cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Time Out (lehti)
Time Out on vuonna 1968 perustettu nykyisin matkailuun keskittyvä brittiläinen lehti, joka ilmestyy 108 kaupungissa. Sen omistaa perustaja Tony Elliot puoliksi Oakley Capital Investmentsin kanssa. Se on ollut ilmaislehti vuodesta 2012.
Pienenä lehdykkänä nimellä Where It’s At alkanut lehti sai nimen Time Out Dave Brubeck Quartetin äänittämän albumin Time Out mukaan. Se oli vaihtoehtolehti monien muiden underground-lehtien ohella. Päätöksenteko oli kollektiivista. Se hylkäsi kollektiivisen päätöksenteon ja samapalkkaisuuden 1980, mistä seurasi lakko, ja työntekijät perustivat kilpailevan lehden City Limits. Vanha radikalismi hävisi, ja samalla alkuperäinen 5 000:n levikki kasvoi 110 000:een.
Sven Dufva
thumb|upright=0.9|[[Albert Edelfeltin 1890-luvulla tekemä piirros Sven Dufvasta pysäyttämässä venäläisiä sillalla.]] Sven Dufva (Otto Mannisen suomennoksessa Sven Tuuva) on J. L. Runebergin kirjoittaman runoteoksen Vänrikki Stoolin tarinat ensimmäiseen osaan sisältyvä runo, joka kertoo Suomen sotaan osallistuvasta samannimisestä sotilaasta. Runo kuuluu kirjan tunnetuimpiin ja suosituimpiin.
Sven Dufva on yksinkertainen mutta urhea sotamies, joka kuolee sankarina pysäytettyään taistelussa ylivoimaisen vihollisen hyökkäyksen. Hahmo on fiktiivinen, mutta runon loppuosan on katsottu kuvaavan todellista Koljonvirran taistelua. Runossa esiintyy myös kenraali Johan August Sandels.
Runeberg lienee kirjoittanut runon Vänrikki Stoolin tarinoiden tekemisen varhaisessa vaiheessa talvella tai keväällä 1846, samoihin aikoihin useiden muiden ensimmäisen osan avainrunojen kanssa, sillä sen luonnoksia on samoilla paperiarkeilla kuin ”Otto von Fieandt”-, ”Viapori”- ja ”Maamme”-runojen. ”Sven Dufva” julkaistiin ensi kerran Necken-kalenterissa jo marraskuussa 1846, kaksi vuotta ennen runokokoelman lopullista ilmestymistä.
Mahdolliset esikuvat
Oskar Rancken väitti vuonna 1864 julkaisemassaan kirjassa Fänrik Ståls hjeltar, että Sven Dufvalla olisi ollut todellinen esikuva, Koljonvirran taisteluun osallistunut ruotusotamies Johan Zacharias Bång (1782–1845). Tämä uskomus vakiintui sittemmin pitkäksi aikaa. Bång syntyi Lohjan seurakunnassa 19. huhtikuuta 1782 ja palveli sotilaana Vaasan rykmentin Mustasaaren komppaniassa. Hän selvisi hengissä Koljonvirran taistelusta ja sai siitä kunniamitalin. Myöhemmin hän sai toisenkin kunniamitalin.
Myöhemmin tutkijat ovat kuitenkin kyseenalaistaneet sen, oliko Dufvalla todellista esikuvaa tai kertooko runo ylipäätään Koljonvirran taistelusta. Lisäksi Rancken ilmeisesti sekoitti sotamies Bångin toiseen samannimiseen henkilöön. Runebergin innoittajana on arveltu olleen todennäköisemmin Liviuksen kuvaus myyttisestä roomalaisesta sotasankarista Horatius Cocleesta, joka vuonna 507 eaa. käydyssä sodassa pidätteli yksinään Tiber-joen ylittävällä sillalla kokonaista etruskiarmeijaa.
Elokuvissa
thumb|upright=0.9|Ruotsalainen näyttelijä Ernst Brunman Dufvan roolissa noin vuonna 1912. Runon pohjalta on tehty vuonna 1958 Edvin Laineen ohjaama ja Väinö Linnan käsikirjoittama elokuva Sven Tuuva, joka syntyi samojen tekijöiden Tuntemattoman sotilaan menestyksen vanavedessä. Päähenkilöä Sven Tuuvaa näytteli Veikko Sinisalo. Elokuvan ruotsinkielinen nimi on tuntemattomasta syystä Sven Duva eikä Sven Dufva. Vuonna 1926 Ruotsissa tehdyssä kaksiosaisessa mykkäelokuvassa Vänrikki Stoolin tarinat Dufvaa näytteli suomalainen Axel Slangus.
Matti Kassilan vuonna 1968 ohjaaman elokuvan Äl' yli päästä perhanaa nimi on otettu ”Sven Dufva” -runosta, jossa se on eräs Sandelsin repliikki. Elokuvassa kuvataan humoristisesti Koljonvirran taistelua, mutta Dufvan hahmo ei esiinny siinä.
Volkswagen Fox
Volkswagen Fox (Typ 5Z) on Volkswagenin vuosina 2003–2021 valmistama A-segmentin automalli, joka korvasi Volkswagen Lupon. Euroopassa Foxin seuraajaksi tuli vuonna 2011 Volkswagen Up, mutta mallin valmistus Etelä-Amerikan markkinoille jatkui edelleen. Meksikossa Foxia myytiin Lupo-nimisenä. Foxiin perustuva farmarimalli on nimeltään SpaceFox.
Vuoden 2005 Euro NCAP -kolaritestistä Fox sai tulokseksi neljä tähteä viidestä.
Fox tuli ensimmäisenä myyntiin Etelä-Amerikan markkinoilla vuonna 2003. Ensiesittely Euroopassa oli vuonna 2005 Leipzigin Auto Mobil International -näyttelyssä. Malli perustuu samalle A04-pohjalevylle kuin esimerkiksi Volkswagen Polo IV. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin Volkswagen CrossFox. Etelä-Amerikan markkinoilla myytiin normaaliversion lisäksi maasturimaisempaa CrossFoxia, jossa on korkeampi maavara, kattokaiteet ja koria suojaavia muoviosia.
Syksyllä 2009 Fox koki kasvojenkohotuksen, jossa sen ulkoasua muokattiin vastaamaan uutta Polo V -mallia. Myös kojelauta oli uusi, ja sen materiaalit olivat aiempaa korkeatasoisemmat. Saataville tuli puoliautomaattinen I-Motion-vaihteisto. vasen|pienoiskuva|Facelift-mallin (2014) Volkswagen Fox. Toisen kasvojenkohotuksensa Fox koki syksyllä 2014. Keulan ilmeestä tuli aiempaa terävämpi ja takavalot olivat uudet. Sisäosien näkyvimmät muutokset olivat uusi ohjauspyörä ja tietoviihdejärjestelmä. Uutena moottorina esiteltiin 1,6-litrainen (120 hv), joka voi käyttää polttoaineenaan sekä bensiiniä että etanolia. Sen yhteydessä on kuusivaihteinen manuaalivaihteisto.
Kajaanin rautatieasema
Kajaanin rautatieasema on rautatieliikennepaikka Kajaanissa. Asemarakennuksen on suunnitellut Gustaf Nyström, ja se rakennettiin vuosina 1904–1905. Tätä jugendtyylistä asemarakennusta pidetään usein yhtenä Suomen kauneimmista asemarakennuksista. Museovirasto on luokitellut aseman valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Historia
pienoiskuva|vasen|Rautatieasemaa sisältä. Kajaanin rautatieasema sijoitettiin kaupungin etelälaidalle, koska suunnittelijat pitivät aseman sijoittamista lähemmäksi kaupunkia teknisesti vaikeana ratkaisuna. Liikenne Kajaanin alkoi 16. lokakuuta 1904. Vuonna 1918 aloitettiin jatkoyhteyden rakentaminen Kajaanista Kontiomäelle, ja rata valmistui 1923.
Kajaanin asemarakennus on poikkeuksellisesti Gustaf Nyströmin suunnittelema, vaikka Kuopio–Kajaani-rataosan muut asemarakennukset ovat Bruno Granholmin suunnittelemia. Jugendtyylinen asemarakennus rakennettiin vuosina 1904–1905. Jugendiin viittaavat esimerkiksi ikkunajärjestely ja paanukuvioidut julkisivut. Asemarakennus on kaksikerroksinen, ja sitä on myöhemmin laajennettu matalammalla siipiosalla.
Kajaanin veturitalli on luultavasti alun perin ollut kaksipaikkainen, mutta se on sittemmin laajennettu viisipaikkaiseksi. Kääntöpöytä ja raideyhteys veturitallille on purettu. Veturitallin yhteydessä on vesitorni.
Palvelut
pienoiskuva|vasen|Rautatieaseman vanha uuni. Odotussali on avoinna päivisin. Kaikki matkustajajunat käyttävät raidetta yksi, lukuun ottamatta neljää junaa, jotka käyttävät raidetta 2.
Aseman lipunmyynti lakkautettiin 2. elokuuta 2014, mutta asemalla on lippuautomaatti.
Vuonna 2019 rautatieasema-alueelle valmistui rautatie- ja linja-autoliikenteen yhteinen matkakeskus samalla kun Kajaanin linja-autoasema erillisenä lakkautettiin.
Ratapiha
Ratapihalla on kaksi henkilöliikenteen raidetta ja kuusi läpiajettavaa tavaraliikenteen raidetta. Ratapihalta on raideyhteys Lamminniemeen sahalle ja entiselle paperitehtaalle. Aiemmin asemalta oli raideyhteys myös Petäisenniskan suuntaan.
Kajaanin ratapihalla suoritettiin vuoden 2005 aikana laajoja muutos- ja kunnostustöitä, jotka liittyivät rataosan Iisalmi–Kontiomäki sähköistys- ja turvalaitetöihin. Samalla Kajaanin ratapihan kampiasetinlaite purettiin. Nykyisin liikennepaikan liikenteenohjaustoiminnot hoidetaan kaukokäytöllä Iisalmesta käsin.
Petäisenniskan raiteisto
Petäisenniskan ratapiha oli Kajaanin liikennepaikkaan kuulunut tehtaan ratapiha, joka sijaitsi Kajaanin ratapihalta haarautuvan, noin kahden kilometrin mittaisen pistoraiteen päässä. Ratapiha palveli Petäisenniskalla sijainneita Lihakunnan, Kainuun Sementin ja Kajaani Oy:n puusepäntehtaan kuljetuspalveluita sekä Nuasjärven uitto- ja muuta rahtiliikennettä. Petäisenniskassa oli suuri siltanosturi lähellä radan päätepistettä. Raideyhteys Petäisenniskaan purettiin rataosan Iisalmi–Kontiomäki turvalaite- ja sähköistystöihin liittyvien ratapihamuutosten yhteydessä vuosina 2005–2006.
Lamminniemen raiteisto
Lamminniemen raiteisto oli osa Kajaanin liikennepaikkaa 3. kesäkuuta 2007 saakka. Tuolloin Lamminniemen ratapiha erotettiin Kajaanin liikennepaikasta itsenäiseksi liikennepaikaksi. Lamminniemen sivuradan pituus on noin 3,2 kilometriä, ja sillä on ainoastaan vaihtotyöliikennettä. Raidetta ei ole sähköistetty eikä sillä ole junien automaattisen kulunvalvonnan laitteita. Rata palveli UPM-Kymmenen Kajaanin paperitehtaan raaka-aineiden ja lopputuotteiden kuljetuksia.
Panula-opisto
Panula-opisto on vuonna 1968 perustettu, Kauhajoella toimiva musiikkiopisto. Opisto tarjoaa lähinnä lapsille ja nuorille suunnattua opetusta noin 20 eri instrumentissa. Panula-opiston toiminta-alue kattaa Kauhajoen lisäksi myös Isojoen, Karijoen ja Teuvan. Opisto on saanut nimensä Kauhajoelta kotoisin olevan kapellimestarin ja säveltäjän Jorma Panulan mukaan. Vuonna 2011 Panula-opistossa opiskeli 165 oppilasta instrumenttiopetuksessa, 118 musiikkileikkikoulussa ja 32 oppilasta tanssinopetuksessa. Elokuun 2011 alusta alkaen opiston rehtorina on toiminut Niina Kiprianoff.
Skäftingeholmen
pienoiskuva|Pohjoiskärki lokakuussa 2018 pienoiskuva|Länsirannan vesilaitos Skäftingeholmen on Mälarenin itäosassa sijaitseva pieni saari Järfällan kunnassa, joka sijaitsee Tukholman läänissä Ruotsissa.
Maantietoa
Skäftingeholmen sijaitsee Mälarenin itäosassa Näsfjärdenin salmessa ja Görvälnin suulla. Sen pituus on 1,2 kilometriä ja leveys on 600 metriä. Saari on C-kirjaimen muotoinen ja se on keskeltä 130 metriä kapea. Saaren pinta-ala on 37 hehtaaria. Sen pohjoisosaa kutsutaan Skäftingeholmeniksi ja eteläosaa Lövholmeniksi. Nimet tulevat entisistä saarista, jotka ovat kasvaneet maankohoamisen vuoksi yhteen. Saarilla sijaitsi samoja nimiä kantaneet torpat, joiden jäljiltä pihapiirien metsänaukot näkyvät ilmakuvista edelleen. Lövholmenin puolella toimii vesilaitos Görvälnverket, joka toimittaa järvestä puhdistettua vettä ainakin Järfällanin kunnalle.
Saaren suojassa ja sen kapeassa salmessa Skäftingesundetissa sijaitsee puoli kilometriä pitkä pienvenesatama. Mantereelta tulee saarelle silta, joka ylittää salmen Koffsanin saaren kautta. Salmessa sijaitsee pohjoisempana pieni luoto Lilla Koffsan. Saarien pinta-alat ovat vastaavasti 25 aaria ja alle 5 aaria. Viksjönistä tulee venesatamaan ja sillalle tie. Vaikka saarella on vesilaitoksen yhteydessä asuntola ja saaren eteläosassa sijaitsee kaksi vapaa-ajan asuntoa, ei saarella ole kiinteää asutusta. Kunnallinen yhtiö Norrvatten omistaa sekä saaren että saarella sijaitsevan vesilaitoksen.
Laivareitti Tukholma–Uppsala
Vanhojen karttojen mukaan tärkeä Tukholman ja Uppsalan välinen venereitti kulki Skäftingesundetin kautta. Jo vuonna 1666 aloitettiin säännöllinen kaupunkien välinen postireitti, joka kulki kolme kertaa viikossa. Vuonna 1822 alkoi reitillä höyrylaivaliikenne, joka aloitettiin kolmella tai neljällä siipiratasaluksella ja jatkettiin myöhemmin potkurilaivoilla. Laivareitti ohitti saaren salmen sijasta sen länsipuolelta. Salmi muuttui vuosisatojen aikana matalaksi, ja kun ensimmäinen silta rakennettiin saarelle vuonna 1928, pystyi salmessa liikkumaan vain pienveneillä. Sillan rakenteita pitkin vedettiin saarelta mantereelle juuri valmistuneelta Görvälnverketin vesilaitokselta alkava vesiputki. Uusin betonisilta, joka rakennettiin edellisen rinnalle, valmistui 1990-luvulla. Kumpikaan silta ei haittaa pienveneliikennettä.
Risteymä
Lajiristeymä
Lajiristeymiä esiintyy silloin, kun samassa elinympäristössä elää kahden toisilleen läheisen lajin edustajia, jotka riittävässä määrin muistuttavat toisiaan erehdyttääkseen yksilöt parittelemaan keskenään ja joilla usein mahdollisiin soidinmenoihin liittyy useiden yksilöiden välistä kilpailua. Yleensä eri lajit eivät voi lisääntyä keskenään, koska isolaatiomekanismit estävät sen. Vain tietyissä tapauksissa munasolu voi hedelmöittyä, ja useimmiten syntyvä jälkeläinen on steriili. Steriiliys johtuu vanhempien erilaisesta kromosomimäärästä, jolloin jälkeläisellä on kromosomeja vanhempiensa keskiarvon verran, esimerkiksi hevosen (64 kromosomia) ja aasin (62 kromosomia) risteymällä muulilla on 63 kromosomia. Ylimääräinen kromosomi ei löydä itselleen paria meioosissa, jolloin meioosi epäonnistuu, eikä lisääntymiseen tarvittavia toimivia sukusoluja voi syntyä.
Suomen luonnossa tavattuja risteymiä
Suomessa on tavattu vain muutamia eri eläinlajien välisiä risteymiä; kasvihybridit sen sijaan ovat melko yleisiä, niitä esiintyy esimerkiksi pajujen keskuudessa. Varmistettuja eläinristeymiä ovat ainakin seuraavat:
Kimmo Koskenniemi
Kimmo Matti Koskenniemi (s. 7. syyskuuta 1945 Jyväskylä) on Helsingin yliopiston kieliteknologian professori emeritus.
Koskenniemi kirjoitti ylioppilaaksi 1964, valmistui filosofian kandidaatiksi 1967, lisensiaatiksi 1983 ja väitteli Helsingin yliopistossa tohtoriksi 1984. Hän toimi Helsingin yliopiston laskentakeskuksen matemaatikkona ja jaostopäällikkönä 1967–1981, Suomen Akatemian atk-erikoistutkijana 1981–1984 ja vanhempana tutkijana 1985–1991. Hän toimi 1991–2012 Helsingin yliopiston professorina kieliteknologian oppiaineessa, jota aiemmin kutsuttiin tietokonelingvistiikaksi. Hän toimi Kieliteknologian valtakunnallisen tutkijakoulun johtajana (2001–2009), johti Kieliteknologian opetuksen valtakunnallista verkostoa (2000–2007).
Hänen tunnetuin työnsä on kaksitasomorfologian ja siihen liittyvien algoritmien kehittäminen, mitä on käytetty hyväksi esimerkiksi Lingsoftin Microsoftille lisensoimien tekstinkäsittelyohjelmistojen oikolukusovelluksissa.
William Gibson
Gibsonin kirjoittaminen on Syyskuun 11. päivän tapahtumien seurauksena muuttunut: hänen sanojensa mukaan aikakausi vaati muuttumista. Hän siirsi kirjoituksensa tulevaisuudesta nykyaikaan koska nykyaika on paljon surrealistisempi kuin mikään keksitty tulevaisuus.
Jackpot -trilogia
Trilogiassa julkaistut osat:
Perintä (ohjelmointi)
Perintä on olio-ohjelmoinnissa tapa muodostaa uusia luokkatyyppejä laajentamalla jo aiemmin määriteltyjä luokkia. Uusi luokkatyyppi saa käyttöönsä kaikki yliluokkien ominaisuudet, joita ei ole yliluokasta käsin estetty perimästä. Aliluokan on myös mahdollista uudelleenmääritellä joitain yliluokan ominaisuuksia ja metodeita. Uudelleenmäärittelyn toteutus vaihtelee eri ohjelmointikielissä. Esimerkiksi C#:ssa vain yliluokan merkatut metodit voidaan uudelleenmääritellä, mutta Javassa metodi voidaan asettaa uudelleenmäärittelemään aikaisemmat metodit. Perinnän tarkoituksena on vähentää koodin uudelleenkirjoittamista.
Lisäksi, koska aliluokkaan voidaan lisätä ominaisuuksia, joita ei yliluokassa ollut, voidaan aliluokkaa pitää yliluokan erikoistapauksena. Esimerkiksi yliluokka voi olla Hedelmä, jonka aliluokkana on Omena. Tällöin Hedelmä-luokassa määritellään ominaisuudet, jotka ovat yhteisiä kaikille hedelmille, kuten paino ja Omena luokassa määritellään ominaisuudet, jotka kuuluvat kaikille omenoille, mutta eivät kuulu esimerkiksi päärynöille. Luokkien periytymisessä voidaan siis ajatella olevan "is-a"-suhde. Aliluokan oliot ovat siis tyypiltään myös yliluokan olioita. Tämä ei kuitenkaan päde toiseen suuntaan, esimerkiksi luokan Hedelmä-olio ei välttämättä ole luokan Päärynä-olio.
Moniperinnässä aliluokalla voi olla monta yliluokkaa. Esimerkiksi aliluokalla Tutkimusapulainen voi olla yliluokat Tutkija ja Opiskelija, joista molemmista aliluokka perii ominaisuuksia. Kaikki ohjelmointikielet eivät tue moniperintää. Yleisimmistä kielistä C++ tukee moniperintää. Sen sijaan esimerkiksi Java ja C# eivät tue moniperintää, mutta niissä luokka voi toteuttaa (implement) usean rajapinnan (interface) ominaisuuksia.
Yyterin twist
20 suosikkia – Yyterin twist on Timo Jämsenin kokoelma-albumi vuodelta 1998. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Perintä (ohjelmointi)
Tyypit
Perinnässä on erilaisia ​​tyyppejä, jotka perustuvat paradigmaan ja tiettyyn kieleen.
Monitasoinen perintö
Ei ole harvinaista, että luokka johdetaan toisesta johdetusta luokasta. Luokka A toimii perusluokkana johdetulle luokalle B, joka puolestaan ​​toimii perusluokkana johdetulle luokalle C. Luokka B tunnetaan väliluokkana, koska se tarjoaa linkin perinnälle A: n ja C: n välillä. Ketju ABC tunnetaan perintöpolkuna.
Monitasoinen perintö on määritetty seuraavasti: Tätä prosessia voidaan jatkaa mihin tahansa määrään tasoja.
Hierarkkinen perintö
Esimerkiksi vanhempi-luokka A voi olla kahden aliluokan B ja C perusluokka. Sekä B: n että C: n vanhempi-luokka on A, mutta B ja C ovat kaksi erillistä aliluokkaa.
Esimerkki
Esimerkkinä yliluokka Vihannes Java-kielessä. Aliluokka Kurkku, joka perii yliluokan ominaisuudet.
Periytyvän luokan jäsenten näkyvyys
Periytyvän luokan jäsenten näkyvyys määrittelee sen, missä laajuudessa ne ovat käytettävissä perivän luokan ja sen instanssien koodissa. Jäsenten näkyvyys vaikuttaa siis siihen, kuinka ne ovat käytettävissä perivässä luokassa ja sen instansseissa. Jäsenten näkyvyyttä määritellään käyttämällä C++ -kielen terminologian näkyvyysmääreitä, joita ovat private, protected ja public. Alla oleva taulukko näyttää, mitkä muuttujat ja metodit periytyvät riippuen luokassa annetusta näkyvyydestä.
Private on kaikkein rajoittavin näkyvyysmääre. Jäsenet ovat näkyvissä vain luokan sisällä, eikä niitä voi käyttää sen instansseissa tai perivissä luokissa. Tämä tarkoittaa sitä, että private-jäsenet ovat siis piilossa muulta ohjelmakoodilta ja niihin pääsee käsiksi vain luokan omista jäsenistä. Esimerkiksi peritty luokka ei pääse käsiksi perivän luokan private-jäseniin. Luokan jäsenmuuttujat on yleisesti kannattavaa asettaa privaateiksi olioajattelun tiedon piilottamisen perusajatuksen myötä, jonka mukaan jäsenmuuttujat on tarkoitus pitää piilossa.
Protected-näkyvyydessä jäsenet ovat näkyvissä perivässä luokassa ja sen instansseissa, mutta eivät muussa ohjelmakoodissa. Näin ollen protected-liitettä käytetäänkin yleisesti perinnän yhteydessä. Protected-jäseniin pääsee siis käsiksi perivän luokan koodissa sekä sen instansseissa, mutta suojattuihin jäseniin ei pääse käsiksi perivän luokan käyttäjän koodista.
Public-näkyvyydessä jäsenet ovat näkyvissä kaikkialla ohjelmakoodissa ja public-jäseniin pääsee käsiksi sekä perivän luokan koodista, että sen instansseista, mutta myös perivän luokan käyttäjän koodista. Koska public määreellä määritellyt jäsenmuuttujat ja funktiot ovat kaikkien käytettävissä, luovat ne julkista rajapintaa. Täten niiden suunnittelussa on oltava huolellinen. Olio-ohjelmoinnin ajatukseen kuuluu, ettei ulospäin tarjota kaiken varalta ylimääräistä tavaraa. Jos jatkokehityksessä tulee tarve esimerkiksi muovata jäsenmuuttujia tai korvata niiden rakenne, ei tätä voi tehdä huolettomasti julkiseksi luotujen jäsenmuuttujien takia. Täten olioajattelun mukaisen ohjelmoinnin rajapinnan tulisi olla “minimaalista, mutta täydellistä” sekä oliolla olisi hyvä olla täysi kontrolli tietoonsa, joka saavutetaan ei-julkisilla muuttujilla.
Alaluokat ja superluokat
Alaluokat, johdetut luokat, perillisluokat tai aliluokat ovat modulaarisia johdannaisluokkia, jotka perivät yhden tai useamman kielientiteetin yhdestä tai useammasta muusta luokasta (kutsutaan superluokiksi, perusluokiksi tai yläluokiksi). Luokkaperinnön semantiikka vaihtelee kielittäin, mutta yleensä alaluokka perii automaattisesti superluokkiensa ilmentymämuuttujat ja jäsenfunktiot.
Jotkut kielet tukevat myös muiden konstruktien periytymistä. Esimerkiksi Eiffelissä sopimukset, jotka määrittelevät luokan määrittelyn, perivät myös perilliset. Suoperluokka muodostaa yhteisen rajapinnan ja perustoiminnallisuuden, joita erikoistuneet alaluokat voivat periä, muokata ja täydentää. Alaluokan perimä ohjelmisto katsotaan alaluokassa uudelleen käytettäväksi. Viittaus luokan ilmentymään voi itse asiassa viitata johonkin sen alaluokista. Viitattavan kohteen todellista luokkaa on mahdotonta ennustaa käännöshetkellä. Yhtenäistä käyttöliittymää käytetään useiden eri luokkien olioiden jäsenfunktioiden kutsumiseen. Alaluokat voivat korvata superluokan funktiot kokonaan uusilla funnktioilla, joilla on oltava sama menetelmän allekirjoitus.
Ei-alaluokkaiset luokat
Joissakin kielissä luokka voidaan ilmoittaa ei-aliluokittelevaksi lisäämällä tiettyjä luokkamääritteitä luokkailmoitukseen. Esimerkkejä ovat avainsana final Javassa ja C++ 11:stä eteenpäin tai sealed avainsana C#:ssa). Tällaiset modifikaattorit lisätään luokan määrittelyyn ennen kuin luokka-avainsanaa ja luokan tunnisteavainta määritetään. Tällaiset ei-alaluokkaiset luokat rajoittavat uudelleen käytettävyyttä, erityisesti silloin kun kehittäjällä on pääsy ainoastaan käännettyyn binääritiedostoon eikä lähdekoodiin.
Ei-aliluokittelevalla luokalla ei ole alaluokkia, joten käännöshetkellä voidaan helposti päätellä, että viittaukset tai osoittimet kyseisen luokan objekteihin viittaavat itse asiassa kyseisen luokan esiintymiin eivätkä alaluokkien esiintymiin (niitä ei ole olemassa) tai superluokkien esiintymiä. Koska viitatun olion tarkka tyyppi tiedetään ennen suoritusta, varhaista sidontaa (kutsutaan myös staattiseksi lähetykseksi) voidaan käyttää myöhäisen sidoksen (kutsutaan myös dynaamiseksi lähetykseksi) sijasta, mikä vaatii yhden tai useamman virtuaalisen menetelmätaulukon haun riippuen siitä, onko useita perintöjä. Vain yksittäistä periytymistä tuetaan käytettävässä ohjelmointikielessä.
Ei-ylikirjoitettavat metodit
Aivan kuin luokat voivat olla aliluokkaamattomia, voivat metodien määrittelyt sisältää metodi modifioija, mitkä estävät metodin ylikirjoittamisen (Eli korvataan uudella funktiolla, jolla on sama nimi ja tyyppiallekirjoitus aliluokassa).
Yksityistä metodia ei voida ylikirjoittaa siksi, että se ei ole saatavilla muille luokille kuin luokalle johon se kuuluu jäsenfunktiona. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa C++ kohdalla. Lopullinen (engl. final) metodi javassa, suljettu (engl. sealed) C# tai jäädytetty (engl. frozen) ominaisuus Eiffelissä eivät voi olla ylikirjoitettavissa.
Historia
Vuonna 1966 tietojenkäsittelytieteilijä Tony Hoare esitti idean tietueiden alaluokista, siis tietuetyypeistä, joilla on yhteisiä ominaisuuksia, mutta jotka ovat erotettuina toisistaan omilla tunnisteillaan, ja joilla on tiettyjä itselleen erityisiä ominaisuuksia. Tämän vaikutuksesta norjalaiset tietojenkäsittelytieteilijät Ole-Johan Dahl ja Kristen Nygaard esittivät mallin, joka mahdollisti eritellä olioita, jotka kuuluivat eri luokkiin, mutta joilla oli yhteisiä ominaisuuksia. Yhteiset ominaisuudet sitten koottiin yhteen yliluokkaan, jolla itsellään oli mahdollisesti myös yliluokka. Aliluokan ominaisuudet olivat täten yhdistelmä sen kaikkien yliluokkien ominaisuuksista, sekä aliluokan omista ominaisuuksista. Ensimmäinen ohjelmointikieli, johon tämä idea implementoitiin, oli Simula 67.
Arica-Parinacota
thumb|Sijainti Región de Arica-Parinacota on yksi Chilen 13 alueesta. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Se on Chilen uusin alue – siitä tuli toimiva 8. lokakuuta 2007. Alueen pääkaupunki on Arica. Alueella oli 226 068 asukasta vuoden 2017 väestönlaskennassa ja pinta-alaa sillä on 16 873 km².
Age of Love (albumi)
Age of Love on saksalaisen dance-yhtye Scooterin neljäs studioalbumi. Albumi julkaistiin yhtyeen kotimaassa 25. elokuuta 1997. Albumi on Scooterin viimeinen, jolla oli vielä mukana yhtyeen entinen jäsen Ferris Bueller. Bueller aloitti soolouran vuonna 1998.
Kappaleet
Age of Love - Limited edition (vain Saksassa julkaistu)
Singlet
1. «Fire» (03:31)
2. «Fire (Extended emergency)» (05:10)
3. «Choir Dance» (04:19)
4. «Fire Dub 1» (04:59)
5. «Hyper Hyper — Live» (05:02)
1. «Fire — DONS burn rubber video edit» (3:18)
2. «Fire — Klubbheads remix» (6:53)
3. «Fire — DONS burn rubber mix» (6:32)
2. «The Age Of Love (club mix)» (05:20)
3. «Turn Up That Blaster» (06:07)
1. «S/M in Motion Remix» (06:24)
2. «DJ Errik`s Destruction Mix» (06:35)
3. «Triple S Funky Remix» (05:13)
5. «Orginal Video Edit» (03:50)
Ye Qiaobo
Ye Qiaobo (, s. 3. elokuuta 1964 Changchun) on kiinalainen pikaluistelija, olympiamitalisti ja sprinttimaailmanmestari.
Ye saavutti Albertvillen olympialaisissa 1992 hopeaa 500 metrillä ajalla 40,51 ja 1 000 metrillä ajalla 1.21,92. Lillehammerin olympialaisissa 1994 hän sai 1 000 metrillä pronssia ajalla 1.20,22 ja sijoittui 500 metrillä 13:nneksi.
Ye voitti sprinttimaailmanmestaruuden Oslossa 1992 pistein 167,260 ja Ikahossa 1993 pistein 165,925. Lisäksi hän sai hopeaa Inzellissä 1991 ja sijoittui viidenneksi Calgaryssa 1994. Yleisluistelun MM-kilpailuissa hän oli parhaimmillaan kahdestoista 1993.
Ye voitti maailmancupissa 500 metrin kokonaiskilpailun kaudella 1992–1993 ja sijoittui toiseksi 1991–1992. 1 000 metrin cupissa hän oli toinen kaudella 1991–1992 ja kolmas 1992–1993. Hän voitti kaikkiaan 13 maailmancupin osakilpailua, sijoittui yhdeksän kertaa toiseksi ja kerran kolmanneksi.
Kuunpimennys
thumb|Kuunpimennys 9. marraskuuta 2003. Kuu näyttää pimennyksen aikana usein punaruskealta. Kuunpimennys on tilanne, jolloin Kuu siirtyy Maan varjoon eli Aurinko jää Kuusta katsottuna Maan taakse.
Laajuus ja vaiheet
thumb|upright|left|Maan varjo pyyhkii avaruutta kartion muotoisena. Kuunpimennyksessä Kuu siirtyy Maan puolivarjoon tai täysvarjoon. Koska Aurinko ei ole pistemäinen valonlähde vaan leveydeltään taivaalla noin puoli astetta, sen tuottama varjo on pehmeäreunainen ja koostuu täysvarjosta ja valoisammasta puolivarjosta.
thumb|Erään kuunpimennyksen vaiheet. Osittainen kuunpimennys alkaa puolivarjopimennyksellä, jatkuu osittaisella pimennyksellä ja päättyy toiseen puolivarjopimennykseen. Täydellisessä kuunpimennyksessä vaiheet ovat puolivarjopimennys–osittainen pimennys–täydellinen pimennys–osittainen pimennys–puolivarjopimennys.
Yleisyys
Vuoden aikana koko maapallolla nähdään kahdesta viiteen kuunpimennystä. Keskimäärin niitä tapahtuu 2,4 vuodessa. Kuunpimennyksistä 36 % on puolivarjopimennyksiä, 35 % osittaisia pimennyksiä ja 29 % täydellisiä pimennyksiä. Samalla paikalla nähdään täydellinen kuunpimennys kerran 2,5 vuodessa. Kuunpimennys näkyy tapahtuessaan ainakin osittain suurimmassa osassa maapallon yönpuoleista osaa.
Kaikki kuunpimennykset tapahtuvat täydenkuun aikaan. Kuun ratatason kaltevuuden vuoksi pimennystä ei kuitenkaan tapahdu läheskään joka kuukausi. Useimmiten pimennykset sattuvat puoli kuukautta ennen auringonpimennystä tai sen jälkeen. Kaltevuussuunnan jaksolliset vaihtelut saavat aikaan, että niin sanotun saros-jakson kuluttua (18 vuotta 10,3 vuorokautta) sekä kuun- että auringonpimennykset toistuvat suunnilleen samanlaisina.
Kesto
Kun kuunpimennyksen kesto lasketaan Maan ja Kuun läpimittojen ja kulkunopeuksien pohjalta, kuunpimennys kestää kaikkine vaiheineen keskimäärin 5,82 tuntia silloin, kun Kuu kulkee Maan varjon keskipisteen kautta. Kumpikin puolivarjopimennys kestää tällöin 1,05 tuntia, kumpikin osittainen pimennys 1,02 tuntia, ja täydellinen pimennys 1,68 tuntia. Todellisuudessa jokainen vaihe kestää hiukan näitä aikoja kauemmin, koska Maan ilmakehä laajentaa sekä Maan täysvarjoa että puolivarjoa. Useimmat kuunpimennykset ovat kuitenkin maksimia lyhyempiä, koska Kuu ei niissä kulje Maan täysvarjon keskeltä.
Valoisuus ja väri
thumb|120px|Kuun kirkkausasteet pimennyksen aikaan Danjonin viisiportaisella asteikolla. Puolivarjopimennys havaitaan paljaalla silmällä tavallisesti vasta kun puolivarjon voimakkuus on 60–70 prosenttia. Täydellisen kuunpimennyksen keskikohdalla Kuun kirkkaus on vain noin kaksi miljoonasosaa sen normaalista kirkkaudesta. Kuun kirkkautta pimennyksen aikaan mitataan Danjonin asteikolla.
Kuu voi näyttää täydellisen pimennyksen vaiheessa punertavalta, mutta väri ja tummuus vaihtelevat eri pimennyksissä. Kuu ei ole täysin musta täydellisessäkään kuunpimennyksessä, koska Maan ilmakehä heijastaa siihen hiukan auringonvaloa. Sironnan johdosta tämä valo värjää Kuun punertavaksi. Punainen väri on sitä voimakkaampi, mitä enemmän ilmakehässä on pölyä. Vulkaaninen pöly ilmakehässä saattaa tummentaa punaisen värin niin, että kuunpimennysten historiallisista kuvauksista on pystytty ajoittamaan tulivuorenpurkauksia.
Hyödyntäminen
Kuunpimennyksistä on jo muinaisina aikoina päätelty yhtä ja toista Maan muodosta sekä taivaankappaleiden ko’oista ja etäisyyksistä. Kreikkalainen filosofi Aristoteles päätteli Maan varjon muodosta sen, että Maan täytyy olla pallon muotoinen. Aristarkhos oli ensimmäinen, joka yritti laskea Maan, Kuun ja Auringon koot ja keskinäiset etäisyydet kuunpimennyksen pohjalta. Hän totesi, että Aurinko on huomattavasti kauempana Maasta kuin Kuu, ja myös paljon Kuuta suurempi. Tämän pohjalta hän päätteli, että Aurinkoa kuuluu pitää maailmankaikkeuden keskustana eikä Maata.
Kuunpimennysten vaiheista opittiin keskiaikaan mennessä määrittämään pituusaste ja pituusasteiden ero eri kaupunkien välillä melko tarkasti.
Täydellisen kuunpimennyksen aikana on voitu havainnoida maapallon ilmakehää spektroskooppisesti epätavallisissa olosuhteissa ja normaalia tarkemmin, kun auringonsäteet heijastuvat Kuusta takaisin Maahan heijastuttuaan ensin viistosti Maan ilmakehästä Kuuhun. Kuunpimennyksen avulla havaittiin se, että Kuun tuottama lämpösäteily on vain heijastuvaa lämpöä. Moni historiallinen tapahtuma on pystytty ajoittamaan tarkasti kuunpimennysmainintojen avulla.
Kuusta katsottuna
Kuun pinnan lämpötila laskee täydellisessä kuunpimennyksessä yhden tunnin aikana noin 220 celsiusastetta ja palaa ennalleen yhtä nopeasti.
2000-vuosikymmenellä
Vuonna 2000 Suomessa nähtiin täydellinen kuunpimennys 21. tammikuuta. Vuonna 2001 täydellinen kuunpimennys nähtiin 9. tammikuuta. Kuunpimennyksiä ei näkynyt vuonna 2002. Vuonna 2003 täydellinen kuunpimennys nähtiin 9. marraskuuta. Vuonna 2004 Suomessa näkyi kaksi täydellistä kuunpimennystä, 4.–5. toukokuuta alkuillasta vähän keskiyön yli ja aamuyöstä 28. lokakuuta. Vuonna 2005 ei näkynyt kuunpimennyksiä. Vuonna 2006 nähtiin Kuun puolivarjopimennys 14.–15. maaliskuuta ja toinen pimennys 7. syyskuuta. Vuonna 2007 oli täydellinen kuunpimennys 3.–4. maaliskuuta. Pimennyksen puolivarjopimennys alkoi 3. maaliskuuta kello 22.16 ja osittainen vaihe alkoi klo 23.30. Täydellinen vaihe oli 4. maaliskuuta klo 0.44–1.58, jonka jälkeen osittainen vaihe päättyi klo 3.12 ja puolivarjopimennys klo 4.26. Vuonna 2008 oli täydellinen kuunpimennys 21. helmikuuta. Puolivarjopimennys alkoi kello 2.35, osittainen vaihe klo 3.43 ja täydellinen vaihe oli klo 5.00–5.51. Osittainen vaihe päättyi klo 7.09 ja puolivarjonpimennys klo 8.17. Vuonna 2008 tapahtui myös osittainen kuunpimennys 16.–17. elokuuta. 31. joulukuuta 2009 näkyi osittainen kuunpimennys, joka oli suurimmillaan kello 21.23.
2010-luvulla
Täydellinen kuunpimennys näkyi 21. joulukuuta 2010. Utsjoella pimennys näkyi kokonaisuudessaan. Puolivarjopimennys alkoi kello 7.27, osittainen pimennys klo 8.32 ja täydellinen vaihe klo 9.40. Syvimmillään pimennys oli klo 10.17. Pimennyksen täydellinen vaihe päättyi klo 10.54, osittainen vaihe klo 12.02 ja puolivarjopimennys klo 13.06. Täydellinen pimeys havaittiin vain muutamassa paikassa pilvisen sään takia. Vuonna 2011 näkyi Suomessa kaksi täydellistä kuunpimennystä, 15. kesäkuuta ja 10. joulukuuta. 25. huhtikuuta 2013 pimennys oli osittainen. Kuunpimennys näkyi Suomessa 28. syyskuuta 2015 kello 6.24–7.28. Kuun puolivarjopimennys tapahtui illalla 16. syyskuuta 2016. Osittainen kuunpimennys nähtiin keskiyöllä 11. helmikuuta 2017. Täydellinen kuunpimennys näkyi Suomessa 31. tammikuuta 2018 ja 27. heinäkuuta 2018. Tuolloin kuu nousi jo pimentyneenä. Täydellinen kuunpimennys tapahtui myös 21. tammikuuta 2019. Puolivarjopimennys alkoi kello 4.36, osittainen vaihe klo 5.34 ja täydellinen vaihe oli klo 6.41–7.43. Osittainen vaihe päättyi klo 8.51 ja puolivarjopimennys klo 9.48. Osittainen kuunpimennys nähtiin 16.–17. heinäkuuta 2019.
2020-luvulla
Puolivarjopimennys tapahtui 5. kesäkuuta 2020, ja se näkyi parhaiten Etelä-Suomessa. 19. marraskuuta 2021 tapahtui osittainen kuunpimennys. Täydellinen kuunpimennys tapahtui 16. toukokuuta 2022, mutta se oli nähtävissä vain Lounais-Suomessa. Seuraavat täydelliset kuunpimennykset tapahtuvat 8. marraskuuta 2022 ja 7. syyskuuta 2025.
Yhdistetyn maailmancup 1989–1990
Yhdistetyn maailmancupin kaudella 1989–1990 järjestettiin yhdeksän osakilpailua.
When the Saints Go Marchin’ In
20 suosikkia – When The Saints Go Marchin' In on Rock-Jerryn kokoelma-albumi vuodelta 2000. Levy on osa 20 suosikkia -kokoelmalevysarjaa.
Sz
Sz tarkoittaa seuraavia:
Aavikon laki (vuoden 1970 elokuva)
Aavikon laki (Белое солнце пустыни, Beloje solntse pustyni) on Vladimir Motylin ohjaama neuvostoliittolainen seikkailuelokuva vuodelta 1970. Se on yksi neuvostoaikojen suosituimpia elokuvia, ja easterniksi tai osterniksi kutsutun lajityypin klassikko. Siinä yhdistyy toimintakomedia musiikkiin ja draamaan.
Elokuvan sankari on puna-armeijan upseeri, joka on palaamassa kotiin vaimon luokse, mutta joutuu suojelemaan haaremia Keski-Aasiassa.
Niklas Widjeskog
Niklas Widjeskog (myös Vidjeskog, s. 24. helmikuuta 1969 Kruunupyy) on suomalainen jalkapallovalmentaja ja entinen jalkapalloilija. Hän oli pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja.
Widjeskog tuli FF Jaroon apuvalmentajaksi kaudeksi 2006, mutta hänet nostettiin päävalmentajaksi kesken kauden, kun Keijo Paananen erotettiin toimestaan. Pelaajana hän edusti pääsarjatasolla Kokkolan Pallo-Veikkoja ja FF Jaroa. Hän pelasi urallaan 149 Veikkausliiga-ottelua, joissa teki 10 maalia. Hän on myös toiminut TUS:ssa pelaaja-valmentajana.
Widjeskog nimitettiin jälleen FF Jaron tilapäiseksi päävalmentajaksi kesäkuussa 2016, kun Alexei Eremenko Sr. erotettiin tehtävästään. Heinäkuussa hän siirtyi apuvalmentajan rooliin Kristian Heamesin solmittua sopimuksen Jaron valmentamisesta.
Tämä on Elvis
Tämä on Elvis (Elvis: That's the Way it Is) on Elvis Presleyn ensimmäinen konserttielokuva. Se julkaistiin 2000-luvun alussa uudistettuna special edition -DVD:nä. Elokuva näyttää Elviksen ja hänen taustajoukkojensa valmistautumisen Las Vegas show'hun ja kuudesta konsertista noin tunnin mittaiseksi leikatun konsertin.
Balladi sotilaasta
Vain neljä päivää (Баллада о солдате, Ballada o soldate,, suom. myös Vain neljä päivää) on neuvostoliittolainen elokuva vuodelta 1959. Se kertoo sotilaasta, joka saa neljä päivää lomaa, ja yrittää käydä kotona. Vaikka se sijoittuu sota-aikaan, se ei ole sotaelokuva, vaan rakkauselokuva, ja tarkastelee eri tapoja rakastaa: nuoren parin kiihkeää rakkautaa, vanhan parin syvää kiintymystä ja äidinrakkautta.
Super Bowl LII
Super Bowl LII oli järjestyksessään 52. Super Bowl -ottelu. Ottelu käytiin 4. helmikuuta 2018. Pelipaikkana oli Minneapoliksessa sijaitseva U.S. Bank Stadium. Ottelun voitti Philadelphia Eagles, jolle se oli ensimmäinen Super Bowl -voitto ja kaikean kaikkiaan neljäs NFL-mestaruus. Loppuottelussa Eagles voitti hallitsevan mestarin New England Patriotsin 41–33.
Jaakko Högman
Seppä Jaakko Högman (alun perin Hökkä, 25. heinäkuuta 1750 Karjalankylä, Ii – 2. heinäkuuta 1806 Laukaa ) tunnetaan erityisesti Paavo Ruotsalaisen hengellisen herätyksen isähahmona. Tytär Margareta Högman vaikutti ystäväliikkeenä tunnetun herätysliikkeen johtohahmona.
Jaakko Hökkä muutti nuorena Yli-Iin Karjalankylästä Illinsaareen Iin kirkonkylään ja sieltä 1788 Pielavedelle, josta noin 1794 Jyväskylään. Nimensä hän muutti Hökästä Högmaniksi noin vuonna 1791.
Tämän yhden on usein ymmärretty olevan kirjassa myöhemmin mainittu ... Kristuksen sisällinen tunto. Sitä kuvataan kuitenkin Suometar-lehdessä 1856:22 toisin: Paavolta puuttuikin se, että hän ei ollut myynyt kaikkea eli luopunut omista yrityksistään kelvata Jumalalle.
Seppä Högmanin ja Paavo Ruotsalaisen kohtaamisen muistomerkki on pystytetty vuonna 1925 Jyväskylän vanhalle hautausmaalle. Perimätiedon mukaan Paavo Ruotsalaiseen syvästi vaikuttaneet sanat lausuttiin tällä kyseisellä paikalla. Kohtaamisen muistoksi pystytettyyn kiveen on kaiverrettu sanat: ”Tällä paikalla sijainneessa pajassa Paavo Ruotsalainen vuonna 1799 ensimmäisen kerran tapasi Jaakko Högmanin, jyväskyläläisen sepän, jonka sanat ’Yksi sinulta puuttuu ja sen kanssa kaikki: Kristuksen sisällinen tunto, ’ tekivät hänestä kansamme herättäjän.” Muistokiven paikalla on kylläkin sijainnut sepän paja, muttei Högmanin. Hänen pajansa sijaitsi Väinölässä Äijälänjoen varrella.
Fernandel
Fernandel (oik. Fernand Joseph Désiré Contandin, 8. toukokuuta 1903 Marseille – 26. helmikuuta 1971 Pariisi) oli ranskalainen laulaja ja näyttelijä, erityisesti elokuvanäyttelijä ja hän näytteli uransa aikana yli sadassa elokuvassa. Yksi hänen tunnetuimpia hahmojaan oli Giovanni Guareschin kirjoihin perustuva pappi Isä Camillo. Fernandel oli pääosassa yhdessä Gino Cervin kanssa viidessä Isä Camillo -elokuvassa jotka kaikki kuvattiin pienessä italialaisessa Brescellon kaupungissa vuosina 1951–1964.
John Polidori
John Polidori (7. syyskuuta 1795 – 24. elokuuta 1821) oli italialainen lääkäri ja kirjailija, jonka jälkimaine perustuu kauhukirjallisuudelle uraa luoneeseen pieneen tarinaan ”Vampyyri” (1819).
Lapsuus ja nuoruus
Polidori syntyi italialaiseen perheeseen, jossa harrastettiin kirjallisuutta, myös kauhua – hänen isänsä Gaetano Polidori käänsi Horace Walpolen kauhuromaanin Otranton linna (1764) italian kielelle. John Polidori opiskeli Edinburghin yliopistossa ja valmistui lääkäriksi vain 19-vuotiaana.
”Vampyyrin” synty
Runoilija George Gordon Byron palkkasi Polidorin henkilökohtaiseksi lääkärikseen Euroopan-matkalleen 1816. Kun Byronin seurue, johon kuuluivat myös runoilija Percy Bysshe Shelley ja tämän rakastajatar Mary Godwin Wollstonecraft, asettui asumaan Genevenjärven rannalla sijaitsevaan kartanoon, järjestettiin kauhutarinoiden kirjoituskilpailu. Polidori osallistui siihen lyhyellä vampyyritarinalla, jonka hän oli laatinut Byronin perusidean pohjalta.
Tarina
”Vampyyri” on ainoastaan parikymmensivuinen pieni kertomus. Sen päähenkilöt ovat viaton herrasmies Aubrey ja lordi Ruhtven, joka on Lontoon seurapiirien kunnioitettu keskipiste. Aubrey lankeaa tyylikkään lordin lumoihin, millä on kohtalokkaat seurauksensa, kun tämä osoittautuu vampyyriksi. Lordin yhtäläisyyksiä Byronin persoonallisuuteen pidetään ilmeisinä.
Vastaanotto
thumb|The Vampyre, 1819 ”Vampyyri” julkaistiin Englannissa New Monthley Magazinessa vuonna 1819. Novelli yhdistettiin oikean kirjoittajansa sijaan Byroniin ilmeisesti myynnin edistämiseksi, ja oikaisuyrityksistä huolimatta väärä tieto kirjoittajasta jäi aikalaistietoisuuteen. ”Vampyyrista” tuli hyvin suosittu muun muassa Saksassa ja Ranskassa. Esimerkiksi kirjoittajasta väärän tiedon saanut Goethe arvioi novellin Byronin parhaaksi teokseksi. Novellista sovitettiin näytelmäversioita ja sille kirjoitettiin jatko-osia.
Novellin merkitys myöhemmälle vampyyrikirjallisuudelle on suunnaton, niin esimerkiksi Bram Stokerin Draculalle kuin Anne Ricen Vampyyrikronikoillekin. Suomeksi ”Vampyyri” julkaistiin vuonna 2005 Faroksen kustantamana.
Federico Andahazi esittää romaanissaan Hurskaat sisaret (1998) fiktiivisen ja fantasioidun kuvan Polidorista ja ”Vampyyri”-novellin syntyhistoriasta.
Viimeiset vuodet
Polidori ei menestynyt lääkärinä eikä kirjailijana. Hän teki itsemurhan myrkyttämällä itsensä muutamaa viikkoa ennen 26-vuotispäiväänsä.
Jesuiittojen historia
pienoiskuva|Jesuiittaveljeskunnan perustajan [[Ignatius Loyolan patsas]] Jesuiittojen historia eli jesuiittaveljestön vaiheet ulottuvat sen perustamisesta vuonna 1534 nykypäivään. Koska jesuiitat ovat katolisen kirkon sääntökunta, liittyy järjestön toiminta koko katolisen kirkon historiaan ja paaviuden historiaan.
Yksi sääntökunnan erityispiirteistä on, että sen jäsenet ovat suoraan paavin alaisia. Jesuiittojen historiassa tämä on esimerkiksi aiheuttanut joitain riitatilanteita paikallispiispojen ja jesuiittojen välille. Toisaalta paaville uskollinen veljeskunta oli vastauskonpuhdistuksen aikaan merkittävä voimavara katoliselle kirkolle, ja osittain juuri jesuiittojen voimakkaan lähetystoiminnan seurauksena kirkko säilytti valta-asemansa alueilla, joilla protestantismi uhkasi syrjäyttää perinteisen katolilaisuuden.
Uudella ajalla jesuiitat joutuivat kuitenkin valistusajan ajattelussa kovien syytösten uhriksi. Euroopan maallisissa hoveissa jesuiittaveljeskunta joutui paikoin epäsuosioon. Maallisista valtioista riippuvainen Kirkkovaltio käytännössä pakotettiin lakkauttamaan jesuiittaveljeskunta vuonna 1773. Poliittisen tilanteen helpotettua paavi Pius VII perusti sääntökunnan uudelleen 1800-luvun alussa.
Järjestön perustaminen ja alkuvaiheet
pienoiskuva|vasen|Ignatius Loyola oli järjestön ensimmäinen johtaja.
Jesuiittaveljeskunta kehittyi Pariisissa opiskelleiden nuorten miesten ryhmästä, jonka johtajana toimi entinen ritari Inigo López de Loyola, tunnetummalta nimeltään Ignatius Loyola (1491–1556).
Loyola sai kolmenkymmenen ensimmäisen elinvuotensa aikana hyvän ritarikasvatuksen, ja jo kahdenkymmenen vuoden iässä hänestä tuli kuninkaallinen sotilas. Haavoituttuaan vaikeasti Pamplonan taistelussa 1521 hän muutti elämänsä suuntaa. Loyola perehtyi aikansa hengelliseen kirjallisuuteen, mutta koki myös oman maallisen sivistyksensä riittämättömänä. Hän matkusti Pariisiin, jossa hän alkoi opiskella muun muassa teologiaa ja filosofiaa. Pariisin yliopistossa syntyi opiskelijoiden liike, ja seitsemän perustajajäsentä perustivat seuran Societas Jesu, 15. elokuuta 1534. Perustajajäsenet antoivat lupauksen köyhyydestä, naimattomuudesta ja kuuliaisuudesta ja keskittyivät köyhien, sairaiden ja vangittujen auttamiseen. Seuran jäsenistössä eli voimakkaana myös ajatus Pyhän maan vapauttamisesta muslimien käsistä.
Jesuiittaveljeskunnan perustaminen osui aikakauteen, jolloin kirkko oli joutunut kovien paineiden alle. Martti Luther oli julkaissut 95 teesiään vuonna 1517 katolisen kirkon anekauppaa vastaan. Luther oli joutunut pian väittelyyn muiden teologien kanssa, ja paavi oli uhannut 1520 häntä kirkonkirouksella. Luther oli julistettu pannaan 1521. Kiistat johtivat uskonpuhdistukseen, jonka seurauksena syntyi protestanttinen kirkko. Muutamaa vuotta uskonpuhdistuksen alun jälkeen paavi Hadrianus VI oli esittänyt kirkon "synnintunnustuksen", jossa hän oli luvannut ryhtyä korjaamaan Rooman paavillista hovia ja siten ottanut vastauskonpuhdistuksen ensiaskeleet. Jesuiittaveljeskunnan perustaminen osuikin vastauskonpuhdistuksen kynnykselle, ja Trenton kirkolliskokous ehti alkaa jo Ignatius Loyolan elinaikana.
Vuonna 1540 paavi Paavali III antoi vahvistuksensa ja siunauksensa kuusi vuotta aikaisemmin perustetulle jesuiittajärjestölle. Uskonpuhdistuksen aikakaudella jesuiitat olivat paaville uskollisia, ja he halusivatkin palvella kirkkoa. Jesuiitoilla oli myös oma sotilaallinen organisaatio, jonka johtaja toimi paavin alaisuudessa. Jesuiitat eivät muiden hengellisten seurojen tapaan olleet sidottuja luostareihin tai muihin keskuksiin, mikä mahdollisti jäsenille liikkuvan elämän. Jäsenmäärä kasvoikin huomattavasti vuoden 1556 tuhannesta jäsenestä, ja vuonna 1750 jesuiittoja olikin jo 22 590.
Jesuiittoja alettiin pian järjestön perustamisen jälkeen syyttää siitä, että se noudatti "tarkoitus pyhittää keinot" -tyyppistä toimintamallia, ja että järjestön tavoitteenaan ilmoittama "sielujen pelastumisen auttaminen" sisälsi myös joukon muita päämääriä. Jesuiitat toimivat ympäri Eurooppaa erilaisten katolisten ruhtinaiden hoveissa, mutta harjoittivat myös laajaa käännytystyötä varsinkin Amerikassa ja itäisessä Aasiassa.
Veljeskunnan voimistuminen
Jesuiittaveljeskunnan jäsenilleen asettamat vaatimukset olivat kovat. Sääntökunnan koulutusta on kuvailtu pitkäksi ja vaativaksi. Vaikka jesuiitaksi tuleminen vaatikin ankaraa työtä, kasvoi veljeskunnan jäsenmäärä jo alkuvuosina runsaasti. Veljeskunnan voimavaroina pidettiin sekä vahvaa sotilaallista kuria että sopeutumiskyvykkyyttä.
Jesuiittaveljeskunta oli selvästi erilainen kuin muut pappissääntökunnat, kuten esimerkiksi benediktiinit, fransiskaanit ja dominikaanit. Jesuiitan ei esimerkiksi tarvinnut pukeutua munkinkaapuun, minkä lisäksi he olivat vapaita luostarielämästä. Lisäksi munkkilupausta antaessaan jesuiitta sitoutui olemaan ehdottoman uskollinen paavia kohtaan. Jesuiittaveljeskunta olikin lojaali suoraan paaville, eivätkä siten esimerkiksi paikallispiispat päässeet sekaantumaan veljeskunnan toimintaan. Jesuiittaveljeskunnan ainutlaatuisuus suhteessa muihin katolilaisiin sääntökuntiin mahdollisti sen erikoistumisen juuri tietynlaisiin tehtäviin. Jesuiitoista tulikin uuden ajan alkupuoliskolla merkittävä tekijä koulutus- ja lähetystyön saralla.
Koulutustyö
pienoiskuva|[[Cincinnatin St. Xavier High School -oppilaitos 1800-luvulta peräisin olevassa piirroksessa.]] Jo alusta asti jesuiittaveljeskunnan ihanteisiin kuului opillinen sivistys. Tämä seikka nousi merkittävään rooliin, kun vuonna 1563 päättynyt Trenton kirkolliskokous päätti tehostaa pappiskoulutusta. Jesuiitat paransivatkin voimakkaalla toiminnallaan alennustilaan joutunutta pappiskoulutuksen tasoa.
Uuden ajan sarastaessa ja kuluessa jesuiitat panostivat ympäri Eurooppaa laajaan koulutustyöhön, jonka seurauksena perustettiin satoja uusia oppilaitoksia. Jesuiittojen koulutusta arvostettiin yleisesti korkeatasoisena ja tehokkaana, minkä lisäksi se oli ilmaista ja avoinna myös protestanteille. 1700-luvulle tultaessa jesuiitat olivat perustaneet ympäri Eurooppaa satoja korkeatasoisia oppilaitoksia. Professori Simo Heinisen mukaan "he olivat kouluttaneet katolisen Euroopan älymystön Voltairea ja muita valistusmiehiä myöten".
Jesuiittaveljeskunnan koulutustyö on jatkunut satoja vuosia ja on nykypäivänäkin voimissaan. Koulutustyön historiasta voidaan poimia useita menneisyyden ja nykyisyyden suurnimiä, jotka ovat saaneet koulutuksensa jesuiitoilta. Näiden oppilaita ovat olleet esimerkiksi Cervantes, Torquato Tasso, Molière, Alfred Hitchcock, Luis Buñuel, Zubin Mehta, James Joyce, Bill Clinton ja Fidel Castro. Näiden tunnettujen kuuluisuuksien lisäksi jesuiittojen kasvatustyö on ollut vielä merkittävämpää useiden uskonnollisten johtajien osalta, sillä jesuiittaveljeskunta on ollut kouluttamassa tulevia paaveja, piispoja ja muita suuria kirkonmiehiä.