cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Julius Mattila
Seuraura
Toukokuussa 2015 Mattila teki Ilveksen kanssa kolmivuotisen SM-liigasopimuksen. Heinäkuussa hän päätti kuitenkin pelaavansa kauden 2015–2016 ainoastaan A-nuorissa, sillä Mattila halusi siirtyä kauden jälkeen Yhdysvaltain yliopistosarjoihin, minkä ammattilaissarjoissa pelaaminen olisi estänyt. Hän oli Ilveksen neljänneksi paras pistemies tehoilla 21+35=56, joilla Mattila sijoittui koko A-nuorten SM-liigan pistepörssissä kymmenenneksi. Hän jakoi myös 13 osumallaan sarjan ylivoimamaalipörssin voiton Bluesin Emil Oksasen kanssa. Mattila valittiin sarjan tammikuun kuukauden pelaajaksi. Hän voitti kauden päätteeksi A-nuorten Suomenmestaruuden. Mattila palkittiin sarjan herrasmiespelaajana Jere Lehtinen -palkinnolla ja hänet valittiin toiseen tähdistökentälliseen.
Vuosina 2016–2020 Mattila kävi yhdessä veljensä Jesperin kanssa Boston Collegea. Sophomore-vuotenaan 2017–2018 hän oli joukkueensa paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 13+14=27. Junior-vuotenaan 2018–2019 Mattila oli BC:n toiseksi paras maalintekijä ja kolmanneksi paras pistemies tehoilla 9+14=23. Senior-vuotenaan 2019–2020 hän oli joukkueen paras syöttäjä ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Alex Newhookin kanssa tehoilla 10+32=42. Mattila jakoi koko Hockey Eastin syöttöpörssin toisen sijan Mainen Mitchell Fossierin kanssa edellään vain Providencen Jack Dugan sekä pistepörssin neljännen sijan Fossierin ja joukkuetoverinsa Alex Newhookin kanssa. Mattila voitti divisioonan runkosarjan mestaruuden ja hänet palkittiin Uuden-Englannin konferenssin parhaana puolustavana hyökkääjänä.
Huhtikuussa 2020 Mattila teki kaksivuotisen SM-liigasopimuksen Rauman Lukon kanssa. Hän siirtyi ensimmäisen kerran eri seuraan kuin veljensä Jesper, joka teki sopimuksen Kalevan Pallon kanssa. Jesper Mattila teki liigadebyyttinsä kauden 2020–2021 avauskierroksella 2. lokakuuta 2020 Tapparaa vastaan. Hänet merkittiin heti Lukon ykkössentteriksi laidoilleen Jonne Tammela ja Sebastian Repo. Mattila sai ottelussa jääaikaa 16.46 minuuttia. Hän teki myös liigauransa avausmaalin. Mattila sai myös yhden kahden minuutin jäähyn kampituksesta. Kaikkiaan hän pelasi tulokaskautensa aikana 60 runkosarjaottelua tehopistein 6+18=24 ja 11 playoff-ottelua tehden yhden maalin. Mattila sijoittui koko runkosarjan tulokkaiden pistepörssissä kolmanneksi edellään vain KooKoon Kasper Björkqvist ja Ilveksen Roby Järventie. Hän oli Daniel Audetten ja Heikki Liedeksen SM-liigan kauden kaikki 60 runkosarjaottelua pelannut pelaaja, kun myös Lukko oli koronaviruspandemian rajoittamalla kaudella ainoa joukkue, joka ei joutunut perumaan otteluakaan. Mattila voitti kauden päätteeksi Suomenmestaruuden.
Kaudeksi 2021–2022 Lukon valmennusjohto nimesi Mattilan joukkueen varakapteeniksi. Maaliskuussa 2022 hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2022–2023 Mattila teki SM-liigan yhden kauden piste-ennätyksensä tehoilla 13+24=37, joilla hän oli Lukon kolmanneksi paras pistemies. Tammikuussa 2023 Mattila teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Kaudeksi 2023–2024 Mattila nimettiin Lukon kapteeniksi.
Maajoukkueura
Mattila pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2017 sekä myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2015, jolloin hän voitti hopeaa. Mattila pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2014. Yhteensä hän on pelannut 21 nuorten ja 41 poikien maaottelua.
Suomen A-maajoukkueessa Mattila on pelannut kahdeksan ottelua tehopistein 1+1=2. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Beijer Hockey Gamesin toisessa ottelussa 11. helmikuuta 2023 Malmössä Tšekkiä vastaan. Mattila merkittiin Suomen nelossentteriksi laidoilleen Markus Hännikäinen ja Janne Kuokkanen. Hän sai ottelussa kakkossyöttöpisteen Vili Saarijärven tekemään maaliin. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa Mattila teki viidennessä ottelussaan 20. huhtikuuta 2023 Vaasassa Tanskaa vastaan.
Pelityyli
Lukon urheilutoimenjohtaja Kalle Sahlstedtin mukaan Mattila on oikein vahva kahden suunnan pelaaja, joka on vahva pelaaja hyökkäyssuuntaan, mutta kuitenkin erittäin vastuullinen omaan päähän. Samalla Mattila kuvaili omaa pelityyliään Lukko-siirron yhteydessä toukokuussa 2020:
Mattila on maininnut lapsuudensa esikuvakseen Sidney Crosbyn, mutta hän on kertonut ihailleensa myöhemmin Aleksander Barkovia.
Muuta
Mattilan identtinen kaksoisveli Jesper pelaa puolustajana SM-liigajoukkue Kalevan Pallossa. Veljesten isä Hannu Mattila pelasi omalla urallaan hyökkääjänä pudotuspelit mukaan lukien yhteensä 460 SM-liigaottelua Tampereen Ilveksessä. Hannu toimi myös joukkueen kapteenina vuosina 1992–1994 ja 1997–1999. Veljesten isoisä Tapani Mattila oli jääkiekkovaikuttaja ja SM-liigan ensimmäinen puheenjohtaja, joka on aateloitu Suomen Jääkiekkoleijonaksi numerolla 172. Yli 1300 NHL-ottelua pelannut puolustaja ja olympiamitalisti Teppo Numminen on Julius Mattilan kummisetä.
Julius Mattila valmistui ylioppilaaksi Sammon keskuslukiosta keväällä 2016. Hän harrasti veljensä Juliuksen kanssa myös jalkapalloa noin 14-vuotiaiksi asti.
Hyvät herrat
Hyvät herrat on suomalainen vuosina 1990–1996 valmistunut poliittinen satiirisarja. Sarjaa esitettiin vuosina 1990–1992 Kolmoskanavalla ja vuosina 1993–1996 MTV3-kanavalla. Sarjan käsikirjoittajana toimi Aarno Laitinen avustajanaan pääasiassa Lasse Lehtinen salanimillä Saara Lenso, Serita Numintio ja Sole Sarana. Muutaman vuoden ajan sarjaa käsikirjoitti Laitisen ja Lehtisen ohella Yleisradion politiikan toimittaja Jarkko Juselius. Sarjan ohjaajana toimi Pertti Melasniemi ja tuottajana Jarmo Porola. Sarjaa tehtiin kaikkiaan 207 jaksoa vuosina 1990–1996 ja Herrat nauraa -nimellä lisäksi 15 jaksoa vuonna 1999. Yhteensä Laitinen ja Lehtinen kirjoittivat 222 jaksoa tätä poliittista satiiria.
Henkilöt
Sarjan päähenkilöt ovat kauppaneuvos Johannes Paukku (Matti Tuominen), ”Paukun lenkillä” rikastunut makkaratehtailija ja hänen vävypoikansa Raimo ”Tollo” Koskivuo (Eero Melasniemi), sosiaalidemokraattinen poliitikko, jonka titteli yleni sarjan aikana kansanedustajasta puoluesihteeriksi ja ministeriksi. Jokaisessa jaksossa Paukku ja Tollo järjestivät saunaillan ja kutsuivat sinne poliittisen tai muun tunnetun julkisuuden henkilön, jota he saunomisen, kylvettämisen ja juomisen ohessa yrittivät puhua suosiolliseksi omille poliittisille hankkeilleen.
Päivänpoliittisesti ajankohtaisten repliikkien saamiseksi mukaan viikon jakso kuvattiin vuonna 1990 maanantaisin ja ohjelma tuli televisiosta vielä saman päivän iltana, siksi niissä luettiin saman päivän iltapäivälehtiä. Keväästä 1991 lähtien esityspäivä oli tiistai, aina sarjan loppumiseen asti. Näin ohjelman tekoon saatiin yksi päivä lisää aikaa. Sarjan kuvauspaikka oli Helsingin Käpylässä sijaitseva Park Hotel Käpylä, joka oli tammikuussa 2017 konkurssissa ennen uutta jatkajaa heti helmikuussa. Käsikirjoittaja Lasse Lehtinen on muistellut, että kauppaneuvos Paukun rooliin kaavailtiin useaa tunnettua miesnäyttelijää Lasse Pöystistä ja Pentti Siimeksestä alkaen. Vaatimuksena oli, että valittava näyttelijä oli ehdottoman raitis. Tästä syystä tehtävä osoittautui Lehtisen mukaan vaikeaksi, sillä miltei kaikilla tuolloin vapaana olleilla miesnäyttelijöillä oli alkoholiongelma. Ohjaaja Pertti Melasniemi vaati ja sai kauppaneuvos Paukuksi Matti Tuomisen. Lasse Lehtinen on pitänyt Tuomisen valintaa onnistuneena, sillä tämä omaksui Paukun roolin taitavasti. Tullessaan valituksi Tuominen oli suurelle yleisölle vielä melko tuntematon, vaikka hänellä oli takanaan jo pitkä ura teatterinäyttelijänä. Tuomisen poika, näyttelijä Sakari Tuominen on kertonut isänsä olleen yksityiselämässään jokseenkin täydellinen Paukun vastakohta, luonteeltaan ujo ja vaatimaton ja mieluummin sivustaseuraaja kuin seurueen keskipiste.
Hyvien herrojen hahmot olivat pitkälle tyypiteltyjä ja sen huumori oli usein ronskia. Kauppaneuvos Paukku oli sovinistinen ja öykkäröivä teollisuuspohatta, Tollo puolestaan lipevä poliittinen peluri. Hahmojen avulla karrikoitiin politiikan hyvä veli -verkostoa, jossa päätökset juonitaan kabineteissa ja saunailloissa ”kansan selän takana”. Lisäksi Paukku ja Tollo harrastivat leveää elämää, juopottelua ja satunnaisia syrjähyppyjä (kauppaneuvoksetar asui Barcelonassa, eikä rouva Koskivuokaan koskaan esiintynyt sarjassa). Saunavieraiden selät pesi ensimmäisen vuoden jaksoissa kylvettäjä Armi (Eila Pehkonen). Näyttelijä Pehkonen kuoli syyskuussa 1991, ja hänen tilalleen tuli ohjelman elinkaaren loppuun asti kylvettäjä Tyyne Hurskainen (Anja Pohjola), joka kommentoi politiikkaa omasta ”kokkoomuslaisen rintamalotan” näkökulmastaan. Saunaseurueelle ”tärpättiä” tarjoili sarjan aikana useampi tarjoilija, ensin Pia (Sarina Röhr), sitten Timo (Mikko Roiha), jota Paukku kutsui Håkaniksi ja lopuksi tohtori Samuel Livingstone Matabele (Billy Carson). Herrat Nauraa -sarjassa tarjoilijana toimi kettutyttö ja kasvissyöjä Rosa (Vilma Melasniemi). Paukku suhtautui tarjoilijahahmoihin avoimen halveksuvasti, minkä oli tarkoitus kuvastaa naisiin, seksuaalivähemmistöihin, maahanmuuttajiin ja eläinaktivisteihin kohdistuvia ennakkoluuloja.
Vieraat
Sarjan jokaisessa jaksossa esiintyi jokin suomalainen poliittinen tai muu julkisuuden henkilö omana itsenään. Vaikka Paukku ja Tollo saattoivat panna vierastaan halvalla sekä selän takana että päin naamaa, ohjelmaan riitti aina vieraita, sillä he saivat samalla mediajulkisuutta ja tilaisuuden esitellä omia ajatuksiaan suositussa televisio-ohjelmassa. Näin Hyvissä herroissa sekoittuivat oikea politiikka ja käsikirjoittajien satiiri. Paukun saunassa vieraili valtakunnan korkeinta johtoa ministereitä myöten. Ohjelmaa käsikirjoittaneen Lasse Lehtisen mukaan poliitikot suorastaan kilpailivat pääsystä mukaan ohjelmaan, ja vain muutamat, kuten Paavo Väyrynen, kieltäytyivät kutsusta.
Pääministeri Esko Aho osallistui sarjan tekemiseen ja esiintyi kuvauksissa, mutta kielsi viime tipassa jakson esittämisen. Pertti Melasniemi uskoo, että jos Aho olisi antanut jakson tulla televisiosta, hän olisi saattanut menestyä paremmin vuoden 1994 presidentinvaalissa. Venäläinen diplomaatti Viktor Vladimirov puolestaan oli lupautunut mukaan Hyviin herroihin, mutta perui tulonsa päivää ennen kuvauksia. Vladimirovin tilalle saatiin lyhyellä varoitusajalla kirjailija ja poliitikko Jörn Donner.
Presidentti Mauno Koiviston oli tarkoitus tulla mukaan erääseen Hyvien herrojen jaksoon pelaamaan Tollon kanssa lentopalloa Sikariporras-joukkueeseen. Päivää ennen kuvauksia olivat hallitusneuvottelut, ja sekoittaakseen faktaa ja fiktiota Pertti Melasniemi lähetti Tollon kuvausryhmän mukana paikan päälle kommentoimaan hallitusneuvotteluja. Kun iltapäivälehdet kertoivat seuraavana päivänä Tollon osallistuneen hallituksen muodostamiseen, tasavallan presidentin kansliasta ilmoitettiin presidentin haluavan siirtää osallistumistaan Hyviin herroihin. Melasniemi tulkitsi, ettei Koivistoa tultaisi koskaan näkemään sarjassa.
Presidentti Martti Ahtisaaren elämäkerran kirjoittajan Tapani Ruokasen mukaan Hyvät herrat oli vuosina 1992 ja 1993 osaltaan tasoittamassa Ahtisaaren tietä tasavallan presidentiksi. Ahtisaaren nimi mahdollisena tulevana presidenttiehdokkaana nousi esiin syyskuun alussa 1992 esitetyssä Hyvien herrojen jaksossa. Pari viikkoa myöhemmin Aarno Laitinen kirjoitti Iltalehteen kolumnin otsikolla ”Voisiko se olla Martti Ahtisaari?” Lasse Lehtinen oli huonoissa väleissä SDP:n pitkäaikaisen puheenjohtajan ja nelinkertaisen pääministerin Kalevi Sorsan kanssa ja halusi estää Sorsan pääsyn presidenttiehdokkaaksi. Myöhempi SDP:n puheenjohtaja Eero Heinäluoma sanoi Ahtisaaren elämäkerrassa: ”Olennaista oli, että Göbbelsiäkin taitavampi propagandisti Lasse Lehtinen lähti ajamaan Ahtisaarta presidentiksi, systemaattisesti ja koko mediaa hyväksi käyttäen. Hän vaikutti toimittajakaveriensa kautta kaikissa tiedotusvälineissä.”
Jatkosarjat
Talvella 2006–2007 MTV3 alkoi esittää uutta sarjaa Donna Paukku, jossa Johannes Paukun avioton tytär saapuu Suomeen ja alkaa saunottaa vieraita Tollon ja Tyynen avulla. Vanhan sarjan näyttelijöistä ainoastaan Tyyne Hurskaista esittänyt Anja Pohjola oli mukana. Aarno Laitinen sanoutui irti Donna Paukku -sarjasta muttei voinut tekijänoikeuslain nojalla sen tekemistä estääkään.
Uusinnat
Sarjan jakso uusittiin ensiesityksen jälkeisenä sunnuntai-aamuna. Sarjan jaksoja esitettiin uusintana kesällä 1998. Vuoden 2006 presidentinvaalien alla esitettiin uusintana sarjan kolme jaksoa vuosien 1994–1995 väliltä, joissa olivat vierailleet presidenttiehdokkaat Matti Vanhanen, Tarja Halonen ja Sauli Niinistö. Lisäksi 2006 kesällä MTV3 esitti toiveuusintana kahdeksan jaksoa vuosilta 1990–1992.
Tunnusanimaatio
thumb|Kuvakaappaus animaation lopusta, jossa eduskuntatalon katto romahtaa. Vuosien 1994–1996 jaksojen alussa tunnusteemana käytettiin tietokoneella luotua animaatiota. Animaation teki Seppo Välimäki.
Animaation kulku
Animaation alussa on kuvattuna eduskuntatalo. ”Möykky” möyryää maata pitkin eduskuntatalon portaille. Eduskuntatalon ”pylväät” katsovat ja ”möykky” siirtyy portailta keskimmäiselle pylväälle. Samassa muut pylväät lähtevät juoksemaan pois kuvasta. Keskimmäinen pylväs alkaa pullistua ja siinä alkaa näkyä Kauppaneuvos Paukun kasvo, joka hymyilee leveästi. Yhtäkkiä Paukun kasvot hyytyvät ja jäävät setelin alle. Hetken päästä kuvassa näkyy 100 markan seteli, jossa on kauppaneuvoksen kasvot. Raimo T. Koskivuo ottaa setelin povitaskuunsa ja hetken päästä Koskivuo häviää kuvassa näkyvän kahvikupin sisään. Sitten Tyyne Hurskainen ottaa kupin ja juo kahvia, yhtäkkiä kuva muuttuu oudoksi ja kuvaan ilmestyy baarimikko Samuel Livingstone Matabele. Sen jälkeen hän pirstoutuu vaaleanpunaisiksi pikkupalloiksi. Baarimikko lakaisee pirstoutuneet pallot ja lopussa eduskuntatalon katto romahtaa.
Cameorooli
Kauppaneuvos Paukku teki cameoroolin Ere Kokkosen elokuvassa Vääpeli Körmy – taisteluni. Kun elokuvassa neuvotellaan Suomen ja Ruotsin välille syttyneen sodan lopettamisesta, Ruotsin armeijan komentaja pehmitetään viemällä hänet Paukun saunotettavaksi.
Muuta
Kauppaneuvos Paukun esikuva oli tiettävästi yritysjohtaja ja elinkeinoelämän järjestövaikuttaja Heikki Tavela. Park Hotel Käpylässä olevat saunatilat on nimetty sarjan hahmojen Paukun, Tollon ja Tyynen mukaan.
Kauppaneuvos Paukku mainittiin myös vuoden 1996 Uuno Turhapuro-televisiosarjassa, jolloin Uunon anoppi kertoi seurustelleensa Paukun kanssa ennen kuin meni naimisiin vuorineuvos Tuuran kanssa.
Aiheesta muualla
Yle Kulttuuricocktail / Suomalaisia tv-aarteita: Hyvät herrat
Snake Eyes
Snake Eyes voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Varvi
Varvi tarkoittaa seuraavia:
Harjamaki
Harjamaki (Eulemur coronatus) on Pohjois-Madagaskarilla elävä makilaji. Sen kannan on arvioitu olevan 1 000–10 000 yksilöä.
Harjamaki on noin 34 senttimetriä pitkä ja painaa 2 kiloa. Se käyttää ravinnokseen lähinnä hedelmiä, mutta myös lehtiä, siemeniä, pähkinöitä ja kukkia.
Korkeasti Siunattu
Korkeasti Siunattu, nimen edessä lyhennettynä KS, on piispojen ja apulaispiispojen nimeen liitettävä kunnioittava nimitys ortodoksisessa kirkossa. Sitä käytetään mm. kirjeissä ja muussa puhuttelussa sekä virallisissa teksteissä. Niistä piispoista, joilla on metropoliitan kirkollinen arvonimi, käytetään kuitenkin nimitystä Korkeasti Pyhitetty.
Nokia E73
Nokia E73 (tunnettu myös nimellä Nokia E73 Mode) on matkapuhelinvalmistaja Nokian valmistama kesäkuussa 2010 julkaistu QWERTY-näppäimistöllä varustettu älypuhelin, joka on suunnattu Pohjois-Amerikan markkinoille.
H’reštšatyk
thumb|H’reštšatyk-katu (2009) H’reštšatyk on Ukrainan pääkaupungin Kiovan pääkatu. Yhteensä 1,225 kilometrin pituinen ja lähes 100 metriä leveä bulevardi kulkee koillisesta lounaaseen Euroopan aukiolta Itsenäisyyden aukion kautta Bessarabian aukiolle.
Mallan luonnonpuisto
thumb|[[Kitsiputous on yksi puiston nähtävyyksistä. Kuva on otettu loppukesästä, jolloin virtaama on sulamisvesien huvettua vähäinen.]] thumb|350px|Maisema Iso-Mallan rinteiltä etelään. Oikealla erottuvaa pitkänomaista Koltalahtea myöten kulkee valtakunnanraja. Mallan luonnonpuisto on Suomen vanhin luonnonsuojelualue Enontekiöllä, Käsivarren Lapissa. Kilpisjärven pohjoisrannalla sijaitsevassa puistossa kohoavat Iso-Mallan (951,9 m) ja Pikku-Mallan (738,5 m) tunturit. Sen halki idästä länteen kulkee yhteispohjoismainen Kalottireitti. Puisto on ollut suojeltuna vuodesta 1916 alkaen ja Suomen ensimmäiseksi luonnonpuistoksi se tuli vuonna 1938. Luonnonpuiston pinta-ala on 30 km² ja sitä hallinnoi Metsäntutkimuslaitos.
Luonto
thumb|left|250px|Näkymä [[Saana (tunturi)|Saanalta Mallan luonnonpuiston suuntaan]] Alueella on kalkkipitoisen kasvualustan ansiosta Suomen monipuolisin tunturikasvilajisto. Joitakin tunturikasveja ei tavata missään muualla koko Suomessa ja useita luonnonpuiston lisäksi vain läheisellä Saanatunturilla tai muun Käsivarren alueella.
Alueen korkeuden ja pohjoisuuden ansiosta lumilaikkujen sulaminen jatkuu läpi kesän ja takaa kosteuden monille tunturikasveille. Lajistoon kuuluvat muun muassa lapinalppiruusu, jääleinikki, tunturikallioinen, arnikki, pahta-ailakki ja tunturikatkero. Kaikkiaan puistossa kasvaa 283 putkilokasvilajia. Kasvirikkaus johtuu Mallan kaledonisesta kallioperästä, joka on muodostunut helposti rapautuvista liuskeista ja dolomiitista. Alueelta on myös löydetty Suomen ainoa pikkulehdokki.
Alueella elää myös harvinaisia tunturiperhosia, muun muassa tunturisiilikäs, pohjansiilikäs, arnikkikoisa, jota on tavattu Suomesta vain Mallan luonnonpuistosta vuosina 1929, 1934 ja 1936, ja tunturikeltaperhonen.
Läheinen Helsingin yliopiston Kilpisjärven biologinen asema on kartoittanut alueen kasvistoa ja suorittanut alueen luonnosta useita tutkimuksia. Luonnonpuistossa sijaitsee tunnettu Kitsiputous (Kihtsekords).
Porojen laidunnus luonnonpuiston alueella on kielletty, mutta sitä tapahtuu jonkin verran. 2000-luvun alkuvuosina laidunnuksen vaikutuksia tutkittiin, eikä sen todettu vaikuttavan haitallisesti alueen uhanalaisiin kasvilajeihin. Alueella tehtäville tieteellisille tutkimuksille koealoineen siitä voi toisaalta olla haittaa.
Puistossa saa kulkea lumettomana aikana vain merkittyjä reittejä pitkin, joita on 15 kilometriä. Retkeilypolku vie kolmen valtakunnan rajapyykille, joka sijaitsee puiston läntisessä ääripäässä.
Oleksandrivkan piiri
Oleksandrivkan piiri oli hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella. Ukrainan tilastokeskus arvioi Oleksandrivkan piirin väkiluvuksi 18 600 (1.1.2017). Piirin hallinnollinen keskus on Oleksandrivkan kaupunkityyppinen taajama (, 3 593 as.; 2017).
Sigrid Holst-Kuosma
Sigrid Holst-Kuosma, o.s. Holst-Christensen (8. kesäkuuta 1895 Gylling Tanska – 4. helmikuuta 1972 Helsinki ) oli pianisti ja musiikkipedagogi.
Oleksandrivkan piiri
Osana Ukrainan heinäkuun 2020 aluehallintouudistusta Oleksandrivkan piiri liitettiin osaksi Kramatorskin piiriä.
Sigrid Holst-Kuosma
Holst-Kuosman vanhemmat olivat tehtailija Johan Christensen ja Mathilde Holst ja puoliso vuodesta 1924 urkuri Venni Kuosma. Pianisti ja musiikkipedagogi Kauko Kuosma oli heidän poikansa. Holst-Kuosma opiskeli Kööpenhaminan konservatoriossa 1916–1919, Leipzigin konservatoriossa 1921–1924 ja Pariisissa 1927. Hän toimi pianonsoiton opettajana Kööpenhaminassa 1918–1921, Viipurissa 1925–1939 ja Helsingissä Kansankonservatoriossa 1940–1952 ja Sibelius-Akatemiassa 1943–1965. Hän konsertoi sekä Suomessa että ulkomailla ja toimi myös konserttisäestäjänä.
Alfred Braunschweiger
Alfred Braunschweiger (16. lokakuuta 1885 Stuttgart – 29. kesäkuuta 1952 Stuttgart) oli saksalainen uimahyppääjä.
Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019 – Lohko E
Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailujen 2019 E-lohkossa pelasivat Kanada, Alankomaat, Uusi-Seelanti ja Kamerun.
Helene Olafsen
Helene Olafsen (s. 21. helmikuuta 1990 Oslo) on norjalainen uransa lopettanut lumilautailija.
Malcolm Turnbull
Malcolm Bligh Turnbull (s. 24. lokakuuta 1954 Sydney, Australia) oli Australian pääministeri, joka astui virkaansa ja samalla Australian liberaalipuolueen johtajaksi syyskuussa 2015. Turnbull syrjäytti äänestyksessä puolueen johtajan ja istuneen pääministerin Tony Abbottin luvuin 54–44. Hän vannoi virkavalansa 15. syyskuuta 2015.
Jalkapallon naisten maailmanmestaruuskilpailut 2019 – Lohko E
Kurinpito
Fair-play-pisteitä käytetään lohkoissa joukkueiden ollessa tasapisteissä. Pisteet lasketaan seuraavalla tavalla:
Helene Olafsen
Nuorten MM-kilpailuissa 2006 Olafsen saavutti hopeaa lumilautakrossissa. Hän voitti nuorten maailmanmestaruuden samassa lajissa vuonna 2007. Vuonna 2008 hän saavutti hopeaa big airissa. Arosan MM-kilpailuissa 2007 Olafsen sijoittui lumilautakrossissa pronssille. Gangwonin MM-kilpailuissa 2009 hän voitti kultaa lumilautakrossissa. Vancouverin olympialaisissa 2010 Olafsen sijoittui lumilautakrossissa neljänneksi. Stonehamin MM-kilpailuissa 2013 hän saavutti samassa lajissa pronssia.
Lumilautailun maailmancupissa Olafsen kilpaili ensimmäisen kerran Lake Placidissa maaliskuussa 2007 sijoittuen lumilautakrossissa kahdeksanneksi. Kolme päivää myöhemmin hän sijoittui samassa lajissa kolmanneksi. Ensimmäisen voittonsa hän saavutti viikkoa myöhemmin Stonehamissa. Toisen voittonsa hän otti Leysinissä helmikuussa 2008. Kolmannen voittonsa Olafsen saavutti Veysonnazissa tammikuussa 2010 ja neljännen La Molinassa maaliskuussa 2010.
Malcolm Turnbull
Elokuussa 2018 Scott Morrison syrjäytti Turnbullin liberaalipuolueen johdosta, joten Morrison nousi Turnbullin tilalle myös Australian uudeksi pääministeriksi.
Elämä
Turnbull kasvoi Sydneyssä köyhässä perheessä ainoana lapsena. Apurahan turvin hän pääsi oppikouluun. Myöhemmin Turnbull opiskeli oikeustiedettä Sydneyn yliopistossa ja työskenteli samalla osa-aikaisesti tv-, radio- ja lehtitoimittajana. Saatuaan apurahan hän suoritti ylemmän tutkinnon Oxfordissa, Iso-Britanniassa.
Turnbull aloitti asianajajana vuonna 1980, puolustaen entisen MI5:een kuuluneen vakooja Peter Wrightin oikeutta julkaista muistelmansa. Iso-Britannian valtio syytti vastaajaa salassapitosopimuksen rikkomisesta. Turnbull voitti juttunsa, sillä asiasta ei lukenut erikseen sopimuksessa.
Vuonna 1987 33.vuotias Turnbull lopetti asianajajana ja perusti investointipankki Whitlam Turnbull & Co Ltd:in yhdessä New South Walesin osavaltion pääministeri Neville Wranin ja entisen pankinjohtajan Nicholas Whitlamin kanssa.
Vuonna 1994 Turnbull investoi 500 000 (australian)dollaria Ozemailiin, Australian ensimmäiseen isoon internet-palveluntarjoajaan. Hän myi osuutensa 57 miljoonalla dollarilla vuonna 1999.
Vuonna 1997 Turnbullista tuli Goldman Sachs Australia-liikepankin puheenjohtaja ja toimitusjohtaja ja vuotta myöhemmin kansainvälisen Goldman Sachsin osakkeenomistaja. Vuosina 2002−2004 hän toimi konservatiivisen ajatushautomo the Menzies Research Centre:n puheenjohtajana.
Vuonna 2004 Turnbull läpäisi liberaalipuolueen ehdokasvalinnan ja aloitti vuonna 2006 pääministeri John Howardin avustajana.
Turnbullin omaisuuden arvoksi on arvioitu yli 100 miljoonaa australiandollaria (yli 65 miljoonaa euroa).
Toukokuussa 2016 kävi ilmi, että Panaman vuodetuissa asiakirjoissa Turnbull oli merkitty Mossack Fonsecan 1990-luvulla Brittiläisille Neitsytsaarille perustaman kulta kaivosyhtiön entiseksi johtajaksi. Yhtiö toimi Venäjällä. Turnbull kommentoi tietoa sanomalla, että "ei ole mitään näyttöä mistään laittomasta". Hänen mukaan yhtiö oli listattu Australiaan ja jos se olisi tehnyt yhtään tuottoa, mitä se ei Turnbullin mukaan kuitenkaan tehnyt, se olisi maksanut veronsa Australiaan.
Heinäkuussa 2016 Turnbullin johtama koalitio voitti parlamenttivaalit ja Turnbull jatkoi pääministerinä. Elokuussa 2018 Turnbullin pääministeriys päättyi, kun hänen tilalleen astui Turnbullin liberaalipuolueen johdosta syrjäyttänyt Scott Morrison.
Perhe
Turnbullin isä kuoli, kun Turnbull oli 28-vuotias ja äiti, kun hän oli noin 37-vuotias.
Turnbull on ollut vuodesta 1980 naimisissa Lucy Hughesin kanssa. Hughes toimi Sydneyn ylipormestarina vuosina 2003−2004. Parilla on kaksi lasta, Alex ja Daisy ja he ovat isovanhempia.
Queenslandin tropiikki
thumb|230px|Tyypillistä sademetsämaisemaa [[Daintreen kansallispuistosta]] Queenslandin tropiikki on Unescon maailmanperintökohde Australian koillisrannikolla Queenslandissa, 450 kilometrin matkalla Townsvillen ja Cooktownin välissä. Alue on kokonaislaajuudeltaan 894 420 hehtaaria, ja se muodostuu 41 kansallispuistosta ja useista muista luonnonsuojelualueista. Suojeltuja alueita on yhteensä 700, joista osa on yksityisessä omistuksessa. 15 prosenttia alueesta kuuluu johonkin kansallispuistoon.
Queenslandin tropiikki on luonnoltaan merkittävä alue. Alueen sademetsissä elää kolmasosa Australian 315 nisäkäslajista ja 13 lajia, joita ei tavata mistään muualta, sekä melkein puolet Australian 370 lintulajista. Kaikkiaan alueelta löytyy 50 kotoperäistä eläinlajia. Puulajeja Queenslandin tropiikissa on yli tuhat.
SydänAkatemia
SydänAkatemia on Sydäntutkimussäätiön 2015 perustama hanke, jonka tarkoituksena on tuoda viestinnän avulla tutkimusta lähemmäksi tutkimuksen tukijoita ja siitä hyötyviä potilaita. Tutkimushankkeiden etenemisen lisäksi SydänAkatemia myös tiedottaa sydänsairauksien lisääntymisestä.
SydänAkatemiassa mukana olevat tutkimukset ovat Sydäntutkimussäätiön saamin lahjoituksin tuettuja suomalaisia monikeskustutkimuksia, joissa arvioidaan sydänsairauksien hoitomenetelmiä ja tutkitaan hoidon vaikuttavuutta. Tutkimushankkeiden tavoitteena on saada lisää tietoa muun muassa rytmihäiriöistä, sepelvaltimotaudista ja sydämen vajaatoiminnasta sekä niiden tehokkaimmasta hoidosta.
Kärkihanke ICEMAN
SydänAkatemian ensimmäisen kolmivuotisen suurhankkeen, ICEMANin, tavoitteena on valita kolmesta katetriablaatiomenetelmästä tehokkain ja turvallisin sekä saada lisätietoa kohtauksittaisen eteisvärinän uusiutuvuudesta. Eteisvärinä on yleisin sydämen pitkäkestoinen rytmihäiriö ja sen odotetaan lisääntyvän 100 000:sta peräti 150 000 potilaaseen vuoteen 2020 mennessä. Eteisvärinä heikentää toimintakykyä ja lisää monien sairauksien riskiä.
Tutkimus saa tukea Sydäntutkimussäätiön diplomi-insinööri Kalevi Erosen rahastosta. ICEMAN-hanketta johtavat professorit Pekka Raatikainen ja Heikki Huikuri sekä vuoden 2018 keväästä lähtien Juhani Junttila, Huikurin jäädessä eläkkeelle.
SydänAkatemia seuraa myös Sydäntutkimussäätiön tukemia merkittäviä perustutkimushankkeita, jotka ovat Fixing the broken heart eli tutkimushankkeet Älykäs pilleri ja Hoitavat geenit.
Aiheesta muualla
SydänAkatemian verkkosivu
Ғ
Ғ on kyrillinen kirjain. Se sisältyy kazakin, tofan ja uzbekin aakkosiin.
Eki Norvasmaa
Eki Norvasmaa, vuoteen 1932 Erik Aleksander Nordman (19. syyskuuta 1902 – 27. toukokuuta 1973) oli suomalainen Tampereella vaikuttanut kauppaneuvos ja Tampereen Saippuatehtaan toimitusjohtaja.
Norvasmaan vanhemmat olivat pankinjohtaja Alex Nordman ja Ida Johansson. Hän pääsi ylioppilaaksi 1922 ja opiskeli aluksi oikeustiedettä kunnes hän otti isänsä kuoltua 1924 vastaan toimitusjohtajan tehtävät Tampereen Saippuatehdas Oy:ssä ja Tampereen Asfaltti Oy:ssä. Norvasmaa sai kauppaneuvoksen arvon 1949.
Tampereen Saippuatehdas toimi alun perin Tammelan kaupunginosassa Ilmarinkadun ja Kaivokadun kulmassa. Vuonna 1932 yritykselle valmistui uusi arkkitehti Jaakko Tähtisen suunnittelema punatiilinen funkistyylinen tehdasrakennus Viinikanojan varrelle Jokikadun ja Oriveden rautatien väliin. Saippuatehdas siirtyi uuteen rakennukseen ja kynttilätehdas puolestaan siirtyi vanhaan Ilmarinkadun tehtaaseen. Vuonna 1938 saippuatehtaalla oli 30 työntekijää ja kynttilätehtaalla kausivaihteluista riippuen 17–46 työntekijää. Sodan jälkeen yrityksen kahdessa tehtaassa oli enimmillään noin 200 työntekijää. Ilmarinkadun tehdas valmisti Suomi-tuotemerkillä kynttilöitä sekä kosmetiikkaa ja Viinikanojan tehdas puolestaan saippuaa, pulvereita ja glyseriiniä. Norvasmaa järjesti jo varhain yrityksen työntekijöille työpaikkaruokailun ja työterveyshuollon. Tampereen Saippuatehdas Oy:n toiminta päättyi 1970-luvun alussa ulkomaisen kilpailun ja Eki Norvasmaan ikääntymisen vuoksi.
Norvasmaa oli muun muassa Tampereen Säästöpankin ja Suomen Saippuatehtailijoiden yhdistyksen hallituksen sekä Vakuutusyhtiö Varman johtokunnan jäsenenä.
Eki Norvasmaa oli naimisissa vuodesta 1930 Inga Ester Kuulan kanssa ja heillä oli kolme lasta. Eki Norvasmaan veli oli ekonomi Leo Nordman (1910–1988) joka oli vuonna 1901 perustetun Tampereen Asfaltti Oy:n toimitusjohtajana veljensä jälkeen vuodesta 1931 vuoteen 1970 saakka jolloin yhtiö lopetettiin. Suomen Kulttuurirahaston Pirkanmaan maakuntarahaston yhteydessä on veljesten lahjoituksista muodostettu Nordman-Norvasmaan rahasto joka edistää historiallista ja luonnontieteellistä tutkimusta sekä ympäristökasvatusta.
Jaakko Niemelä
pienoiskuva|Jaakko Niemelä, 2015. Jaakko Niemelä (s. 1959 Rauma) on suomalainen kuvataiteilija. Niemelä asuu ja työskentelee Helsingissä ja Raumalla.
Mirka Dettmann
Mirka Dettmann (o.s. Jarchovská, s. 1. helmikuuta 1972 Jaroměř, Tšekkoslovakia) on tšekkiläis-suomalainen koripallovalmentaja ja kilpauransa päättänyt koripalloilija.
Mittavan pelaajauran tehnyt Jarchovská, myöhemmin Dettmann, pelasi muun muassa saksalaisjoukkueissa ja naisten Euroliigassa sekä naisten EuroCupissa. Vuonna 2010 hän palasi suomalaiseen Espoo Basket Teamiin, jossa hän oli pelannut myös kaudella 2007–2008. Hän saavutti Espoossa Suomen cup-mestaruuden vuonna 2010, SM-pronssia vuonna 2011 ja Suomen cupin hopeaa vuonna 2007.
Tšekin naisten maajoukkueessa Jarchovská pelasi vuosien 1995, 1997, 1999 ja 2001 EM-turnauksissa. Tšekki sijoittui parhaimmillaan viidenneksi vuonna 1999.
Dettmann tapasi aviomiehensä, koripallovalmentaja Henrik Dettmannin Saksassa. He asuvat nykyisin Kauniaisissa, ja heillä on kaksi lasta.
Corryocactus
Ulkonäkö ja koko
Suvun lajit ovat pylväsmäisiä ja haarovia kaktuksia, joilla on vahvat piikit. Niiden 1–5 m pitkät varret ovat tukevia tai hoikkia, pystykasvuisia, maanmyötäisiä tai toisinaan suikertavia ja jopa maavarsimaisia. Kussakin varressa on 4-10 selvästi erottuvaa uurretta. Piikit ovat tukevia, teräviä ja enimmäkseen pystyjä.
Corryocactus-lajien keltaiset, oranssiset tai purppuraiset kukat ovat avoinna päivisin ja ovat muodoltaan kellomaisia tai leveän suppilomaisia. Pohjusmalja on niissä lyhyt, ja sitä peittävät tiheästi pienet suomut ja areolit, joissa on ruskeaa tai mustaa villaa ja piikkejä. Kehälehdet ovat myös lyhyitä, ja heteet kiinnittyvät teriön nieluun. Kukasta kehittyy pallomainen, mehevä ja syötävä hedelmä, jonka pinnalla on helposti poistettavia piikkirykelmiä. Siemenet ovat pieniä, muodoltaan vinosti soikeita, pinnaltaan sileitä tai nystermäisiä, toisinaan ryppyisiä.
Levinneisyys
Suvun lajit kasvavat Perussa, Länsi-Boliviassa ja Pohjois-Chilessä merenpinnan tasosta yli 4500 m:n korkeuteen asti Andeilla.
Lajit
Corryocactus-lajeja tunnetaan tässä käytetyssä kaktusluokittelussa 12.
Irina Koržanenko
Irina Koržanenko 178 senttimetriä pitkä ja painaa 85 kilogrammaa.
Evil Dead
Evil Dead (televisioesityksessä myös Evil Dead – kauhun riivaamat; ) on Sam Raimin ohjaama kauhuelokuva vuodelta 1981. Sen pääosissa ovat Bruce Campbell, Ellen Sandweiss, Hal Delrich, Betsy Baker ja Sarah York. Vaikka elokuva tehtiin pienellä budjetilla, on se kerännyt arvostusta ja nykyisin siitä on tullut kulttiklassikko. Aikanaan sitä pidettiin hyvinkin pelottavana, mutta se sisältää myös runsaasti huumoria. Elokuva oli pitkään kielletty monissa maissa, myös Suomessa, missä se sai elokuvateatteriensi-iltansa vasta vuonna 2003. Elokuva on saanut myös kaksi jatko-osaa; Evil Dead II (1987) ja Pimeyden armeija (1993), sekä uusintaversion ja televisiosarjan.
Juoni
Ash, Linda, Cheryl, Shelly ja Scott päättävät lähteä syrjäiselle seudulle mökkireissulle. Nuorten siellä ollessa salaperäinen lattialuukku aukeaa, jonne Ash ja Scott menevät. He tuovat sieltä mukanaan nauhurin, Necronomicon-kirjan, haulikon ja rituaaliveitsen. He kuuntelevat professorin tekemän nauhan, mutta yllättäen sieltä alkaa kuulua manaamista ja ulkoa alkaa nousta sumerilaisen demonin henki. Myöhemmin Cheryl kuulee jonkun kutsuvan häntä ulkona, ja hän menee metsään ottamaan selvää äänestä. Syvällä metsässä puut heräävät henkiin ja käyvät Cherylin kimppuun raiskaten hänet. Hän juoksee takaisin mökille ja pyytää veljeään Ashiä viemään hänet takaisin kaupunkiin, huutaen että "metsä ja puut ovat elossa", mutta häntä ei oteta todesta. He eivät kuitenkaan pääse kaupunkiin, sillä silta on poikki.
Vähän myöhemmin yöllä Cheryl muuttuu lihanhimoiseksi, valkosilmäiseksi sumerilaiseksi demoniksi ja vie viattomia sieluja mukanaan. Siitä alkaa verinen kauhun yö ja kamppailu elämästä ja kuolemasta.
Russell–Silverin oireyhtymä
Russell–Silverin oireyhtymä (RSS, SRS) on synnynnäinen epämuodostumaoireyhtymä, jolle on ominaista jo sikiökaudella alkanut lyhytkasvuisuus ja alhainen paino. Kasvojen kolmiomaiset piirteet ja kehon raajojen hentoisuus ovat yleisiä. Oireistoon kuuluvat myös matala verensokeritaso eli hypoglykemia, suulakihalkio, maitokahviläiskät, munuaistoiminnan häiriöt ja virtsateiden epämuodostumat. Älyllinen suorituskyky on verrattain normaali.
Joskus kasvuiässä olevilla tavataan oppimisen häiriöitä ja henkistä kehitysviivettä ikätovereihin nähden, mutta nämä johtuvat useimmiten mahdollisista, huomattavista fyysisistä epäsymmetrioista, kuten myös sosiaalisen ympäristön, henkilöön kohdistuvista ja joskus psykosomaattisia, ks.Psykosomatiikka oireitakin aiheuttavista paineista kuin varsinaisesta älyllisestä, lievästä kehitysvammasta. Arviot oireyhtymän yleisyydestä vaihtelevat melko reippaasti. Ne ovat välillä 1/3 000 ja 1/100 000. Suomessa arvellaan olevan kolmisen kymmentä diagnosoitua Russell-Silver-oireyhtymän kantajaa.
Oireyhtymän syynä on yleensä 7. kromosomin lyhyen varren mutaatio (geenikarttamerkintä 7p11.2). Se on useimmiten satunnainen. Joissakin vallitsevasti periytyvissä tapauksissa mutaatio näyttää olevan 17. kromosomin pitkän varren alueella (17q25). Raportteja on myös maternaalisesta uniparentaalisesta disomiasta. Siinä kantajan molemmat 7. kromosomit ovat periytyneet äidiltä. Russell-Silver-oireyhtymä ei vaikuta henkilön eliniän odotteeseen.
Virtausmekaniikka
Sovelluksia
Hydrostatiikkaa sovelletaan mm. meriveden korkeuden mittaukseen, patojen suunnitteluun jne. Hydrostatiikkaa käytetään myös hydraulisten laitteiden ja nestesäiliöiden suunnittelussa.
Virtausdynamiikka tutkii kaasujen virtausta esimerkiksi aerodynamiikan sovellutuksissa, joita ovat mm. lentokoneiden siipien ja potkurien reaktiovoiman ja vastuksen määrittäminen tai tuulivoimalan roottorin siipien suunnittelu. Nesteiden virtauksessa keskeisiä tutkimuskohteita ovat laivanrakennuksen ja hydrauliikan sovellukset, geofysiikassa taas esimerkiksi valtamerien virtaukset.
Kokeelliseen virtausmekaniikkaan kuuluu muun muassa tuulitunneleiden ja pienoismallien käyttö.
Laskennallinen eli numeerinen virtausdynamiikka (CFD, Computational Fluid Dynamics) on tuonut 1960-luvulta lähtien lisää mahdollisuuksia analysoida virtausongelmia, joiden fysikaalinen mallintaminen on vaikeaa.
Kontinuumioletus
Kaasut ja nesteet koostuvat molekyyleistä, jotka jatkuvasti törmäävät satunnaisesti toisiinsa. Kaasun todellinen molekyyliluonne jätetään huomiotta. Kontinuumihypoteesissä fluideja pidetään kuitenkin jatkuvina: tiheyden, paineen ja lämpötilan kaltaisten ominaisuuksien katsotaan olevan määriteltyjä mielivaltaisen pienissä tilavuuksissa. Kontinuumioletus antaa erittäin tarkkoja arvioita fluidien todellisesta käyttäytymisestä, kunhan tarkastelu pidetään selvästi molekyylin kokoa (noin 10-6 metriä) suuremmissa mitoissa.
Jaottelu
Virtausmekaniikka on jatkuvan aineen mekaniikan haara:
Alekto
pienoiskuva|Orestes erinysten takaa-ajamana, taiteilija [[William-Adolphe Bouguereau|William-Adolphe Bouguereaun näkemyksen mukaan (1862)]] Alekto, leppymätön, on kreikkalaisessa mytologiassa yksi kolmesta erinyksestä eli kostottaresta. Hesiodoksen mukaan hän on saanut alkunsa veritipoista, jotka syntyivät Kronoksen kuohitessa sirpillä isänsä Uranoksen. Hänen sisarensa ovat Megaira ja Teisifone.
Alekton tehtävänä oli rangaista moraalirikkomuksista, kuten vihasta, toisia ihmisiä kohtaan. Hänet mainitaan Vergiliuksen teoksessa Aeneis ja Danten Jumalaisessa näytelmässä.
Kassandran silta
Kassandran silta (myös Cassandran silta; ; ; tai Treffpunkt Todesbrücke) on vuonna 1976 ensi-iltansa saanut George P. Cosmatosin ohjaama brittiläis-italialais-saksalainen katastrofielokuva, johon sekoittuu toiminnan, jännityksen ja draaman aineksia. Kassandran sillan pääosissa ovat Sophia Loren, Richard Harris, Burt Lancaster, Martin Sheen, O. J. Simpson, Lee Strasberg ja Ava Gardner.
Koska Kassandran siltaa oli tekemässä brittiläinen mediaimpressaari Lew Grade, italialainen tuottaja Carlo Ponti ja kansainvälinen ”all-star”-näyttelijäkaarti, elokuvan odotettiin houkuttelevan yleisöä ympäri maailman. Elokuvan levitysoikeudet myytiin brittiläisille ja amerikkalaisille levittäjille jo ennen kuvauksien alkua.
Juoni
Kassandran silta sijoittuu eurooppalaiseen junaan, johon ruotsalainen rikollinen hyppää mukaan. Rikollinen kantaa tappavaa virustautia, joka voi tarttua kehen tahansa. Samalla kun tohtori Jonathan Chamberlain (Richard Harris) yrittää pitää hallinnassaan tartuntatapauksia, juna kulkee kohti rikkinäistä Kassandran holvisiltaa... Kukaan ei pääse junasta pois. Voiko kukaan heitä pelastaa?
Tuotanto
Kassandran sillan käsikirjoituksen laativat ohjaaja Cosmatos, Tom Mankiewicz ja Robert Katz. Elokuvan tuottajina olivat Carlo Ponti ja Lew Grade, ja elokuvan sävellyksestä vastasi Jerry Goldsmith.
Kassandran silta kuvattiin Technicolor-elokuvausmenetelmällä pienellä kolmen miljoonan dollarin budjetilla. Elokuvan kuvauspaikkoina olivat Italiassa Cinecittà-elokuvastudiot Roomassa, Leccon kaupunki Lombardiassa Pohjois-Italiassa, Sveitsin Geneve ja Basel sekä Ranskan Cantal. Alun perin Peter O’Toolelle tarjottiin elokuvan pääroolia, mutta hänen kieltäydyttyään Richard Harris otti roolin vastaan.
Julkaisu ja vastaanotto
Kassandran silta sai ensi-iltansa Italiassa 18. joulukuuta vuonna 1976. Isossa-Britanniassa ja Länsi-Saksassa elokuva sai ensi-iltansa 31. maaliskuuta 1977. Suomen ensi-ilta oli Helsingissä 11. maaliskuuta 1977, ja Kassandran silta oli Suomessa 28. katsotuin elokuva 68 676:lla katsojallaan vuonna 1977. Adams Filmi vastasi elokuvan levityksestä Suomessa vuonna 1977.
Kassandran silta ei menestynyt hyvin kriitikoiden tai yleisön keskuudessa, koska katastrofielokuvat eivät enää Kassandran sillan ilmestymisen aikaan enää olleet taattuja kassamagneetteja. Heikohkosta vastaanotosta Kassandran silta sai kuitenkin taloudellista voittoa. Rotten Tomatoes -sivuston mukaan kriitikoiden arvosteluista vain 29 prosenttia on myönteistä perustuen seitsemään arvosteluun. Kassandran silta on julkaistu VHS:nä, DVD:nä ja Blu-raynä.
Manhušin piiri
Manhušin piiri, , toukokuuhun 2016 saakka Peršotravnevan piiri) on hallinnollinen piiri Ukrainan Donetskin alueella. Piirin hallinnollinen keskus on Manhušin kaupunkityyppinen taajama (8 186 as., 2017 ). Piirin ja sen hallintokeskuksen nimi muutettiin Ukrainan parlamentin päätöksellä 12.5.2016 osana maan pyrkimystä luopua kommunistisen ja fasistisen perinteen mukaisista paikkakuntanimistä.
thumb|left|Manhušin taajamaa. Ukrainan tilastokeskus arvioi piirin väkiluvuksi 26 510 ihmistä (1.1.2017). Kaupunkilaisiksi katsottiin Manhušin ohella Jaltan kaupunkityyppisen taajaman (Ялта, 5 159 as.) asukkaat.
Uuraan rata
Uuraan rata on Venäjän rataverkkoon kuuluva rautatie Leningradin alueella. Se alkaa Liimatta–Tyrisevä-radan varrella sijaitsevalta Kaislahden (Popovon) asemalta ja kulkee Viipurin eleläpuolella sijaitsevalle Uuraansaarelle (Vysotsk).
Historia
Uuraan rata valmistui vuonna 1926. Se kuului alkuaan Suomen rataverkkoon, mutta toisen maailmansodan jälkeen se siirtyi kokonaan Neuvostoliitolle ja kuuluu nykyään Venäjän rataverkkoon.
David Mayer de Rothschild
pienoiskuva|David Mayer de Rothschild David Mayer de Rothschild (s. 25. elokuuta 1978) on brittiläinen ympäristönsuojelija, ekologi ja seikkailija. Hän kuuluu kuuluisaan Rothschildien pankkisukuun. Hänen isänsä oli Evelyn de Rothschild (1931–2022).
Hän on saanut useita tunnustuksia ja muun muassa Maailman talousfoorumi on ehdottanut häntä ’Nuoreksi maailmanlaajuiseksi johtajaksi’ (Young Global Leader).
Argentiinan Grand Prix 1957
Argentiinan Grand Prix 1957 oli Formula 1 -sarjan osakilpailu, joka ajettiin 13. tammikuuta 1957 Autódromo Oscar Alfredo Gálvez -radalla. Kilpailu oli kauden avauskilpailu, ja sen voitti Juan Manuel Fangio.
Reijo Paajanen
Reijo Kalevi Paajanen (s. 12. kesäkuuta 1950 Mikkelin mlk) on suomalainen yrittäjä ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja 2003–2011.
Paajanen on ollut yrittäjänä vuodesta 1976 toimien ravintoloitsijana, sisävesiliikennöitsijänä ja matkatoimistoyrittäjänä. Hän on suorittanut hotelli- ja ravintola-alan liikkeenjohdon koulutuksen 1969–1970.
Ennen uraansa valtakunnan politiikassa Paajanen ehti vaikuttaa myös Lappeenrannan kunnallispolitiikassa. Hän istui Lappeenrannan kaupunginvaltuustossa vuosina 1993–2000 ja 2005–2012. Paajanen pyysi eroa kaupunginvaltuuston jäsenyydestä muutettuaan Taipalsaarelle vuoden 2012 lopulla. Lappeenrannan kaupunginhallitukseen Paajanen kuului 1993–1996.
Kansanedustajana Paajanen oli vuosina 2003–2011. Hän ei enää asettunut ehdolle vuoden 2011 eduskuntavaaleissa. Paajanen toimi Fintoton hallituksen puheenjohtajana vuoden 2014 alusta vuoden 2016 loppuun asti. Aiemmin hän oli toiminut myös Fintoton omistaneen Suomen Hippoksen hallituksen ja valtuuskunnan jäsenenä.
Vuonna 2018 Paajaselle myönnettiin liikuntaneuvoksen arvonimi.
Paajanen on ollut naimisissa Leena Paajasen (o.s. Hackman) kanssa vuodesta 1973.
Jonna Paananen
Jonna Annukka Paananen (s. 23. heinäkuuta 1984 Alajärvi ) on YouTubeen videoita tekevä suomalainen tubettaja. Hänet tunnetaan sosiaalisissa medioissa paremmin nimellä Wildeem, Deliwien tai lyhyemmin Wildy. Paananen on tullut tunnetuksi tekemällä videoita YouTubeen Deliwien -nimiselle kanavalleen, jolla oli heinäkuussa 2021 lähes 120 000 tilaajaa. Paananen on tehnyt myös pelistreameja Twitchiin. Hän on tehnyt myös vine-videoita, joissa leikkii maskottinsa dyn-kanan kanssa.
Ura YouTubessa
Paananen teki ensimmäiset videonsa Deliwien-kanavalleen vuoden 2011 alkupuolella. Videot olivat englanninkielisiä Minecraft-videoita. Myöhemmin hän perusti Chaos Monkeys -nimisen YouTube-kanavan yhdessä Moiras-nimeä käyttävän tubettajan kanssa. Kanavan toiminta loppui vuoden 2012 tammikuussa Paanasen ja Moiraksen välirikkoon. Paanasen ryhdyttyä tekemään Deliwien-kanavalle suomenkielistä videosisältöä vuoden 2013 keväällä kanavan tilaajamäärä alkoi kasvaa nopeasti, ja kanavan kuukausittaiset katsontakerrat ylittivät vuoden 2014 lokakuussa miljoonan rajan. Deliwien-kanavalleen Paananen kuvaa lapsille ja nuorille kohdennettuja pelivideoita, peleinä muun muassa Minecraft, The Sims 4, Stardew Valley, Octodad ja Life Is Strange. Poiketen pelivideoiden yleisestä käytännöstä Paananen ei käytä videoissaan niin sanottua facecam-kuvaa. Kanavan suosituin sarja on Survisarja-niminen Minecraft-pelissä toteutettu tarinamainen fantasiasarja.
Vuoden 2016 joulukuussa Paananen ryhtyi tekemään videoita myös Wildeem -nimiselle kanavalle. Tällä kanavalla Paananen julkaisee kokkausvideoita, erilaisia DIY-videoita sekä videoita Ramo-nimisestä shetlanninlammaskoirastaan. Vuoden 2019 syyskuussa kanavalla oli 20 805 tilaajaa. Syyskuussa 2019 hänen Deliwien-kanavallaan oli 119 638 tilaajaa.
Vuonna 2023 Paananen aloitti yhdessä siskonsa Jaana Mäntylän kanssa YouTube-dokumenttisarjan sisarten yhteisellä Jonna ja Jaana -kanavalla. Sarjan nimi on Kuolemansairasta sisaruutta ja se käsittelee Mäntylän matkaa aivosyövän kanssa. Sarjan ohella Paananen tekee siskonsa kanssa myös Siskottelua-podcastia, jota julkaistaan Spotifyssä sekä YouTubessa.
Ura
Paananen työskenteli vuosina 2015–2016 YouTube-verkosto Splay Suomessa sisällöntuottajana ja myöhemmin talent managerina. Hän irtisanoutui tehtävistään vuoden 2016 lopulla voidakseen keskittyä paremmin omaan sisällöntuotantoonsa.
Paananen on yksi Tubecon ry:n perustajajäsenistä ja toimi sen puheenjohtajana ensimmäisen toimikauden ajan. Hän on myös työskennellyt Tubecon-tapahtumaa järjestävän yrityksen, Suomen Tubetapahtumat Oy:n taiteellisena johtajana vuoden 2017 tapahtuman yhteydessä. Vuoden 2017 loppuun asti hän oli mukana Suomen Tubettajat ry:n hallituksessa.
Juho Säilä
Juho Wihtori Säilä (16. maaliskuuta 1876 Elimäki – 8. huhtikuuta 1962 Tampere) oli suomalainen kenkätehtailija ja teollisuusneuvos.
Säilän vanhemmat olivat työmies Juho Blomqvist ja Ulriikka Blomqvist ja puoliso vuodesta 1897 Anna Loviisa Holopainen. Säilä omisti vuonna 1918 perustetun Tampereen Kenkäteollisuus Oy:n joka oli Tampereen kolmanneksi suurin kenkätehdas. Tehdas toimi aluksi Tammelan kaupunginosassa Tammelankatu 22:ssa mutta vuonna 1927 sille valmistui uusi Lauri Auteron ja Hugo Lindholmin suunnittelema nelikerroksinen tehdasrakennus Salhojankadun ja Puolimatkankadun (nykyinen Itsenäisyydenkatu) kulmaan. Säilä toimi myöhemmin 1950-luvulla Kenkäteollisuusliiton puheenjohtajana.
Vuonna 1971 Tampereen Kenkäteollisuuden entiseen tehdasrakennukseen Itsenäisyydenkatu 21:ssä muutti Tampereen teknillinen museo. Museo toimi rakennuksessa vuoteen 1989 jolloin sen toiminta päättyi kokoelmien vaurioiduttua tulipalossa. Nykyisin rakennuksessa on Tammelan palvelukeskus.
Gamba – Sankarihiiren seikkailut
Gamba – Sankarihiiren seikkailut on vuonna 2015 valmistunut japanilainen animaatio, joka perustuu Atsuo Saitôn novelliin. Sen ovat ohjanneet Tomohiro Kawamura ja Yoshihiro Komori. Käsikirjoituksesta vastaavat Ryôta Kosawa. Elokuvan alkuperäisinä ääninäyttelijöinä ovat muun muassa Yuki Kaji, Keiji Fujiwara, Shûichi Ikeda, Sayaka Kanda, Mansai Nomura.
Juoni
Elokuvassa rohkea ja seikkailunhaluinen kaupunkilaishiiri Gamba sekä hänen ystävänsä Mampuku lähtevät kaupungista etsimään merta. Matkallaan he törmäävät laivahiiriin, joiden luokse myös Chuta on saapunut etsimään apua saarella asuvalle hiirikansalle. Gamba saapuu yhdessä muiden kanssa auttamaan kyläläisiä, joita vastassa on suuri kärppäarmeija, jota johtaa tunnettu ilkeä Noroi-kärppä.
Chiyoda
Chiyoda on yksi Japanin pääkaupungin Tokion erillisalueista. Se sijaitsee sisämaassa kaupungin keskiosassa Tokion keisarillisen palatsin ympärillä ja rajautuu Bunkyōn, Chūōn, Minaton, Shinjukun ja Taitōn erillisalueisiin. Chiyodassa on 60 545 asukasta (vuonna 2017), ja sen pinta-ala on 11,66 neliökilometriä.
Aluejako
Chiyodan erillisalueella on 59 kaupunginosaa, jotka jakautuvat yhteensä 115 osa-alueeseen. Yhteen kaupunginosaan kuuluu yhdestä kuuteen osa-aluetta.
Kaupunkikuva ja nähtävyydet
Chiyoda eli sananmukaisesti "tuhannen sukupolven pelto" on saanut nimensä Edon linnalta, nykyiseltä keisarilliselta palatsilta. Alueella sijaitsee useita maan hallinnon kannalta keskeisiä rakennuksia, kuten Japanin parlamentti, Japanin pääministerin virka-asunto ja Japanin korkein oikeus. Muihin merkittäviin maamerkkeihin kuuluvat Yasukuni-jinja, Nippon Budōkan -halli ja Tokion rautatieasema. Alueella työskentelee lähes 900 000 henkeä yli 36 000 yrityksessä.