cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ihmisaivot
Evoluutio
Ihmisen aivot ovat kehittyneet ihmisen evoluution aikana paljon suuremmiksi ja rakenteeltaan mutkikkaammiksi kuin ihmisen lähimpien apinasukulaisten aivot. Ihmisen aivot eivät ole eläinmaailman suurimmat absoluuttisesti eivätkä suhteellisesti, mutta ne toimivat jossain määrin toisin kuin muiden lajien aivot. Ihmisaivoista tekee tehokkaat niiden paksu kuorikerros, niiden voimakas poimuttuminen sekä aivojen rakenne, joka optimoi aivotoiminnot.
Aivojen evolutiivinen kasvu ja kehitys
Ihmisen kantamuodon afarinetelänapinan (Australopithecus afarensis), joka eli 3–4 miljoonaa vuotta sitten, aivot olivat tilavuudeltaan vain 400 kuutiosenttimetriä. Ensimmäisen Homo-suvun lajin, käteväihmisen (Homo habilis), aivot olivat 660 cm³. Pystyihmisen (Homo erectus) aivot olivat tilavuudeltaan jo 1 000 cm³. Seuraavan kasvuspurtin ihmisaivot ottivat heidelberginihmisessä. Nykyihmisen lähisukulaisen ja sitä hiukan vanhemman neandertalinihmisen aivot olivat jopa hiukan nykyihmisen aivoja suuremmat.
FZD8-geeni muuttui ihmisen lajinkehityksessä eli fylogeneesissä noin seitsemän miljoonaa vuotta sitten, kun ihmisen ja simpanssien kehityslinjat erkaantuivat. Ihmisen muunnos geenissä saa aivosolujen määrän lisääntymään. Ihmisaivojen kasvun aiheuttaneet mutaatiot niin pysty- kuin heidelberginihmisessäkin ovat saattaneet esiintyä SRGAP2-geenissä.
Ihmisen aivot ovat kehittyneet paitsi suuremmiksi, myös mutkikkaammiksi. Kasvavien ihmisaivojen eri osat alkoivat ihmisen evoluution aikana erikoistua eri tehtäviin, jolloin aivot pystyivät alkamaan ratkaista ongelmia paikallisesti. Näin kaikkien hermosolujen ei enää tarvinnut olla yhteydessä toisiinsa, vaan riitti, että ne yhdistivät aivojen alueet toisiinsa. Samalla ihmisen aivopuoliskojen tehtävät erikoistuivat.
Miljoona
Miljoona on luonnollinen luku 1 000 000, josta käytetään lyhennettä milj. Se tarkoittaa tuhatta tuhatta.
Ihmisaivot
Aivojen kasvun tausta
On yleisesti arveltu, että ihmisaivojen kehitys on suurelta osin laajojen sosiaalisten verkostojen ansiota. Suuria aivoja tarvitaan pitämään yllä sosiaalisia taitoja, jotka ihmisellä muodostuivat tärkeiksi. Tähän liittyy myös puheen kehitys. Ihmisen kehityslinjassa aivot kasvoivat sitä mukaa kuin ihmiselle yksilöiden välisen kanssakäymisen ja vuorovaikutuksen vaatimat taidot kehittyivät. Ihmisaivojen kehityksessä tärkeää on ollut myös ihmisen ravitsemuksen laajentuminen: ruokavalioon tulivat lihan proteiinit ja rasvat sekä merieläimistön monityydyttymättömät rasvat, ja ihminen oppi ruoan kypsennyksen. Kypsennettäessä vaikeasti sulavat proteiinit ja kuidut pilkkoutuivat, jolloin ihmiset saivat ravinnostaan enemmän energiaa kuin raa’asta ruoasta. Valtaosa siitä voitiin käyttää aivoihin, jotka tarvitsevat paljon energiaa ja saattoivat näin kasvaa paljon aiempaa suuremmiksi.
Miljoona
Miljoona voidaan esittää kymmenpotenssimuodossa 106. Binäärijärjestelmässä miljoona on 11110100001001000000 ja heksadesimaalijärjestelmässä F4240. SI-järjestelmässä miljoonaa vastaava kerrannaisyksikkö on mega. Esimerkiksi yksi megawatti MW tarkoittaa miljoonaa wattia.
Lyhenteellä MEUR tarkoitetaan miljoonaa euroa (paremmin: milj. euroa). Lyhenteellä Mmk tarkoitetaan miljoonaa markkaa (tavallisemmin: milj. mk).
Ihmisaivot
Aivojen kasvun tausta
Pari miljoonaa vuotta sitten ihmisen perimässä tapahtui mutaatio, jonka seurauksena aivot saivat tilaa kasvaa kun leukaperät ja purulihakset surkastuivat. On myös arveltu, että ihmisen aivojen kasvu vauhdittui kun Afrikka kuivui savanniksi ja ihmisten tekemät innovaatiot muuttivat arkea.
Miljoona
Miljoona tulee italian sanasta milione, joka periytyy latinan sanasta mille, tuhat.
Ihmisaivot
Nykyihminen
Noin 70 000 vuotta sitten ihmisessä tapahtui merkittävä mutaatio, joka aloitti "kognitiivisen vallankumouksen". Mutaatio antoi ihmiselle kyvyn ajatella uusilla tavoilla ja kehittää kokonaan uudenlaisen kielen. Sen ansiosta ihminen pystyi tekemään yhteistyötä isoissa ryhmissä, syrjäyttämään muut ihmislajit ja synnyttämään kulttuurin.
Miljoona
Miljoonan tulo suomen kieleen
Miljoona on pienin ja ensimmäinen suomalainen luvun nimitys, joka ei perustu kansankieleen, vaan joka on keinotekoisesti luotu kansainvälisen vastineen pohjalta suomen kirjakieleen. Vanhassa kansanperinteessä tunnetaan luvut sata ja tuhat. Sata on arjalainen laina, tuhat balttilainen, molemmat ilmeisesti jo tuhansia vuosia vanhoja.
Ihmisaivot
Nykyihminen
Homo sapiensin aivot kasvoivat aina 1 600 kuutiosenttimetrin kokoisiksi, mutta ovat viimeisten 10 000 vuoden aikana kutistuneet 1 350 kuutiosenttimetriin. Muutoksen syytä ei vielä tiedetä. Syyksi on ehdotettu esimerkiksi ihmisen lihasten pienenemistä ilmaston lämmetessä, viljapitoiseen ruokavalioon siirtymisestä aiheutunutta ravitsemuksen heikkenemistä, tai ihmisyksilöiden tyhmenemistä kehittyneiden yhteiskuntien mahdollistaessa tyhmienkin selviytymisen. On myös esitetty, että ihmisaivojen koon pieneneminen kertoo vain siitä, että aivot muuttuvat tehokkaammiksi.
Miljoona
Miljoonan tulo suomen kieleen
Henkilöä, jolla on rahaa yli miljoona rahayksikköä, kutsutaan miljonääriksi, joskus myös monimiljonääriksi, jos rahaa on kymmeniä tai satoja miljoonia.
Ihmisaivot
Sikiöllä
thumb|300px|Kuusiviikkoisen sikiön hermosto. Isoaivojen sikiöaikainen kehitysvaihe on telencephalon ja väliaivot diencephalon. Aivohermot ovat jo kuvassa kehittyneinä numeroin 1–14, joskin ne muuttuvat hieman sikiönkasvun aikana. Numerolla 15 on merkitty ääreishermostoa. Ihmisen sikiön aivojen ja hermoston kehitys alkaa noin kolmen viikon iässä. Silloin ektodermin solut eriytyvät ja muodostavat sikiön selkäosaan hermostolevyn, josta tulee aivot ja selkäydin. Neljän viikon ikäisenä aivot alkavat kehittyä pikkuruisena pullistumana hermostoputken yläpäässä. Seitsemän viikon jälkeen ovat nähtävissä aivojen pääalueet kuten isoaivokuori. 11 viikon kohdalla ruutuaivot (rhombencephalon) jakautuvat pikkuaivoiksi ja aivorungoksi. Aivojen kehitys jatkuu raskausajan aikana, ja aivojen uurteet ja poimut muuttuvat monimutkaisemmiksi. Seitsemän kuukauden kohdalla aivot ovat kasvaneet niin paljon, että niissä on jo liikaa hermosolut. Sen seurauksena heikoimmat hermosolut tuhoutuvat apoptoosiksi kutsutussa prosessissa.
Lapsuusiällä
Syntymähetkellä vauvalla on jo noin 100 miljardia hermosolua kuten aikuisellakin, mutta ne eivät ole vielä kehittyneitä. Hermosolut alkavat kasvattaa tuojahaarakkeita. 24 kuukauden iässä synapsien määrä saavuttaa huippunsa, ja aivoissa alkaa synapsien karsinta, jonka seurauksena puolet synapseista katoaa aikuisikään mennessä. Paljon käytetyt yhteydet vahvistuvat, mutta laiminlyödyt kytkennät alkavat kuihtua pois.
Vastasyntyneen aivot painavat 300 grammaa. Ensimmäisen vuoden aikana aivojen paino kaksinkertaistuu. Aivot jatkavat nopeaa kasvuaan, kun tuojahaarakkeet pitenevät ja uusia gliasoluja sekä myeliiniä muodostuu. Viisivuotiaan aivot ovat jo 95 prosenttia aikuisen aivojen painosta.
Lapsen aivojen perusrakenne on valmis noin kolmivuotiaana. Jotkin aivojen osat, kuten prefrontaalisen aivokuoren alueet, pysyvät edelleen “sammuksissa”. Lapsi voi alkaa taltioida muistoja kolmen vuoden iässä kun hippokampus ja mantelitumake ovat kehittyneet. Seitsemänteen ikävuoteen mennessä aivorungossa olevan aivoverkoston viejähaarakkeet saavat myeliinitupen, mikä tekee mahdolliseksi tarkkaavaisuuden keston pidentämisen. Harmaan aineen määrä on huipussaan lapsuuden aikana, minkä jälkeen sen tilavuus vähenee kun tarpeettomat hermoradat karsiutuvat pois.
Nuoruusiällä
Kielelliset kyvyt ja tilallisten suhteiden hahmottaminen kehittyvät 6 ja 13 ikävuoden välillä kun parietaalinen aivokuori kehittyy. Aivoihin kasvaa toinen aalto synapseja 7–11 vuoden iässä. Teini-iässä tilallisiin, sensorisiin, kuulo- ja kielialueisiin liittyvät päälaki- ja ohimolohkot kypsyvät. Prefrontaalinen aivokuori on kuitenkin vielä kehittymätön, minkä seurauksena nuorilta puuttuu usein arvostelukyky ja impulssinhallinta.
Aikuisiällä
Prefrontaalisen aivokuoren kehityttyä aivojen osista viimeisenä 30 vuoden ikään mennessä myös ihmisen korkeammat kognitiiviset kyvyt kuten kyky harkita tekoja ja seurauksia kehittyvät valmiiksi.
Ikääntyessä
Aivot rappeutuvat yleensä ikääntyessään. Ihmisaivojen koko pienenee 5–10 prosenttia 20 ja 90 ikävuoden välillä. Aivoista kuolee hermosoluja, ja jäljelle jääneet hermosolut kuljettavat impulsseja aiempaa hitaammin viejähaarakkeita peittävän myeliinin rappeutuessa. Tämä voi johtaa ajatusprosessien hidastumiseen, muistiongelmiin ja heikkeneviin reflekseihin. Lisäksi aivojen uurteet leviävät ja muodostuu plakkia. Myös dopamiiniverkkojen toiminta vähenee, mikä voi heijastua muutoksina käyttäytymisessä.
Ensimmäisinä alkavat rappeutua viimeisinä kypsyneet aivoalueet, joiden tehtävänä on koordinoida useista eri aisteista tulevaa korkeamman luokan tietoa.
Toisaalta aivot voivat myös kyetä eri tavoin kompensoimaan ikääntymisen vaikutuksia. Esimerkiksi keski-ikäisillä myeliinin määrä lisääntyy ohimo- ja otsalohkoissa.
Ihminen voi hidastaa aivojensa ikääntymistä esimerkiksi aerobisella liikunnalla, säännöllisellä unella, hyvällä ruokavaliolla, henkisillä harrastuksilla tai pitämällä verensä glukoositason matalalla. Välimeren ruokavalion noudattamisen on tutkimuksissa havaittu vähentävän aivojen tilavuuden pienenemistä vanhuksilla. Psychological Science -lehdessä julkaistun tutkimuksen mukaan muisti vahvistuu vasta kun aletaan opetella uusia asioita, joka vaativat paneutumista. On myös hyvä jos uuden taidon lisääminen tuo elämään uusia sosiaalisia virikkeitä. Yhteisretkien kaltaiset puuhastelut eivät kuitenkaan yksin riittäneet kohentamaan ikäihmisten muistitaitoja.
Vaikuttavat geenit
Vuoteen 2016 mennessä ihmisestä on löydetty 1223 geeniä, jotka vaikuttavat erityisesti aivoihin. Näistä erityisen tärkeänä pidetään esimerkiksi geeniä ARHGAP11B, joka vaikuttaa ihmisaivojen voimakkaaseen poimuttumiseen sekä hermosolujen jakaantumiseen ja paksumpien kerrosten syntyyn.
Ihmisaivojen on todettu olevan selvästi mukautuvampia ja vähemmän geeneistä riippuvaisia kuin esimerkiksi simpanssien aivot.
Niitä geenejä, aivojen alueita tai neurologisia prosesseja ei vielä ole löydetty, jotka olisivat ominaisia eri älykkyyden lajeille.
Sukupuolierot
Miesten ja naisten aivot eroavat hiukan toisistaan, mutta näiden erojen merkitystä ei vielä kunnolla ymmärretä. Naisilla aivopuoliskoja yhdistävät aivokurkiainen ja etukommissuura ovat suuremmat kuin miehillä, mikä aiheuttaa sen, että naisten vasen ja oikea aivopuolisko ovat miesten aivopuoliskoja enemmän kytköksissä toisiinsa. Keskimääräisesti ottaen naiset käyttävät monimutkaisia tehtäviä suorittaessaan molempia aivopuoliskoja, kun taas miehet suorittavat tehtävät pienemmällä alueella aivoissa. Miesten aivojen ja aivokuoren tilavuus sekä aivokuoren pinta-ala ovat keskimäärin suuremmat kuin naisilla, mutta naisten aivokuori on paksumpi. Miesten aivojen mitoissa on enemmän vaihtelua kuin naisten.
Ihmisaivojen pohjana on feminiininen rakenne. Miehen aivot erilaistuvat naisen aivoista sikiönkehityksen aikana ja vähän aikaa syntymän jälkeen. Muutoksia aiheuttaa testosteronihormoni, joka poikasikiön kehittyvissä aivoissa muuttuu estrogeeniksi. Hormoni aiheuttaa sukupuolten välillä joitain binaarisia eroja sekä useita ei-binaarisia aste-eroja. Selkein käyttäytymiseen vaikuttava binaarinen sukupuoliero aivoissa on hypotalamukseen kuuluvassa mediaalisessa preoptisessa alueessa sijaitsevan seksuaalisesti dimorfisen tumakkeen (SDN) koko, joka miehillä on keskimäärin yli kaksi kertaa isompi kuin naisilla. Kokoero vaikuttaa niin sanottuun maskuliiniseen ja feminiiniseen sukupuolikäyttäytymiseen. Naisilla on miehiä suurempi anteroventraalinen periventrikulaarinen tumake (AVPV), joka käynnistää tytöillä 12–13 vuoden iässä syklisen hormonitoiminnan ja munasolun irtoamisen.
Homoseksuaalien aivojen on tietyissä tutkimuksissa havaittu muistuttavan vastakkaisen sukupuolen heterojen vastaavia. Homomiesten ja heteronaisten kumpikin aivopuolisko on keskimäärin enemmän samankokoinen ja heillä on vasemmassa mantelitumakkeessa keskimäärin enemmän hermoyhteyksiä kuin oikeassa. Lesbojen ja heteromiesten oikea aivopuolisko on keskimäärin vasempaa hieman suurempi, ja hermoyhteyksiä on enemmän oikeassa mantelitumakkeessa.
Yksilöllinen vaihtelu
Jokaisen ihmisyksilön aivot ovat erilaiset. Aivojen rakenne määräytyy geeneistä, joiden ekspressio vaikuttaa hermoston välittäjäaineiden määrien kautta esimerkiksi persoonallisuuteen, muistiin ja älykkyyteen. Geenien vaikutus ajatteluun on havaittu voimakkaaksi esimerkiksi toisistaan erotettujen identtisten kaksosten vertailussa. Geeniekspressioihin vaikuttaa myös ympäristö, kuten ruokavalio, maantieteellinen ympäristö, sosiaaliset verkostot ja stressitasot. Kokemus ja oppiminen muokkaavat aivopiirejä ihmisen elinaikana, ja aivot pystyvät korjaamaan itseään sekä jatkamaan kasvua ja kehitystä koko elämän ajan.
Ihmisyksilön yleisälykkyyden (g) määräävät pääasiassa geenit, jotka antavat aivoille tietyn rakenteen. Ihmisaivojen ja yleisälykkyyden suhdetta ei vielä tunneta tarkasti. Joidenkin tutkijoiden mukaan korkea g juontuu hermoimpulssien väylien paksuudesta, toisten mukaan paksusta aivokuoresta tai nopeista hermoimpulsseista, ja joidenkin mukaan se perustuu tiettyyn aivojen komentokeskuksen toimintaan. Älykkäillä lapsilla on tutkimuksissa havaittu olevan tavallista paksummat hermoyhteydet. Aivojen koon ja älykkyysosamäärän välillä on pieni positiivinen korrelaatio, noin 0,3–0,4:n suuruusluokkaa.
Ihmisen kätisyys saattaa kytkeytyä siihen, kummassa aivopuoliskossa ihmisellä on kielidominanssi.
Kinburnin taistelu
Kinburnin taistelu oli Krimin sodan aikana 17. lokakuuta 1855 käyty taistelu Kinburnin niemimaan linnakkeista. Venäläiset puolustajat joutuivat antautumaan ranskalaisen ja brittiläisen laivasto-osaston tulituksessa. Ranskalaiset käyttivät uusia panssaroituja uivia pattereita, joihin venäläisten puolustajien tykkituli ei tehonnut.
Ihmisaivot
Yksilöllinen vaihtelu
Erilaiset persoonallisuustyypit voidaan kytkeä tiettyihin aivojen toimintakuvioihin, kuten tiettyjen välittäjäaineiden tuotantoon tai tiettyjen aivon osien aktiivisuuteen tai kytkösten määrään. Poikkeamat aivoissa voivat aiheuttaa poikkeavaa käyttäytymistä tai poikkeuksellista lahjakkuutta.
Kinburnin taistelu
Tausta
thumb|vasen|Ranskalainen [[FS Lave (1855)|Lave.]] Krimin sota oli vauhdittanut sotalaivojen kehitystä. Puisia laivoja alettiin pitää jälkeenjääneinä. Yksi osoitus tästä oli ollut osmanien laivaston tuhoutuminen Sinopen taistelussa marraskuussa 1853. Ranskan hallitsija Napoleon III määräsi rakennettavaksi panssarilevyin suojattuja uivia pattereita. Suunnittelutyöt alkoivat alkuvuodesta 1854 ja rakentaminen aloitettiin saman vuoden heinäkuussa. Britit alkoivat pian rakentaa omia vastaavia laivojaan.
Ihmisaivot
Aistiminen
Ihmisaivojen isoaivokuoren erityisalueet tuottavat aistimukset sähköisistä signaaleista, joita ne saavat aistielimiltä. Sensoriset hermosolut, jotka ovat usein erikoistuneet tietystä paikasta tuleviin signaaleihin, reagoivat saamaansa informaatioon. Kukin aivokuoren erityisalue käsittelee tietyn informaation: näitä alueita ovat esimerkiksi tuntoalue, kuuloalue, näköalue, hajualue sekä primääri ja sekundäärinen makualue. Tietoisuuteen nousee vain murto-osa kaikista aistimuksista, vaikka jotkin tiedostamattomatkin aistimukset saattavat ohjata ihmisen käyttäytymistä. Aistimukset voi laukaista paitsi ulkoinen tapahtuma, myös sisäinen muistikuva tai mielikuvitus.
Kinburnin taistelu
Tausta
Sevastopolin piirityksessä brittien ja ranskalaisten vanhemmat alukset olivat yrittäneet tulittaa Sevastopolin linnakkeita 17. lokakuuta 1854, mutta venäläisten vastatulessa oli kärsitty huomattavia vaurioita. Molemmat valtiot päättivät ennen vastaavia operaatioita rannikkolinnakkeita vastaan odottaa uusien laivatyyppien valmistumista.
Ihmisaivot
Liikkeet
Aivojen primääri motorinen aivokuori osallistuu sekä tietoisiin että tiedostamattomiin liikkeisiin. Se lähettää signaaleja, jotka supistavat lihaksia. Tietoisiin liikkeisiin liittyy myös “korkeampia“ otsalohkoalueita, kuten esimotorinen ja supplementaarinen motorinen aivokuori. Refleksiliikkeisiin aivot eivät osallistu. Pikkuaivot kontrolloivat liikkeiden osatekijöiden järjestystä ja kestoa.
Kinburnin taistelu
Tausta
Ensimmäisenä valmistuneet ranskalaiset uivat patterit olivat Dévastation, Tonnante ja Lave. Uudet laivat osallistuivat ensi kertaa sotatoimiin Kinburnin taistelussa.
Ihmisaivot
Kieli
Ihmisen kolme tärkeintä kielialuetta löytyvät useimmilta ihmisiltä vasemmasta aivopuoliskosta, ja neljä muuta tärkeää kielialuetta oikeasta aivopuoliskosta. Vasemman puoliskon tehtäviä ovat puheen tuottaminen, puheen ymmärtäminen ja sanojen tunnistus. Oikean puoliskon tehtäviä ovat sävyn tunnistaminen, rytmi, painotus ja intonaatio, puhujan tunnistaminen ja eleiden tunnistaminen.
Kinburnin taistelu
Taistelu
thumb|vasen|Venäläisten linnakkeet ja liittoutuneiden laivasto kartalla. Venäläiset olivat rakennuttaneet kolme linnaketta Kinburnin niemimaalle Mustanmeren pohjoisosassa. Linnakkeet niemimaalla suojasivat Mykolajivin (silloinen Nikolajev) satamaa Dnepr- ja Bugjokien suun lahdella. Linnakkeet oli varustettu noin 80:llä tykillä ja mörssärillä.
Ihmisaivot
Kieli
Kielen prosessointi tapahtuu pääasiassa Brocan ja Wernicken alueilla. Kun ihminen kuulee sanoja, Wernicken alue sovittaa äänet niiden merkitykseen sitä ympäröivän Geschwindin alueella olevien hermosolujen avulla. Kun ihminen puhuu, Wernicken alue etsii oikeat sanat, jotka välitetään Brocan alueelle, joka muuttaa sanat ääniksi liikuttamalla kieltä, suuta ja leukaa sekä aktivoimalla kurkunpään.
Kinburnin taistelu
Taistelu
Hyökkäykseen Kinburnia vastaan osallistui ranskalainen ja brittiläinen laivasto-osasto. Ranskalaisia komensi Émile Marius Bruat ja brittejä Edmund Lyons. Laivoja heillä oli yhteensä noin 40. Mukana oli myös maihinnousua varten 10 000 sotilasta, joita komensivat ranskalainen François Bazaine ja brittiläinen Augustus Spencer. Venäläisiä linnakkeita komensi Ivan Vasilevitš Kohanоvjitš.
Ihmisaivot
Kieli
Erityyppiset kielelliset tehtävät aktivoivat joukon eri alueita aivoissa. Monien aivokuoren alueiden tarkat tehtävät kielen kannalta ovat yhä epäselviä.
Kinburnin taistelu
Taistelu
Maihinnousseet joukot eristivät 14. lokakuuta venäläiset linnakkeet mantereesta. Linnakkeiden tulitus laivoilta alkoi 17. lokakuuta. Ranskalaiset olivat ankkuroineet uudet panssaroidut laivansa hieman alle kilometrin päähän Kinburnista. Tulitus kesti kolme tuntia ja sen aikana ammuttiin yli 3 000 laukausta. Venäläiset yrittivät vastata tuleen, mutta heidän tykkiensä ammukset kolisivat ranskalaisten panssaroinneista juurikaan vahinkoa tekemättä. Kohanоvjitš päätti lopulta antautua.
Ihmisaivot
Muisti
Muistissa on kyse siitä, että ihminen luo menneisyyden kokemukset uudelleen aktivoimalla synkronisesti hermosoluja, jotka liittyivät alkuperäiseen kokemukseen. Muistiin liittyy moni aivojen alue. Muistoja säilytetään fragmentteina kaikkialla aivojen eri puolilla.
Kinburnin taistelu
Seuraukset
Liittoutuneiden laivaston tappiot olivat olleet hyvin pienet. Vain kaksi miestä oli kaatunut ja muutama tusina haavoittunut. Taistelu merkitsi taisteluiden päättymistä Mustallamerellä. Kinburnin menetyksen jälkeen venäläiset räjäyttivät vastarannalla sijainneen Otšakovin linnoituksen.
Ihmisaivot
Peilisolut
Peilisolut ovat hermosoluja, jotka aktivoituvat kun ihminen liikkuu tai näkee jonkun muun liikkuvan. Niiden avulla ihminen saa välitöntä tietoa siitä, mitä toisen ihmisen mielessä liikkuu, mitä pidetään matkimisen perustana. Peilisoluja on löytynyt ihmisaivojen Brocan alueelta, otsalohkon liikealueilta, ohimolohkosta ja päälaenlohkosta.
Kinburnin taistelu
Seuraukset
Puulaivat eivät kadonneet vielä käytöstä kokonaan, mutta taistelu osoitti panssaroitujen laivojen tehokkuuden. Venäläisten pelko vastaavanlaisesta hyökkäyksestä Kronstadtia vastaan vaikutti osaltaan sodan päättämiseen.
Ihmisaivot
Tunteet
Tunteet luodaan limbisessä järjestelmässä. Sen ja aivokuoren välisen kaksisuuntaisen liikenteen ansiosta tunteet voidaan kokea tietoisesti ja tietoiset ajatukset voivat vaikuttaa tunteisiin.
Tietoisuus ja mieli
Suurimmalla osalla tietoisuuden tapahtumista näyttäisi olevan vahva kytkös aivojen sähkökemiallisiin, fyysisiin tapahtumiin. Tietoisuuden ja aineen (aivojen) välinen suhde on länsimaisen filosofian historian eräs suuri kysymys, jota on pohtinut lukematon määrä ihmisiä, mutta silti edistyminen on ollut hidasta tieteellisen tutkimuksen saralla.
Ihmisen tietoisuutta hallitsee kolme perusverkostoa. Lepotilaverkosto toimii kun ihminen antaa ajatustensa vaellella vapaasti. Se käsittää useita aivoalueita ja sen toimiessa aivot käyttävät noin 80 prosenttia aivojen käyttämästä kokonaisenergiasta. Tarkkaavaisuusverkosto aktivoituu kun tapahtuu jotain, joka saa ihmisen suuntaamaan huomionsa johonkin. Se käsittää lähinnä aivosaaren etuosan ja pihtipoimun etuosan. Toimintaverkosto aktivoituu päälakilohkon alaosassa ja otsalohkon etuosan yläpuolella, kun tapahtuma vaatii toimintaa. Toimintaverkosto kiihdyttää aktiivisuutta niillä aivoalueilla, joita tarvitaan toiminnan suorittamiseen.
Mielenfilosofian keskeinen ongelma liittyy mielen ja ruumiin väliseen suhteeseen, eli kysymykseen siitä, kuinka aivot, joka on aineellinen olio, voivat olla tietoiset, mikä on mielen ilmiö.
Muovautuvuus
Aivot ovat muovautuva elin, jonka rakenne muokkautuu ihmisen toiminnan perusteella. Rakenteellisia muutoksia tapahtuu pitkäaikaisen toiminnan, harjoittelun ja opettelun seurauksena. Aivojen tietyille alueille ja toimintoihin kasvaa uusia resursseja sen mukaan, mitä uusien asioiden oppimisessa tarvitaan: solujen välille syntyy uusia yhteyksiä, ja joskus syntyy jopa uusia hermosoluja. Joskus nämä muutokset ovat hyödyksi vain opetellussa asiassa, mutta joskus tapahtuu niin sanottu siirtovaikutus, jolloin uudet resurssit ja laskentakapasitteetti ovat hyödyksi myös muissa asioissa. Siirtovaikutusta ei ole havaittu esimerkiksi sudokujen ratkomisessa tai kuvataidekurssilla opiskelussa, mutta esimerkiksi liikuntaharrastuksen tai musiikkiharrastuksen aloittamisen on havaittu olevan hyödyksi myös muistin, tarkkaavaisuuden ja erilaisten havaintotaitojen kannalta.
Aivot voivat sopeutua siihenkin, että niistä poistetaan osa esimerkiksi aivosairauden tai epilepsian hoidossa. Jopa silloin kun aivoista poistetaan koko toinen puolisko varhaisella iällä, jäljelle jäänyt puolisko pystyy omaksumaan poistetun puoliskon tehtävät niin että potilas voi kuntoutuksen jälkeen elää melko toimintakykyistä elämää.
Automatisoituminen
Aivojen automatisoitumisperiaate tarkoittaa sitä, että opittu toiminta siirtyy aivokuoren tietoisesta hallinnasta ohjattavaksi osittain tietoisuuden ulkopuolella. Näin tietoisuuden kapasiteettia säästyy muuhun toimintaan ja elämä helpottuu. Esimerkiksi kävelemisestä tulee ihmiselle vuosien harjoittelun jälkeen lopulta automaattista, jolloin kävelijä voi keskittyä kävellessään muihin asioihin samaan aikaan. Ammattipianisti voi painella koskettimia ajattelematta jokaista painallusta erikseen, jotta hän pystyy tulkitsemaan musiikkia ja ilmentämään omia tunteitaan ja musiikin olemusta. Tottumukset perustuvat automaattiseen toimintaan, eli ihminen toimii “automaattiohjauksella” miettimättä mitä tekee. Syvään juurtuneiden tottumusten purkaminen ei ole helppoa vaan edellyttää niiden muokkaamista tai sitä, että tilalle opetellaan jokin toinen tapa.
Ennakointi
Aivot osaavat ennakoida asioita: aivot ensin päättelevät, mallintavat ja laskevat mitä kohta tapahtuu ja sitten suunnittelevat valmiiksi siihen sopivia toimintamalleja. Tarvittaessa aivot muokkaavat toimintaa uutta ennustetta vastaavaksi ja päivittävät virheelliseen ennusteeseen johtaneita malleja. Tämä ennustava järjestelmä tekee ihmiselle mahdolliseksi ennakoida tilanteita, mikä vaikuttaa havaintoihimme. Ennakointiperiaate on erityisen vahva kuulojärjestelmässä. Sen toiminnan voi havaita esimerkiksi kun sateen ääni, joka on hyvin ennustettava, häipyy taustalle kuin emme kuulisi sitä, mutta ennusteen rikkoutuminen eli muutos äänessä saa kuulojärjestelmän hälyttämään tietoisuuden. Myös ihmisen tarttumistoiminto on täynnä ennakointia ja ennusteen korjaamista. Ennakointi on tärkeää myös esimerkiksi kun ihminen kuuntelee puhetta. Ennakoivia malleja tarvitaan kuuntelussa, koska puheessa tietoa tulee hyvin nopeassa tahdissa, eikä kuultua voi ymmärtää pelkästään kuultua tietoa analysoimalla. Vieraan kielen kohdalla ennakointimallien syntyminen vaatii altistumista suurelle määrälle puhuttua vierasta kieltä.
Nukkuminen ja unet
pienoiskuva|Normaali unirytmi. Ihmisaivojen vuorokausirytmi riippuu kahden molekyylin pitoisuuksien vaihtelusta. Aamulla ihmisen aivoissa alkaa syntyä vireysmolekyyli oreksiinia, joka aktivoi hermosoluja ja pitää aivot hereillä. Päivän aikana aivoissa muodostuu adenosiinia, joka väsyttää aivoja. Iltapäivällä vireysmolekyyli oreksiinin tuotanto alkaa hiipua. Myöhään illalla adenosiinipitoisuus aivoissa on niin suuri, että ihminen nukahtaa. Yön aikana adenosiini sitoutuu jälleen polttoaineena toimivaan ATP-molekyyliin.
Aivojen valveillaolokeskukset sammuvat nukkumisen ajaksi GABA-välittäjäaineen vaikutuksesta. Ihmisen nukkuessa aivot pysyvät aktiivisina ja suorittavat erilaisia tärkeitä tehtäviä. On arveltu, että nukkumisen aikana aivot lajittelevat, prosessoivat ja taltioivat informaatiota. Unenpuute heikentää ihmisen kykyä ajatella ja muistaa asioita selkeästi. Unen aikana aivoissa toimii myös niin sanottu glymfaattinen järjestelmä, joka puhdistaa aivoista sinne kertyneet myrkylliset kuona-aineet. Tässä prosessissa aivoista puhdistuvat vaaralliset proteiinit, kuten beeta-amyloidi, joka takertuessaan hermosoluihin alkaa muodostaa Alzheimerin taudin esiasteita. Puhdistusjärjestelmä käyttää hyväksi gliasoluja ja aivoissa kulkevia kanavia.
Aivojen sykintä eli pulsaatio aiheuttaa nestettä eteenpäin työntävän paineen. Tätä pulsaatiota on kolmenlaista. Yksi lähtee sydämenlyöntien mukana liikehtivistä valtimoista. Toinen sykintä muodostuu hitaista vasomotorisista aalloista, jotka syntyvät verisuonten supis­tuessa ja laajetessa muutaman kerran minuutissa. Kolmas pulsaation lähde on hengitys, joka voimistuu unen aikana. Hengitys saa aikaan rinta­kehän sisäisen paineen vaihtelua, mikä lisää ja vähentää aivojen laskimoveren paluuta. Myös verisuonten itsenäinen sykintä lisääntyy nukkuessa. Alzheimer-potilaiden sykeaallot poikkeavat kuitenkin hyvin paljon terveiden vastaavista. Myös vuosia jatkunut korkea verenpaine jäykistää valtimoita, jolloin aivojen nestettä liikuttava pulsaatio heikkenee.
Myös liikunta lisää aivo-selkäydinnesteen virtausta, ja juoksun jälkeen aivo-selkäydinnesteen virtaus on melkein yhtä vilkasta kuin nukkuessa.
Tutkijat olettavat nykyisin, että aivokalvon imusuonet veisivät jätteet pois aivoista.
Unessa on neljä vaihetta, joiden aikana aivoissa esiintyy eritaajuuksisia aaltoja. Valveilla esiintyy alfa-aaltoja, joiden taajuus on 8–12 hertsiä. Kevyessä unessa esiintyy theeta-aaltoja (4–7 Hz), seuraavassa vaiheessa beeta-aaltoja (12–16 Hz), syvässä unessa delta-aaltoja (1–3 Hz) ja REM-unessa samanlaisia aaltoja kuin valvetilan ja kevyen unen aikana.
Syvän unen aikana aivot eivät ole kovin aktiiviset, mutta REM-unessa aivot aktivoituvat ja tuottavat ihmiselle eloisia ja voimakkaita unia. Etenkin aistimuksia prosessoiva aivojen osa on REM-unen aikana aktiivinen, mutta kriittisesti kokemuksia analysoiva otsalohko on käytännössä suljettuna.
Aivojen häiriöt
Usean mielenterveyden häiriön syynä on jokin aivojen neurologinen häiriö. Kun kuvaamisteknologioiden synty on tehnyt hermostoprosesseista näkyviä, on mielen häiriöt voitu tunnistaa enenevässä määrin aivoista johtuviksi.
Aivojen fysikaaliset häiriöt voidaan jakaa kolmeen tyyppiin:
Lisäksi ovat toiminnalliset häiriöt, joiden perimmäistä syytä ei tunneta, mutta niiden yhteydessä voidaan havaita poikkeamia aivojen toiminnassa. Niihin luokitellaan esimerkiksi ADHD ja fobiat.
Moni häiriö, kuten Parkinsonin tauti, masennus ja autismin kirjo, voidaan luokitella useampaan kuin yhteen ylläolevista tyypeistä.
Hoito
Neurokirurgialla voidaan hoitaa esimerkiksi aivokasvaimia, kohonnutta painetta, fyysisiä aivovammoja, verisuonipoikkeamia tai aivopaiseita. Joitain häiriöitä, kuten masennusta ja Alzheimerin tautia voidaan hoitaa lääkkeillä.
Psykiatria keskittyy mielenterveyden häiriöiden hoitoon. Neurologia tutkii ja hoitaa erityisesti aivojen, hermoston ja lihasten sairauksia, jotka katsotaan sen alan piiriin kuuluviksi.
Infektiot
Bakteerit aiheuttavat aivokalvojen tulehduksia eli meningiittejä sekä märkäpesäkkeitä eli abskesseja eri osiin aivoja. Myös viruksilla on aivojen tulehduksissa merkittävä osuus. Esimerkiksi tuhkarokko toimii toisinaan hitaana aivojen virusinfektiona. Oma lukunsa ovat prionit, jotka aiheuttavat muun muassa Creutzfeld–Jacobin tautia, jonka yksi muunnos on paljon julkisuutta saanut hullun lehmän tauti.
Verenkierron häiriöt
Aivojen verenkierto estyy osittain aivoinfarktissa, joka on kansantaloudellisesti merkittävimpiä sairauksia. Siksi sitä pyritään ennalta ehkäisemään aktiivisesti, kun riskitekijöitä on tiedossa, ja pyritään myös mahdollisimman nopeaan suonensisäiseen kirurgiaan tai liuotushoitoon sekä aktiiviseen kuntoutukseen. Aivoinfarktia voi edeltää TIA eli ohimenevä aivoverenkierron häiriö. Migreeni on myös aivoverisuonten supistelua, mutta ei vaikeanakaan ole yleensä vakavan aivohalvauksen esioire.
Aivoverenvuotoja on useita tyyppejä. Usein vammojen aiheuttamia ovat kovakalvon päällinen eli epiduraalivuoto ja kovakalvon alainen eli subduraalivuoto. Epiduraalivuoto on yleensä valtimovuoto ja subduraalivuoto laskimon vuoto. Nämä ovat nopeasti kuolemaan johtavia tiloja ilman aggressiivista hoitoa, ei niinkään verenhukan vaan aivopaineen nousun takia. Lukinkalvon alainen eli subaraknoidaalivuoto puolestaan voi johtua myös valtimon ja laskimon välisestä epämuodostumasta tai valtimonpullistumasta eli aneurysmasta, joten synty ilman vammaa on tavallinen. Aivojen sisäinen eli intrakerebraalivuoto on käytännössä mahdoton hoitaa operaatiolla.
Aivopaineen nousu ja lasku
Aivopaineella tarkoitetaan kallon sisäistä painetta, ei verenpainetta. Aivopaineen kohoaminen voi johtua aivokudoksen turpoamisesta esimerkiksi kasvainten tai vammojen vaikutuksesta, verenvuodosta tai likvoritilan paineen noususta. Se vaikuttaa nopeammin aikuiseen kuin pikkulapseen luutuneen kallon vuoksi. Päänsärkyä aiheuttava aivopaineen lasku voi aiheutua esimerkiksi lannepistosta.
Aivokasvaimet
Aivokasvaimille on tyypillistä, että ne voivat johtua mistä tahansa aivokudoksesta kuten hermo- ja tukikudoksesta. Ne voivat johtua myös etäpesäkkeistä eli metastaaseista. Lisäksi on aivan oleellista, että kaikki kallonsisäinen kasvu johtaa aivopaineen nousuun ja on siksi pahanlaatuista, vaikka itse kasvaimen kasvutapa olisi benigni eikä syöpä. Tavallisimpiin kallonsisäisiin kasvaimiin kuuluvat aivokalvon hyvänlaatuinen kasvain meningeooma sekä aivolisäkkeen kasvaimet. Aivojen ensisijaisia eli metastasoimattomia syöpiä tavataan eniten yleensä lapsilla.
Aivotutkimus
thumb|right|200px|[[Positroniemissiotomografia|PET-kuva aivoista, mistä näkyy aivojen aktiivisuustaso (punainen aktiivisempi)]] Neurotiede on perustunut 1970- ja 1980-luvuilta lähtien kuvantamismenetelmiin. Toiminnallisen magneettikuvauksen ja aivosähkökäyrän kaltaisten menetelmien avulla voidaan seurata elävän ihmisen aivojen sähköistä toimintaa, kun koehenkilö suorittaa erilaisia tehtäviä tai ajatusprosesseja. Aiemmin tietoa aivokudoksesta saatiin esimerkiksi tutkimalla rottien tai muiden sellaisten eläinten aivoja, joiden aivot muistuttavat ihmisaivoja. Aivojen eri osien tehtävistä on saatu tietoa myös erilaisten aivovaurioiden yhteydessä. Aivovaurio jollakin tietyllä alueella pään sisässä on liittynyt jonkinlaiseen toimintahäiriöön, mistä on ollut mahdollista päätellä mikä aivojen alue vaikuttaa mihinkin.
Aivokuvausmenetelmät jaetaan anatomiseen kuvaukseen ja toiminnalliseen kuvaukseen. Anatominen kuvaus antaa tietoa aivojen rakenteesta, ja toiminnallinen kuvaus näyttää, miten aivot toimivat.
Human Brain -hanke on vuonna 2013 käynnistynyt Genevestä johdettu kansainvälinen tutkimushanke, jonka tavoitteena on luoda ihmisaivojen digitaalinen kopio ennen vuotta 2023. Digitaalisissa aivoissa impulssien pitäisi kulkea täsmälleen samalla tavalla kuin oikeissa aivoissa. Hankkeen ensimmäinen tavoite on tutkia ihmisaivot niin hyvin, että ymmärretään, miten aivojen osat toimivat ja millainen niiden rakenne on. Valmiin mallin toivotaan näyttävän ensimmäistä kertaa, miten ajatukset aivoissa syntyvät ja missä tietoisuus sijaitsee. Digitaalisten ihmisaivojen toimiminen edellyttää nykyisiä huomattavasti tehokkaampaa tietokonetta. Digitaaliset aivot antavat teoriassa mahdollisuuden luoda ihmiselle ikuinen virtuaalinen elämä.
Aivojen kytkeminen ulkopuolisiin laitteisiin
Aivot kyetään nykyisin kytkemään sähkölaitteisiin, joiden avulla niiden toimintoihin voidaan vaikuttaa. Aivojen lähettämiä sähköisiä hermoimpulsseja voidaan myös ohjata elimistön ulkopuolisiin laitteisiin ja järjestelmiin, jolloin konetta voidaan oppia ohjaamaan ajatuksen voimalla.
Yleinen esimerkki aivojen ohjaamasta keinotekoisesta laitteesta on raajaproteesi. Se liitetään hermostoon sähköjohdoilla, joita pitkin käskyt siirtyvät pieniin sähkömoottoreihin, jotka liikuttavat muun muassa niveliä. Johdot voidaan yhdistää implantista myös suoraan tarvittavia toimintoja ohjaaviin hermosoluihin. Myös aivosähkökäyrän antamia tietoja aivojen sähköisistä ilmiöistä voidaan käyttää raajan ohjaamisessa. Tietokonettakin voidaan ohjata ajatuksen voimalla eri tavoin, kuten aivojen pinnalle kiinnitettyjen mikrosirujen avulla. Näin voidaan ohjata esimerkiksi pelihahmoja tai pyörätuolia.
Kuurojen ja sokeiden avuksi on kehitetty sähkötoimisia istutteita, jotka lähettävät valoärsykkeitä näköhermon tai kuuloärsykkeitä kuulohermon kautta aivoihin. Parkinsonin tautia voidaan hoitaa syvälle aivojen sisäosiin yhteydessä olevalla tahdistimella, joka ärsyttää sähköisesti tietyn alueen hermosoluja.
Kyrylo Henyk
Elämäkerta
Kyrylo Henyk syntyi vuonna 1857 Galitsian Bereziv Nyzhniissä Itävallan keisarikunnassa. Hänen isänsä oli kylänvanhin Ivan Genyk ja äitinsä Anna Pertsovytš. Henyk aloitti opintonsa Kolomyjassa ja siirtyi sitten Ivano-Frankivskiin saattamaan päätökseen opettajankoulutuksensa. Hän valmistui oppikoulusta Lvivissä ja sai vuonna 1879 nimityksen opettajaksi Nadvirnan piirikuntaan. Vuonna 1882 Henyk palasi kotikyläänsä ja perusti sinne koulun. 1880-luvulla Henyk perusti myllyn sekä osuuskaupan, jonka hän nimesi Karpaattien kaupaksi. Vuonna 1890 hänet valittiin kaupunginvaltuustoon Kolomyjassa, missä hän oli aikanaan aloittanut opintonsa.
Henyk tapasi jossain vaiheessa Josef Oleskiwin, joka kannusti ukrainalaisia lähtemään siirtolaisiksi Kanadaan. Oleskiw kysyi Henykiltä, ryhtyisikö hän Kanadaan lähtevän ukrainalaisryhmän johtajaksi, jonka tehtäviin kuului auttaa siirtolaisia perillä asettumaan uusiin kotipaikkoihinsa. Ryhmä oli järjestyksessä toinen Oleskiwin Kanadaan lähettämistä. Yhdessä vaimonsa ja neljän lapsensa kanssa Henyk liittyi 64 ukrainalaisen ryhmään, joka saapui Quebec Cityyn 22. kesäkuuta 1896. Henyk johdatti ensimmäisen ryhmänsä ensin Winnipegiin ja sieltä perustamaan Manitoban Stuartburniä, jota nykyään pidetään Länsi-Kanadan ensimmäisenä ukrainalaisena yhteisönä. Elokuussa Henyk haki maapalstaa Stuartburnista, mutta muutti pian mielensä ja asettui Winnipegiin. Samassa kuussa Oleskiw suositteli Henykia Kanadan sisäministeriölle siirtolaisasiamiehenä. Syyskuussa Henyk sai työpaikan sisäministeriön palveluksessa siirtolaisasiamiehenä, jonka tehtäviin kuuluivat myös kääntäminen ja tulkkaus. Siirtolaisasiamiehen työssä Henyk tapasi maahan saapuvat ukrainalaiset siirtolaiset Quebec Cityssä, kannusti heitä englannin kielen käyttöön sekä perinnäistavoista luopumiseen ja toimi tarvittaessa neuvonantajana. Aluksi Henyk kutsuttiin työhön vain tarvittaessa, mutta kun työ lisääntyi ukrainalaisen siirtolaisuuden Kanadaan räjähdysmäisesti kasvaessa, virka muuttui kokopäivätoimiseksi vuonna 1898. Henykistä tuli näin ensimmäinen ukrainalainen Kanadan valtion kokopäivätoiminen virkamies.
Henyk perusti vuonna 1899 kotiinsa Taras Ševtšenko-lukusalin. Vuonna 1903 hän perusti Kanadan ensimmäisen ukrainankielisen sanomalehden Kanadyiskyi farmerin (Kanadalainen maanviljelijä). Henyk ei itse ollut uskonnollinen, mutta hänen mielestään kristillisen kirkkokunnan piti olla riippumaton venäläisistä ja kreikkalaisista ortodoksisista säännöistä. Yhteistyössä Winnipegin presbyteerisen kirkon pappien kanssa hän perusti “Itsenäisen kreikkalaisen kirkon” (Independent Greek Church) 1903-1904. Henyk menetti työpaikkansa ja julkisen asemansa vuonna 1911, koska hän oli tukenut Liberaalista Puoluetta, joka hävisi vaalit ja menetti hallitusvallan. Hän asui jonkin aikaa Yhdysvalloissa, mutta palasi sitten Winnipegiin, missä hän kuoli 12. Helmikuuta 1925.
Gibson Flying V
pienoiskuva|Flying V kitaroita. Vasemmalla ja keskellä olevat ovat Gibsoneita. Oikealla on Dean-merkkinen Flying V.
Gibson Flying V on Gibsonin vuonna 1958 julkaisema sähkökitaramalli. Se oli yksi kolmesta modernistic series -kitarasta joita olivat sen lisäksi myös Gibson Explorer ja Gibson Moderne.
Historia
Flying V oli alkuaikoinaan erittäin modernin muotoinen eikä saavuttanut aluksi suurtakaan suosiota, sillä se oli omana aikanaan hyvin radikaalin muotoinen valtavirtaan nähden. Valmistus lopetettiinkin vuonna 1959 oltuaan markkinoilla vain vuoden verran. Vuonna 1967 puolestaan Gibson päätti jatkaa mallin valmistusta ja ei ole sittemmin lopettanut sitä. Flying V ei ole itsessään saavuttanut huimaa suosiota, mutta merkittävän siitä tekee se, että se on ollut ratkaisevana vaikuttajana esimerkiksi Jackson King V sekä Jackson Randy Rhoads -kitaroiden suunnittelussa. Nämä edellä mainitut ovat menestyneet hyvin.
Valerio Fiori
AC Milanin kolmosmaalivahtina uransa loppupuolella toiminut Fiori edusti Milania yhdeksän kautta vuodesta 1999 vuoteen 2008. Milanin riveissä hän kuitenkin pelasi vain yhden liigaottelun (4-2 tappio-ottelussa Piacenzaa vastaan) ja yhden Italian Cupin ottelun (1-0 voitto Sampdoriasta). Fiorilla on yksi Italian mestaruus AC Milanin voitettua Serie A kaudella 2003/2004.
Fiorin ammattilaisura kesti 22 vuotta (1986–2008). Hän edusti pelaajaurallaan Laziota, Cagliaria, Cesenaa, Fiorentinaa, Piacenzaa ja AC Milania.
Brålandan piiri
Brålandan piiri sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on.
Aiheesta muualla
thumb|left|Vänersborgin kunnan piirit
Nyqvist
Nyqvist, Nykvist tai Nyquist on seuraavien henkilöiden sukunimi, jotka ovat suomalaisia ellei toisin mainita:
Insuliininkaltainen kasvutekijä
thumb|200px|IGF-1:n [[NMR-mittausten perusteella luotu rakennemalli]] Insuliininkaltaiset kasvutekijät (, IGF) ovat hormoneja, joiden polypeptidirakenne on samankaltainen kuin insuliinilla. Insuliininkaltaiset kasvutekijät säätelevät muun muassa solunjakautumista.
Insuliininkaltaiset kasvutekijät ovat insuliininkaltainen kasvutekijä 1 (IGF-1 tai IGF-I) ja insuliininkaltainen kasvutekijä 2 (IGF-2 tai IGF-II). IGF-1 on pääasiallisesti maksassa muodostuva kasvuhormonin vaikutusta välittävä peptidi.
Veren korkea IGF-1 -pitoisuus johtaa eläinten tavallista nopeampaan vanhenemiseen. Lyhyellä paastoamisella arvellaan olevan positiivisia terveysvaikutuksia siksi, että se alentaa kehon IGF-1-tuotantoa.
Historia
Vuonna 1957 tehdyssä tutkimuksessa havaittiin, että kasvuhormoni ei aiheuttanut ruston kasvua in vitro kuten ei myöskään veri sellaiselta koe-eläimeltä, jonka elimistö ei tuottanut kasvuhormonia. Normaalin koe-eläimen veri kuitenkin stimuloi kasvua. Tästä pääteltiin, että kasvuhormoni vaikuttaa rustoon jonkin muun tekijän kautta. Tästä tekijästä alettiin käyttää nimitystä somatomediini. Myöhemmin havaittiin, että somatomediinit ovat kaksi proteiinia, joiden aminohappojärjestys muistuttaa paljon proinsuliinin aminohappojärjestystä.
Lähteet
IGF
Christopher Meloni
Meloni oli yksi Kova laki: Erikoisyksikkö -sarjan vakiokasvoista aina 12. kauden loppuun asti. Kauden päätösjakson myötä myös Melonin esittämä etsivä Elliot Stablerin hahmo kirjoitettiin ulos sarjasta.
Elämäkerta
Meloni syntyi Washingtonin kaupungissa ja valmistui Coloradon yliopistosta. Hän oli vuonna 2006 Emmy-ehdokkaana Elliot Stablerin roolistaan sarjassa Kova laki: Erikoisyksikkö.
Meloni on ollut naimisissa puolisonsa Doris Sherman Williamsin kanssa vuodesta 1995; parilla on vuonna 2001 syntynyt tytär ja vuonna 2004 syntynyt poika. Melonilla on italialaista ja kanadanranskalaista sukutaustaa.
Tony Hawk: Shred
Tony Hawk: Shred on Robomodon kehittämä ja Activisionin julkaisema rullalautailuaiheinen urheilupeli. Peli on julkaistu vuonna PlayStation 3:lle, Wiille ja Xbox 360:lle. Peli on myös Tony Hawk’s -pelisarjan yhdestoista osa.
Pelaaminen
Pelissä on lattialle asetettava rullalautaohjain, jota käytetään tavallisen peliohjaimen sijaan. 120 dollarin hintaista ohjainta käytettiin Robomodon edeltävässä pelissä Tony Hawk: Ride, jolloin ohjainta kritisoitiin sen hinnasta.
Vastaanotto
Pelillä on Metacritic-kerääjäsivustolla 56/100 pistettä.
Myynti
Peli myi vain kappaletta Yhdysvalloissa ensimmäisen viikon aikana julkaisun jälkeen. Julkaisun jälkeen Robomodo ilmoitti 60 työpaikan vähentämisestä ja että kehittäjä ei jatka saman sarjan parissa.
NGC 2262
NGC 2262 on avoin tähtijoukko Yksisarvisen tähdistössä, sen halkaisija on 4 kaariminuuttia ja näennäinen kirkkaus +11,3 magnitudia. Tähtijoukon löysi 27. joulukuuta vuonna 1786 saksalais-brittiläinen astronomi Wilhelm Herschel. Tähtijoukon muita merkintöjä ovat Cr 109, OCL 531, Lund 242, H VII-37, h 400 ja GC 1438
Sundals-Ryrin piiri
Sundals-Ryrin piiri sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on.
Aiheesta muualla
thumb|left|Vänersborgin kunnan piirit
Tunturihorsma
Tunturihorsma (Epilobium anagallidifolium) on pienikokoinen horsmalaji.
Ulkonäkö
Tunturihorsma on monivuotinen, pintarönsyllinen, 5–20 senttimetriä korkeaksi kasvava. Lehdet ovat pieniä, soikeahkoja ja lyhytruotisia. Lajinimellä anagallidifolium Jean-Baptiste Lamarck viittaa tunturihorsman lehtien olevan samanlaisia kuin peltopungalla. Kukkia on yhdestä kolmeen versoa kohden. Purppuranpunainen teriön leveys on neljästä kuuteen millimetriä.
Levinneisyys
Tunturihorsmaa esiintyy Maan pohjoispuoliskolla vuoristoalueilla ja arktisilla alueilla. Euroopassa sitä esiintyy laajemmin Skandeilla, lisäksi monin paikoin Keski- ja Etelä-Euroopan vuoristoissa.
Kalevi Kahra
Kalevi Henrik Kahra (4. lokakuuta 1927 Johannes – 23. toukokuuta 1998 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Kahra sai kiinnityksen Helsingin kaupunginteatteriin vuonna 1965. Hän oli mukana useissa elokuvissa ja televisiotuotannoissa ja toimi Suomen näyttelijäliiton hallituksen puheenjohtajana vuodesta 1975. Parhaan miespääosan Jussi-palkinnon hän sai roolistaan räätäli Aadolf Halmeena elokuvassa Täällä Pohjantähden alla. Mies muistetaan myös komediallisista rooleista mm. Vääpeli Körmy -elokuvien kenraalina ja Elämä lyhyt, Rytkönen pitkä -elokuvan päähenkilönä. Kahra kuoli 70-vuotiaana Helsingissä pitkäaikaisen sairauden uuvuttamana. Kahra on haudattu äitinsä viereen Honkanummen hautausmaalle Vantaalle.
Phyllis Logan
Hän on naimisissa näyttelijä Kevin McNallyn kanssa.
Jarno Heinikangas
Jarno Heinikangas (s. 5. maaliskuuta 1979 Pori) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän edusti Veikkausliigassa FC Jazzia, FC Lahtea sekä Turun Palloseuraa. Uransa päätteeksi hänet valittiin Veikkausliigan legendaksi.
Heinikangas on pelannut Suomen maajoukkueessa kolme maaottelua ja lisäksi neljä poikamaaottelua.
Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2015
'''Jääkiekon 2. divisioonan maailmanmestaruuskilpailut 2015''' pelattiin huhtikuussa 2015. A-lohkon turnaus pelattiin Islannissa ja B-lohkon turnaus Etelä-Afrikassa. Lohkoissa pelattiin yksinkertainen sarja, joiden voittajat nousivat ylemmälle ja viimeiseksi jääneet putosivat alemmalle sarjatasolle.
Joukkueet
{|
A-lohkon turnaus
Ottelut Otteluiden alkamisajat ovat Islannin aikoja.
B-lohkon turnaus
Ottelut Otteluiden alkamisajat ovat Etelä-Afrikan aikoja. (UTC+2)
Sanhedrin
Sanhedrin (hepr. סנהדרין, sanhedrin) oli juutalaisten ylin tuomioistuin antiikin ajalla.
Frändeforsin piiri
Frändeforsin piiri sijaitsee Vänersborgin kunnassa Ruotsissa. Sen väkiluku on.
Aiheesta muualla
thumb|left|Vänersborgin kunnan piirit
Hausmylly
Hausmylly on suomalainen vuonna 1989 perustettu dance- ja popmusiikkia esittävä yhtye. Yhtye jäi tuolle 28. huhtikuuta 2018 alkaneen Kiitos kaikesta 2018 -kiertueen jälkeen, jonka viimeinen keikka oli 31. joulukuuta 2018 Viitasaaren viihdekeskuksessa Viitasaarella. Hausmyllyn 30-vuotisjuhlavuoden ”schysteemi-tour”-keikat aloitettiin 15. maaliskuuta 2019 Oulussa ja vuonna 2019 julkaistiin myös kappale ”Tai jotain”.
Jäsenet
Hausmyllyn perustivat keväällä 1989 Viitasaarella DJ:t Enzo (Hannu Pulkkinen), Micky (Mika Kauppinen) sekä Psycho (Pekka Mykkänen, joka jätti yhtyeen syksyllä 1990). Pian sen jälkeen yhtyeeseen tuli mukaan Drome (Jari Karjalainen, päälaulaja), Lowland (Petri Alanko, muusikko-tuottaja) ja Jakke (Jarmo Valkeinen, rummut). Tämä kokoonpano pysyi vuoteen 1997 saakka, jolloin yhtye lähti tauolle. Yhtye teki paluun vuonna 2002 vanhalla kokoonpanolla. Drome lähti ulkojäseneksi Las Palmasiin vuonna 2004. Hänen tilalleen laulajaksi vaihdettiin Sami Asp, joka oli ollut yhtyeen keikkakitaristina vuodesta 2002 saakka. Muina yhtyeen jäseninä vaikuttivat Enzo (rap, laulu), Micky (laulu), Lowland (koskettimet) ja Jakke (rummut).
Tammikuussa 2007 Hausmylly ilmoitti jakautuneensa. Jäsenet Enzo ja Micky jatkoivat musiikin tekemistä nimellä Hausmylly. Heidän lisäkseen yhtyeeseen kuuluivat yhtyeen vanhat jäsenet Lowland (Petri Alanko), Psycho, Drome ja Jakke (Jarmo Valkeinen), lisäksi yhtyeeseen liittyi uutena jäsenenä Mari, joka myöhemmin vaihdettiin Pasi ”Poju” Heinoseen.
Bändin kokoonpano kesällä 2015 oli Tero (laulu, tuottaja), Enzo (riimittelyt) ja Jakke (rummut). Hausmylly Duo keikkaili Teron ja Enzon voimin.
Syyskuussa 2016 Hausmylly julkisti uuden kokoonpanonsa, johin kuuluivat Hannu ”Enzo” Pulkkinen, Jani Kupari, Jarmo Valkeinen ja kitarassa Kepu Karppanen. Keväällä 2017 Hausmyllyn kokoonpano oli Hannu ”Enzo” Pulkkinen, Jani ”Kesäpoika” Kupari, Juha Avoketo, Anniina Koivisto, Jarmo ”Jakke” Valkeinen ja Kepu Karppainen. ”Kiitos kaikesta” -niminen jäähyväiskiertueeksi tarkoitettu kiertue alkoi keväällä 2018. Hausmylly jatkoi ”Kiitos kaikesta 2018” -kiertuetta: Hannu ”Enzo” Pulkkisen johdolla vuoden 2018 loppuun saakka.
1980- ja 1990-luvut
Alkuvaiheessa Hausmyllyn musiikki oli osin huumorisävytteistä dancemusiikkia ja yhtyeen tämän aikakauden musiikkia on verrattu muun muassa Raptoriin. Tunnetuimpia kappaleita ovat muun muassa ”Se mustamies”, ”Mua haluttaa” ja ”Gigolo” sekä balladi ”Et jättää saa”. Hausmylly siirtyi myöhemmin poikabändien pop-musiikkilinjalle, ja albumilta Tahdonvoimaa julkaistusta singlestä ”Ikävä lokakuu” tuli menestys. ”Se mustamies” oli vuoden 1991 myydyin single ja pysyi singlelistan ykkössijalla kymmenen viikkoa. Hausmyllyn albumeja myytiin vuoteen 2013 mennessä lähes 200 000 kappaletta.