cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Universaalien ongelma
Realismi
(Käsite)realismilla tarkoitetaan näkemystä, jonka mukaan universaalit ovat todella olemassa. Realismista on useita erilaisia muotoja. Kaksi merkittävintä ovat äärimmäinen realismi (ns. platoninen realismi) ja maltillinen realismi (ns. aristoteelinen realismi). Platonilaisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä ja ne ovat olemassa itsenäisesti partikulaareista (universalia ante rem, ”universaalit ennen asioita”). Aristoteelisen realismin mukaan universaalit ovat todellisia entiteettejä, mutta niiden olemassaolo on riippuvaista ne toteuttavista partikulaareista (universalia in rebus, ”universaalit asioissa”).
Eräs klassinen ratkaisu universaalien ongelmaan on realismi sellaisena kuin se esiintyy Platonin keskikauden ajattelussa, jonka keskeisin teos on Valtio. Platonin ratkaisun mukaan jokaista ominaisuutta vastaa idea. Nämä ideat ovat olemassa yksilöllisinä, ajattomina ja täydellisinä entiteetteinä omassa metafyysisessä todellisuudessaan. Platonin ideat vastaavat sitä, mistä on myöhemmin käytetty nimeä universaalit. Jollakin tavalla jonkun värin idea, kuten ’Vihreys’, toteutuu omissa kuvissaan, samalla tavalla kuten prototyyppiä käytetään kopioiden tekemiseen tai kappale jättää varjon. Abstraktimmin esitettynä, yksittäiset väri-ilmentymät (yksittäisen lehden vihreys, sama vihreä sammakossa) osallistuvat samaan ’Vihreän’ ideaan. Platon esitti dialogissaan Parmenides kuitenkin itse useita ongelmia omassa opissaan. Eräs näistä oli myöhemmin kolmannen ihmisen argumenttina tunnettu ongelma.
Nykyfilosofiassa muun muassa Bertrand Russell ja D. M. Armstrong ovat kannattaneet realismia. Realistit esittävät usein, että universaalit täytyy olettaa erillisiksi entiteeteiksi siksi, että vain niiden avulla voidaan selittää tiettyjä ilmiöitä. Esimerkiksi eräs yleinen realistinen argumentti on, että universaalien täytyy olla olemassa, jotta tietyillä yleisillä sanoilla, kuten erilaisilla predikaateilla, olisi merkitys ja jotta lauseet joissa niitä käytetään olisivat tosia tai epätosia. Toinen yleinen argumentti on, että tiedolla täytyy olla joku muuttomaton, yhteinen perusta. Kummatkin argumentit ovat peräisin jo Platonilta.
Nominalismi
Nominalistit ovat usein empiristejä. Muun muassa George Berkeley esitti perusteluja universaalien ja abstraktien olioiden olemassaoloa vastaan käyttäen nominalistisia argumentteja. Hän käytti termiä ”idea” viittaamaan atomisen luonteen omaaviin aistimuksiin. Niitä voitiin ryhmitellä samankaltaisuuksien perusteella, tai sitten voitiin ottaa jokin yksittäinen ilmentymä, kuten jonkun tietyn näkyvillä olevan sammakon vihreän sävy, paradigmaattiseksi esimerkkitapaukseksi tai prototyypiksi, ja sen jälkeen lukea kaikki sitä muistuttavat kuuluvaksi samaan tyyppiin tai kategoriaan.
Nominalistit perustavat usein näkemyksensä väitteeseen, jonka mukaan realismin ongelmat ovat ylipääsemättömiä. Eräs nominalistisen ratkaisun etu on se, että jos ratkaisu toimii, se ratkaisee Platonin Parmenideessa esittelemän ongelman, koska universaalin Vihreän idean tarve katoaa. Toinen nominalistien käyttämä perustelu nominalismin puolesta on, että nominalismi kykenee selittämään kaikki asiaankuuluvat ilmiöt, joten Occamin partaveitsen tai säästäväisyyden periaatteen nojalla se on realismia suositeltavampi ontologinen teoria, koska se sitoutuu vähäisemmän entiteettimäärän olemassaoloon.
Konseptualismi
Konseptualismilla eli käsitenominalismilla tarkoitetaan käsitystä, jonka mukaan universaalit ovat olemassa mutta vain mielessä, eikä niillä ole ulkoista tai substantiaalista olemassaoloa. Keskiajan universaalikiistassa konseptualismi erotettiin kolmanneksi vaihtoehdoksi nominalismin ja käsiterealismin ohelle, mutta koska se kieltää yleiskäsitteiden olemassaolon mielen ulkopuolella, myös se luetaan nykyisin useimmiten nominalistiseksi kannaksi.
Platon
Platon katsoi, ainakin varhaisemmassa filosofiassaan, että aistittavien olioiden maailman ja universaalien (hänelle: ideoiden) maailman välillä oli jyrkkä ero. Aistittavista asioista ihmisillä voi olla vain mielipiteitä, kun taas ideoista voidaan saada tietoa. Platonin mielestä tietoa ei voitu saada mistään, mikä kykeni muuttumaan tai oli partikulaarista, koska tiedon tuli olla yleistä ja ikuisesti pysyvää. Tämän vuoksi ideoiden maailma oli ainoa todellinen maailma, kuten auringonvalo; kun taas aistimaailma on vain epätäydellisesti tai osittaisesti todellinen, kuten varjo.
Platonin kanta universaaleihin oli siis realistinen. Tämä platoninen realismi, joka kielsi reaalisuuden aineelliselta maailmalta, eroaa kuitenkin suuresti siitä, mitä realismilla nykyään käsitetään: nykyaikainen realismi olettaa yleisesti ulkoisen, fysikaalisen todellisuuden olemassaolon ja usein kieltää ideoiden olemassaolon.
Eräs Platonin ideaopin varhaisimpia nominalistisia kriitikkoja oli Diogenes Sinopelainen. Platonin puhuessa ideoista sellaisilla sanoilla kuin ”pöytyys” ja ”kuppius”, Diogenes vastasi: ”minä näen vain pöydän ja kupin, en pöytyyttä ja kuppiutta”.
Aristoteles
Aristoteles, Platonin oppilas, oli eri mieltä opettajansa kanssa. Aristoteles muunsi Platonin ideat formaalisiksi syiksi, yksilöolioiden suunnitelmiksi tai olemuksiksi. Siinä missä Platon ihannoi geometriaa, Aristoteles painotti biologiaa ja siihen liittyviä tieteenaloja, ja siksi monet asiat hänen ajattelussaan perustuvat eläviin olentoihin ja niiden ominaisuuksiin. Universaalien luonne Aristoteleen ajattelussa nivoutuu näin yhteen sen kanssa, mitä hän ajatteli luonnollisista luokista.
Ajatellaan esimerkiksi yksittäistä tammea. Se on lajinsa jäsen ja sillä on paljon yhteistä muiden tammien, yhtä lailla menneiden, nykyisten kuin tulevienkin, kanssa. Sen universaali, ”tammeus”, on osa sitä. Biologi voi tutkia tammipuita ja oppia tammeudesta ja yleisemmin järjestyksestä aistimaailmassa. Vastaavasti Aristoteles luotti Platonia enemmän siihen, että tietoa voidaan saada myös aistimaailmaa koskien; näin hän oli empirismin edelläkävijä. Hänen universaaleja koskeva realisminsa oli uudenlaista: näkemystä voitaisiin kutsua maltilliseksi realismiksi.
Keskiajan filosofia
Universaalikiista oli universaalien ongelmaa koskenut kiista erityisesti 1000- ja 1100-lukujen varhaisskolastiikassa. Kiista perustui erilaisiin antiikin filosofiasta tehtyihin tulkintoihin.
Aristoteleen loogisiin teoksiin kuuluva teos Kategoriat oli esitellyt kymmenen kategoriaa. Keskeisin kategorioista oli substanssin kategoria. Universaalikiistassa huomio kiinnittyi pitkälti juuri substanssin kategoriaan ja ennen kaikkea lajien ja sukujen asemaan. Ongelman ytimenä oli kysymys, ovatko lajien ja sukujen kaltaiset yleiskäsitteet (eli universaalit) olemassa itsenäisinä, Platonin ikuisten ideoiden kaltaisina, vai pelkästään yksittäisissä olioissa (eli partikulaareissa), kuten Aristoteleen toiset substanssit ovat alisteisia ensimmäisille substansseille? Toisin sanoen, sisältyykö todellisuuden yleinen puoli (universaalit) yksittäisiin olioihin, vai ovatko universaalit olemassa niistä riippumattomina?
Suomen Kuurosokeat
Suomen Kuurosokeat ry on suomalainen kuurosokeiden ja vaikeasti kuulonäkövammaisten asioita ajava yhdistys. Yhdistys valvoo heidän oikeuksiaan, tuottaa palveluja, järjestää yhteistä toimintaa ja toimii kuurosokeusalan asiantuntijana.
Universaalien ongelma
Keskiajan filosofia
Keskiajan filosofiaan ongelman esitteli Boethius, joka käänsi Porfyrioksen kategorioita käsitelleen teoksen Eisagoge latinaksi. Porfyrios kirjoitti:
Suomen Kuurosokeat
Yhdistyksen toiminta-ajatuksena on ”kuurosokeiden omaehtoinen, itsenäinen ja hyvä elämä tasavertaisessa yhteiskunnassa”. pienoiskuva|400x400px|Kuurosokeiden Toimintakeskus, Hervanta, Tampere Yhdistys on perustettu vuonna 1971.
Universaalien ongelma
Keskiajan filosofia
Universaalikiista oli keskeisellä sijalla varhaiskeskiajan filosofiassa ennen kaikkea kahdesta syystä: toisaalta universaaleilla oli suuri merkitys tietoteorialle yleensä, toisaalta tietyillä universaaleista tehdyillä tulkinnoilla oli myös merkittäviä teologisia seuraamuksia muun muassa kolminaisuusopin ja ehtoollisen transsubstantiaatio-opin kannalta. <!--
Keskiajan nominalismi
Nominalism was first formulated as a philosophical theory in the Middle Ages. It can be found in Peter Abelard and reached its flowering in William of Ockham, who was the most influential and thorough nominalist. Ockham argued that only individuals existed, and that universals were only mental ways of referring to sets of individuals. "I maintain", he wrote, "that a universal is not something real that exists in a subject ... but that it has a being only as a thought-object in the mind [objectivum in anima]." Hence Ockham's nominalism is also referred to as "conceptualism". As a general rule, Ockham argued against assuming any entities that were not necessary for explanations. Accordingly, he wrote, there is no reason to believe that there is an entity called "humanity" that resides inside Socrates. Nothing further is explained by saying that. This is in accord with the analytical method which has since come to be called Ockham's razor, the principle that the explanation of any phenomenon should make as few assumptions as possible.
Suomen Kuurosokeat
Yhdistyksen jäseniin kuuluu kuurosokeita ja heidän omaisiaan, mutta ääni- ja päätäntävalta on kuurosokeilla varsinaisilla jäsenillä. Vuoden 2020 lopussa yhdistyksen jäsenmäärä oli 422 henkilöä. Jäsenyydestä riippumatta järjestön palvelut ovat avoimia kaikille vaikeasti kuulonäkövammaisille ja kuurosokeille.
Universaalien ongelma
Konseptualismi
A position subsequently identified as conceptualism was formulated by Pierre Abelard. This advertises itself as a middle way between nominalism and realism. There is something in common between like individuals, but it is a concept in the mind, not an objective reality.
Critics argue that conceptualist approaches like Abelard's only answer the psychological question of universals. If the same concept is correctly and non-arbitrarily applied to two individuals, there must be some resemblance or shared property between the two individuals that justifies their falling under the same concept, and that is just the metaphysical problem that universals were brought in to address, the starting-point of the whole problem (MacLeod & Rubenstein, 2006, §3d). If resemblances between individuals are asserted, conceptualism becomes moderate realism; if they are denied, it collapses into nominalism. -->
Berkeley
George Berkeley, joka tunnetaan empirismistään, oli myös äärimmäisen nominalismin kannattaja. Hän ei uskonut edes yleiseen ajatteluun — hänen mukaansa oli mahdotonta kuvitella esimerkiksi ihminen ilman, että kuvittelisi ihmisen melko yksityiskohtaisesti, joko pitkänä tai lyhyenä, eurooppalaisena tai aasialaisena, sinisilmäisenä tai ruskeasilmäisenä, ja niin edelleen. Samoin, jos joku ajattelee kolmiota, se on aina joko tylppäkärkinen, suorakulmainen tai teräväkärkinen. Ei ole olemassa mentaalista kuvaa kolmiosta yleisesti. Näin yleiskäsitteet eivät vastaa sen enempää mielen ulkopuolisia kohteita kuin ajatuksiakaan.
Suomen Kuurosokeat
Suomen Kuurosokeat ry saa toimintaansa rahoitusta Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukselta (STEA) sekä Kelalta, kunnilta, sairaalalaskutuksesta, vuokrista ja muun oman toiminnan tuotoista.
Universaalien ongelma
Berkeley
Berkeleyn nominalismi liittyi hänen subjektiiviseen idealismiinsa ja näkemyksiinä aineen olemassaolon mahdollisuudesta. Tuohon aikaan, Isaac Newtonin fysiikan alan saavutusten jälkeen, keskusteltiin paljon primaaristen ja sekundaaristen ominaisuuksien välisestä erosta. Primaaristen ominaisuuksien katsottiin olevan aineellisten kappaleiden omia ominaisuuksia, kuten koko, sijainti ja liikemomentti, kun taas sekundaariset ominaisuudet käsitettiin subjektiivisemmiksi, kuten väri ja ääni. Berkeleyn mukaan oli kuitenkin mahdotonta puhua liikkeessä olevasta massasta ilman, että tietäisi kappaleen värin, samoin kuin on mahdotonta puhua kolmiomaisuudesta yleisesti ilman, että mielessä on joku tietty kolmio. Jos väri on katsojan silmässä, niin on myös massa.
Suomen Kuurosokeat
Taustaa
Kuurosokeiden määrää ryhdyttiin selvittämään ja silloinen Sokeain Keskusliitto perusti ensimmäisen kuurosokeiden huoltosihteerin toimen. Suomen Kuurosokeat ry:n perustava kokous pidettiin 16.12.1971.
Yhdistykselle palkattiin RAY:n rahoituksella ensimmäinen työntekijä, toiminnanjohtaja Inger Lindgren. Jyväskylään perustettiin Lasten Keskus ja Tampereelle valmistui palvelutalo, Kuurosokeiden Toimintakeskus 1983.
Universaalien ongelma
Mill
John Stuart Mill käsitteli universaalien ongelmaa teoksessa, joka oli suunnattu William Hamiltonin filosofiaa vastaan. Hän oli Berkeleyn kanssa samaa mieltä siitä, ettei yleiskäsitteen muodostamisessa ole kyse siitä, että erottaisimme mielessä käsitteen muodostavat ominaisuudet muista olion ominaisuuksista. Hän kuitenkin katsoi, että ihmismieli tekee juuri sen siirron, jota Berkeley piti mahdottomana: saatamme hetkellisesti olla tietämättömiä siitä, onko kuva valkoinen, musta tai keltainen, ja kiinnittää huomiomme sen sijaan siihen, että kuva esittää ihmistä. Tällöin kiinnitämme huomiomme pelkästään niihin ominaisuuksiin, jotka tarvitaan ihmisen käsitteen muodostamiseen, mutta ei minkään tietyn ihmisyksilön ajatuksen muodostamiseen. Tällöin on kyse ihmisen yleiskäsitteestä.
Peirce
Charles S. Peirce kehitti oman universaalien ongelmaa koskevan näkemyksensä tutkiessaan Berkeleyn teoksia. Peircen mukaan Berkeleyn opit, kuten yleisten käsitteiden muodostamisen kieltäminen, olivat paradoksaalisia. Peirce vastasi Berkeleylle tavalla, joka sopii hyvin pragmatismin isälle. Hän kirjoitti, että jos on olemassa mentaalisia tosiseikkoja jotka toimivat käytännössä samalla tavalla kuin universaalit toimisivat, silloin nämä tosiseikat ovat universaaleja. Ontologiassa Peirce ajatteli, että se mitä hän kutsui ”kolmannuudeksi” (thirdness), todellisuutta koskeviksi yleisemmiksi tosiseikoiksi, viittasi mielen ulkopuoliseen todellisuuteen.
Suomen Kuurosokeat
Taustaa
Pohjoismainen kuurosokeuden määritelmä julkaistiin 1980 ja vammaispalvelulaki astui voimaan 1987.
Tietokoneiden yleistyminen ja sisäkorvaistutteet paransivat tiedonsaantia. Viittomakielen tulkkikoulutus muuttui ammattikorkeakoulututkinnoksi.
Toimintojen keskittäminen ja Toimintakeskuksen alueelle rakentaminen ovat olleet painopistealueita. Vuosi 2021 on yhdistyksen 50-vuotisjuhlavuosi. 50-vuotisjuhlavuoden suojelijana toimii Tasavallan presidentin puoliso rouva Jenni Haukio. Yhdistyksen historiikki valmistuu syksyllä 2021 Jenny ja Antti Wihurin rahaston tuella.
Universaalien ongelma
James
William James antoi pragmatismille uuden merkityksen. Vaikka James oli samaa mieltä kuin Peirce ja eri mieltä kuin Berkeley siitä, että yleiskäsitteet ovat olemassa psykologisina tosiseikkoina, hän oli kuitenkin ontologiassaan nominalisti. Hän sanoi, ettei ymmärrä sitä, että filosofit ovat usein halveksuneet partikulaarista ja ihailleet yleistä, koska kaikki jonkin arvoiset asiat ovat konkreettisia ja singulaarisia. Hänen mukaansa universaalien ainoa arvo oli siinä, että ne auttavat meitä saavuttamaan uusia yksilöolioita koskevia totuuksia päättelyn avulla.
Suomen Kuurosokeat
Yhdistyksen organisaatio
Suomen Kuurosokeat ry:n hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja viisi muuta jäsentä. Jäsenistö käyttää ylintä päätäntävaltaa kahdessa vuosikokouksessa: syys- ja kevätkokouksessa. Syyskokous valitsee hallituksen jäsenet. Puheenjohtaja valitaan joka toinen vuosi.
Hallituksen alaisuudessa toimii yhdistyksen toiminnanjohtaja, joka vastaa järjestötoiminnasta ja kuntoutus- ja asumispalveluista. Lisäksi yhdistyksen toimintojen toteuttamisesta vastaavat johtoryhmä, järjestöryhmä (JÄP) ja kuntoutumis- ja asumispalveluryhmä (KAP). Yhteensä yhdistyksen palveluksessa työskentelee noin 100 henkilöä.
Yhdistyksen toiminta
Toiminta jakaantuu jäsen- ja  järjestöpalveluihin, kuntoutumis- ja asumispalveluihin sekä tukitoimintoihin.
Universaalien ongelma
Nykyajan realismi
Nykyfilosofiassa realistista kantaa on puolustettu muun muassa matemaattis-tieteellisin perustein ja anti-paradoksaalisin perustein. Roger Penrose on katsonut, ettei matematiikan perusteita voida ymmärtää ilman platonilaista näkemystä siitä, että matemaattiset totuudet ovat absoluuttisia, ulkoisia ja ikuisia, eivätkä perustu ihmisen määrittämiin kriteereihin. Penrosen mukaan matemaattisilla olioilla on ajaton olemassaolo itsessään. Nino Cocchiarella on katsonut, että käsiterealismi on paras vastaus tiettyihin loogisiin paradokseihin, joihin nominalismi johtaa.
Suomen Kuurosokeat
Yhdistyksen toiminta
Yhdistyksellä on Tampereen lisäksi aluetoimistot myös Helsingissä, Kuopiossa, Oulussa, ja Jyväskylässä. Aluetoimistojen palveluasiantuntijat opastavat ja neuvovat kuurosokeita ja kuulonäkövammaisia erilaisiin palveluihin tai apuvälineisiin liittyvissä asioissa ja ohjaavat heitä vertaistuen ja yhdistyksen toiminnan pariin.
Järjestötoimintaan kuuluvat olennaisesti vaikuttaminen ja oikeuksienvalvonta, kokemusasiantuntijoiden kouluttaminen ja kansainvälinen yhteistyö. Järjestö toteuttaa kuurosokeille ja kuulonäkövammaisille voimavaroja vahvistaa toimintaa, kuten leirejä, kursseja, alueellista ja valtakunnallista  kerhotoimintaa ja tapahtumia Helsingin ja Tampereen alueella. Vuonna 2021 kerhoja toimii 14 kappaletta ja ne ovat jäsenten itsensä vapaaehtoistyönä ohjaamia.
Alueellisesti järjestetään ryhmämuotoisia Toimintakykyä muutoksessa -sopeutumisvalmennuskursseja. Kuurosokeiden Toimintakeskuksessa Tampereella toteutetaan kuntoutumis- ja asumispalveluja. Kuntoutus tuottaa yksilöllisiä kuntoutuspalveluja kuurosokeille ja kuulonäkövammaisille aikuisille ja lapsille.
Asumisen palveluissa tuotetaan asiakkaan elämäntilanteen huomioivaa ammattitaitoisesti toteutettua palveluasumista turvallisessa asuinympäristössä. Palvelukokonaisuus pohjautuu asiakkaan päivittäisiin tarpeisiin.
Pirkanmaalaisilla viittomakielisillä ja kuulonäkövammaisilla on mahdollisuus saada kotipalvelua. Kotipolku toimii asiakkaiden omissa asuin- ja toimintaympäristöissä. Palvelussa huomioidaan asiakkaiden elämäntilanne, aistirajoitteet ja yksilöllinen kommunikaatio.
ICT-palvelut palvelee kuurosokeita ja kuulonäkövammaisia valtakunnallisesti sopivien digitaalisten järjestelmien ja apuvälineiden valinnassa, hankinnassa, käytön tuessa ja opastuksessa. Tällä tavoin tuetaan kuurosokeiden ja kuulonäkövammaisten henkilöiden mahdollisuuksia tiedonsaantiin, sosiaaliseen kanssakäymiseen ja sähköisten asiointipalvelujen käyttöön.
Yhdistyksen kommunikaatiopalvelut kouluttaa, ohjaa ja kehittää kommunikaatiomenetelmiä kuurosokeiden ja kuulonäkövammaisten sekä heidän lähipiirinsä viestinnän avuksi sekä tuottaa materiaalia. Kommunikaatiopalvelujen toiminta on valtakunnallista.
Yhdistyksen viestintäyksikkö julkaisee järjestölehti Tuntosarvea.
Suomen Kuurosokeat ry tekee yhteistyötä aistivammaisten ja sosiaali- ja terveysalan toimijoiden kanssa, osallistuu eri ministeriöiden työryhmiin ja on jäsenenä kuurosokeusalan kansainvälisissä verkostoissa. Yhdistyksen vuotuiset yleisötapahtumat ovat kansainvälinen kuurosokeuspäivä 27.6., joka on Helen Kellerin syntymäpäivä, ja Euroopan kuurosokeiden päivä 22.10.
Yleisurheilu kesäolympialaisissa 2016
Yleisurheilussa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa 28:tta kertaa. Kilpailut käytiin 12.–21. elokuuta. Kävelytapahtumat pidettiin Parque do Flamengossa, maratonit Sambódromossa ja loput tapahtumat Estádio Olímpico João Havelangella, jonne mahtui 58 000 katsojaa.
Mitalitaulukko
thumb|right|Naisten 3 000 metrin esteiden palkintojenjako. Isäntämaa
Johan Ernst Gunnerus
thumb|Johan Ernst Gunnerus Johan Ernst Gunnerus (28. helmikuuta 1718, Christiania – 25. syyskuuta 1773, Kristiansund) oli norjalainen luonnontieteilijä ja piispa.
Johan Gunneruksen vanhemmat olivat Erasmus Gunnerus ja Anna Gerhard, skottilaista sukua. Johan kävi koulunsa Christianiassa, ja opiskeli filosofiaa ja teologiaa Kööpenhaminassa, Hallessa ja Jenassa, jossa hän sai maisterin paperit vuonna 1745. Vuosina 1755–1758 hän opetti Kööpenhaminassa, kunnes hänet valittiin Trondheimin piispaksi.
Gunnerus oli laajalti kiinnostunut luonnonhistoriasta ja keräsi huomattavan lajikokoelman Keski- ja Pohjois-Norjan matkoillaan. Vuonna 1760 hän oli perustamassa Trondheim Society seuraa, ja vuosina 1767–1773 hän toimi seuran johtotehtävissä. 1761 seura alkoi julkaista Det Trondhiemske Selskabs Skrifter -lehteä, nykyiseltä nimeltään Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Skrifter. 1765 Gunnerus julkaisi lehdessä kuvauksen jättiläishaista, ja antoi sille tieteellisen nimen Cetorhinus maximus.
Gunnerus oli ensimmäisenä sitä mieltä, että koska revontulet johtuivat auringon toiminnasta, oli revontulia oltava myös kuussa, Venuksessa ja Marsissa.
Kasviheimo ja -suku Gunnera on nimetty hänen kunniakseen (Meisner).
Glemsfordin rautatieasema
Glemsfordin rautatieasema oli rautatieasema Stour Valley Railwayn varrella Glemsfordissa, Suffolkissa. Se oli käytössä vuosina 1865–1967.
Asema avattiin vuonna 1865. Ensimmäisen kerran se mainittiin aikatauluissa kuitenkin vasta seuraavana vuonna. Stour Valley Railwayta ehdotettiin suljettavaksi vuoden 1963 Beechingin leikkauksissa. Lopullinen sulkemispäätös tehtiin vuonna 1965, joskin sulkeminen viivästyi paikallisneuvostojen harkitessa taloudellisen tuen myöntämistä, jotta liikenne jatkuisi. Kustannukset olisivat kuitenkin olleet liian suuret, ja niinpä liikenne linjalla lakkasi 6. maaliskuuta 1967. Glemsfordin asema suljettiin samana päivänä.
Asemarakennus, rahtivaja ja tasoristeysvahdin asunto ovat jäljellä, yksityisasunnoiksi muutettuina. Laiturit ja muut rakennukset sen sijaan on purettu.
Sisäelimet
Sisäelimet ovat kehon sisäisten toimintojen suorittajia, jotka muodostavat toiminnallisia kokonaisuuksia, kuten ruoansulatus ja verenkierto. Jokaisella sisäelimellä on oma, yksilöllinen tehtävänsä, mutta joidenkin sisäelinten toiminnot ovat ihmisen elämän kannalta tärkeämpiä. Esimerkiksi keuhkot ja sydän ovat sisäelimistä tärkeimpiä. Sydän ylläpitää ihmisen verenkiertojärjestelmää, jota ilman ihmisen elämä olisi mahdotonta, kun taas keuhkot tuovat soluhengityksessä tarvittavaa happea ihmisen elimistöön, ja poistaa siitä syntyneen hiilidioksidin.
Mikäli sisäelin tuhoutuu, voidaan joltakulta kuolleelta siirtää sisäelin tai sitten tehdä se keinotekoisesti.
Maria Dąbrowska
Maria Dąbrowska (6. lokakuuta 1889 Russów, Puola – 19. toukokuuta 1965 Varsova) oli puolalainen kirjailija.
Enkeli vai paholainen
Enkeli vai paholainen (Vie privée) on vuoden 1962 ranskalainen, Louis Mallen ohjaama romanttinen draamaelokuva, jonka pääosassa on Brigitte Bardot.
Bardot'n roolihenkilö on Jill, geneveläinen kaunis nuori nainen, joka opiskelee tanssia. Hän ihastuu Fabioon (Marcello Mastroianni), parhaan ystävänsä Carlan aviomieheen. Fabio on kustantaja ja teatterimies. Heidän suhteensa katkaisee salamalamppujen jatkuva välke, lehdistö sekä tuottaja, joka painostaa Jilliä saattamaan päätökseen uuden elokuvaprojektin. Jill pakenee tätä rakkautta Pariisiin, jossa hänestä tulee ensin huippumalli, sitten näyttelijä ja seksisymboli. Paparazzien ja yleisön ahdistamana, ihailtuna ja sitten vihaamana hänellä ei ole enää yksityiselämää.
Elokuva on värillinen (Eastmancolor) ja sen ikäraja on 16 vuotta. Elokuva on esitetty Suomessa 25. helmikuuta 1971 ja 29. heinäkuuta 1972 Yle TV1:llä.
Richard Briers
Briers syntyi Raynes Parkissa, Lontoon eteläisessä lähiössä. Hän opiskeli näyttelijäksi RADA:ssa. Briers tunnetaan televisioroolien lisäksi työstään teatterissa ja ääninäyttelijänä.
Briers nimettiin Brittiläisen imperiumin ritarikunnan upseeriksi vuonna 1989 ja komentajaksi 2003. Hän oli vuodesta 1958 alkaen naimisissa Ann Daviesin kanssa. Pariskunnalla oli kaksi tytärtä.
Mikko Esko
Mikko Esko (s. 3. syyskuuta 1978 Vammala) on yksi kautta aikain menestyneimmistä suomalaisista lentopalloilijoista. Hän on pelannut Suomen lisäksi Saksassa, Belgiassa, Italiassa, Venäjällä ja Turkissa. Suomeen Esko palasi vuonna 2015 pelattuaan sitä ennen 14 kautta Euroopassa.
Esko on kautta aikain toiseksi eniten miesten A-maaotteluita pelannut suomalainen lentopalloilija 306 maaottelulla. Hänen edellään on kuusi ottelua enemmän peliurallaan pelannut Kari Kalin. Esko 300:s maaottelu koitti 43 vuoden iässä Suomen osittain isännöimissä lentopallon EM-kisoissa syksyllä 2021. Kauden lentopalloilijaksi Esko on valittu Suomessa vuosina 2009, 2010, 2011 ja 2018. Kotimaisessa lentopalloliigassa valinta vuoden pelaajaksi on tullut hänelle vuosina 2018, 2019 ja 2020.
Esko on pelannut vuodesta 2015 lähtien kasvattajaseurassaan Vammalan Lentopallossa. Hänen uransa jatkuu ainakin kauden 2023-24.
Eskon todellinen läpimurto lentopalloliigassa tapahtui Keski-Savon Paterissa kaudella 1997-1998. Paterin ykköspassarina pelannut Esko valittiin liigakauden tulokkaaksi samalla, kun Pateri otti SM-pronssia ja valloitti Suomen cupin. Seuraavalla kaudella Esko ja Pateri voittivat Suomen mestaruuden. Kaikkiaan Esko voitti Paterissa kolme SM-mitalia, kun viimeisellä kaudellaan savolaisseurassa 2000-2001 tie nousi lentopalloliigassa puolivälierissä pystyyn.
Euroopan kentillä Esko debytoi saksalaisen Unterhachingin riveissä. Ensimmäisellä kaudellaan palkintokaappi täydentyi Bundesliigan pronssimitalilla, seuraavalla kaudella Unterhaching valloitti Saksan cupin. Saksasta Eskon tie vei Belgian liigaan Noliko Maaseikin riveihin. Vuodet Maaseikissa nostivat suomalaispassarin uudelle tasolle kansainvälisillä kentillä. Esko voitti Belgian mestaruuden ja cupin vuonna 2004. Seuraavana vuonna saldona oli Belgian liigan hopea. Hyvät otteet Maaseikissa ja Suomen lentopallomaajoukkueessa toivat Eskolle lopulta sopimuksen Italian lentopalloliigaan.
Italiassa kolme ensimmäistä kautta Esko sai taistella edustamansa Padovan riveissä sarjapaikan säilyttämisen puolesta. Padovasta hänet kiinnitettiin kaudeksi 2008-2009 Montichiariin, jonka riveissä Esko pääsi aistimaan ensimmäistä kertaa pudotuspelien tunnelmaa. Eskolla oli monivuotinen sopimus Montichiarin kanssa, mutta hyvät otteet pelikentillä saivat yhä suuremmat seurat kiinnostumaan hänestä. Lopulta Esko siirtyi kesken sopimuskautensa kansainväliselläkin vertailulla lajin ehdottomaan huippuseuraan Pallavolo Modenaan. Hän pelasi "yhden koko lentopallomaailman tavoitelluimman seuran" pelipaidassa kolme vuotta.
"Se kaupunkihan on lentopallon Mekka, pelkkää lentopalloa. Perinteet ovat pitkät ja ihmiset puhuvat lentopallosta", Esko muisteli vuonna 2015.
Italiassa Esko pelasi lopulta vuodet 2005-2012. Hänet valittiin kaikkiaan neljästi vuosittain pelattavaan tähdistöotteluun.
Esko siirtyi Italiasta Venäjän Superliigaan ja pelasi kaudet 2012-2014 Novgorodissa. Tänä aikana parhaaksi saavutukseksi tuli eurocupissa (CEV) saavutettu hopea. Venäjältä tie vei yhdeksi kaudeksi Turkkiin, missä peliaika oli valtaosan kaudesta kuitenkin kortilla ulkomaalaispelaajia koskevan kiintiön vuoksi. Esko pelasi lähinnä Mestareiden liigaa. Vuodesta Turkista tarttuivat matkaan Turkin liigan hopea ja Turkin cupin sekä Supercupin voitot.
Kaudella 2015–2016 Esko teki paluun kotimaiseen lentopalloliigaan 2+1-vuotisella sopimuksella VaLePaan. VaLePassa Esko on voittanut sittemmin neljä kertaa peräkkäin lentopallon Suomen mestaruuden vuosina 2017, 2018, 2019 ja 2021. Keväällä 2020 Esko valittiin kolmannen kerran putkeen miesten lentopalloliigan vuoden pelaajaksi. Kautta 2019-2020 ei koskaan pelattu loppuun koronavirusepidemian vuoksi. Tammikuussa 2021 Esko teki kaksivuotisen jatkosopimuksen Valepan kanssa ja voitti muutamaa kuukautta viidennen kerran urallaan Suomen mestaruuden
A-maajoukkue
Suomen lentopallomaajoukkueen riveissä Esko on esiintynyt kahdesti MM-lopputurnauksessa (2014 ja 2018) sekä neljästi EM-lopputurnauksessa (2007, -09, -11 ja -13). Moskovan EM-kisoissa vuonna 2007 Suomi pelasi historiallisesti tiensä välieriin asti taipuen kuitenkin 4:nneksi.
Eskon odotettiin nousevan Suomen maajoukkueeseen myös vuoden 2021 EM-kotikisoissa, mutta hän päätti itse jättäytyä sivuun. Toisin kuitenkin kävi. Esko hälytettiin maajoukkueeseen kesällä ykköspassari Eemi Tervaportin sairastuttua. Esko pelasi EM-kisoissa lopulta ykköspassarina Tervaportin loukkaannuttua kesken kisojen.
Beach volley -ura
Peliuransa ensimmäisinä vuosina Esko pelasi kesäkaudet beach volleyta lähinnä kansallisella tasolla Suomessa. Hänet on palkittu myös kertaalleen beach volleyn kauden miespelaajana.
Yksityiselämä
Esko on naimisissa niin ikään menestyksekkään uran huippulentopalloilijana tehneen Saara Eskon (o.s. Loikkanen) kanssa. Eskot pelasivat aikanaan yhtä aikaa ammattilaisina Italiassa. Pariskunta avioitui kesällä 2007 Vammalassa ja heillä on kaksi lasta. Koulutukseltaan Mikko Esko on kokki.
Saavutuksia
=== Henkilökohtaiset ===
Cordell Hull
Cordell Hull (2. lokakuuta 1871 – 23. heinäkuuta 1955) oli yhdysvaltalainen poliitikko. Hän toimi Yhdysvaltain ulkoministerinä 1933–1944. Hän oli merkittävässä roolissa Yhdistyneitä kansakuntia perustettaessa, minkä ansiosta hän sai Nobelin rauhanpalkinnon vuonna 1945.
Loganiini
Loganiini (C17H26O10) on terpeeni ja glykosidi, joka kuuluu niin sanottujen iridoidien aineryhmään. Yhdistettä esiintyy useissa kasveissa ja se on tärkeä osa monien iridoidien ja alkaloidien biosynteesissä.
Formula 3000 Monacon Grand Prix 2002
Formula 3000 Monacon Grand Prix 2002 oli Formula 3000 -kauden 2002 viides osakilpailu, joka ajettiin 25. toukokuuta Monacon katuradalla Monacossa. Kilpailu ajettiin Formula 1:sten Monacon GP:n ohessa.
Loganiini
Ominaisuudet, biosynteesi ja biologinen rooli
Huoneenlämpötilassa loganiini on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hyvin veteen, mutta liukoisuus orgaanisiin liuottimiin on vähäistä. Aine on optisesti aktiivista ja sen kiertokyky vesiliuoksessa on -82,1. Ensimmäisen kerran loganiinia eristettiin vuonna 1884 strykniinipuun (Strychnos nux-vomica) hedelmästä. Tämän jälkeen sitä on todettu esiintyvän useissa muissakin indolialkaloideja tuottavissa kasveissa. Loganiinin biosynteesi lähtee mevalonaattireitin tuotteesta geraniolista, josta muodostuu ensin 8-hydroksigeraniolia ja viiden entsyymin katalysoiman reaktion jälkeen loganiinihappoa. Loganiinihappo esteröidään loganiiniksi loganiinihappo-O-metyylitransferaasientsyymin katalysoimana. Loganiinista muodostuu edelleen muita iridoidiglykosideja tai indolialkaloideja. Indolialkaloidien muodostumisessa loganiini hapettuu ja toisiintuu sekologaniiniksi. Tätä reaktiota katalysoiva entsyymi on nimeltään sekologaniinisyntaasi.
Cordell Hull
Hull oli tennesseeläinen demokraattipoliitikko. Hän vaati Yhdysvaltoja auttamaan liittoutuneita jo ennen kuin maan liittyi toiseen maailmansotaan. Sodan aikana hän suunnitteli kansainvälisten rauhanturvajoukkojen perustamista sodanjälkeiseen maailmaan. Tämä hanke toi hänelle lopulta Nobelin rauhanpalkinnon.
George Stephenson
George Stephenson (9. kesäkuuta 1781 Wylam, Northumberland, Englanti – 12. elokuuta 1848 Chesterfield, Derbyshire, Englanti) oli englantilainen koneinsinööri, joka suunnitteli kuuluisan ja historiallisesti tärkeän Rocket-höyryveturin. Hänet tunnetaan myös ”Rautateiden isänä”.
Stephenson syntyi Wylamissa lähellä Newcastle upon Tyneä köyhään perheeseen. Hän meni nuorena kaivoksille konemieheksi töihin, mutta opiskeli samaan aikaan iltakoulussa lukemista, kirjoittamista ja laskentoa. Vuonna 1811 hän korjasi Killingworthin kaivoksen pumppulaitteiston, ja tästä saamansa maineen turvin nousi lähiseudun kaivosten koneasiantuntijaksi. Hänen erityisalakseen tulivat kaivosten höyrykoneet.
Vuonna 1818 Stephenson kehitti kaivoskäyttöön turvalampun samaan aikaan kun keksijä Sir Humphrey Davy kehitti omansa. Toimintaperiaate oli samanlainen mutta rakenne erilainen. Davy ei uskonut, että kouluttamaton mies keksisi jotain niin hienoa, ja syytti Stephensonia idean varastamisesta.
Stephensonin lamppumalli levisi Koillis-Englantiin, Davyn lamppu muualle.
Ensimmäiset höyryveturit, lokomotiivit, oli julkistettu 1804. Vuonna 1814 Stephenson suunnitteli omansa. Kaikkiaan Stephenson rakensi Killingworthissa 16 veturia. Kaivosveturit olivat liian raskaita kulkemaan puuraiteilla, ja valurautaiset raiteet olivat hauraita. Stephenson paransi raiteiden suunnittelua.
Stephenson pääsi osallistumaan Stocktonin ja Darlingtonin välisen junaradan suunnitteluun. Hän huomasi, että vähäisetkin ylä- ja alamäet hidastivat junia suuresti. Siksi seuraavissa ratahankkeissa Manchesterin ja Liverpoolin seuduilla Stephenson panosti radan vaakasuoruuteen ja rakensi kaarisiltoja ja kallioleikkauksia.
Lalo Schifrin
thumb|right|Lalo Schifrin vuonna 2006. Boris Claudio (Lalo) Schifrin (s. 21. kesäkuuta 1932 Buenos Aires) on argentiinalainen pianisti, jazzmuusikko ja säveltäjä. Hän syntyi Buenos Airesissa juutalaiseen perheeseen.
Konserttimestarin poikana syntynyt Schifrin sai tiukan musiikillisen kasvatuksen, jossa jopa Richard Wagner ja Claude Debussy olivat isän mielestä sopimatonta kuunneltavaa. Lalo Schifrin aloitti musiikinopintonsa Argentiinassa jo lapsena, mutta päätyi lukemaan sosiologiaa ja lakia Buenos Airesin yliopistoon. Hän pääsi kuitenkin 20-vuotiaana stipendillä Pariisin konservatorioon ja sai opetusta muiden muassa Olivier Messiaenilta ja Charles Koechlinilta.
Schifrin on voittanut neljä Grammy-palkintoa (21 ehdokkuutta), ollut kuudesti ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi ja lisäksi saanut tähden Hollywood Walk of Famelta.
Tero Räty
Tero Räty (s. 14. huhtikuuta 1978 Valkeakoski) on suomalainen kilpauransa päättänyt kilpauimari. Hän on kotoisin Valkeakoskelta ja edusti urallaan Tampereen Uimaseuraa. Alun perin hän ui Valkeakosken Uimaseurassa. Räty lopetti kilpauransa vuonna 2007.
Räty erikoistui lyhyen radan uintimatkoille. Hänen paras saavutuksensa oli sekauintiviestin hopeamitali Helsingin lyhyen radan Euroopan-mestaruuskilpailuista 2006.
Räty ui Helsingissä 8. joulukuuta 2006 lyhyellä radalla 50 metrin selkäuinnin Suomen ennätyksen 24,44 sekuntia. Ennätys kesti lähes 12 vuotta, kunnes Niko Mäkelä alitti sen marraskuussa 2018.
The Isle of Conquest
The Isle of Conquest on vuonna 1919 ensi-iltansa saanut Edward Josén ohjaama yhdysvaltalainen mykkä draamaelokuva, jonka pääosassa on Norma Talmadge.
The Isle of Conquest perustuu Arthur Hornblow’n romaaniin By Right of Conquest (1909), jonka pohjalta Anita Loos ja John Emerson laativat elokuvan käsikirjoituksen. Elokuvan tuottajina olivat Norma Talmadge ja Joseph Schenck, ja elokuvan tuotantoyhtiönä Norma Talmadge Film Corporation. The Isle of Conquest kuvattiin New Yorkissa ja Floridassa työnimillä The Call of Nature, The Broken Barrier ja By Right of Conquest.
The Isle of Conquest sai Yhdysvaltain ensi-iltansa 26. lokakuuta vuonna 1919, ja sen levittäjänä toimi Select Pictures Corporation. The Isle of Conquest on nykyisin listattu kadonneeksi elokuvaksi.
Juoni
The Isle of Conquest kertoo nuoresta naisesta Ethelistä (Norma Talmadge), joka avioituu varakkaan rontin kanssa, jotta Ethelin äiti voisi elää leveästi. Kun Ethel lomailee miehensä jahdilla, hän joutuu haaksirikkoon. Jahti haaksirikkoutuu pienelle saarelle, ja Ethelin seurana on vain jahdin miehistöön kuuluva jahdin lämmittäjä John Arnold (Wyndham Standing). He alkuksi inhoavat toisiaan, mutta lopulta he rakastuvat saaren romanttisessa ympäristössä. Heidät pelastetaan, ja kun Ethelin ronttimainen aviopuoliso myöhemmin kuolee, rakastavaiset saavat vihdoin toisensa.
Xenopus muelleri
Xenopus muelleri on afrikkalainen vedessä elävä sammakkolaji, lemmikkinäkin tunnetun afrikankynsisammakon sukulainen.
Xenopus muelleri kasvaa 38–60 mm pitkäksi. Sen jaloissa on kolme varvasta joissa on terävät kynnet. Nappimaiset silmät sijaitsevat pään yläpinnalla.
Xenopus muelleri on riippuvainen vedestä. Se elää sekä pysyvissä lammikoissa että sellaisissa, jotka kuivuvat kuivan kauden aikana. Kuivalla kaudella osa sammakoista siirtyy jokiin ja puroihin. Se kutee seisovaan veteen.
Paikalliset asukkaat pyydystävät Xenopus muelleri -sammakoita ruoaksi.
Iskelmäradio Pohjanmaa
Iskelmä Pohjanmaa oli Pohjanmaalla toimiva radioasema, jonka toiminta-alueina olivat lähinnä Etelä- ja Keski-Pohjanmaa. Kanava keskittyi suomalaisen iskelmämusiikin soittamiseen. Nimestään huolimatta asemalla ei ollut mitään tekemistä puolivaltakunnallisen Iskelmän kanssa.
Kanavan toimiluvanhaltija Kevyt Kanava Oy solmi yhteistyösopimuksen SBS Finlandin kanssa ja Iskelmä Pohjanmaan taajuuksilla aloitti rock-musiikkia soittava City Pohjanmaa. Alueella alkoi myöhemmin kuulumaan myös Iskelmä Pohjanmaa.
Beji Caid Essebsi
Beji Caid Essebsi (, 29. marraskuuta 1926 Sidi Bou Said, Tunisia – 25. heinäkuuta 2019 Tunis, Tunisia ) oli tunisialainen poliitikko ja maan presidentti vuoden 2014 lopusta kuolemaansa saakka. Ennen Tunisian vuoden 2011 vallankumousta hän toimi yksinvaltaisen presidentin Zine el-Abidine Ben Alin hallinnossa sisä- ja ulkoministerinä sekä parlamentin puhemiehenä.
Vallankumouksen jälkeen vuonna 2011 Essebsi toimi väliaikaisena pääministerinä. Hän aloitti politiikassa jo 1950-luvulla Ranskan siirtomaavallan aikana. Nuorena lakimiehenä hän liittyi Habib Bourguiban johtamaan itsenäisyysliikkeeseen. 1970-luvulta alkaen hänet tunnettiin valtaeliitin joukossa demokratian puolustajana, ja suhteellisen liberaalina miehenä jonka suku omisti viinikaupan.
Essebsi sai vuoden 2014 presidentinvaalien toisen kierroksen äänistä 55,7 prosenttia. Väliaikaisen presidentin Moncef Marzoukiin äänisaalis jäi 44,3 prosenttiin.
Essebsi kuoli tunisialaisessa sairaalassa 25. heinäkuuta 2019. Hänet oli toimitettu sairaalaan vakavien terveysongelmien vuoksi viimeksi kesäkuussa. Hän oli kuolinhetkellään maailman vanhin virassa oleva presidentti 92-vuotiaana.
Grigori Perelman
Hänelle myönnettiin vuonna 2006 Fieldsin mitali "geometrian tuloksista ja vallankumouksellisista näkemyksistään Ricci-virtojen analyyttisestä ja geometrisesta rakenteesta". Hän kieltäytyi vastaanottamasta mitalia eikä saapunut palkinnonjakotilaisuuteen. Muutaman vuoden sisällä hän lopetti matematiikan tutkimisen täysin ja jättäytyi työttömäksi.
Elämäkerta
Perelman syntyi venäjänjuutalaiseen perheeseen. Hän kävi kuuluisaa Leningradin eliittikoulua numero 239, joka on erikoistunut matematiikkaan ja fysiikkaan. Perelman voitti 16-vuotiaana vuoden 1982 kansainvälisten matematiikkaolympialaisten kultamitalin täysillä pisteillä. Hän valmistui tohtoriksi Leningradin valtionyliopistosta ja työskenteli tiedeakatemian Steklovin matemaattisessa instituutissa. Hän työskenteli 1990-luvun alussa kaksi vuotta Berkeleyn yliopistossa Kaliforniassa. Perelman palasi Stekloviin työskentelemään maailmankaikkeuden muodon todistamisen parissa, mutta on sittemmin eronnut virastaan.
Ennen syksyä 2002 Perelman tunnettiin etenkin työstään Riemannin geometrian vertailuteoreemien parissa. Marraskuussa 2002 Perelman lähetti arXiviin artikkelinsa, jossa Poincarén konjektuuri oli käsitelty erikoistapauksena Thurstonin geometrisointiotaksumasta. Poincarén ongelman ratkaisemiseen hän käytti työkalunaan niin sanottua Riccin kaarevuutta. Amerikkalainen Clay-säätiö oli luvannut ongelman ratkaisijalle miljoonan dollarin palkinnon, josta Perelmanin sanotaan kieltäytyneen. Useat matemaatikot ovat tutkineet ratkaisun oikeellisuutta, ja Perelmanille myönnettiin siitä Fieldsin mitali. Madridissa 2006 pidetyssä matemaatikkojen kokouksessa kukaan ei kuitenkaan uskaltanut ottaa kantaa siihen, onko Poincarén konjektuuri nyt lopullisesti todistettu. Poincarén ongelman ratkaisu voi kertoa, millainen maailmankaikkeuden muoto oikeasti on.
Perelman kuitenkin välttelee julkisuutta eikä ole kiinnostunut rahasta tai kunniasta. Hän hylkäsi Euroopan Matemaattisen Seuran palkinnon 1990-luvulla, koska ei pitänyt komiteaa kyvykkäänä arvioimaan työtään. Lisäksi hän hylkäsi hänelle 22. elokuuta 2006 myönnetyn matematiikan nobelina pidetyn Fieldsin mitalin ja jätti saapumatta paikalle. Hän ei myöskään ottanut vastaan 1995 tarjottuja huippuvirkoja Stanfordin ja Princetonin yliopistoista.
Hän jätti työnsä joulukuussa 2005 ja asuu nykyisin Pietarin seudulla äitinsä kanssa äidin eläkkeen ja omien säästöjensä turvin. Hän ei ole julkaissut tutkimustuloksiaan normaaliin tapaan tieteellisissä julkaisuissa, vaan lähetti ne arXiv-palvelimelle. Hänellä ei myöskään ole tapana kommentoida tuhatsivuisia tutkimuksiaan, eikä hän vastaa nykyisin myöskään sähköposteihin. Perelmanin tutkimuksia analysoivat tutkimusryhmät ympäri maapallon. Matemaattisen unionin presidentti John Ball lensi ennen Madridissa pidettyä kokousta taivuttelemaan Perelmania vastaanottamaan palkinnon, ja hänen mukaansa Perelmanin mielenterveydessä ei ole mitään vikaa; hän vain näkee maailman toisin. Perelmanin mielestä tieteen saavutukset kuuluvat ihmiskunnalle, eikä niistä pidä maksaa palkkaa tai myöntää palkintoja. Perelman ei nykyään tutki matematiikkaa ja joidenkin hänen ystäviensä mukaan Perelman pitää matematiikkaa tuskallisena keskustelunaiheena. Joidenkin mukaan Perelman on jättänyt matematiikan tyystin.
Succession
Succession on yhdysvaltalainen satiirinen draamakomediasarja, jonka on luonut Jesse Armstrong. Sarja kertoo kuvitteellisen media- ja viihdeyhtiö Waystar RoyCon omistavasta Royn perheestä, jonka jäsenet kamppailevat yhtiön johdosta samalla kun sen perustaja Logan Roy (Brian Cox) kärsii terveyshuolista. Sarjan esittäminen alkoi HBO:lla kesällä 2018 ja sen neljäs ja viimeinen kausi päättyi keväällä 2023.
Ina Colliander
Ina Inna Colliander (26. kesäkuuta 1905 Pietari, Venäjä – 24. marraskuuta 1985 ) oli suomalainen kuvataiteilija, joka tunnetaan etenkin enkeleitä esittävistä puupiirroksistaan.
Ina Behrsen syntyi Pietarissa 1905. Hänet lähetettiin Saksaan sisäoppilaitokseen, josta hän palasi vähän ennen vallankumousta Pietariin. Vuosina 1918-1922 hän kävi koulua Tsarskoje Selossa. Ina muutti Suomeen ensimmäisenä perheestään vuonna 1923, muu perhe seurasi perässä. Hän opiskeli Ateneumissa, muutti Porvooseen ja meni naimisiin Tito Collianderin kanssa. Heidän tyttärentyttärensä on toimittaja Baba Lybeck.
Ina Colliander oli suomalaisen puupiirrostyylin edelläkävijöitä. Hän käytti puulaattojen työstämiseen pelkää veistä, ja toi laattana käytetyn puun rakenteen esiin. Työn jälki poikkeaa oleellisesti esimerkiksi Akseli Gallen-Kallelan tyylistä. Monet Collianderin puupiirrokset ovat värillisiä, ja hän vedosti kaikki värit samalla laatalla. Kuva-aihe nousee eroon taustastaan, kun taas Gallen-Kallela työsti koko laatan reunoja myöten.
Useimmat suuret enkelityöt ovat 1950- ja 1960-lukujen vaihteesta, kuten Enkeli sininen vuodelta 1959.
Hangon ortodoksisessa kirkossa ja Myllypuron Pyhän Aleksanteri Syväriläisen tsasounassa on Ina Collianderin tekemät  kirkkoliput.
Ina Colliander sai Pro Finlandia-mitalin vuonna 1959.
St. Louis Eagles
St. Louis Eagles oli kaudella 1934–1935 NHL:ssä pelannut yhdysvaltalainen jääkiekkoseura.
Ennen St. Louis Eaglesia
Yhdysvaltojen seitsemänneksi suurin kaupunki St. Louis vaati itselleen NHL-seuraa jo vuonna 1932, kun NHL laajeni, mutta ehdotus hylättiin, koska kaupunki sijaitsi liian kaukana muista NHL-kaupungeista. Etäisyyden takia joukkueiden matkustuskustannukset olisivat nousseet liian korkeiksi. Kuluissa piti säästää muun muassa New Yorkin talouslaman vuoksi. Tilaisuus seuran saamiseksi St. Louisiin aukesi kuitenkin myöhemmin, kun aikaisemmin menestystä saavuttanut Ottawa Senators oli menossa konkurssiin. Kesällä 1934 seura siirrettiin St. Louisiin, mutta se säilytti paikkansa Kanadan divisioonassa. NHL:n johtohahmot olivat edelleen huolissaan korkeista matkustuskustannuksista. He eivät kuitenkaan halunneet sulkea toista NHL-organisaatiota Pittsburgh/Philadelphian sulkeuduttua rahapulan takia.
Kausi 1934–1935
thumb|St. Louis Eaglesin pelipaita [[Hockey Hall of Famessa.]] Seuran nimi vaihtui Senatorsista Eaglesiin, ja sen asuna oli patriootiset sini-valko-punaiset pelipaidat. Ottelunsa se pelasi St. Louis Arenassa. Eaglesin kausi ei ollut menestys, ja se päättyi liigan viimeiselle sijalle tuloksella 11-31-6, eli 28 pistettä. Huonon menestyksen lisäksi joukkuetta rasittivat korkeat matkustuskustannukset. Junaliput Keski-Lännestä Kanadaan ja Bostoniin kuluttivat ne vähätkin varat mitä Ottawasta St. Louisiin siirtyi. Junamatkat tuhosivat pienimmätkin selviytymisen mahdollisuudet mitä Eaglesilla oli. Kauden jälkeen seura ja sen oikeudet lakkautettiin.
NHL-seuran odotusta 1935–1967
Eaglesin mentyä konkurssiin yritti St. Louisin kaupunki houkutella vuonna 1938 alasajetun Montreal Maroonsin joukkueen St. Louisiin pelaamaan. Vedoten Eaglesin nopeaan tuhoon NHL esti nämä aikeet, eikä NHL halunnut antaa St. Louisille uutta yritystä. Lopulta NHL:n joukkuemäärä putosi konkurssien kautta kuuteen. Tällä joukkumäärällä pelattiin 25 vuotta, kunnes NHL vuonna 1967 kaksinkertaisti joukkuemääränsä 12:een. Tuolloin St. Louis oli luonnollinen valinta uudeksi NHL-kaupungiksi. Laajennusjoukkue St. Louis Blues pelasi jopa samalla areenalla kuin Eagles vuoteen 1994 asti. Tuolloin Kiel Center syrjäytti St. Louis Arenan. thumb|[[St. Louis Arena ennen purkamistaan vuonna 1999.]]
Sulkapallo kesäolympialaisissa 2016
right|100px|Sulkapallo.
Sulkapallossa kilpailtiin Rio de Janeiron 2016 kesäolympialaisissa yhdeksättä kertaa. Kilpailut käytiin 6.–14. elokuuta Riocentro Pavilhão 4:ssä, jonne mahtuu yleisöön 6 500 henkilöä.
Loppuun ajettu
Loppuun ajettu on Timo Rautiaisen toinen sooloalbumi, joka julkaistiin 23. toukokuuta 2007.
Albumin kanteen painettu päivämäärä on Timo Rautiaisen syntymäaika. Loppuun ajettu nousi Suomen virallisen listan sijalle 5.
Michael Lindqvist
Michael Lindqvist (s. 12. syyskuuta 1994 Danderyd, Ruotsi) on ruotsalainen jääkiekkoilija, joka pelaa SHL-joukkue Färjestad BK:ssa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä. Lindqvist laukoo oikealta.
Seuraura
Lindqvist on Enebybergs IF:n kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin SDE HF:ään, jossa Lindqvist voitti kauden 2009–2010 päätteeksi U16 SM:n hopeaa. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi AIK IF:n J18-junioreihin. Lindqvist oli J18 Elitissä joukkueensa paras syöttäjä 22 syöttöpisteellään. Kaudella 2012–2013 hän debytoi seuran Elitserien-joukkueessa, jossa Lindqvist sai tililleen kolme runkosarjaottelua ilman tehopisteitä. Hän teki Elitserien-debyyttinsä 2. lokakuuta 2012 Rögle BK:ta vastaan.
Lokakuussa 2013 Lindqvist teki AIK:n kanssa kaksivuotisen ammattilaissopimuksen. Kausi 2013–2014 oli hänen varsinainen tulokaskautensa SHL:ssä (ent. Elitserien) ja Lindqvist teki 45 runkosarjaottelussa tehot 3+7=10 ja neljässä Kvalserien-ottelussa yhden syöttöpisteen. Hän teki SHL-uransa avausmaalin 3. joulukuuta 2013 Linköping HC:tä vastaan. AIK putosi kauden päätteeksi HockeyAllsvenskaniin. Kaudella 2014–2015 Lindqvist nousi siellä joukkueen varakapteeniksi. Toukokuussa 2015 hän teki AIK:n kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.