cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paksuhäntägalago
Paksuhäntägalago (Otolemur crassicaudatus) on galagojen heimoon kuuluva kädellinen, joka elää eteläisessä ja itäisessä Afrikassa. Lajin elinympäristöä ovat metsät ja pensaikot. Se on yöeläin, joka kiipeilee oksistossa etsimässä ravinnokseen hedelmiä, hyönteisiä, pieniä selkärankaisia ja puista tihkuvaa mahlaa. Paksuhäntägalago on häntineen jopa 76 cm pitkä ja painaa 1,2 kg. Sen turkki on väriltään harmaa.
Luka Špik
Luka Špik (s. 9. helmikuuta 1979 Kranj, Jugoslavia) on slovenialainen soutaja. Hän on pariairokaksikon olympiavoittaja ja kolminkertainen maailmanmestari. Hän edustaa Bled VK -seuraa ja häntä valmentaa Milos Jansa.
Mendor
Mendor oli suomalainen terveydenhoidon teknologiaa ja välineitä kehittävä yhtiö. Mendorin perusti vuonna 2006, viisi helsinkiläistä yliopisto-opiskelijaa. Yhtiö oli erikoistunut diabeteshoidon innovaatioihin. Mendorin pääkonttori sijaitsi Espoon Keilaniemen Life Science Center Espoossa. Yhtiö haettiin konkurssiin tammikuussa 2017.
Luka Špik
Špik voitti St. Catharinesin MM-kilpailuissa 1999 kultaa pariairokaksikossa Iztok Čopin kanssa. He voittivat samassa lajissa kultaa myös Sydneyn olympialaisissa 2000 kukistettuaan toiseksi sijoittuneen Norjan runsaalla sekunnilla. Kyseessä oli itsenäisen Slovenian ensimmäinen olympiavoitto.
Mendor
Keksinnöt ja konseptit
Mendor julkaisi uudentyyppisen verensokerimittarin, jossa sekä näytteenottolaite että testiliuskojen kasetti ovat osa itse mittaria. Tuotteen, Mendor Discreetin, muotoilua vertailtiin matkapuhelimiin ja laitetta on nimitetty verensokerimittareiden iPhoneksi.
Kypäränpeite
pienoiskuva|Kypäränpeite purppuraa ja kultaa. pienoiskuva|[[Von der Pahlen|Pahlen-suvun kantavaakuna ritarin suojaviitalla.]] pienoiskuva|[[Boortmeerbeekin vaakunassa kypäränpeitteen väreinä ovat musta ja kulta, jotka ovat myös vaakunan päävärit.]]
Luka Špik
Špik sijoittui Luzernin MM-kilpailuissa 2001 Davor Mizeritin kanssa pariairokaksikossa viidenneksi. Sevillan MM-kilpailuissa 2002 hän kuului kahdeksanneksi sijoittuneeseen Slovenian pariaironeloseen. Milanon MM-kilpailuissa 2003 hän oli Matej Prelogin kanssa pariairokaksikossa neljäs.
Ateenan olympialaisissa 2004 Špik saavutti Iztok Čopin kanssa hopeaa pariairokaksikossa. Gifun MM-kilpailuissa 2005 he voittivat samassa lajissa maailmanmestaruuden sekä kuuluivat Davor Mizeritin ja Matej Prelogin kanssa Slovenian hopeajoukkueeseen pariaironelosessa. Etonin MM-kilpailuissa 2006 Špik ja Čop saivat hopeaa pariairokaksikossa. Münchenin MM-kilpailuissa 2007 he voittivat samassa lajissa maailmanmestaruuden 0,28 sekunnin erolla Ranskaan. Pekingin olympialaisissa he sijoittuivat pariairokaksikossa kuudenneksi. Ateenan EM-kilpailuissa 2008 Luka Špik sijoittui Jan Špikin kanssa pariairokaksikossa seitsemänneksi ja Poznańin MM-kilpailuissa 2009 viidenneksi.
Špik sijoittui Karapiro Laken MM-kilpailuissa 2010 yksikössä kuudenneksi. Bledin MM-kilpailuissa 2011 hän sijoittui Iztok Čopin kanssa pariairokaksikossa viidenneksi. Lontoon olympialaisissa 2012 he saivat pariairokaksikossa pronssia.
Kypäränpeite
Kypäränpeite on vaakunakokonaisuudessa kypärän laelta kilven molemmin puolin laskeutuva vaate. Tyypillisesti peitteen tinktuureina ovat vaakunan päävärit niin, että ulkopuoli on väriä ja sisäpuoli metallia. Kypäränpeite on tiettävästi lähtöisin kypärän lakea ja niskaa suojanneesta vaatekappaleesta, jota on käytetty suojana auringolta. Varhaisissa vaakunoissa se oli pieni, mutta on myöhemmin suurentunut ja muotoutunut vallitsevien tyylisuuntausten mukaisesti. Kypäränpeitettä ei yleensä voi käyttää vaakunassa ilman kypärää eikä kypärää ilman peitettä, mutta tavat vaihtelevat maasta toiseen.
Kypäränpeite on aina kuviteltava kankaiseksi, joten se ei ole korvattavissa esimerkiksi lehvästöllä. Sen sijaan joissakin tapauksissa on mahdollista, että kypäränkoriste ikään kuin valuu liepeiltään kilven molemmin puolin ja muuttuu siten kypäränpeitteeksi. Väreihin ei ole olemassa sitovia sääntöjä, mutta kaksivärisyys on vakiintunut käytäntö. Englannissa ja osin myös Euroopan mantereella kypäränpeitteet olivat 1500-luvulta lähtien pitkään kaikki punahopeisia, mutta sittemmin tavaksi on vakiintunut, että peite toistaa vaakunan päävärit. On myös mahdollista, että peitteessä toistuu kilven jako niin, että puolet ovat keskenään eri väriä. Tätä ei kuitenkaan suositella, sillä kypäränpeitteellä ei ole vaakunassa varsinaista informaatiotehtävää.
Talentia
Sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö Talentia on suomalainen sosiaalialan korkeakoulutettujen ammattijärjestö, johon kuuluu yli 26 000 jäsentä. . Liiton puheenjohtaja on Jenni Karsio.
Järjestö perustettiin vuonna 1949 nimellä Huoltotyöntekijöiden ammatillinen keskus (HAK). Vuosina 1962–2002 nimi oli Sosiaalityöntekijäin Liitto (SOSTL).
Talentia kuuluu palkansaajien keskusjärjestö Akavaan ja Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKOon.
Talentian jäsenet ovat yleensä suorittaneet sosiaalialan korkeakoulututkinnon tai aiemman opistoasteisen tutkinnon. Yleisimpiä tutkintoja ovat sosionomi (AMK), sosionomi (YAMK), sosiaalityöntekijä (YTM/VTM), sosiaalikasvattaja, sosiaaliohjaaja, kuntoutuksen ohjaaja (AMK) ja geronomi (AMK). Talentialaiset työskentelevät laajasti sosiaalihuollon tehtävissä esimerkiksi nimikkeillä sosiaaliohjaaja, ohjaaja, sosiaalityöntekijä, varhaiskasvatuksen opettaja, sosiaalijohtaja, koulukuraattori. Lisäksi talentialaiset työskentelevät laajasti muissa sosiaali- ja kasvatusalan esimies-, asiantuntija-, kehittämis- ja suunnittelutehtävissä kunnissa, valtiolla, sosiaalialan järjestöissä sekä yksityisissä yrityksissä.
Talentia ajaa jäsentensä palkkauksellisia etuja, vaikuttaa työehtosopimuksiin ja sosiaalialan lainsäädännön valmisteluun sekä puolustaa jäsenistönsä asemaa ja oikeuksia alaa kehittävissä työryhmissä.
Liiton jäsenlehti on Talentia. Lehden päätoimittajana toimii Kaisa Yliruokanen.
Liitto järjestää vuosittain Sosiaalialan asiantuntijapäivät, joilla on vuodesta 2007 lähtien myönnetty myös Hyvä käytäntö -palkinto.
Jäsenyhdistykset
Talentialla on 20 alueyhdistystä ja 11 valtakunnallisesti toimivaa ammatillista yhdistystä sekä valtakunnallinen opiskelijayhdistys. Talentian jäsenyhdistykset tarjoavat jäsenille kattavan ammatillisen verkoston, paikallistuntemusta ja ammatillista osaamista Talentian edunvalvontaan sekä kiinnostavia vaikuttamisen paikkoja.
Mendor
Keksinnöt ja konseptit
Mendorin toinen julkistus liittyi verensokeriarvojen mittaustietojen käsittelyyn pilvipohjaisella Mendor Balance -ohjelmistolla. Ohjelmisto seurasi yksittäisten mittausten sijaan nk. parimittauksia, joita analysoimalla se tarjoaa diabeetikolle välineet oman hoitonsa ohjaamiseen.
Tunnustukset
Red Herring, kansainvälinen teknologiajulkaisu valitsi vuonna 2011 Mendorin eurooppalaisten kasvuyritysten TOP 100 -listalle
Daniel Casey
Daniel Casey (s.1. kesäkuuta 1972, Stockton-on-Tees, Englanti) on englantilainen näyttelijä. Hänet tunnetaan mm. tv-sarjoista Midsomerin murhat jossa hän näytteli Gavin Troyta, Pohjoiset ystävämme, Loistohotelli Grand, Steel River Blues ja The Bill.
Yksityiselämä
Casey on naimisissa Ellie Caseyn kanssa, heillä on yksi poika Raferty (s.10 kesäkuuta 2006). Hänen isänsä Luke Casey on tv-reportteri.
Super Rugby
Super Rugby on rugby union -ammattilaissarja, jossa pelaa seurajoukkueita Argentiinasta, Australiasta, Etelä-Afrikasta, Japanista ja Uudesta-Seelannista. Sarjan ensimmäinen kausi pelattiin 12 joukkueen voimin vuonna 1996. Sarjaa laajennettiin vuonna 2006 kahdella joukkueella ja vuonna 2011 yhdellä joukkueella. Vuonna 2020 sarjassa pelaa 14 joukkuetta.
Kauden eteneminen
Joukkueet on jaettu kolmeen viiden joukkueen maantieteelliseen lohkoon, Australian, Etelä-Afrikan ja Uuden-Seelannin Konferensseihin. Runkosarjassa joukkueet pelaavat kahdesti oman konferenssinsa joukkueita vastaan, kotona ja vieraissa, sekä kahdeksan ottelua muiden konferenssien joukkueita vastaan siten, että joukkueelle kertyy kaksi koti- ja kaksi vierasottelua molempien muiden konferenssien joukkueita vastaan. Näin ollen yhdelle joukkueelle kertyy kauden aikana 16 runkosarjaottelua.
Kaikkiaan 120 ottelua käsittävä runkosarja alkaa helmikuun puolessa välissä ja päättyy heinäkuun puolessa välissä. Sarjapisteitä jaetaan perinteisellä rugby union -kaavalla eli neljä pistettä voitetusta ottelusta, kaksi pistettä tasapelistä sekä yksi bonuspiste, jos joukkue häviää alle kahdeksalla pisteellä tai tekee ottelussa vähintään neljä viiden pisteen arvoista maalia (try).
Heinä-elokuun vaihteessa pelattaviin pudotuspeleihin selviää kuusi joukkuetta: konferenssivoittajat sekä näiden jälkeen kolme eniten sarjapisteitä kerännyttä joukkuetta. Kaksi sarjapisteiden perusteella parasta konferenssivoittajaa selviävät suoraan kotikentällään pelattaviin välieriin ja neljä muuta joukkuetta pelaavat ns. wild card -kierroksen pääsystä välieriin. Välierien voittajat kohtaavat finaalissa runkosarjassa enemmän pisteitä keränneen joukkueen kotikentällä. Pudotuspelit pelataan kerrasta poikki -säännöllä.
Useimmin finaalissa
Crusaders pelasi ennätykselliset viisi kertaa peräkkäin finaalissa kausilla 2002–06.
Useimmin semifinaaleissa
Crusaders pelasi kausina 2002-2014 ennätykselliset 13 kertaa peräkkäin semifinaaleissa. Joukkue on jäänyt vain neljä kertaa semifinaalien ulkopuolelle; kausilla 1996, 1997, 2001 ja 2015. Kauteen 2015 mennessä yksikään laajennusjoukkue (Cheetahs, Force, Kings, Rebels) ei ole selviytynyt semifinaaleihin.
Hoikka
Hoikka voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sompasauna
Sompasauna on Helsingin Hermanninrannassa sijaitseva kaikille avoin ja ilmainen yleinen sauna, jota ylläpitää Sompasaunaseura ry. Puusaunaa voi lämmittää ja käyttää kuka tahansa ympäri vuorokauden, eikä saunalla työskentele henkilökuntaa.
Sauna sai alkunsa vuonna 2011 luvattomana saunarakennuksena, mutta on sittemmin kehittynyt yhdistyksen luotsaamaksi toiminnaksi, jolla on vuokrasopimus kaupungin kanssa. Toimintaa rahoitetaan yhdistyksen jäsenmaksuilla, lahjoituksilla ja jopa tölkkipanteilla. Sauna on ollut suuressa suosiossa, ja vuonna 2015 se voitti Helsingin kulttuuriteko -palkinnon.
Sompasauna sijaitsi miltei kymmenen vuotta Kruunuvuorenselän rannassa Sompasaaren eteläkärjessä. Nihdin työmaan ja siltahankkeiden laajentuessa sauna jouduttiin kuitenkin siirtämään uuteen sijaintiin Vanhankaupunginselän rantaan Hermanninrantaan kesäkuussa 2021. Uudesta sijainnista huolimatta nimi säilyy Sompasaunana. Verkkosaaren pohjoispuolella sijaitseva uusi saunapaikka on noin kymmenen minuutin kävelymatkan päässä Kalasataman metroasemalta.
Historia
Sauna sai alkunsa vuonna 2011, kun joukko kaupunkilaisia löysi hylätyn puukiukaan ja rakensi sitä käyttäen luvatta hökkelisaunan Sompasaaren eteläkärkeen, Nihtiin. Vuonna 2008 toimintansa lopettaneen Sompasaaren sataman alue oli jäänyt tyhjäksi. Ensimmäisen kesän saunojista muodostui joukko, joka seuraavina kesinä suunnitteli ja rakensi saunan uudelleen. Helsingin kaupunki purki luvattoman saunarakennuksen jo ensimmäisenä kesänä 2011 ja viimeisen kerran vuonna 2013.
Vuoden 2013 lopulla perustettiin Sompasaunaseura, joka teki saunan tontista vuokrasopimuksen kaupungin kanssa. Vuokra on ollut 400 euroa vuodessa. Seuraan on sittemmin kertynyt noin sata jäsentä, joiden jäsenmaksuilla toimintaa rahoitetaan. Seura haluaa edistää saunakulttuuria ja sen tavoitteena on saada Helsinkiin lisää avoimia ja maksuttomia saunoja.
Saunarakennukset ja toiminta
pienoiskuva|vasen|Sompasauna ja pikkusauna (oik.) syyskuussa 2016. Kuvan iso sauna on sittemmin purettu ja pikkusauna siirretty muualle. pienoiskuva|vasen|Näkymä saunalta [[Kruunuvuorenselkä|Kruunuvuorenselälle kesällä 2013.]] Kesällä 2014 sauna työnnettiin ilkivaltaisesti mereen ja sen kiuas katosi. Talkootöin sauna on kuitenkin aina rakennettu uudestaan. Keväällä 2018 iso sauna purettiin, ja huhtikuussa pullonpalautusvaroilla rahoitettu ”pullosauna” tuhoutui tulipalossa. Pullosaunaa oli vandalisoitu edeltävinä kuukausina. Vandalismin lisäksi toimintaa on häirinnyt myös päihtyneet vierailijat ja seksuaalinen häirintä, ja saunaan on jouduttu myös antamaan porttikieltoja. pienoiskuva|Sompasauna sisältä vuonna 2018. Heti palon jälkeen aktiivit rakensivat rantaan ”Feeniks”-saunan tilapäiseksi korvaajaksi. Vuoden 2015 kulttuuripalkinnon voittorahoilla kustannettu uusi iso hirsisauna valmistui elokuussa 2018, ja pian sen viereen rakennettiin laudoista toinen sauna. Hirsisaunan viralliset avajaiset pidettiin syyskuussa 2018. Isoon hirsisaunaan mahtuu 20–25 saunojaa, ja rakennus on myös esteetön. Elokuussa 2019 Sompasaunalle valmistui kolmas sauna. Vuonna 2021 Sompasaunalla on kolme saunarakennusta: Temppeli, Kappeli ja Kolmonen. Saunojen luona on myös Luonnontieteellisestä museosta saatuja eläinveistoksia. Paikan päällä Nihdissä kuultiin Korkeasaaren leijonien karjuntaa.
Saunan luona on järjestetty myös oheistoimintaa, kuten vuoden 2015 kesätanssiaiset, joihin osallistui tuhat ihmistä
Sompasaunalla saa halutessaan saunoa ja uida alasti. Saunarakennusten luona on omalla lukolla lukittavat säilytyskaapit. Saunojen luona on tölkkien ja pullojen keräyspiste. Yöpyminen saunarakennuksessa on kielletty.
Muutto Hermanninrantaan
pienoiskuva|Sompasaunojen sisäänpääsy toukokuussa 2023. pienoiskuva|Sompasaunan saunojia toukokuussa 2023. Toukokuussa 2021 Helsingin kaupunki ilmoitti häätävänsä saunatoiminnan Nihdistä kesäkuun puoleenväliin mennessä. Ilmoituksessa vedottiin rakennustyömaan raskaan liikenteen aiheuttamaan turvallisuusriskiin. Kaupunki kävi Sompasaariseuran kanssa neuvotteluja mahdollisesta uudesta sijainnista, ja ehdotuksiin kuuluivat muun muassa Jätkäsaari ja Mustikkamaa. Lopulta paikaksi valikoitui Hermanninranta, jossa sopimus jatkuu vuoden 2023 loppuun asti. Purku- ja muuttotyöt Nihdissä alkoivat 27. kesäkuuta 2021. Hermanninrannassa rantavesiä siistittiin sukeltamalla, ja rantaan rakennettiin myös uimaportaat. Ympäristö on entistä teollisuus­aluetta, mutta sauna-alue on kuitenkin rannassa puiden suojassa.
Hermanninrannassa Sompasaunaseuran kaupungille maksama vuokra on noin 2 000 euroa vuodessa. Kesään 2024 mennessä sauna joutuu siirtymään uuteen sijaintiin, sillä Sompasaaren ja Kalasataman tavoin myös Hermanninranta rakentuu asuinalueeksi. Uutta paikkaa on etsitty yhteistyössä Helsingin kaupungin kanssa.
Vanhalle paikalle Nihdin kärkeen Sompasaunan tilalle on suunniteltu tilavarausta uudelle julkiselle saunalle.
Vastaanotto ja merkitys
Helsingin kaupungin kulttuuri- ja kirjastolautakunta palkitsi saunan Helsingin kulttuuriteko -palkinnolla 2015. 5 000 euron arvoisen palkinnon perusteissa painotettiin saunan yhteisöllisyyttä ja omalaatuista luovuutta. Sauna on ollut kaikenikäisten helsinkiläisten ja myös turistien suosiossa, ja erityisesti kesäisin sauna on ollut lämpimänä jopa vuorokauden ympäri. Finnairin Blue wings -asiakaslehdessä 2017 julkaistu kansikuvajuttu saunasta houkutteli paikalle myös välilaskua tehneitä kansainvälisiä matkaajia.
Saunaa on kutsuttu muun muassa epäkaupalliseksi ja kaikille avoimeksi kaupunkitilaksi, joka edustaa kansalaistottelemattomuutta. Saunatoiminta on saanut kehuja myös muun muassa yhteisöllisyydestä ja ”mökkitunnelman” luomisesta. Sompasaunaa on kehuttu sosiaalisen ympäristön luomisesta, ja sitä on kutsuttu myös ”suomalaisen kansanperinteen ja talkootyön” jatkajaksi.
Sofronio Aguirre Bancud
Sofronio Aguirre Bancud SSS (s. 8. joulukuuta 1948 Atulayan) on filippiiniläinen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi 2. toukokuuta 1977 ja nimitettiin Cabanatuanin hiippakunnan vihkipiispaksi sekä Bidan titulaaripiispaksi 24. toukokuuta 2001. Piispaksi vihkiminen seurasi 2. elokuuta. Pääkonsekraattorina toimi Antonio Franco, jota avustivat Diosdado Aenlle Talamayan ja Sofio Guinto Balce.
Bancud sai 6. marraskuuta 2004 nimityksen Cabanatuanin piispaksi, jonka virkaan hänet asetettiin 25. tammikuuta 2005.
Puna-ampiaissyöjä
Puna-ampiaissyöjä (Nyctyornis amictus) on mehiläissyöjiin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Kaakkois-Aasiasta.
Koko ja ulkonäkö
thumb|left|250px|Puna-ampiaissyöjänaaras Puna-ampiaissyöjä voi kasvaa 27–34 cm pitkäksi. Sukupuolet eroavat hieman toisistaan ulkonäöltään. Puna-ampiaissyöjäkoiraan pään takaosa, selkä, siivet, pitkän viuhkamaisen pyrstön yläpuoli sekä vatsa ovat väriltään vihreät. Kurkku on kirkkaan punainen, nokan yläpuolella on muutamia sinisiä höyheniä ja otsa sekä päälaki ovat violetit. Naaran otsa on punainen ja päälaki violetti, muuten se muistuttaa koirasta. Lajin siivet ovat alapuoleltaan ruskeat ja pyrstön alapuoli on keltainen ja kärjistään musta. Linnun nokka on alaspäinkäärtunut ja väriltään musta.
Levinneisyys ja elinympäristö
Puna-ampiaissyöjää tavataan Myanmarista Malesiaan ja Sumatran ja Borneon saarille. Sen elinympäristöä ovat ainavihannat metsät. Useimmiten sitä tavataan vesialueiden läheisyydessä. Lintu elää yksin tai pareittain. Puna-ampiaissyöjät syövät lentäviä hyönteisiä, erityisesti ampiaisia, herhiläisiä ja mehiläisiä, mutta myös termiittejä ja kovakuoriaisia. Se istuu puun oksalla, josata se lentää saaliinsa kimppuun. Pesimäkausi on tammi-helmikuussa ja laji pesii törmiin hiekkatörmiin kaivamissaan luolissa.
USS Camanche (1864)
USS Camanche oli Yhdysvaltain laivaston Passaic-luokan monitori, joka palveli Yhdysvaltojen sisällissodassa pohjoisvaltioiden puolella.
Valmistus
Secor Brothers Jersey Citystä New Jerseystä valmisti aluksen vuonna 1863. Alus purettiin osiin ja kuljetettiin Kaliforniaan Aquilalla, joka upposi telakalla San Franciscossa 14. marraskuuta 1863. Monitori pelastettiin hylystä ja koottiin San Franciscossa. Alus laskettiin vesille 14. marraskuuta 1864 ja otettiin palvelukseen 22. elokuuta 1865 päällikkönään C. J. McDougal.
Palvelus
Pääosan ajasta alus makasi ankkurissa Mare Islandin laivastontelakalla. Alus oli Kalifornian naval militian koululaivana 1896-1897. Alus myytiin 22. maaliskuuta 1899 Mare Islandilla.
Krokotiili (faarao)
Krokotiili oli mahdollisesti faarao esi-dynastisena aikana Ylä-Egyptissä noin 3150 eaa. Häntä pidetään vallananastajana, joka hallitsi Niilin suistoa tai osia siitä, mahdollisesti faarao Narmerin aikana.
World Athletics Relays
World Athletics Relays (vuoteen 2019 asti IAAF World Relays) on kansainvälisen yleisurheiluliiton WA:n (ent. IAAF) järjestämä viestijuoksutapahtuma. Se järjestettiin ensimmäisen kerran vuonna 2014.
Aaro Rauhala
Aaro Pentti Ilari Rauhala (25. syyskuuta 1949 Forssa – 26. heinäkuuta 2003 Forssa) oli suomalainen naivistinen taidemaalari.
Rauhala työskenteli useissa eri ammateissa, ennen kuin saattoi ryhtyä vapaaksi taiteilijaksi 1990-luvun alussa. Taideopintoja hän suoritti 1980-luvulla kansalaisopistossa, osallistumalla muutaman vuoden ajan lähinnä piirtämisen iltakursseille. Tukea hän sai myös taiteilija Olavi Vaarulalta. Rauhalan teokset ovat usein aiheiltaan, hahmoiltaan ja tunnelmaltaan absurdeja. Esimerkiksi ihmisillä voi olla kolme tai neljä sormea, sillä ”ei ihminenkään koskaan täydellinen ole”.
Vincentius Sutikno Wisaksono
thumb Vincentius Sutikno Wisaksono (26. syyskuuta 1953 Surabaya – 10. elokuuta 2023) oli indonesialainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihittiin papiksi Surabayan hiippakuntaan 21. tammikuuta 1982 ja nimitettiin saman hiippakunnan johtoon 3. huhtikuuta 2007. Piispaksi vihkiminen seurasi 29. kesäkuuta. Pääkonsekraattorina toimi Julius Riyadi Darmaatmadja, jota avustivat Ignatius Suharyo Hardjoatmodjo ja Herman Joseph Sahadat Pandoyoputro.
Temmes (taajama)
pienoiskuva|Temmeksen vanhan osuusmeijerin rakennus. pienoiskuva|Temmeksen kirkko. Temmes on Tyrnävän kunnassa sijaitseva kylä ja taajama. Taajama sijaitsee valtatien 4 varrella noin 15 kilometriä etelään Tyrnävän kirkonkylältä. Aikaisemmin taajama oli vuoden 2001 alussa lakkautetun Temmeksen kunnan kuntakeskus. Vuoden 2021 lopussa taajaman väkiluku oli 234. Tilastollisen taajaman nimenä on ollut Meijerinkylä, joka on yksi taajaman osa-alueista.
Temmekseltä lähtevät tieyhteydet Limingan Heinijärvelle, Siikajoen Hartaanselälle, ja siitä edespäin Paavolaan sekä Siikalatvan Kestilään ja Mankilaan.
Lyyli Ollila
Lyyli Anni Inkeri Ollila, o.s. Toikka (20. joulukuuta 1888 Hietamäki, Inkeri – 14. tammikuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen taidemaalari.
Temmes (taajama)
Historiaa
Taajamassa sijaitsevan vuonna 1767 valmistuneen Temmeksen kirkon suunnitteli Koskelankylältä syntyjään oleva Antti Louet. Vuonna 1967 avattua Temmeksen kotiseutumuseota ja siihen kuuluvaa museoaluetta ylläpidetään talkoovoimin. Rakennusmestari Veli Koskelan suunnittelemassa vuonna 1968 valmistuneessa Temmestalossa on aikoinaan toiminut muun muassa Temmeksen kunnantalon ja kirjasto. Temmeksen oma kirjasto lakkautettiin elokuussa 2021, jonka jälkeen Temmeksen liikuntasalin yhteydeen avattiin Temmeksen kirjakaappi. Vuonna 1904 rakennettu Kylätalo Wäinölä toimi työväentalona vuoteen 1932 asti. Temmeksen Kotiseutuyhdistykselle talo siirtyi vuonna 1992. Wäinölän edustalla paljastettiin 19. syyskuuta 1993 Temmeksen Veteraanimatrikkelitoimikunnan lahjoittama "Sotaanlähdön muistokivi" muistuttamaan jälkipolvia siitä, että Väinölä oli se paikka, josta Temmeksen miehet lähtivät niin talvi- kuin jatkosotaankin. Muistokivi seisoo edelleen samalla paikalla. Entisen Temmeksen Osuusmeijerin rakennus valmistui vuonna 1923, jossa oli meijeritoimintaa vuoteen 1949 asti. Sen jälkeen siinä on toiminut muun muassa Temmeksen kunnanvirasto.
Lyyli Ollila
Lyyli Ollilan vanhemmat olivat Annamoision koulun opettaja Pietari Toikka ja Maria Jamalainen. Perhe asui 1892–1904 Siperiassa jossa Pietari Toikka oli Verhie Sujetukin suomalaissiirtokunnan katekeettana. Lyyli Ollila opiskeli Académie Ransonissa Pariisissa 1920–1922. Hän osallistui Suomen Taiteilijain näyttelyihin vuosina 1913, 1915, 1916, 1917, 1918, 1928, 1930, 1931, 1932, 1943 ja 1946. Ulkomailla hänen töitään oli näytteillä Kööpenhaminassa 1919. Ollila toimi opettajana ABC-piirustuskoulussa 1938–1940.
Temmes (taajama)
Tapahtumat ja palvelut
Museoalueella on 1970-luvulta lähtien vuosittain järjestetty heinäkuun ensimmäisenä viikonloppuna kaksipäiväiset Temmes-päivät. Siltojen Temmes -pyöräilytapahtumassa pyöräillään Temmeksen siltojen kautta museolle yhdistettynä kulttuuriin. Jouluisin järjestetään perinteiset joulumarkkinat.
Lyyli Ollila
Lyyli Ollila oli naimisissa vuodesta 1912 taidemaalari Yrjö Ollilan kanssa. Molemmat olivat vuonna 1912 perustetun Septem-ryhmän jäseniä. He asuivat Pariisissa 1920–1927.
Temmes (taajama)
Tapahtumat ja palvelut
Tällä hetkellä taajamassa ei ole päivittäistavarakauppaa. Taajamassa viimeisimpänä päivittäistavarakauppana toiminut Sale suljettiin lokakuussa 2021 sisäilmaongelmien takia. . Entisen kaupan pihalla on vielä ABC-ketjun automaattiasema, joka on suunnitelmissa sulkea heinäkuun 2023 lopussa asiakasmäärän vähentymisen takia. Tällä hetkellä kyläläisille lähimmät kaupat sijaitsevat Tyrnävän kirkonkylällä ja Rantsilan taajamassa. Vielä 1990-luvulla taajamassa oli kolme kauppaa, Shell-ketjun huoltoasema, posti ja kolmen pankin konttorit.
Temmeksessä toimii vuonna 2013 perustettu Temmeksen kyläyhdistys, jonka tarkoituksena on edistää ja kehittää kylän asukkaiden yhteistyötä, vaalia kylän kulttuuriperintöä ja edistää kyläkulttuurin kehittymistä ja asukkaiden viihtyvyyttä. Temmeksen kyläyhdistys sai Tyrnävän kunnan myöntämän kulttuuripalkinnon vuonna 2018 kylätalo Wäinölän kunnostamisesta.
Supersolu
thumb|250px|Jos läpäisevää huippua ei näy, supersolun mahdollisena tuntomerkkinä toimii myös paksu alasimen reuna, joka kertoo voimakkaasta nousuvirtausenergiasta. Supersolu on ukkospilvi, johon liittyy voimakas pyörivä liike pilven keskiosissa. Supersolu-ukkonen on pitkäikäisempi kuin tavallinen ukkonen. Alkujaan supersolut määriteltiinkin juuri pitkäikäisyytensä perusteella, mutta kun yksityiskohtaiset säätutkahavainnot ovat tulleet yleisemmiksi, virtauskenttä on noussut tyypillisemmäksi supersolujen luokittelukriteeriksi. Vain pieni osa ukkospilvistä kehittyy supersoluiksi, mutta vakavista vahingoista suhteessa paljon suurempi osa on supersolujen aiheuttamia.
Supersoluun liittyy voimakkaita vaaraa aiheuttavia sääilmiöitä, ja salamointi on yleensä voimakasta. Muut vaaratekijät liittyvät syöksyvirtauksiin, rakeisiin ja rankkasateen aiheuttamaan veden tulvimiseen. Joskus esiintyy myös tornadoja, mutta kaikki supersolut eivät tuota tornadoja.
Supersolun synty vaatii sopivia sääoloja. Ilmakehän epävakaisuuden ja tuuliväänteen on oltava riittävän suuret. Tuuliväänne tarkoittaa, että eri korkeuksilla puhaltaa tuulia eri nopeuksilla ja eri suuntiin. Kaikki suuren tuuliväänteen vallitessa syntyvät ukkospilvet eivät kehity supersoluiksi, ja suuri tuuliväänne tarvitaan myös monisolu-ukkosten syntyyn.
Supersolupilvi liikkuu yleensä muista pilvistä oikealle. Supersolu-ukkosen tuntee kaukaa katsottuna siitä, että ukkospilven alasimen yllä on vielä kupumainen keskuspullistuma. Se on pyörivän pilven osan huippu. Sadetutkassa supersolu liikkuu yleensä eri suuntiin kuin muut lähellä olevat kuuropilvet. Tarkassa sadetutkassa näkyy rankan sateen koukkumainen J:n muotoinen kaiku, josta supersolu tunnistetaan. Supersolun ominaisuudet riippuvat saatavissa olevan kosteuden määrästä, ja esimerkiksi hyvin kuivat supersolut eivät tuota voimakkaita tornadoja.
Lähes kaikki voimakkaat Yhdysvaltain suuria tuhoja aiheuttaneet tornadot ovat supersolujen tuottamia. Tosin muutkin ukkospilvet kykenevät synnyttämään tornadon.
Suomessa esiintyy supersoluja joka kesä, luultavasti useita kertoja kesässä, mutta todennäköisesti kuitenkin alle 10 kertaa vuodessa.
Supersolun rakenne
thumb|220px|Supersolun pyörivä keskiosa eli mesosykloni läheltä kuvattuna. Voimakas pyörivä tuuli luo viiruja ja juomuja. thumb|220px|Supersolun tropopaussin yli ulottuva huippu.
Tavallinen ukkospilvi sisältää sekä nousevaa että laskevaa ilmavirtausta. Nouseva ilmavirtaus on lämmin ja kostea ja laskeva viileä ja kuiva. Meteorologiassa ukkospilveä sanotaan monesti konvektiosoluksi. Supersolun nouseva ja laskeva ilmavirtaus syöttävät toisiaan, ja siksi supersolu pysyy hengissä ukkospilveksi pitkään, tuntikausia.
Dil Aashna Hai
Dil Aashna Hai (suom. ”Sydän tietää totuuden”) on vuonna 1992 ensi-iltansa saanut intialainen hindinkielinen draamaelokuva. Se oli ensimmäinen Hema Malinin ohjaama elokuva. Päärooleja näyttelivät Shah Rukh Khan ja Divya Bharti.
Supersolu
Supersolun rakenne
Supersolun erottaa normaalista ukkospilvestä myös alasimen reunasta. Normaalissa ukkospilvessä tasaantunut alasin on ohut ja kuitunen, kun taas supersolussa monesti reuna on paksu. Normaalissa alasimessa kasvu jatkuu vaakatasoisesti poispäin, kun taas supersolussa paksu reuna jatkaa kumpupilvimaista kasvuaan enemmän alaspäin, kuin rullamaisesti. Tämä voi kehittää voimakkaitakin mammatuspilviä, ja kertoo myös supersolun suuremmasta nousuvirtaus- ja kasvuvoimasta verrattuna normaaliin ukkospilveen.
Dil Aashna Hai
Juoni
Bordellissa kasvanut kabareetanssija Laila (Divya Bharti) kuulee kuolevalta äidiltään olevansa adoptoitu. Laila alkaa etsiä biologista äitiään ystävänsä Karanin (Shah Rukh Khan) avustuksella. Äitiehdokkaita löytyykin kolme, joista kukaan ei myönnä mitään.
Supersolu
Supersolun rakenne
Supersolu on siitä erikoinen ukkospilvi, että sen keskusta pyörii suuren matalapaineen tavoin. Tätä pyörivää keskustaa sanotaan mesosykloniksi. Mesosykloni ulottuu pystysuorana rullana stratosfäärin rajoille asti. Mesosykloni sijaitsee yleensä supersolussa takavasemmalla. Mesosykloniin nopeasti virtaava ilma aiheuttaa tämän niin kutsutun koukkukaiun, joka havaitaan tutkissa. Mesosyklonin ansiosta supersolut ovat pitkäikäisiä.
Supersolun liike kaartaa enemmän oikealle kuin muiden samaan aikaan liikkeellä olevien ukkospilvien. Tämä liittyy sekä tuuliväänteeseen että siihen, että oman matalapaineensa ansiosta supersolu kehittyy liikkuessaan ja kasvaa toiselta laidalta samalla, kun pilvi hälvenee toiselta laidalta. Erilainen liike näkyy hyvin tutkakuvista.
Supersolussa on usein vähäsateinen tai sateeton alue lähellä pilvimassan keskustaa. Tämä ei näy satelliittikuvassa, sillä pilven jääkiteistä muodostuva yläosa muodostaa yhtenäisen kerroksen, Se on tyypillisesti pyöreä, korkea, tiheä ja kylmä, ja mesosyklonin kohdalla saattaa näkyä tropopaussin puolelle ulottuva pullistuma.
Pilven rakenne
thumb|Supersolu sivulta.
Etäältä katsoen supersolun tuntee sen kuituisen alasimen ylle nousevasta kupumaisesta osasta, ”läpäisevästä huipusta”, joka on mesosyklonin kohdalla. Se nousee stratosfääriin asti jopa pari kilometriä normaalia pilven alasinta korkeammalle.
Ominaispiirteitä säätutkakuvissa
thumb|220px|Tornadon synnyttävä supersolutyyppinen ukkospilvi tutkassa. Voimakkaan tutkakaiun alue on merkitty punaisella, oranssilla ja keltaisella. Se muistuttaa hieman paksuvartista J-kirjainta ja koukkua. thumb|220px|Supersolun tutkakuva kaaviona päältä ja sivulta.
Mesosyklonin voi tunnistaa tutkassa hieman ennen tornadon ilmestymistä niin sanotusta koukkukaiusta. Se on koukunmuotoinen vahvan tutkakaiun alue. Sen sisällä on vielä rajattu heikon tutkakaiun alue BWER. Heikko kaiku johtuu voimakkaasta nousuvirtauksesta, jossa ilmankosteus ei ehdi tiivistyä tutkalla näkyviksi pisaroiksi.
Supersolusta voi kehittyä ukkospilvien jono, joka näkyy säätutkassa tyypillisenä muotona, jota kutsutaan kaarikaiuksi (bow echo). .
RFD:n (Rear Flank Downdraft) eli niin kutsutun peräpään ulosvirtauksen aiheuttama kohta, jossa ei ole ollenkaan pilviä.
RFD:stä tuleva kylmä ilma toimii samalla tavalla kuin kylmä rintama. Kylmä ilma puskee edessä olevan lämpimän ilman alle, ja pilvet alkavat muodostua puuskarintaman yläpuolella. Flanking linen takana tuulee yleensä kovaa.
Synty
thumb|220px|Supersoluun syntyy ensin vaakasuora pyörivä liike, kun tuulet puhaltavat eri korkeuksilla eri suuntiin. Erilaisten tuulten rajakerros alkaa pyöriä. Ukkospilven voimakas nousuvirtaus nostaa tämän vaakasuoran pyörteen osin pystyyn. thumb|220px|Sama kuin ylhäällä, mutta nousuvirtaus esitetty nuolella.
Supersolun synnyn edellytys on se, että alueella on riittävän kosteaa, lämmintä epävakaata ilmaa ja erilaista tuulia eri korkeuksilla. Eri korkeuksilla ilmakehän alaosissa puhaltavat tuulet synnyttävät vahvan tuuliväänteen eli shearin. Tällöin tuulien suunta ja/tai voimakkuus muuttuvat jyrkästi ylöspäin noustessa. Näin supersolujen synty vaatii suuren alastroposfäärin shearin ja suuren ilmakehän epävakaisuuden.
Supersolu eroaa tavallisesta ukkospilvestä siten, että sen alaosa on vaakasuuntaisesti hyvin pyörteinen. Pilven keskiosissa on niin sanottu mesosykloni, joka on pyörremäinen. Niinpä supersolun synnyssä on olennaista mesosyklonin synty.
Kun tuuliväänne on suuri, kahdella eri korkeudella tuulet puhaltavat eri voimalla ja/tai eri suuntiin. Esimerkiksi alhaalla tuuli voi puhaltaa nopeasti lounaasta mutta ylhäällä monta kertaa nopeammin kaakosta. Kahden erilaisen tuulenkerroksen väliin syntyy luonnostaan vaakasuoria, rullamaisia pyörteitä. Tämä johtuu pienistä pystysuuntaisista häiriöistä, joita ilmakehän epävakaisuus luonnostaan aiheuttaa.
Kun syntynyt vaakasuora pyörre joutuu ukkospilven sisään, siellä oleva voimakas nousuvirtaus nostaa vaakasuoran pyörteen pystyyn. Ukkospilveen liittyvä voimakas nousuvirtaus nostaa tämän vaakasuoran pyörteen pystyyn. Tällöin supersolulle tyypillinen pystysuora pyörre, mesosykloni, on syntynyt. Sen alueella lämmin ilma nousee ylös. Ylös nousevan pyörteen vieressä on kylmän ilman alaslaskualue. Pilvessä tapahtuva nousuvirtaus pyrkii kutistamaan pyörrettä, samoin laskuvirtaus. Pilven keskiosa alkaa pyöriä ensin, alaosa vasta myöhemmin, mikä viittaa kylmän ulosvirtauksen osaltaan synnyttävän mesosyklonin.
Kaikkia supersolujen syntyyn liittyviä tekijöitä ei täsmälleen tunneta. Usein se syntyy, kun ukkospilvi jakautuu. Tällöin oikealle kaartava uusi ukkospilvi muuttuu supersoluksi. Vasen solu jatkaa kulkuaan tavallisena ukkospilvenä.
Esiintyminen Suomessa
Supersoluhavainnot kiinnostavat myrskybongereita, koska supersolut ovat Suomessa melko harvinaisia Suomessa supersolu-ukkosia tavataan kuitenkin joka kesä, luultavasti kuitenkin vuosittain alle kymmenen. Kesällä 2009 Suomessa oli supersolu-ukkonen 28. kesäkuuta Pohjois-Savossa ja Pohjois-Karjalassa 20. elokuuta 2004. Viimeksi mainittuun liittyi trombeja.
Vaaratekijät
Supersoluja pidetään USA:ssa ja Keski-Euroopassa vaarallisimpiin kuuluvina konvektiivisina sääilmiöinä. Jos satava pilvi tunnistetaan supersoluksi, melko varmasti ilmenee vaarallista säätä. Supersolut ovat erittäin voimakkaita ukkospilviä, jotka kykenevät tappamaan ja vammauttamaan ihmisiä ja aiheuttamaan suurta vahinkoa omaisuudelle. Ne ovat vaarallisia myös ilmailulle.
Hoeryeongin gwalliso-leiri
Hoeryeongin keskitysleiri tai Haengyongin keskitysleiri eli gwalliso-leiri no. 22 (, hanja 會寧第二十二號管理所) on vankilana toimiva 225 km² laajuinen suljettu leirimäinen alue Pohjois-Koreassa. Se on suunnattu poliittisille vangeille ja heidän sukulaisilleen. Leiri 22 on Pohjois-Korean suurin keskitysleiri, ja siellä uskotaan olevan noin 50 000 vankia. Leiri on mahdollisesti suljettu vuoden 2012 aikana.
Supersolu
Vaaratekijät
Supersolu-ukkoseen liittyvät vaaratekijät:
Hoeryeongin gwalliso-leiri
Historia
Leirillä vuosina 1987–1994 toimineen vartijan mukaan vankila perustettiin vuonna 1959. Monet vankilan 50 000 vangista ovat joutuneet vankilaan heidän sukulaistensa Korean työväenpuoluetta tai sen pääsihteeriä Kim Jong-iliä koskevien kriittisten mielipiteiden takia.
Supersolu
Syntyä edistävät tekijät
Supersolujen syntyä edistäviä meteorologisia tekijöitä.
Hoeryeongin gwalliso-leiri
Sijainti
Leiri 22 sijaitsee Pohjois-Korean koillisosassa, 20 kilometriä Hoeryŏngin kaupungista. Pohjois-Korean hallitus kieltää vankilan olemassaolon, ja vankilaa ei löydy valtion kartoista. Vankilaa ympäröivät kylät Wŏn-dong, Ssŏgŭndari, Kulsal-li, Haengyŏng-ni, Naksaeng-ni ja Chungch’u-dong.
Supersolu
Luokittelu
Yhdysvalloissa supersolut luokitellaan vähäsateisiin, normaaleihin ja runsassateisiin.
Hoeryeongin gwalliso-leiri
Ihmiskokeet
Leiristä on tehty useita raportteja koskien siellä tapahtuneita ihmisoikeusrikkomuksia. Raporttien mukaan vankilassa on muun muassa lasinen kaasukammio, jossa tutkitaan myrkyllisten kemikaalien vaikutusta ihmisiin ihmiskokein. Siellä tehdään epäinhimillisiä ihmiskokeita myös vastasyntyneelle. Mikäli nainen huutaa synnyttäessään häntä lyödään kunnes nainen lopettaa huutamisen. Jos vauva itkee syntyessään, voivat vartijat tukehduttaa vauvan, tai tappaa hänet lyömällä ja muilla aggressiivisilla tavoilla.
Supersolu
Aiheesta muualla
Gewitter
WWE SmackDown! vs. Raw 2006
'''WWE SmackDown! vs. Raw 2006''' on Yuke’sin kehittämä WWE-painipeli, joka julkaistiin vuonna 2005 PlayStation 2:lle ja PlayStation Portablelle.
Legendat
Stone Cold, Jimmy Hart, Bret Hart, Davey Boy Smith, The Rock, Mankind, Jake The Snake, Hulk Hogan ja Andre the giant.
Leštinyn puukirkko
thumb|250px Leštinyn puukirkko on kirkko Leštinyn kunnassa, Slovakiassa. Se kuuluu maailmanperintöluettelon kohteeseen Slovakian Karpaattien puukirkot.
Paikalliset puusepät rakensivat kirkon vuosien 1688–1689 aikana. Kirkon ulkoasua korjattiin 1770-luvulla. Samalla tuntematon taiteilija lisäsi uusia koristeaiheita 1600-luvun lopulla maalattuihin laivan koristekuvioihin. Kellotorni rakennettiin vuonna 1777.
Kirkko muistuttaa arkkitehtuuriltaan paljon maallista rakennusta. Se rakennettiin jyrkkään rinteeseen kylän päätien varrelle. Rinteen vaikutus pienennettiin kivisellä pohjamuurilla, jossa sijaitsee krypta. Kirkon sisätilat on koristeltu värikkäästi. Myöhemmin rakennettu kellotorni on yhdistetty päärakennukseen avoimella porraskäytävällä.
Robert Christopher Ndlovu
Robert Christopher Ndlovu (s. 25. joulukuuta 1955) on katolisen kirkon zimbabwelainen pappi. Hänet vihittiin papiksi 28. elokuuta 1983 ja piispaksi 9. toukokuuta 1999. Hän on toiminut Hwangen hiippakunnan piispana vuosina 1999–2004 ja Hararen arkkipiispana vuodesta 2004. Vuonna 2004 hän kritisoi puheessaan avoimesti Zimbabwen heikkoa ihmisoikeustilannetta.
Ndlovu opiskeli Zimbabwessa ja Keniassa. Hänen lisäkseen Bulawayon arkkipiispa Pius Ncube on arvostellut Robert Mugaben toimintaa.
.dj
.dj on Djiboutin Internet-maatunnus, jonka rekisteröinnistä vastaa dotDJ ja sponsoroi STID (Djibouti Telecom). Tunnus otettiin käyttöön 1996. Tunnus on myynyt lähinnä musiikkitarkoituksiin, koska lyhenne DJ tarkoittaa tiskijukkaa ; myöskään rekisteröintirajoituksia ei ole lukuun ottamatta joitakin verkkotunnusten nimiä.
Aiheesta muualla
Toppdomän
Papyrus Containing the Spell to Preserve Its Possessor Against Attacks from He Who Is in the Water
Papyrus Containing the Spell to Preserve Its Possessor Against Attacks from He Who Is in the Water on Nile-yhtyeen single albumilta Ithyphallic (2007). Se julkaistiin 22. heinäkuuta 2007.
Alun perin singlen sai vain lataamalla sen internetistä, mutta vuoden 2008 huhtikuussa siitä tehtiin 500 kappaleen erä vinyylilevyjä, joissa oli B-puolella kappale ”As He Creates So He Destroys” ja nimikappaleen instrumentaaliversio. Internetistä ladattava versio sisälsi nimikappaleen lisäksi kappaleen ”Laying Fire Upon Apep” ja videon albumin äänityksistä.
Kokoonpano
Ithyphallic (album)
Pikkukeiju
Pikkukeiju (Hydrobates monorhis) on pieni ulappalintujen lahkoon kuuluva avomerilintu.
Koko ja ulkonäkö
Linnun pituus on 18–21 senttimetriä ja siivenkärkien väli 45–48 cm. Linnun yleisväritys on tumma ja käsisulissa hieman vaaleaa. Voi sekoittaa myrskykeijuun (Hydrobates leucorhoa), jolla on samankokoinen- ja näköinen siipikuvio ja lovimainen pyrstö. Erona myrskykeijuun ovat tumma, selän värinen yläperä ja vaaleatyviset käsisulan ruodit. Voi myös sekoittaa isompaan ja pitempi, sekä kapea pyrstöisempään tyrskyliitäjään (Bulweria bulwerii).
Levinneisyys
Lajin pesimäalueen laajuudeksi on arvioitu 50 000–100 000 km² ja maailmanlaajuiseksi yksilömääräksi 20 000 lintua.
Pikkukeiju pesii 7 500 parin voimin Verkhovskyn saarella, Vladivostokista etelään, Venäjällä ja vähintään 1 000 parilla Japanissa. Sen populaatioista Kiinassa, Pohjois-Koreassa ja Etelä-Koreassa tiedetään vain vähän. Se saatta pesiä myös Pohjois-Atlantilla.
Väski
thumb|250px|Kailon saari kuvattuna [[Naantalin kirkko|Naantalin kirkontornista. Kailon takaoikealla näkyy Väski.]]
Pikkukeiju
Esiintyminen Pohjois-Atlantilla
Lajia on tavattu Pohjois-Atlantilla useita kertoja. Se on pyydystetty muun muassa Selvagenssaarilla, Kanariansaarten pohjoispuolelta, kalliorannikolta Koillis-Englannista useita kertoja, Norjasta, Ranskasta, Espanjasta, Italiasta ja Israelista. Pohjois-Atlantin ensimmäinen havainto on vasta vuodelta 1983, mikä johtuu luultavasti pikkukeijun yöllisistä elintavoista ja myrskykeijumaisesta ulkonäöstä.
Väski
Väski on Naantalissa sijaitseva pieni saari. Saari sijaitsee 1,5 kilometriä luoteeseen Kailon saarelta. Sen länsi- ja eteläpuolella on Luonnonmaan saari.
Pikkukeiju
Uhat ja suojelu
Sen pahimmat uhat Verkhovskyn pesimäalueella ovat varikset ja vaeltavat pöllöt. Verkhovskyn saari on suojeltu vuodesta 1984 lähtien, mikä on lopettanut turistien aiheuttaman häiriön pesillä.
Väski
Saarella toimi Väskin Seikkailusaari -teemapuisto, joka oli lähinnä alakouluikäisille tarkoitettu merirosvoteemapuisto. Saarella oli muun muassa kotieläimiä, kiipeilyratoja, jousiammuntaa, kullanhuuhdontaa, temppuratoja sekä erilaisia teatteriesityksiä. Saarella oli viisi eri aluetta: merirosvosatama, salakuljettajan linnake, kalastajakylä, erakon maja ja metsästäjän leiri. Väskin Seikkailusaari on osa Muumimaailma-"konsernia". Vuonna 2009 Väskin Seikkailusaarella vieraili 24 200 ihmistä.
Väskin saari on suljettu helmikuussa 2019 toistaiseksi.
Väski televisiossa
Vuonna 2003 Väskissä kuvattiin MTV3:lla esitetty kuusiosainen nuorten seikkailusarja Aarresaaren sankarit. Sarja perustuu legendaan, jonka mukaan Väskin edustalle olisi vuonna 1803 haaksirikkoutunut brigatiini Petomania, joka kuljetti raha-arkkua ja haaksirikkouduttuaan piilotti sen saareen.
60.48572°N, 21.97831°W
Alkusoitto
Alkusoitto (joskus myös overtyyri, eli avaus) on instrumentaalinen esittelyjakso oopperassa, kuoroteoksessa tai instrumentaalisävellyksessä. Oopperassa alkusoiton on tarkoitus johdattaa oopperan tunnelmaan. Alkusoittoja on olemassa pelkästään erillisinäkin teoksina. Alkusoitto on usein sävelletty orkesterille.
Paavola (taajama)
thumb|Paavolan Osuusmeijerin entiset tilat. thumb|Paavolan kirkko. Paavola on Siikajoen kunnassa sijaitseva taajama. Taajama sijaitsee 10 kilometriä kuntakeskuksesta itään seututien 807 ja kantatien 86 risteyskohdassa. Vuoden 2015 lopussa taajaman asukasluku oli 477.
Levan Kaljajev
Levan Aleksejevits (Lev) Kaljajev (ven. Лев Алексеевич Каляев) (16. toukokuuta 1929 Leningrad – 19. elokuuta 1984) oli neuvostoliittolainen yleisurheilija.
Paavola (taajama)
Taajama oli aikaisemmin vuoden 1973 alussa lakkautetun Paavolan kunnan kuntakeskus. Vuosina 1973–2006 taajama kuului Ruukin kuntaan ja vuoden 2007 alusta alkaen Siikajokeen.
Levan Kaljajev
Hän juoksi Neuvostoliiton hopeaa saavuttaneessa joukkueessa Helsingin olympiakisoissa 1952 4 × 100 metrin viestissä. Euroopan mestaruutta hän oli voittamassa samassa lajissa 1950.
Paavola (taajama)
Taajamassa sijaitsee muun muassa vuonna 1756 valmistunut puukirkko.
Levan Kaljajev
Kaljajevin 100 metrin ennätys oli 10,5 vuodelta 1951.
Zulu
Zulu voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Koiviston II hallitus
pienoiskuva|Presidentti [[Urho Kekkonen ja pääministeri Mauno Koivisto Helsingin olympiastadionilla 1980.]] Koiviston II hallitus oli Suomen tasavallan 61. hallitus, jonka muodostivat SDP, Keskusta, RKP ja SKDL. 1979 eduskuntavaalien tuloksen perusteella koottu hallitus toimi 26. toukokuuta 1979 – 19. helmikuuta 1982. Hallitus nousi Suomen hallitusten silloisen ikätilaston kolmannelle sijalle istuttuaan tasan tuhat vuorokautta. Hallituksen eron jälkeen aloitti Sorsan III hallitus.
Hallituksen muodostaminen
Maaliskuun 1979 eduskuntavaaleissa etenkin oppositiopuolueet kokoomus ja Suomen Maaseudun Puolue lisäsivät kannatustaan. Vastaavasti kaikki hallituspuolueet SDP, keskusta, SKDL ja LKP kärsivät tappioita niin, että kansanrintamahallituksen enemmistö eduskunnassa supistui 152:sta 137 kansanedustajaan. Edellisen hallituksen pääministeri Kalevi Sorsa ilmoitti heti vaalien jälkeen kieltäytyvänsä jatkamasta tehtävässään; hän oli jo tammikuussa 1979 ehdottanut tasavallan presidentti Urho Kekkoselle Suomen Pankin pääjohtajaa Mauno Koivistoa uudeksi pääministeriksi. Parlamentarismin edellyttämällä tavalla Kekkonen nimitti 21. maaliskuuta hallitustunnustelijaksi vaalien suurimman voittajan kokoomuksen puheenjohtajan Harri Holkerin, mutta tämä luovutti kuukauden päivät kestäneiden tuloksettomien neuvottelujen jälkeen. Toukokuussa 1979 Kekkonen ehdotti hallituksen muodostajaksi sosiaalidemokraattien Pirkko Työläjärveä. Työläjärvi kuitenkin kieltäytyi, sillä piti tarjousta pyrkimyksenä kampittaa Koiviston nousujohteista uraa.
Lopulta Kekkonen nimitti Mauno Koiviston hallituksen muodostajaksi 11. toukokuuta. Hallitusohjelman kirjoittaminen ja ministerinsalkkujen jako kestivät tämän jälkeen vielä kaksi viikkoa. Kansanrintamapohjan jatko ei ollut itsestäänselvyys, koska Keskustan kentällä ilmeni vahvoja haluja puolueen jättäytymisestä oppositioon. Keskustan osallistuminen uuteen hallitukseen ratkesikin puolueen puheenjohtajan Johannes Virolaisen taivuttelun jälkeen vasta aivan viime hetkellä. Samoin edellisen hallituksen ulkomaankauppaministeri, puolueisiin sitoutumaton Esko Rekola suostui jatkamaan tehtävässään vain Mauno Koiviston suostuttelun ansiosta.
SDP sai uudessa hallituksessa viisi, keskusta kuusi, SKDL kolme ja RKP kaksi ministerinsalkkua. Tiedotusvälineissä kiinnitettiin huomiota siihen, ettei hallituksessa ollut sitä nimitettäessä mukana SDP:n, keskustan ja SKDL:n korkeinta johtoa; ulkoministeri Paavo Väyrynen valittiin Keskustan puheenjohtajaksi vasta kesäkuussa 1980. Muun muassa SDP:n eduskuntaryhmän puheenjohtaja Matti Ahde, jolle oli tarjottu ministerin paikkaa, kieltäytyi lähtemästä "tällaiseen kakkosketjuun". Presidentti Urho Kekkoselle kansanrintamayhteistyön jatkuminen oli ensisijaisen tärkeää; siinä oli suorastaan kysymys hänen elämäntyöstään.
Kesäkuussa 1979 syntyi niin kutsuttu juhannuspommi, kun eduskunnan puhemies Johannes Virolainen sanoi Suomen Kuvalehdelle antamassaan haastattelussa, että kokoomus jätettiin hallituksen ulkopuolelle "yleisistä syistä". Presidentti Urho Kekkonen närkästyi Virolaisen lausunnosta ja sanoi tämän antaneen väärän todistuksen Suomen ulkopolitiikasta ja vahingoittaneen Suomen mainetta, koska jo hiipunut suomettumiskeskustelu roihahti Länsi-Saksassa sen vuoksi jälleen ilmiliekkeihin.
Hallitusohjelma
Pääministeri Mauno Koivisto ilmoitti hallituksensa tärkeimmäksi tehtäväksi Sorsan hallituksen aloittaman elvyttävän talouspolitiikan jatkamisen, mikä edellytti laajaa yhteistyötä niin hallituksen sisällä kuin sen ulkopuolellakin. Sisäisten kiistojen repimän SKDL:n enemmistöllä oli tarve pysyä hallituksessa, joten Koiviston edun mukaista oli, ettei SKDL:n ministerien oloa hallituksessa vaikeutettaisi. Koiviston luonnehtima "matalan profiilin" hallituspolitiikka merkitsi sitä, että vaikka hallitus ei tekisi suuria poliittisia päätöksiä, se ei toisaalta tekisi myöskään yhtään virhettä.
Antti Blåfieldin ja Pekka Vuoriston mukaan Koiviston hallitus saavutti kansalaisten suosion syistä, jotka eivät erityisemmin olleet hallituksen itsensä ansiota. Pikemminkin edeltäneen Sorsan hallituksen aloittamien elvytystoimien vaikutukset alkoivat tuntua vasta Koiviston hallituksen toimikaudella. Koiviston hallituksen onneksi koitui se, että pessimistiset talousennusteet taantumasta ja työttömyyden kasvusta osoittautuivat vääriksi. Suomi pystyi kääntämään raakaöljyn hinnan nousun edukseen lisäämällä idänkauppaa, mikä taas paransi työllisyyttä.
Mauno Koivisto otti hallituksensa toimintalinjaksi myös sen, että asioita ei vietäisi presidentin esittelyyn ennen kuin ne olisivat valmiita päätettäviksi. Urho Kekkonen taas oli omaksunut asioiden ratkaisijan roolin. Tästä ristiriidasta seurasi, että presidentin ja pääministerin suhteet jäivät etäisiksi eivätkä he käyneet merkittäviä keskusteluja hallituksen toimikaudella. Rasitteet Koiviston ja Kekkosen keskinäisissä suhteissa juonsivat suurelta osin jo Koiviston ensimmäiseltä pääministerikaudelta 1968–1970: Kekkosen mielestä Koiviston puheista ei saanut selvää eikä tämä pitänyt presidenttiä ajan tasalla. Lisäksi Kekkosen mielestä Koiviston nauttima kansansuosio uuden presidentin nimeä koskevissa mielipidetiedusteluissa oli "kupla, joka oli puhkaistava". Myös seuraavaan presidentinvaaliin valmistautuvat kilpailijat olisivat mielellään nähneet Koiviston, joka ei ollut ryvettynyt 1970-luvun poliittisissa skandaaleissa, kuluvan vuoteen 1984 mennessä kansan silmissä poliitikoksi toisten poliitikkojen joukkoon.