
Itsemurha
Historiallisia käytäntöjä
Maailmansotien jälkeen itsemurhapommitukset ovat yleistyneet terrori-iskujen välineenä. Menetelmää ovat suosineet erityisesti islamilaiset ääriryhmät. Buddhalaiset munkit ovat ajoittain tehneet polttoitsemurhia protestina yhteiskunnallisille vääryyksille. Joukkoitsemurhia on myös toisinaan nähty uususkonnollisten ryhmien toteuttamina. Tunnettuja tapauksia ovat esimerkiksi Kansan temppeli vuonna 1978 ja Heaven’s Gate vuonna 1997.
Hybridisaatio
sp2-hybridisaatio
Sp2-hybridisoituneita ovat kaksoissitoutuneet atomit, kuten olefiiniset hiilet (C=), joissa sp2-orbitaalit muodostavat sigma-sidokset ("yksöissidokset") ja kolmas p-orbitaali muodostaa pii-sidoksen ("kaksoissidoksen"), sekä karbokationit, joissa kolmas p-orbitaali on tyhjä, sekä karbanionit, joissa kolmannella p-orbitaalilla on "ylimääräinen" elektroni. Kolmen atomin renkaissa (esimerkiksi syklopropaani) hybridisaatio muistuttaa enemmän sp2:sta kuin aitoa sp3:sta.
Sp2-hybridisaatio on yksittäistä atomia kuvaava ideaalitilanne, jota todellisessa molekyylissä vastaavat monimutkaiset molekyyliorbitaalit, mutta sillä voidaan selittää "tavallisten" molekyylien muoto. Koska kolmannen p-orbitaalin muodostama pii-sidos on sigma-sidoksien alla ja päällä, se pitää särkeä, kun sidosta kierretään. Siksi kaksoissidokset eivät kierry normaaliolosuhteissa. Näkyvä tai ultraviolettivalo pystyy särkemään pii-sidoksen, jolloin atomit nousevat korkeampaan energiatilaan, jossa pii-sidoksen elektronit ovat erillään eri atomien p-orbitaaleilla. Tällöin sp2-hybridisoitunutkin atomi voi pyöriä vapaasti. Jos sidos on ollut cis, se kääntyy vähemmän jännittyneeseen trans-konformaatioon, ja kun elektronit pariutuvat uudelleen, pii-sidos muodostuu uudelleen, jolloin sidos on muuttunut pysyvästi cis-sidoksesta trans-sidokseksi.
sp-hybridisaatio
Kolmoissidoksen kuvaamiseen tarvitaan sp-hybridiorbitaali. Kolmoissidosta muodostavalla atomilla on kaksi sp-hybridiorbitaalia. Kaksi p-orbitaaleista jää hybridisaation ulkopuolelle. Hiiliatomit liittyvät toisiinsa ensin yhdellä sp-orbitaalien muodostamalla sigma-sidoksella. p-orbitaalien muodostamia pii-sidoksia syntyy kaksi. Sidosten välinen kulma on 180°, joten molekyyli on lineaarinen. Esimerkiksi etyynissä (C2H2) kolmoissidos muodostuu sp-orbitaalien välisestä sigma-sidoksesta ja p-orbitaalien muodostamasta kahdesta pii-sidoksesta.
Esimerkkejä
Hybridisaation käsitteellä pystytään ennustamaan monien molekyylien muotoja:
Tämä ei pidä paikkaansa tarkasti, mikäli yhdisteen keskusatomia kiertää myös ei-sitovia elektroneja. Jos näitä on, sidoskulmat keskusatomin suhteen pienenevät. Ei-sitovilla elektroneilla ei ole toista atomiydintä kierrettäväkseen, jolloin ne "vievät enemmän tilaa" keskusatomin lähellä. Näin käy esimerkiksi ionilla PCl4+, jossa fosfori on sp3d hybridisoitunut.
Hybridisaation käsitettä on käytetty selittämään myös metallien kompleksiyhdisteissä esiintyviä kovalenttisen sidoksen ja keskusatomin välisiä sidoksia, mutta tässä tapauksessa molekyyliorbitaaliteoria on tieteellisesti eksaktimpi.
Ylilauta
Ylilauta on suomalainen Maltalle rekisteröity anonyymi keskustelupalsta ja kuvafoorumi. Sivusto perustettiin vuonna 2011 sitä edeltäneiden kahden suomalaisen kuvafoorumin, Lauta.netin ja Kotilaudan, yhdistämiseksi. Ylilaudan perustaja ja pääylläpitäjä on Aleksi Kinnunen. Laudan omistava taho on tuntematon, johtuen monimutkaisesta yritysjärjestelystä, jossa omistajat on piilotettu Gibraltarille rekisteröidyn yhtiön taakse. Keskustelua valvovat vapaaehtoiset moderaattorit, jotka voivat poistaa viestejä ja asettaa käyttäjiä porttikieltoon.
Ylilaudalla on päivittäin kymmeniä tuhansia käyttäjiä, ja se oli kesäkuussa 2022 Similarwebin listauksen mukaan Suomen 35. suosituin sivusto. Joulukuussa 2020 Ylilaudalla oli yli 140 miljoonaa lähetettyä viestiä.
Vuonna 2011 Ylilauta oli Googlessa Suomen neljänneksi eniten suosiotaan kasvattanut hakusana. Loppuvuodesta 2011 Ylilaudalla julkistettiin tuhansia suomalaisia käyttäjätunnuksia tietomurron keinoin useilta suomalaissivustoilta, mikä johti Suomen kaikkien aikojen suurimpaan tietovuotosarjaan.
Oikeusministeriön vuoden 2021 raportin mukaan Ylilauta on suomenkielisen internetin merkittävin vihapuheen julkaisualusta. Siellä julkaistiin 96 prosenttia tutkijoiden löytämästä vihapuheesta. Ylilaudan viesteistä vihapuhetta oli 5,9 prosenttia.
Tutkintapyynnöt ja moderointi
Ylilaudan nettikirjoituksista on tehty poliisille useita tutkintapyyntöjä, jotka käsittelevät useimmiten jonkun käyttäjän lähettämää uhkausta tai sivustolla tehtyjä kunnianloukkauksia. Viestimäärään suhteutettuna tutkintapyyntöjä on kuitenkin moninkertaisesti esimerkiksi Suomi24:ää ja Facebookia vähemmän.
Sivuston viestien sisällön moderointi on Satunnainen-keskustelualueella sallivampaa, eikä keskusteluun osallistuminen vaadi nimimerkkiä, eli viestin kirjoittaja on anonyymi lukuun ottamatta IP-osoitetta ja saman viestiketjun sisällä käyttäjän yksilöivää ID:tä. Satunnaisessa vain laiton ja selvästi häiritsevä materiaali poistetaan, mutta muuten ylläpito ei puutu sen sisältöön. Muilla keskustelualueilla on omat sääntönsä. Sivuston omistaja Aleksi Kinnunen perustelee asiaa sananvapaudella.
Hyväntekeväisyyskampanjat
Ylilaudalla on järjestetty useita keräyksiä muun muassa YouTube-käyttäjille eli tubettajille. Heille on annettu raha- ja tavaralahjoituksia.
Syyskuussa 2014 Ylilauta lahjoitti Tubeconin Yleisön suosikki -äänestyksen voittajalle Markoboy87:lle PlayStation 4 -pelikonsolin, useita pelejä, taulutelevision sekä tämän kissaa varten lahjakortin lemmikkikauppaan. Tubeconin äänestyksessä annettiin ymmärtää, että Yleisön suosikki -äänestyksen voittaja saisi palkinnoksi PlayStation 4 -pelikonsolin, mutta Markoboy87 sai palkinnoksi virallisesti vain paitoja sekä makeisia, joten Ylilaudan käyttäjäkunta halusi palkita Markoboy87:n itse. Sivuston omistaja Aleksi Kinnunen toimitti tavarat Markoboy87:lle henkilökohtaisesti.
Tubettaja Niilo22 voitti Tubeconin Yleisön suosikki -äänestyksen vuonna 2015, mutta ei saanut palkintoa voitosta. Hänelle järjestettiin Ylilaudalla keräys lokakuussa 2015 ja hän sai lahjoituksena polkupyörän, Moccamaster-kahvinkeittimen, taulutelevision, PlayStation 4 -pelikonsolin ja useita pelejä.
Kesäkuussa 2017 Ylilauta järjesti rahankeräyksen kuolemaan johtavasta sairaudesta kärsivälle miehelle, joka oli tehnyt sivustolle keskustelulangan, jossa vastaili kysymyksiin sairaudestaan. Tavoitesumma oli 4 999 euroa ja se saavutettiin kolmessa päivässä.
Helmikuussa 2019 Ylilaudalla aloitettiin projekti, jossa tavoitteena oli nostaa vastikään kuolleen mäkihyppääjä Matti Nykäsen vuoden 2006 kappale "Ehkä otin, ehkä en" Spotifyn listaykköseksi. Projekti onnistui nostamaan kappaleen Spotifyn Suomen top 50 -listan sijalle 49.
Vihakampanjat
Toukokuussa 2017 Ylilaudalla keskusteltiin Suomeen saapuneesta saksalaisnaisesta, joka oli leiriytynyt Ylä-Savossa sijaitsevalle laavulle tarkoituksenaan asua koko kesä metsässä ja elää luonnon antimilla. Naista uhkailtiin väkivallalla ja raiskauksilla ja hänen olinpaikkaansa ryhdyttiin selvittämään. Toukokuun viimeisenä viikonloppuna nainen lopetti oleskelunsa metsässä ja poistui Suomesta, joskin MTV:n mukaan hän ei ollut tietoinen kampanjasta, jonka kohteena oli ollut.
Rooli Vastaamon tietomurrossa
Tuntematon henkilö tai taho julkaisi 21. lokakuuta 2020 Ylilaudalla joitakin tamperelaisen psykoterapiakeskus Vastaamon potilastietoja ja -kertomuksia, jotka oli saanut laittomasti haltuunsa tunkeutumalla sen tietojärjestelmiin. Ennen tätä taho oli 29. syyskuuta yrittänyt kiristää Vastaamoa saamiensa tietojen julkaisulla, mistä Vastaamo oli tehnyt rikosilmoituksen. Ylilaudan lisäksi kiristävä taho julkaisi Vastaamosta saamaansa materiaalia myös Tor-verkossa toimivalla Torilauta-sivustolla, joka sittemmin lopetti toimintansa.
Tietomurtoon liittyvien tiedostojen jakaminen estettiin Ylilaudalla nopeasti. Marraskuussa 2020 F-Securen tutkimusjohtaja Mikko Hyppönen lähestyi Ylilaudan käyttäjiä ja pyysi, että tietomurtajan vahingossa jakaman kaikki potilastiedot sisältävän tiedoston ladanneet käyttäjät olisivat yhteydessä poliisiin, sillä tiedoston uskotaan sisältävän sellaista tietoa, joka voi helpottaa syyllisen löytämistä. Useat käyttäjät tarjosivat pyynnön johdosta lataamiaan osittaisia versioita tiedostosta.
Bernice
Bernice on naisen etunimi. Se on muunnelma kreikkalaisesta nimestä Berenike, joka merkitsee ’voiton tuojaa’.
Suomessa Bernice on ollut käytössä etunimenä jo 1900-luvun alussa. Digi- ja väestötietoviraston mukaan tämännimisiä naisia on syyskuuhun 2021 mennessä tilastoitu noin 330. Suurin osa Suomen Berniceistä on syntynyt 1940–1950-luvuilla.
Saadet Çağatay
Saadet Çağatay (tat. Säğädät - os. İsxaqıy ; 27. heinäkuuta 1907 – 24. kesäkuuta 1989) oli tataaritaustainen turkkilainen kielitieteilijä, professori, kirjailija. Çağatay vaikutti merkittävästi turkologian kehitykseen Turkissa. Hänen isänsä oli toimittaja-kirjailija Ayaz İshaki, joka tuli tunnetuksi myös Suomen tataaripiireissä.
Varhainen elämä
Säğädät İsxaqıy (myöh. Saadet Çağatay) syntyi Yaushirmen kylässä Kazanissa, heinäkuussa 1907. Hänen isänsä Ğayaz İsxaqıy ja äiti Märyäm erosivat vuonna 1908, ja Çağatay asui lapsuutensa isoisänsä Ilacettin Hazretin luona.
Valmistuttuaan kylänsä peruskoulusta Çağatay aloitti vuonna 1917 opinnot Mariinskaya Gymnasiumissa. Lokakuun vallankumouksen jälkeen hänen isänsä Ayaz joutui pakenemaan Berliiniin. Tuona aikana Çağataystä huolehti hänen setänsä ja tätinsä. Vuonna 1922 Ayaz kutsui tyttärensä Saksaan, mutta se ei onnistunut, koska Kazanin passivirasto ei myöntänyt hänelle passia. Hieman myöhemmin Çağatay matkusti Pietariin, jossa hän tapasi salakuljettajia. He järjestivät hänet ensiksi Suomeen, jonne päästyään Çağatay kuitenkin joutui kuukaudeksi karanteeniin sen aikaisten Pietarin epidemioiden vuoksi. Kun isä-Ayaz tuli itse Suomeen, he vihdoin matkasivat yhdessä Berliiniin.
Akateeminen elämä
Berliinissä Saadet Çağatay aloitti opinnot yksityisessä saksalaisessa lukiossa. Ayaz İshaki oli ehtinyt tässä kohtaa muuttaa hetkellisesti Istanbuliin. Çağatayn ollessa Berliinissä siellä elivät myös mm. Sadri Maksudi Arsal ja Yusuf Akçura sekä monia muita tataaripakolaisia. Çağataystä tuli poliitikko Hamdullah Suphi Tanrıöverin avulla vuonna 1925 Turkin kansalainen ja seuraavan vuoden kesän hän vietti isänsä kanssa Turkissa. Maassa ollessaan hän oli ehdottanut isälleen, että lopettaisi opiskelunsa Berliinissä ja muuttaisi pysyvästi Istanbuliin, mutta isä-Ayaz ei suostunut, vaan vaati tyttärensä suorittamaan opiskelunsa loppuun. Çağatay siis palasi Saksaan, jonne hänen isänsäkin muutti myöhemmin.
Çağatay jatkoi opintojaan Saksassa ja valmistui Berliinin yliopiston filosofisen tiedekunnan turkologian laitokselta vuonna 1932. Samaisena vuonna hän meni naimisiin professori Tahir Çağatayn kanssa, jolloin silloisesta Saadet Ishakista tuli Saadet Çağatay.
Vuonna 1939 Çağatay muutti miehensä Tahirin kanssa Turkkiin. Siellä, hän toimi mm. Ankaran yliopiston kielen-, historian- ja maantieteellisen tiedekunnan assistenttina, turkologian laitoksen apulaisprofessorina ja lopulta professorina. Näinä aikoina, hän sai valmiiksi ltun Yaruktan İki Parça -nimisen työnsä ja toimi myös saksalaisten turkologien kääntäjänä.
Çağatay perusti isänsä ja miehensä Tahirin kanssa vuonna 1988 säätiön nimeltään Ayaz Tahir Türkistan İdil-Ural Vakfı, jolle hän lahjoitti koko omaisuutensa.
Hänen vuonna 1950 julkaistua turkkilaisia murteita käsittelevää teosta (Türk Lehçeleri Örnekleri’nin) opetettiin kouluissa monen vuoden ajan.
Saadet Çağatay kuoli maksasyöpään Ankarassa vuonna 1989. Hänet haudattiin Cebeci Asrin hautausmaalle, miehensä Tahir Çağatayn viereen.
Käänteinen asuntokauppa
Käänteinen asuntokauppa tai käänteinen asuntolaina on yleensä pankkien harjoittamaa toimintaa. Se tarkoittaa sitä, että pankki ostaa asunnon, ja myyjä jää asuntoon vuokralle. Suomessa käänteistä asuntokauppaa harjoittaa myös muutama yksityinen yritys.
Pankit antavat lisäksi käänteistä asuntolainaa, toisin sanoen asunnon omistaja saa asuntoaan vastaan asunnon nykyarvon mukaisen lainan, joka maksetaan pois, kun asunto myydään. Käänteistä asuntolainaa voidaan käyttää joustavasti mihin vain, sillä se on käytännössä vakuudellista kulutusluottoa.
Lainan tai kaupan kohteeksi ei käy omakotitalo, jossa ongelmana ovat hoitokulut.
Tülay Schakir
Tülay Schakir (s. 1968) on suomalainen kuvataiteilija ja valosuunnittelija. Hän on tehnyt valosuunnittelua etenkin tanssiteoksiin ja arkkitehtuurikohteisiin. Hän sai valtionpalkinnon valosuunnittelustaan vuonna 2000 ja hänet valittiin vuoden 2001 nuoreksi taiteilijaksi. Hänen suunnittelemansa valaistus Vantaan Pyhän Laurin kappeliin palkittiin Vuoden 2011 valaistuskohteena.
Schakir suoritti vuonna 1995 kuvataiteilijan tutkinnon Tampereen taiteen ja viestinnän oppilaitoksessa ja opiskeli 1992–1999 Teatterikorkeakoulun valo- ja äänisuunnittelun laitoksellä sekä vuonna 1999 Kunsthochschule fϋr Medien -oppilaitoksessa Kölnissä. Vuosina 	2003–2006 hän oli jäsenenä kuvataiteen näyttöapurahalautakunnassa ja vuodesta 2004 Ympäristötaiteen säätiön hallituksessa.
Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue
Vuonna 2022 alussa joukkue oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n ylläpitämässä maailmanrankingissa 3. sijalla. Vuonna 2022 Suomessa oli liki 6 000 rekisteröitynyttä naisjääkiekkoilijaa. Joukkue on ollut vankasti maailman 3. parhaimmaksi joukkueeksi sijoitettu, sillä se on ollut jollain muulla sijalla vain vuosina 2006–2007 ja 2014, jolloin se on ollut 4. sijalla.
Suomi on järjestänyt useita kansainvälisia naisten jääkiekkoturnauksia. Suomi on toiminut naisten maailmanmestaruuskisojen emäntänä neljästi. Maailmanmestaruudesta on pelattu vuonna 1992 Tampereella, vuonna 1999 Espoossa, vuonna 2009 Hämeenlinnassa ja vuonna 2019 Espoossa. Vuoden 2019 kotikisoissa Naisleijonat saavuttivat historiallisen ensimmäisen MM-hopeansa. Muissa kotikisoissa Naisleijonat ovat voittaneet pronssia.
1980-luvulla
Suomi oli ensimmäinen maa, joka voitti naisten Euroopan-mestaruuden jääkiekossa.
1990-luvulla
Suomi oli mukana ensimmäisissä maailmanmestaruuskisoissa vuonna 1990 saavuttaen pronssia. Vuoden 1997 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomen onnistui haastaa Pohjois-Amerikan maita hyvin. Suomi pelasi Yhdysvaltoja vastaan 3–3-tasapelin alkusarjassa. Välierissä Suomi hävisi Kanadalle niukasti, kun Kanada teki 2–1-voittomaalin vain 24 sekuntia ennen varsinaisen peliajan loppumista. Lopulta Suomi saavutti pronssia.
Olympialaisissa pelattiin naisten jääkiekkoa ensimmäistä kertaa vuonna 1998 Naganossa, Japanissa. Suomi sijoittui pronssille. Tämän jälkeen lajin suosio alkoi kasvaa Suomessa.
2000-luvun alussa
Suomen onnistui voittaa Yhdysvallat ensimmäistä kertaa maailmanmestaruuskilpailuissa vuonna 2008, kun Suomi kukisti Yhdysvallat jatkoajan päätteeksi lukemin 1–0. Toistaiseksi se on Suomen ainoa voitto Yhdysvalloista.
2010-luvulla
Vuoden 2012 maailmanmestaruuskilpailuissa Suomi kärsi historiansa suurimman arvokisatappion, kun Yhdysvallat päihitti Naisleijonat maalein 11–0.
Vuoden 2014 talviolympialaisissa Suomi jäi olympiaturnauksessa ensimmäistä kertaa ulos mitalipeleistä sijoittuen lopulta 5:nneksi. Tämä on naisleijonien huonoin sijoitus olympiaturnauksessa ja toiseksi huonoin sijoitus ylipäätään arvokisoissa. Suomi koki 2–4-tappion Ruotsille puolivälierässä. Suomi voitti lopulta 5.–8. sijojen välieräottelussa Saksan maalein 2–1 ja sen jälkeen viidennen sijan ottelussa emäntämaa Venäjän lukemin 4–0. Tämä oli myös ensimmäinen kerta, kun Suomi jäi ylipäätään naisten jääkiekon arvoturnauksessa neljän parhaan ulkopuolelle.
Suomen onnistui voittaa Kanada ensi kerran arvokisoissa, kun se päihitti Kanadan vuoden 2017 maailmanmestaruuskisojen alkulohkossa maalein 3–4.
Suomi on kolmas naisten jääkiekkomaajoukkue joka on päässyt maailmanmestaruuskilpailujen loppuotteluun. Ennen vuotta 2019 loppuottelussa olivat aina Kanadan ja Yhdysvallat. Vuonna 2019 Suomen omissa kotikisoissa Suomi kaatoi Kanadan välierässä maalein 4–2 pudottaen samalla Kanadan ensimmäistä kertaa pronssiotteluun. Sitä ennen Suomi oli pelannut aina pronssiottelussa. Loppuottelussa puolustava maailmanmestari Yhdysvallat voitti Suomen 2–1 voittolaukauskilpailun jälkeen. Ottelussa tehtiin kiistanalainen päätös hylätä Suomen tekemä jatkoaikamaali, minkä jälkeen ottelu eteni lopulta voittolaukauskilpailuun. Suomen jääkiekkoliitto maksoi joukkuelle tästä huolimatta bonuksen kultamitalin arvoisen suorituksen mukaan. Suomea kisoissa edustaneet pelaajat saivat kukin siten 2 000 euroa enemmän, eli 7 000 euroa 5 000 euron sijaan.
Pekingin olympialaiset
Vuoden 2022 Pekingin olympiakisojen alla maajoukkueen päävalmentaja Pasi Mustonen piti tiedotustilaisuuden, jossa hän kertoi, että Suomen joukkuetta useasti menetyksekkäästi edustanut Noora Räty ei pääse mukaan olympiajoukkueeseen. Räty on yksi maailman parhaista naismaalivahdeista, ja hän oli pelannut erinomaisesti kauden aikana. Rädyn torjuntaprosentti 95,4 oli tuolla kaudella liigan paras. Tilanteesta nousi suuri kohu, muun muassa siksi, että Mustonen tarjosi Rädylle ykkösvaramaalivahdin paikkaa niin, että Räty olisi kuitenkin jäänyt Suomeen. Järjestelyä pidettiin erikoisena, ja Mustonen sai erittäin paljon arvostelua maalivahtivalinnoista. Lajia seuraaville Mustosen käyttöön ottama käsite kotiin jäävä varaykkösmaalivahti oli ennenkuulumaton, koska ykkösmaalivahdin loukkaantuessa kakkosmaalivahti pelaa. Esimerkiksi olympialaisten ajan mediassa asiantuntijoina toimineet Annina Rajahuhta ja Tuomas Grönman totesivat Mustosen lausuntojen kuulostavan ristiriitaisilta ja selittelyltä. Kolmas asiantuntijatehtävissä ollut, Saija Tarkki, puolestaan kertoi katsoneensa lähetystä tiedotustilaisuudesta hämmentyneenä ja ihmetelleensä Mustosen lausuntoa, jonka mukaan ulos joukkueesta jätetty Räty on toiseksi paras maalivahti joukkueeseen valitun Anni Keisalan jälkeen. Tarkki piti Mustosen perusteluita osin keksityiltä. Tarkin mukaan lajipiireissä asia herätti myös paljon keskustelua.
Kohu arveltiin juontaneen juurensa Rädyn ja Mustosen tulehtuneisiin väleihin. Räty kieltäytyi elokuussa 2021 osallistumasta maailmanmestaruuskisoihin työkiireisiinsä vedoten. Tämä ei miellyttänyt Mustosta, joka kertoi olleensa siinä uskossa, että maailmanmestaruuskisoissa olisi testattu olympialaisten maalivahtikolmikkoa. Turnauksessa Suomi ylsi pronssille. Vuoden 2022 lopulla Räty toi julki kirjassaan, että kisojen aikaan 16 olympiakisojen pelaajaa lähestyi Jääkiekkoliittoa kirjeellä, jossa pelaajat valittivat päävalmentaja Mustosen asiattomasta käytöksestä. Asia eteni Suomen urheilun eettisen keskuksen käsittelyyn. Mustonen teki tutkintapyynnön keskukselle kuudesta Naisleijonien pelaajasta. Samassa yhteydessä varakapteeni Nieminen kertoi Pelaajayhdistyksen jäsenten ottaneen yhteyttä kapteenistoon Mustosta koskevien ilmoitusten takia. Hän kertoi yllättyneensä ilmoituksista ja kokeneensa ne uhkaavina.
Vuosien 2022 ja 2023 maailmanmestaruuskilpailut
Vuoden 2022 maailmanmestaruuskisoissa joukkue jäi ensi kertaa välierien ulkopuolelle sijoittuen lopulta 6. sijalle. Joukkue hävisi sijoitusottelun 5. sijasta Japanille voittomaalikilpailun jälkeen. Sijoituksensa myötä Suomi pelasi seuraavissa naisten maailmanmestaruuskisoissa korkeimmalla sarjatasolla, mutta ei parhaiden joukkueiden A-lohkossa, vaan ensimmäistä kertaa B-lohkossa. Joukkuetta vaivasi myös kohu kesken kisojen, kun Susanna Tapani matkusti käymään Suomessa ystävänsä häissä alkusarjan aikana. Ilta-Sanomat totesi, että kohu oli suurempi kuin edellisen vuoden Noora Rädyn tapaus. Lisäsi kohua aiheutti kakkosvahti Meeri Räisäsen tiputtaminen pois kokoonpanosta hänen piikikkääksi tulkitun sosiaalisen median päivityksensä jälkeen.
Vuoden 2023 maailmanmestaruuskisoissa Suomi voitti kaikki alkulohkon ottelunsa maalierolla 26–3, minkä lisäksi se rikkoi maailmanmestaruuskisojen ennätyksen tekemällä kaksi maalia kuuden sekunnin aikana ottelussa Unkaria vastaan. Tästä huolimatta joukkue hävi vuoden 2022 tapaan puolivälierässä Tšhekille maalein 1–2. Kyseessä oli siten toinen kerta, kun Suomen naisten jääkiekkomaajoukkue jäi mitalipelien ulkopuolelle. Sijoitusotteluissa Suomi voitti Saksan ja Ruotsin sijoittuen 5. sijalle turnauksessa. Näin ollen Naisleijonat palasivat vuoden 2024 turnaukseen parempien maiden A-lohkoon.
Valmentajia
Joukkueen päävalmentajia ovat olleet muun muassa Pekka Hämäläinen, Hannu Saintula ja Mika Pieniniemi. Huhtikuusta 2014 Pekingin vuoden 2022 olympialaisiin valmentajana oli Pasi Mustonen. Kesken turnauksen hänen sijalleen astui silloinen apuvalmentaja Juuso Toivola. Toivola jatkoi tehtävässä olympialaisten jälkeen.
Päävalmentajat arvoturnauksissa
1989 Esko Peltonen 1990–1993 Jouko Öystilä 1994–1996 Jorma Valtonen 1997–1998 Rauno Korpi 1999 Kari Savolainen 2000 Hannu Saintula 2001–2002 Jouko Lukkarila 2004–2009 Hannu Saintula 2010–2012 Pekka Hämäläinen 2013–2014 Mika Pieniniemi 2015–2022 Pasi Mustonen 2022– Juuso Toivola
Vuoristotauti
Vuoristotauti on hapenpuutteesta johtuva tila, joka aiheutuu nesteiden kertymisestä keuhkoihin ja aivokudokseen. Solutasolla mitokondrion energiantuotannon ehtyessä solun natriumpumppu ei pysty poistamaan riittävästi suoloja solusta, ja osmoosi aiheuttaa ylimääräisen nesteen kertymistä soluihin. Tämä aiheuttaa turvotusta aivoissa ja aivorungossa (aivoödeema) ja/tai nesteen vuotamista keuhkoihin (keuhkoödeema). Pahimmassa tapauksessa vuoristotauti johtaa kuolemaan 6 tunnin kuluessa ensimmäisistä oireista. Kuolinsyynä on joko kooma (aivoödeema) tai hukkuminen (keuhkoödeema).
Hoito ja torjunta
Kenttäoloissa ainoa toimiva hoito on paluu alemmas. Hätätilassa voidaan antaa lisähappea. "Gamow Bag" on kannettava, pumpattava painekammio, jolla voidaan antaa ensiapua. Asetatsoliamidi (Diamox, Ödemin) on nesteenpoistolääke, joka nopeuttaa korkeaan ilmaan tottumista ja helpottaa usein vuoristotautia. Deksametasoni (steroidi) helpottaa myös turvotusta, mutta sitä voi käyttää vain lääkärin valvonnassa. Myös sildenafiili (Viagra) on todettu tehokkaaksi lääkkeeksi vuoristotautia vastaan. Vuoristotautia voi torjua nousemalla vuoristossa kyllin hitaasti, nyrkkisääntönä on enintään 300 metrin nousu päivässä 3 600 metrin jälkeen sekä ylimääräinen lepopäivä aina 1 000 metrin välein. Yksilön herkkyys vuoristotaudille on suurelta osin perinnöllistä, minkä vuoksi herkkyyden toteaminen vaatii DNA-tutkimuksen. Fyysisellä suorituskyvyllä ei ole osuutta vuoristotaudin kestoon, mutta yli 50-vuotiailla sairastumisriski on todettu pienemmäksi. Hyvä hapenottokyky ja korkea hemoglobiinitaso lieventävät oireita.
OTR-23 Oka
OTR-23 Oka (, myös R-400 Oka, 9M714) on neuvostoliittolainen lyhyen kantaman ohjus.
Se kehitettiin Scud-C:n seuraajaksi. Okasta kehitettiin myöhempi Iskander-tyypin taktinen ohjus eli SS-26 Stone.
OTR-23 Oka:n tekniset tiedot
OTR-23 Oka/SS-23 Spider
Hei me nauretaan
Hei me nauretaan (The Kentucky Fried Movie) on John Landisin ohjaama yhdysvaltalainen komediaelokuva vuodelta 1977. Erillisistä sketseistä koostuvan episodielokuvan käsikirjoittajia ovat David Zucker, Jim Abrahams ja Jerry Zucker, joiden ZAZ-nimellä tunnettu tii­mi teki pari vuotta myöhemmin läpimurron farssikomediallaan Hei, me lennetään! (Airplane!, 1980). Tätä elokuvaa tehdessä he, samoin kuin ohjaaja John Landis, olivat vielä uransa alussa. Elokuvan sketseihin saatiin kuitenkin nimekkäitä näyttelijöitä, kuten Donald Sutherland, George Lazenby ja Bill Bixby.
Elokuva syntyi samojen tekijöiden The Kentucky Fried Theater -komediaryhmän esittämien sketsien pohjalta. Ryhmä oli saanut menestystä Wisconsinin yliopiston piirissä Madisonissa, josta ZAZ-kolmikko lähti vuonna 1972 Los Angelesiin pyrkimyksenä luoda uraa Hollywoodissa. Komediaesitykset saivat länsirannikollakin suosiota ja auttoivat nuorukaisia eteenpäin elokuvabisneksessä.
Suomessa The Kentucky Fried Movie sai teatteriensi-iltansa vasta kuusi vuotta valmistumisestaan, helmikuussa 1983. Se sai suomenkielisen nimensä kolme vuotta aiemmin nähdyn ZAZ-farssin tyylisesti Hei me nauretaan. Kymmenkunta muutakin Suomeen 1980-luvulla tuotua komediaelokuvaa nimettiin sittemmin samaan tyyliin, tunnetuimpana Rob Reinerin kuvitteellisesta Spinal Tap -rockyhtyeestä kertova dokumenttiparodia Hei me rokataan! (1984).
Elokuvan alkuperäisnimi viittaa pikaruokaketju Kentucky Fried Chickeniin. Suomalaisnimi esiintyy ainakin DVD-julkaisun kannessa välimerkein varustettuna kirjoitusasussa Hei, me nauretaan!
Arvioita
Verkkosivusto DVD-oppaan Pekka Suorsa kirjoittaa elokuvan tarjoavan epä­ta­sais­ta, mut­ta par­haim­mil­laan rat­ki­rie­muk­kaan mau­ton­ta pa­ro­diaa tv:stä, elo­ku­vis­ta, ka­ra­te­fil­meistä, por­nos­ta ja mai­nok­sis­ta. Video-oppaassa vuodelta 1994 Bello Romano luonnehtii elokuvaa uskomattomaksi ilotulitukseksi, josta perinteisen juonielokuvan ystävät eivät paljon kostu. Sekä Suorsa että Romano antavat elokuvalle kolme tähteä viidestä.
Hera
Hera tarkoittaa seuraavia asioita:
Steve McManaman
Steven ”Steve” McManaman (s. 11. helmikuuta 1972 Liverpool, Englanti) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
McManaman edusti urallaan Liverpoolia, Real Madridia ja Manchester Citya, jossa lopetti pelaajauransa vuonna 2005. Liverpoolissa pelatessaan hän oli mukana voittamassa FA Cupia vuonna 1992 ja liigacupia vuonna 1995. Real Madridissa hän oli mukana voittamassa kahdesti Mestarien liigaa ja liigamestaruutta sekä kerran Intercontinental Cupia, UEFA Super Cupia ja Espanjan supercupia.
Englannin maajoukkuetta McManaman edusti 37 kertaa ja teki niissä kolme maalia. Englantia hän on edustanut arvokisoissa kolme kertaa: MM-kisoissa 1998 ja EM-kisoissa 1996 ja 2000. McManaman valittiin vuoden 1996 EM-kisojen parhaaksi pelaajaksi.
Minardi
Minardi oli italialainen autourheilutalli, jonka perusti Giancarlo Minardi vuonna 1979. Talli aloitti kilpailutoiminnan Formula 2 -sarjassa siirtyen kaudesta 1985 alkaen Formula 1 -sarjaan. F1:ssä Minardi kilpaili 1985–2005. Vuosina 2001–2005 tallin omisti Paul Stoddart, joka myi tallin Formula 1 -toiminnot energiajuomayhtiö Red Bullille, joka nimesi tallin uudelleen Scuderia Toro Rossoksi.
Kauden 2005 päätteeksi tallille jäi historiankirjoihin mainitsemisen arvoiset 345 Grand Prix'ta, silti ilman ainuttakaan paalupaikkaa (yksi eturivipaikka Yhdysvaltain Grand Prix 1990, Pierluigi Martini), nopeinta kierrosta, palkintosijoitusta tai voittoa. Tallin historian paras sijoitus Formula 1 -kilpailussa on neljäs. Pierluigi Martini toi kahdesti auton maaliin neljäntenä kaudella 1991 ja Christian Fittipaldi kerran vuonna 1993. Pistesijoja talli saavutti 21 ja niissä 38 pistettä. Tosin nykyisellä pistejärjestelmällä pisteitä olisi kertynyt 120. Minardilla on eniten kilpailuja niistä talleista, jotka eivät saavuttaneet yhtään palkintosijaa.
Mainitsemisen arvoista on myös se, että Fernando Alonso, Giancarlo Fisichella, Mark Webber sekä Jarno Trulli aloittivat uransa Minardilla. Minardin kuljettajista Pierluigi Martinia voitaneen pitää Minardin kuuluisimpana kuljettajana, sillä hän ajoi tallissa kahdeksalla eri kaudella.
Tallin taustaa
Minardi-suku on pitkään ollut tekemisissä moottoriurheilun kanssa. Se on Italian vanhimman Fiat-myyntiketjun – jota tällä hetkellä johtavat Gian Carlo Minardin vanhemmat veljet – omistaja.
Giovanni Minardi kilpaili omilla autoillaan 1940-luvun lopulla, ja hänen kuolemansa jälkeen hänen poikansa Gian Carlo otti hoitaakseen suvun kilpa-autoiluasiat. Hän ajatti Formula 2 -sarjassa autoja erilaisilla nimillä vuosina 1972–1979. Vuonna 1972 perustetun tallin nimi oli Scuderia del Passatore. Tallin nimeksi muuttui kuitenkin pian Scuderia Everest.
Formula 2 (1980–1984)
Minardi-nimellä kilpailtiin ensimmäisen kerran vuonna 1980 Euroopan Formula 2 -luokassa. Tuolloin talli alkoi itse valmistaa autojaan. Minardin moottoritoimittaja oli BMW. F2-luokassa tallilla oli kuljettajinaan useita nuoria italialaisia ja eteläamerikkalaisia kuljettajia. Heitä olivat muun muassa Alessandro Nannini ja Johnny Cecotto.