cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peter Wohlleben
Teokset
Wohllebenille keskeinen puiden ekologian omakohtainen tarkastelu alkoi jo ennen Das geheime Leben der Bäume  teosta (2015). Ensimmäinen oli Der eigene Wald  -teos (2010). Metsän ja puiden havainnointia hän jatkoi Bäume verstehen (2011) teoksessa. Siinä hän esitti huomioitaan siitä, kuinka puita voi ymmärtää omien havaintojen tasolla. Heti puiden salatun elämän jälkeen hän julkaisi Menschenspuren im Wald -teoksen (2015). siinä hän kehitteli uutta metsässä toimimisen ja havainnoinnin tapaa.Gebrauchsanweisung für den Wald.(2017) teoksessa hän antoi käytännön neuvoja yksityismetsien ekologiseen ja taloudellisesti tuottavaan hoitoon. Esimerkkinä oli hänen oma metsänsä. Teos on suomennettu nimellä Metsän käyttöopas (2019).
Puiden salatun elämän jälkeen Wohlleben siirtyi ehkä vieläkin populaarimpaan aiheeseen, eläinten tunteisiin Die gefühle der Tiere -teoksessa (2014). Vuonna 2016 julkaistu Das Seelenleben der Tiere (2016)oli Saksan eniten myyty tietokirja kesällä 2016. Se on suomennettu nimellä Eläinten salattu elämä (2017).
Wohllebens Waldführer (2016) on puolestaan opaskirja metsän kasveihin ja eläimiin. Samaa aihettaq jatkaa ”Das geheime Netzwerk der Natur” (2017), suom. Luonnon salainen verkosto (2018). Kyseessä on kokoelma esimerkkejä siitä, millaisia vuorovaikutussuhteita luonnosta löytyy, ja kuinka ihminen osaltaan on vaikuttanut niihin.
Vähemmän tunnettu Wohllebenin kiinnostuksen kohde on ollut puurtarha.Kranichflug und Blumenuhr -teoksessa (2012) hän tarkkaili metsän sijaan puutarhaa ja havainnoi ympäristöä. ”Meine kleine Farm” (2015) on laadittu yhdessä hänen vaimonsa Miriam Wohllebenin kanssa, se käsittelee omavaraistaloutta metsänhoitajan pientilalla. Kommst du mit nach draußen? (2021) puolestaan rakentuu metsän sijaan Wohllebenin luontohavainnoille kaupungissa ja puutarhassa.
Peter Wohllebenin suomennetut teokset:
Peter Wohlleben: Puiden salattu elämä : kasvimaailman kuninkaiden tunteista ja viestinnästä, suom Pirkko Roinila, Gummerus 2016.
Peter Wohlleben: Luonnon salainen verkosto : kasvi- ja eläinmaailman ihmeelliset yhteydet, suom Pirkko Roinila, Gummerus 2018.
Peter Wohlleben: Metsän käyttöopas, suom Pirkko Roinila, Gummerus 2019.
Vastaanotto
Puiden salattu elämä herätti kiivasta kritiikkiä, mutta sitä myös kiitettiin. Alan tutkijatkin ovat olleet kahta mieltä, vaikka puiden juurten vuorovaikutusta ei enää kiistetäkään. Toiset puhuvat Wohllebenin tieteellisistä puolitotuuksista, ja tutkimusten pohjalta syntyneistä lennokkaista puiden elämän kuvailuista. Jyrkimmät tutkijat arvostelivat Wohllebeniä faktojen sekoittamisesta spekulaatioihin. Suomalaisista metsäekologian tutkijoista mm.Markku Lajavaara on tyrmännyt Wohllebenin teoksen, väittäen sitä evoluution vastaiseksi koska hänen mukaansa puut eivät auta toisiaan, vaan puiden kesken vallitsee olemassaolon taistelu (HS 16.1.2017).
Toistaalta Wohlleben on saanut kiitosta uuden puiden suhteista korostavan metsäbiologian popularisoinnista (Prof.Suzanne Simard). Tosin silloikin hänen tyyliään on arvosteltu puiden inhimillistämisestä sekä ikimetsän kuvaamisesta satumetsän tavoin. Myöhemmissä teoksissaan hän on vähentänyt inimillistävää puiden kuvausta. Opaskirjojen tapaan laaditut, mutta sisällöltään kepeät teokset eivät ole yhtä kiisteltyjä metsäkeskustelun kannalta.
Bogd Khan
pienoiskuva|Bogd Khan Bogd Khan (, 1869–1924) oli Mongolian johtaja 1911–1924. Hän syntyi Khamissa Itä-Tiibetissä. Hän oli Bogdo Lama eli kolmanneksi korkein lama. Hänen vaimonsa oli Tsendiin Dondogdulam (kuollut 1923). Hän teloitti vihollisiaan mutta ei surmannut siviiliväestöä.
Palautuskeskus
Palautuskeskus on kielteisen päätöksen saaneille turvapaikanhakijoille tarkoitettu keskus, josta heidät palautetaan lähtö- tai kotimaahansa. Palautuskeskuksen toimintamuoto on normaalin vastaanottokeskuksen ja säilöönottoyksikön välimuoto. Palautuskeskuksissa henkilöt ovat valvotummissa olosuhteissa poliisin ilmoittautumisvelvollisuuden piirissä, mutta vapaita liikkumaan.
Bogd Khan
Elämä
Bogd Khan muutti Tiibetistä Mongoliaan vuonna 1874 ja asui siellä kuolemaansa asti. Kun kommunistit alkoivat nousta Mongoliassa, he aloittivat lokakampanjan Bogdia vastaan ja syyttivät häntä muun muassa pedofiliasta. Hän menetti valtansa 1919, kun kiinalaisia joukkoja saapui Mongoliaan. Hän joutui 1920 kotiarestiin ja vapautui siitä helmikuussa 1921 paroni von Ungern-Sternbergin joukkojen avulla, mutta von Ungern-Sternberg joukot kokivat tappion kommunisteille, ja Bogd Khan oli sen jälkeen käytännössä nukkehallitsija kuolemaansa asti.
Palautuskeskus
Maahanmuuttovirasto alkoi valmistelemaan palautuskeskusten perustamista vuonna 2016. Sisäministeriö ei tehnyt päätöstä palautuskeskusten perustamisesta vuonna 2016, koska toimeenpantavia kielteisiä turvapaikkapäätöksiä oli tuolloin liian vähän.
Bogd Khan
Kerrottua
Eräs aikalainen kertoo Bogdista: ''Hän halusi palauttaa Mongolian yhtä suureksi kuin se oli Tšingis-kaanin aikana tai ainakin vapauttaa se Kiinan otteesta. Korkea-arvoiset virkamiehet pelkäsivät häntä mutta massat ihailivat. Hän hallitsi itsenäisesti Tiibetistä tai Kiinasta välittämättä''. Puolalainen tutkimusmatkailija Ferdynand Ossendowski kertoo: Hän havaitsi heti, jos häntä vastaan juonittiin ja kutsui juonijat Urgaan, mistä ei palattu elävänä.
Keskiajan lämmin kausi
thumb|350px|Rekonstruoituja lämpötilakuvaajia 2000 vuoden ajalta. Siniset käyrät ovat vanhempia, punertavat uudempia tutkimuksia. thumb|350px|[[Grönlanti|Grönlannin rekonstruoitu lämpökäyrä, jossa keskiajan lämpökausi näkyy piikkinä luvun 1000 kohdalla.]]
Keskiajan lämmin kausi (tai keskiajan lämpökausi, keskiajan ilmasto-optimi) oli keskiajalla noin vuosien 600–1400 välillä ainakin Euroopassa ja Pohjois-Amerikassa vallinnut verraten lämmin ajanjakso.
Psilosiini
200px|thumb|[[Huurumadonlakki (Psilocybe cubensis) sisältää psilosiinia.]] Psilosiini (4-hydroksi-N,N-dimetyylitryptamiini, 4-HO-DMT) on psykedeelisenä päihteenä käytetty ja vaikutuksiltaan psykedeelinen sieniperäinen alkaloidi ja hermostoon vaikuttava aine. Kemialliselta rakenteeltaan se muistuttaa läheisesti aivojen omaa välittäjäainetta serotoniinia, ja kuuluu samoin tryptamiineihin. Psilosiinin fosforihappoesteri, jota myös esiintyy psilosiinipitoisissa sienissä, on nimeltään psilosybiini. Psilosiini on varsin herkkä hapettumiselle eikä kestä säilömistä hyvin.
Keskiajan lämmin kausi
Lämpökauden olemassaolo on todettu geologisesta ja historiallisesta aineistosta. Kauden keskilämpötilaa on kuitenkin vaikea arvioida tarkkaan. On arveltu, että Euroopan lämpötilat olivat silloin 1–2 astetta korkeammat kuin 1900-luvun alussa.
Psilosiini
Laki
Psilosiini on luokiteltu huumausaineeksi Suomessa.
Historia
Psilosiinin eristi ensimmäisenä Albert Hofmann kumppaneineen Psilocybe mexicana -lajista vuonna 1958. Hofmann myös syntetisoi aineen pian eristämisen jälkeen.
Keskiajan lämmin kausi
Keskiajan lämpökausi vallitsi eri puolilla pohjoista pallonpuoliskoa hiukan eri aikoina. Jääkairausaineiston perusteella Grönlannissa kausi alkoi jo noin vuonna 600, ja lämpömaksimi saavutettiin siellä noin vuonna 1000. Keski-Euroopassa ja Länsi-Atlantin Bermudalla kauden on ajoitettu vallinneen vuosina 800–1350. Venäjän Euroopan-puoleisissa osissa ilmasto oli lämpimimmillään noin vuosina 950–1200. Muualla Euroopassa lämpimintä oli etenkin vuosina 1150–1300 sekä sitä ennen noin vuonna 900. Uralin alueella ei selviä merkkejä keskiajan lämpövaiheesta ole havaittu.
Teerijärvi
thumb|right|Teerijärven kirjasto thumb|Teerijärven jäähalli Teerijärvi (, alun perin Tervajärvi ) on Pohjanmaalla sijainnut entinen Suomen kunta. Teerijärvi liitettiin Kruunupyyhyn vuoden 1969 alussa.
Keskiajan lämmin kausi
Puulustoaineiston perusteella Fennoskandian pohjoisosissa lämmintä oli vuosina 870–1100, kuten myös vuosina 1360–1570. Suomessa lämpökausi ajoitetaan aikavälille 980–1250, jolloin talvet olivat Keski-Suomessa erityisen lauhoja ja lumettomia. Norjassa viljakasvit kasvoivat huomattavasti pohjoisempana kuin nykyisin. Leudot ilmat tekivät mahdolliseksi sen, että Islanti ja Grönlannin lounaisosat asutettiin.
Teerijärvi
Teerijärven naapurikunnat olivat ennen kunnan lakkauttamista Evijärvi, Kaustinen, Kruunupyy, Veteli ja Ähtävä.
Keskiajan lämmin kausi
Keskiajan lämmintä kautta seurasi niin sanottu pieni jääkausi, jolloin ilma jälleen viileni Euroopassa.
Teerijärvi
Vuoden 1960 väestönlaskennan mukaan 96,6 prosenttia Teerijärven asukkaista puhui äidinkielenään ruotsia.
Keskiajan lämmin kausi
Moni ilmastotutkija pitää keskiajan lämpövaihetta paikallisina ilmiöinä. Joidenkin toisten tutkijoiden mukaan kyse oli kuitenkin ilmaston luonnollisesta vaihtelusta kylmien ja lämpimien vaiheiden välillä. Tämän syklisen vaihtelun syitä ei tiedetä varmasti. Asia on tiedemaailmassa kiistanalainen.
Teerijärvi
Historia
Teerijärvi toimi vuodesta 1662 Kruunupyyn alaisena saarnahuonekuntana. Teerijärvi sai oman kirkon vuonna 1667 ja siitä tehtiin kappeliseurakunta vuodesta 1669, joskin ensimmäinen kappalainen astui virkaan vuonna 1671. Teerijärvi erotettiin kirkkoherrakunnaksi vuonna 1868. Teerijärvi muodostaa edelleen oman seurakuntansa, joka on osa Kruunupyyn seurakuntayhtymää.
Kyliä
Djupsjöbacka, Granöbyn, Hästbacka, Högnabba, Kolam, Kortjärvi (Kortjärv), Teerijärvi (Terjärv), Vähätkylät (Småbönders)
Vuoden 1960 taajamarajauksen mukaan Teerijärven taajamat olivat kirkonkylä (607 asukasta) ja Hästbacka (203 asukasta).
Väestö
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Teerijärven väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1880–1960.
Ruokakulttuuri
Teerijärven pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla etenkin pyhäaamuisin syöty ostseitsi, leipäjuusto- ja vasikanlihakuutioita maitoliemessä.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Kunta- ja palvelurakenneuudistus (PARAS-hanke) oli Vanhasen I hallituksen keväällä 2006 käynnistämä kehittämishanke. Sen tarkoituksena oli eheän kuntarakenteen muodostaminen, kuntapalvelujen tuottaminen taloudellisesti ja kuntien vastuulla olevien palvelujen tuottaminen riittävän vahvoina yksiköinä sekä rakenteellisesti että taloudellisesti.
Valtioneuvostossa hanketta johti peruspalveluohjelmaa valmisteleva ministerityöryhmä. Käytännön toteutusta valmisteli ja ohjasi kunta- ja palvelurakenneryhmä, jonka puheenjohtajana oli alue- ja kuntaministeri Hannes Manninen. Mannista avusti määräaikainen poliittinen sihteeri Antti Mykkänen. Uudistukseen liittyvä laki tuli voimaan helmikuussa 2007 ja se oli voimassa vuoden 2012 loppuun. Paras-hanke kuitenkin pysäytettiin Kataisen hallituksen aikana vuonna 2011.
Delfiinit
Delfiinit (Delphinidae) on valaiden lahkoon kuuluva nisäkäsheimo. Kaikki lajit ovat lihansyöjiä ja käyttävät ravinnokseen kalaa ja mustekaloja. Delfiinien heimoon ja pyöriäisiin kuuluu 40 eri lajia.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Vahvojen peruskuntien tavoittelu
Suomen kuntarakenne perustuu suurelta osin vuoden 1865 kunnallisasetukseen, jolla kunnat maallisena hallintoyksikkönä erotettiin 1865-1866 Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnista. Kunta muodostui tuolloin kirkkoherran johtamista seurakunnasta yleensä kappeliseurakuntien toivomuksesta. Kaupunkien erillisyys seurakunnista on vanhempaa, peräisin keskiajalta.
Delfiinit
Pyöriäiset eivät kuulu delfiinien heimoon, vaikka ne ovatkin delfiininsukuisia. Miekkavalaat (Orcinus orca) kuuluvat delfiineihin, mutta niitä nimitetään puhekielessä tavallisesti valaiksi. TV-ohjelmien ja delfinaarioiden myötä pullokuonodelfiini on tullut tutuimmaksi delfiinilajiksi. Se on myös yleisin delfiinilaji.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Vahvojen peruskuntien tavoittelu
Kuntaliiton mukaan kuntauudistuksessa tuli muodostaa vahvoja peruskuntia, jotka muodostuisivat työssäkäynti- tai asiointialueista tai muista toiminnallisista kokonaisuuksista, joiden asukasmäärä on riittävä peruspalvelujen turvaamiseksi. Kuntaliitto katsoi, että kuntien tavoitekoko tulisi olla vähintään 20 000 asukasta. Tämä tavoite ei toteutunut, mutta sen sijaan muodostui paljon kuntien yhteisiä 20 000 asukkaan yhteistoiminta-alueita.
Delfiinit
Koko ja ulkonäkö
Delfiinit ovat pieniä tai keskikokoisia valaita. Niiden koko vaihtelee noin 1,5 metristä ja 50 kilosta miekkavalaan 10 metriin ja 7 000 kiloon. Monilla delfiinilajeilla on tyypillinen pullistuma otsassa nokkamaisen kuonon yläpuolella. Joiltain lajeilta puuttuu pitkä nokka, jolloin otsan pullistuma tekee päästä laatikommaisen näköisen. Suurin osa lajeista on sulavalinjaisia, ja osalla on huomiota herättävää kuviointia, mutta osa lajeista on lähes yksivärisiä.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Kuntamallit
Kunta- ja palvelurakenneuudistusta johtava ryhmä esitti 28.9.2005 kolme alustavaa mallia keskustelun pohjaksi. Nämä mallit olivat peruskuntamalli, piirimalli ja aluekuntamalli.
Delfiinit
Levinneisyys ja elinympäristö
Delfiinejä tavataan kaikista meristä, mutta suurimmillaan lajimäärä on trooppisissa ja lämpimissä vesissä. Useat lajit ovat pantrooppisia, mutta osaa lajeista tavataan vain muutamissa merissä. Ainoa delfiinilaji, joka ei elä ollenkaan trooppisissa vesissä, on pitkäeväpallopää. Lajeista vain miekkavalasta esiintyy arktisilla vesillä. Se onkin laajimmalle alueelle levittäytynyt delfiinilaji. Delfiinejä elää niin laajalla alueella, että niiden elinympäristötkin ovat monipuolisia. Osa lajeista elää syvänmeren alueella ja osa rannikoilla. Jotkut rannikkojen yksilöt saattavat nousta myös jokiin, mutta vain kaksi lajia elää joissa.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Peruskuntamalli
Peruskunnalla tarkoitettiin vähintään 20 000–30 000 asukkaan kuntaa, joka toimisi paikallisen demokratian toteuttajana. Peruskunnilla olisi nykyisten kuntien tapaan palveluiden järjestämis- ja rahoitusvastuu. Laajempaa väestöpohjaa vaativia palveluita järjestettäisiin esimerkiksi sairaanhoitopiireissä. Peruskuntamallin muutokset aiempaan ovat kolmesta mallista pienimmät, mutta epäiltiin, tapahtuisivatko kuntaliitokset vapaaehtoisesti.
Delfiinit
Käyttäytyminen ja lisääntyminen
Kaikki delfiinilajit ovat ainakin jossain määrin sosiaalisia, mutta eri lajien väliset sosiaaliset verkostot ovat hyvin erilaisia. Osa delfiineistä elää vain muutamien yksilöiden ryhmissä, kun osa lajeistaan puolestaan jopa tuhansien yksilöiden parvissa.
Monien delfiinilajien lisääntymisesta ei tiedetä vielä paljoakaan. Delfiinit tulevat sukukypsiksi arvioituna 6–16 vuoden iässä. Delfiinit synnyttävät yhden poikasen, ja kantoaika vaihtelee arviolta 9 ja 16 kuukauden välillä, vaikka suurimmalla osalla lajeista se kestää alle vuoden. Syntymänsä jälkeen poikanen kuljetetaan nopeasti veden pintaan opettelemaan hengitystä, koska delfiineillä on muiden nisäkkäiden tapaan keuhkot. Delfiinit, kuten muutkin nisäkkäät, imettävät poikasiaan.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Peruskuntamalli
Yksi esitetty perusta kuntauudistukseksi olivat työssäkäyntialueet. Käytännössä malli tarkoitti sitä, että ympäröivät maalaiskunnat vain liitettäisiin niiden keskellä oleviin kaupunkeihin tai suurempiin maalaiskuntien kuntakeskuksiin.
Työssäkäyntialueiden etuna pidettiin sitä, että niissä yhteistyö elinkeinoelämän ohjaamisessa sekä maankäytön ja liikennejärjestelyjen suunnittelemisessa olisi luonnollista. Erityisesti peruskunnat mutta myös peruspalvelupiirit voisivat perustua työssäkäyntialueisiin. Myös peruskuntien muodostaminen seutukunnista oli paljon esillä.
Delfiinit
Älykkyys
Populaarikulttuurissa elää käsitys delfiinien erityisestä älykkyydestä, joka lähestyisi ihmisen älykkyyttä. Käsitys perustuu pitkälle neurotieteilijän ja myöhemmän hippiliikkeen johtajan ja New Age -filosofin John C. Lillyn tutkimuksiin ja kirjoituksiin 1950-luvulta alkaen.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Palvelupiirimalli
Piirimallissa sosiaali- ja terveyspalvelut tuotettaisiin samoissa, vähintään noin 150 000 asukkaan palvelupiireissä. Palvelupiirit voisivat ottaa vastuulleen myös koulutuksen. Erityisen vaativa terveydenhoito olisi kuitenkin keskitetty muutamaan valtakunnalliseen yksikköön kuten miljoonapiireihin. Piirit olisi lisäksi jaettu palvelualueisiin, joiden väestömäärän tulee olla vähintään 20 000 asukasta ja joiden sisällä tarjotaan lähipalveluita. Palvelupiirit eivät korvaisi nykyisiä kuntia, vaan ennemminkin kuntayhtymiä ja sairaanhoitopiirejä.
Piirimallin ongelmina pidettiin sitä, että se katkaisisi sosiaali- ja terveyspalveluiden yhteyksiä muihin palveluihin ja piirien järjestämät palvelut olisivat vain välillisen demokratian varassa.
Delfiinit
Älykkyys
Pullonokkadelfiinin aivojen massa on noin 1800 grammaa, kun ihmisellä 1300 grammaa. Valaiden suurempia aivoja selittää suurempi tarve lämmönsäätelyyn. Delfiinin aivot ovat ihmisen aivoihin verrattuna yksinkertaiset ja heikosti kehittyneet.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Aluekuntamalli
Aluekuntamallissa Suomi olisi jaettu 20–25 aluekuntaan ja olemassa olevat kunnat muodostaisivat lähikuntia. Aluekunnat olisivat vastuussa palveluiden järjestämisestä ja myös rahoittamisesta, joten verotusoikeus ja valtionosuudet siirrettäisiin aluekunnille. Aluekuntien ja lähikuntien valtuutetut valittaisiin suoralla kansanvaalilla. Aluekunnat lakkauttaisivat maakuntaliitot ja suuren osan kuntayhtymistä.
Aluekuntamallin katsottiin vähentävän välillistä demokratiaa ja siten kansalaisilla olisi mahdollisuus suoraan valita maakuntien hallinnon edustajat. Ongelmallista mallissa olisi aluekunnan ja lähikunnan välinen työnjako.
Delfiinit
Älykkyys
Kuten suuret ihmisapinat, myös delfiinit pystyvät ymmärtämään käsitteitä ja yleistämään. Ne osaavat myös ratkoa yksinkertaisia tehtäviä. On myös viitteitä delfiinien työkalujen käytöstä.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Puolueiden näkemyksiä
Vanhasen I hallituksen aikaiset oppositiopuolueet Kokoomus, Vihreät ja Vasemmistoliitto epäilivät, ettei hallitus kykene toteuttamaan kunta- ja palvelurakenneuudistusta sisäisten ristiriitojensa vuoksi. Epäiltiin erityisesti pieniä kuntia hallinneen Keskustan halua uudistuksiin, mikä ilmeni Kuntaliiton hallituksen äänestyksissä, kun Keskusta ja SDP olivat eri linjoilla. SDP:n Antti Kalliomäki ja Keskustan Mari Kiviniemi arvostelivat hallitustovereitaan vuoden 2006 vappupuheissa.
Delfiinit
Älykkyys
Delfiinit pystyvät ymmärtämään käsitteitä kuten ”monta” ja ”muutama”. Toisaalta samaan pystyvät myös hyönteiset. Tutkijat ovat eräässä kokeessa opettaneet pullonokkadelfiinin tunnistamaan 40 erilaista symbolia. Toisaalta myös eräät papukaijat ja merileijonat pystyvät samaan. On myös tulkittu että delfiini läpäisisi peilitestin eli tunnistaisi itsensä peilikuvastaan. Kriitikkojen mukaan delfiinin näkö ei kuitenkaan ole niin hyvä, että se pystyisi tähän. Väite delfiinien työkalujen käytöstä liittyy havaintoon, jossa eräät pullonokkadelfiinit Australian länsirannikolla ovat oppineet pitämään nokassaan pesusieniä tonkiessaan merenpohjaa. Ei ole selvää, mihin käytöksellä pyritään.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Keskusta
Keskusta vastusti kuntien pakkoliitoksia ja kuntien asukasluvulle asetettavaa ohjerajaa. Puolue katsoi, että keskustelu painottui liiaksi kuntaliitoksiin ja että samanlaisia kuntarakenteen uudistuksia ei välttämättä tarvitse tehdä koko maassa, vaan huomion pitäisi keskittyä palvelurakenteen uudistamiseen. Keskusta esitti ratkaisuksi kysymykseen palveluja koordinoivasta elimestä aluekuntaa, joka ottaisi osan kuntien tehtävistä itselleen.
Kokoomus
Kokoomus kannatti työssäkäyntialueisiin perustuvaa peruskuntamallia ja vaati kuntauudistuksen puitelakiin selkeitä tavoitteita ja aikatauluja. Puolueen mielestä kuntauudistuksessa ei pitänyt unohtaa kasvukeskusten ongelmia: yhdyskuntarakenteen hajoamista sekä kehyskuntien ja keskusten suhdetta.
Delfiinit
Kommunikointi
Veden alla äänillä kommunikoiminen on tehokasta, sillä syvällä merenpohjassa on usein pimeää. Siksi delfiinit kommunikoivatkin erilaisilla vihellysäänillä. Naksutteluilla ne puolestaan paikantavat kohteita ja suunnistavat kaikuluotaimen tapaan.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Kristillisdemokraatit
Kristillisdemokraatit tähtäsivät ensisijaisesti vapaaehtoisin järjestelyin tapahtuvaan kuntakoon kasvamiseen ja pitivät peruskuntamallia parhaana vaihtoehtona. Puolue halusi myös, että entistä useammat päättävät elimet valittaisiin suoraan kansanvaalilla.
Perussuomalaiset
Perussuomalaiset suhtautuivat epäilevästi kuntaliitoksiin ja vastustivat pakkoliitoksia. Puolue katsoi, että kuntaliitokset heikentäisivät demokratiaa ja palveluita.
Delfiinit
Kommunikointi
Sotalaivojen syvyystutkat häiritsevät delfiinejä ja muita valaita niin, että ne ajautuvat toisinaan rannalle ja joutuvat hengenvaaraan.
Mäkki
Mäkki voi viitata johonkin seuraavista:
Delfiinit
Delfinaariot
Delfinaarioissa ihmiset voivat käydä katsomassa delfiinejä ja yleensä nähdä niiden esittämiä temppuja. Tampereella Särkänniemessä sijaitseva delfinaario suljettiin vuoden 2015 loppupuolella. Delfinaarioiden oikeutuksesta kiistellään jatkuvasti. Niiden puolustajat näkevät delfinaariot tärkeinä paikkoina, joissa ihmiset voivat tutustua delfiineihin ja oppia niistä. Delfinaarioiden ajatellaan myös suojaavan delfiinikantaa, jota kalastus on harventanut. Delfinaarioiden vastustajien mielestä delfinaariot eivät tarjoa delfiineille luonnonmukaisia elinolosuhteita fyysisesti eivätkä sosiaalisesti, minkä katsotaan selittävän korkeita kuolleisuuslukuja. Delfinaarioissa on kuitenkin olemassa jo vahva toisen- kolmannen ja jopa neljännen polven kanta, eikä suurimpaan osaan maailman delfinaarioista enää nykyään pyydystetä delfiineitä luonnosta, vaan paikalliskantojen geneettinen monimuotoisuus varmistetaan siirroilla delfinaarioiden kesken tai keinosiemennyksellä. Keinosiemennystekniikat ovat kehittyneet, ja niistä uskotaan ja toivotaan olevan apua myös muun muassa uhanalaisten delfiinilajien kannan elvyttämisessä.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
RKP
Ruotsalainen kansanpuolue suhtautui varauksellisesti kuntien yhdistämiseen ja tavoitteeseen kuntien minimikoosta. Sen mielestä poikkeuksia piti sallia kieliolosuhteiden, saaristomaisuuden tai pitkien etäisyyksien vuoksi. RKP vastusti aluekuntamallia, koska se marginalisoisi ruotsin kielen alueilla, joissa ruotsi on nykyään enemmistökieli.
Delfiinit
Symboliikka
Kreikkalaisissa taruissa Apollon otti delfiinin hahmon kantaakseen kreetalaiset Delfoihin, jossa nämä pystyttivät hänelle temppelin. Apollon Delphinioksen (delfiinien herra) nimi saattaa johtua minolaisen kulttuurin delfiinisymbolin käytöstä. Ei ole varmaa, että Delfoi (latinaksi Delphi) olisi saanut nimensä delfiinistä. Tämä merinisäkäs on meren jumalan, Poseidonin, tunnus. Sen toinen vertauskuva on hevonen ja merihevonen. Poseidonin kerrotaan luoneen ensimmäisen hevosen kalliosta. Merestä syntynyt Afrodite (lat. Venus) kuvattiin monesti delfiinien seurassa. Viinin jumala Dionysos muutti tarun mukaan merirosvoja delfiineiksi.
Etruskit veivät hautataiteessaan vainajien sielut Autuaiden saarille, mutta myöhemmin he omaksuivat Haadesta muistuttavan käsityksen tuonpuoleisesta. Ranskan kruununperijät ottivat delfiinin kuvan vaakunoihinsa. Kirjoihin merkitty ”ad usum delphini” tarkoitti epäsiveellisyydestä puhdistettua painosta.
Kunta- ja palvelurakenneuudistus
Vasemmistoliitto
Vasemmistoliitto piti parhaana vaihtoehtona työssäkäyntialueisiin perustuvia peruskuntia. Puolue ei hyväksynyt, että uudistuksen yhteydessä edistettäisiin yksityistämistä tai tilaaja-tuottajamallia. Vasemmistoliitto oli tyytyväinen kuntien yhdistämisen ehdoksi asetettuun viiden vuoden irtisanomissuojaan ja kieltoon kunnallisten palveluiden ulkoistamisesta kaupallisille tuottajille.
Vihreä liitto
Vihreä liitto katsoi, että kuntien yhdistyminen oli välttämätöntä. Vihreä liitto vaati erityisesti, että maakuntavaltuustojen ja eräiden muidenkin ylikunnallisten toimielinten jäsenet pitäisi valita suoralla kansanvaalilla. Tämän vuoksi Vihreä liitto piti ainoana puolueena aluekuntamallia tasaveroisena mahdollisuutena peruskuntamallin kanssa.
Yhdistämisavustukset
thumb|245px|Lain mukaiset kaupunkiseudut, joilla asetettiin suunnitteluvelvollisuus.
Vuonna 2007 säädettiin määräaikainen laki kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta (169/2007). Se oli voimassa helmikuun 23. päivästä 2007 vuoden 2012 loppuun. Samassa yhteydessä tehtiin erinäisiä muutoksia myös vuonna 1997 säädettyyn kuntajakolakiin. Lain mukaan yhdistymisavustukset olivat suurimmillaan 2008–2009, jolloin ne olivat 1,8 kertaa suuremmat kuin vuosina 2012–2013, minkä jälkeen avustuksia ei enää maksettu. Useamman kuin kahden kunnan yhdistymisestä maksettavat avustukset olivat suurempia kuin kahden kunnan yhdistymisestä.
Hämeenlinnan, Joensuun, Jyväskylän, Kokkolan, Kotkan, Kuopion, Lahden, Lappeenrannan, Mikkelin, Oulun, Porin, Porvoon, Seinäjoen, Tampereen, Turun ja Vaasan seudut kunnat velvoitettiin laatimaan suunnitelma maankäytön, asumisen ja liikenteen yhteen sovittamisesta sekä palvelujen käytöstä yli kuntarajojen, paitsi jos seutujen kunnat yksimielisesti pitäisivät suunnitelman laatimista tarpeettomana. Pääkaupunkiseudun piti tehdä vastaava selvitys.
Paras-hankkeen tulokset
Paras-hanketta arvioinut tutkimusohjelma antoi systemaattista ja vertailukelpoista tietoa hankkeen aikaisista muutosprosesseista ja muutoksen vaikutuksista erityyppisten kuntien sekä eri toimijoiden näkökulmista. Tutkimusohjelman mukaan yhteistoiminta-alueiden määrä lisääntyi voimakkaasti Paras-kaudella. Yhteistoiminta-alueiden heikkoutena tutkijat mainitsivat tiedonkulun. Joissain tapauksissa kuntalaisten tarpeet tai tieto palveluiden toimivuudesta eivät välittyneet peruskuntaan ja sen strategiseen suunnitteluun. Tutkijoiden mukaan sosiaali- ja terveydenhuollon toiminnan rakenteita on uudistettu ja kehitetty. Erilaisia palvelujen organisointi- ja tuotantotapoja on myös kehitetty runsaasti.
Hankkeen pysäyttäminen 2011
Suomessa oli vuonna 2011 vielä puolen sataa kuntaa, jotka eivät täyttäneet Paras-hankkeen vaatimuksia. Tämän kuntajoukon oli määrä vastata viimeistään kesällä 2011, miten ne palvelunsa puitelain hengessä järjestävät. Vuoden 2011 eduskuntavaalien jälkeen hanke kuitenkin pysäytettiin. Kataisen hallituksen kokoomuslainen kuntaministeri Henna Virkkunen ilmoitti, ettei keskustavetoisena käynnistettyä rakenneremonttia viedä loppuun. Hallitusohjelmassa todettiin, että painopiste siirretään varsinaisiin kuntaliitoksiin. Paras-hankkeen mukaisen löyhemmän rakenneremontin sijaan hallitus tähtäsi kuntamäärän selvään vähentämiseen. Kokoomuksen tavoitteena oli noin sata kuntaa, SDP:n tavoitteena noin 160 kuntaa, jotka perustuisivat ”luonnollisiin työssäkäyntialueisiin”. Tavoitetta nimitettiin kunta- ja sote-uudistukseksi.
Kuntaliitokset
Alla ovat lueteltuina kaikki PARAS-hankkeen aikana vuosina 2005–2012 tehdyt kuntaliitokset. Luettelossa on ensin uuden kunnan nimi ja kaksoispisteen jälkeen vanhat kunnat, joista uusi kunta muodostuu. Vuonna 2004 ennen PARAS-hankkeen alkamista Suomessa oli 444 kuntaa. Vuonna 2012 hankkeen päättyessä kuntien määrä oli vähentynyt yli sadalla 336 kuntaan.
2007
Lisäksi Längelmäki liitettiin osittain Jämsään ja osittain Oriveteen.
Etelä-Karjala
Kansanedustaja Jukka Kärnän mukaan Etelä-Karjalaan muodostuu tulevaisuudessa kaksi kuntaa Imatran ja Lappeenrannan pohjalle.
Vesijärven rautatieasema
Vesijärven rautatieasema (ent. Vesijärven satama) on Lahden satamassa sijainnut entinen leveäraiteinen rautatieasema. Ensimmäinen veturi kävi asemalla elokuussa 1869, ja asema otettiin virallisesti käyttöön 1. marraskuuta 1869 Pietarin radan Riihimäki–Lahti-osuuden valmistumisen yhteydessä. Alun perin neljännen luokan asemaksi rakennettua Vesijärveä laajennettiin 1900-luvun alussa, jolloin se korotettiin kolmannen luokan asemaksi.
Vuonna 1905 kaupunkioikeudet saaneen Lahden kasvu aiheutti sen laajenemista nykyiselle paikalleen, jota palvelemaan rakennettiin vuonna 1935 nykyinen Lahden rautatieasema. Vesikuljetusten siirryttyä vuosien saatossa vähitellen maanteille ja rautateille Vesijärven aseman kautta kulkenut liikenne ensin väheni ja loppui kokonaan 1980-luvulla. Käyttämättä jäänyt rata on sittemmin purettu Salpausselän seisakkeelle asti. Nykyään Vesijärven entinen rautatieasema toimii kahvilana nykyisen Lahden sataman alueella.
Vesijärven satamassa sijaitsi myös Niemen rautatieasema, joka oli Loviisan–Vesijärven rautatien kapearaiteisen 750 mm:n raideleveydelle rakennetun radan pohjoinen pääteasema.
Susannah York
thumb|right|Susannah York Susannah Yolande York (9. tammikuuta 1939 – 15. tammikuuta 2011 ) oli brittiläinen näyttelijä. Hän syntyi Lontoossa ja opiskeli siellä Royal Academy of Dramatic Artsissa.
Yorkin muutamia elokuvia ovat Tom Jones (1963), Sisar Georgen surma (1969), Taistelu Englannista (1970) ja Mio, poikani Mio (1987). Hän esitti lisäksi Lara-äitiä Teräsmiehessä ja sen jatko-osissa. Hän oli ehdolla Parhaan naissivuosan Oscar-palkinnon saajaksi roolillaan elokuvassa Ammutaanhan hevosiakin (1969).
York oli vuonna 1972 Cannesin elokuvajuhlien paras naisnäyttelijä roolillaan elokuvassa Sairaat mielikuvat. Hänen ääntään kuullaan power metal -yhtye Rhapsody of Firen albumilla Triumph or Agony (2006). Billy Bragg viittaa häneen laulussaan ”The Short Answer”.
York eli vuosina 1960–1976 avioliitossa Michael Wellsin kanssa ja sai kaksi lasta, Orlandon ja Sashan. Hänestä tuli isoäiti ensimmäistä kertaa vuonna 2007. York kuoli luuydinsyöpään 15. tammikuuta 2011.
The Great War
The Great War on ruotsalaisen power metal -yhtyeen Sabatonin yhdeksäs studioalbumi, joka julkaistiin 19. heinäkuuta 2019.
Koro (Mali)
Koro on maalaiskunta ja sen keskuskylä sekä Moptin alueen Koron piirin hallinnollinen keskus Malissa. Se sijaitsee 175 kilometriä Moptista kaakkoon. Kunnassa on 62 700 asukasta (vuonna 2009).
Koron kunnan pinta-ala on 6 885 neliökilometriä. Se rajoittuu lännessä Koron piirin Dougouténé I:n, Pel Maoudén, Koporokendié Nân ja Koporo Penin sekä pohjoisessa Youdioun, Barapirélin ja Bondon kuntiin sekä idässä ja etelässä Burkina Fasoon. Seutu kuuluu Sahelin vyöhykkeeseen. Luonnonalueita ovat Souroun tasanko etelässä ja kaakossa sekä Gondon tasanko luoteessa. Pysyviä vesistöjä ei ole.
Kuntaan kuuluu 48 kylää ja 19 pienempää asutusta. Asukkaat ovat dogoneja, moseja, fulbeja ja samoja.
Seudun pääelinkeinot ovat maanviljely ja karjanhoito. Lisäksi harjoitetaan käsityöammatteja ja kaupankäyntiä. Markkinapaikkoja ovat Koro, Pomorododiou, Yadianga, Zon ja Sasanhi.
Koron kautta kulkee Moptista Burkina Fasoon johtava maantie RN15. Kunnan palveluihin kuuluu 14 peruskoulua, lyseo ja kolme terveysasemaa. Matkailupalvelut käsittävät yhden leirintäalueen.
Heinz R. Pagels
Heinz R. Pagels (19. helmikuuta 1939 New York – 23. heinäkuuta 1988 Pyramid Peak, Colorado) oli yhdysvaltalainen filosofi ja fyysikko. Pagels toimi New Yorkin tiedeakatemian johtajana, Rockefeller-yliopiston apulaisprofessorina ja International League for Human Rights -järjestön puheenjohtajana. Pagels tunnettiin parhaiten kansantajuisten tiedekirjojen The Cosmic Code, Perfect Symmetry sekä The Dreams of Reason kirjoittajana.
Yleisluistelun Euroopan-mestaruuskilpailut 1910
Euroopan luistelumestaruudesta kilpailtiin Viipurissa 26.-27. helmikuuta 1910. Vain miehet kilpailivat. Kilpailut kuuluivat osana Viipurin kansainvälisiin talvikisoihin. Moskovan Sokol seuraa edustanut Nikolai Strunnikov voitti mestaruuden. Lopullisiin pisteisiin huomioitiin vain kaikki matkat loppuun saakka luistelleiden sijoitukset.
Miesten yleismestaruus
<br style="clear:both;"/>
Heinz R. Pagels
Michael Crichtonin mukaan Pagelsin kaaosteoriaa käsittelevät teokset innoittivat luomaan Jurassic Park -kirjan henkilöhahmon Ian Malcolmin.
Pagels kuoli 49-vuotiaana vuorikiipeilyonnettomuudessa Yhdysvalloissa.
Pagelsin ajatus uudesta tieteen perusmallista
Pagels sanoi teoksessaan Dreams of Reason: The Rise of the Sciences of Complexity (1988, s. 318):Jos nykyaikaisen tieteen kolme ensimmäistä vuosisataa ovat laajentaneet ihmisen aistimia, opettaneet aineen ja elämän rakennetta, niin kolme seuraavaa vuosisataa näkevät kompleksisuuden tieteen nousun.
Heinz R. Pagels kehitteli tässä kirjassaan teoriaa tieteen seuraavan 300 vuoden peruskäsityksiä, kompleksisuuden eli monimutkaisuuden hallinnan ja sen keskeisen välineen, tietokoneen. Pagelsin mukaan tietokone korvaa edellisen paradigman keskeiset tutkimusvälineet, kaukoputken ja mikroskoopin tai tulee niiden rinnalle.
Pagels liittää tämän Joseph Needhamin ja Herbert Spencerin "Integrative levels"- teoriaan, jonka mukaan evoluutiossa syntyy jatkuvasti uusia tasoja, jotka perustuvat aiempiin. Uusien tasojen järjestelmiä on aina vähemmän kuin aikaisempia ja toisaalta nämä harvemmat järjestelmät sisältävät enemmän ominaisuuksia ja ovat siis kompleksisempia. Alkuräjähdyksestä nykypäivään saadaan seuraava ketju: kvarkit, alkeishiukkaset, atomit, molekyylit, solut, monisoluiset, monisoluisten yhteisöt, monisoluisten yhteisöjen yhteisöt, ...., maailmanlaajuinen yhteisö, maapalloistuminen.
Keskeistä on Pagelsin mukaan myös, että aiemman tieteen tavoite ymmärtää ongelmia niiden osien kautta on johtanut umpikujaan. Pagelsin mukaan luonto on osoittanut, että osia voi yhdistellä lukemattomilla tavoilla, josta luonto käyttää kuitenkin vain muutamaa yhdistelmää. Osista ei näy, mitä yhdistelmiä luonto käyttää. On lähdettävä liikkeelle kokonaisuuksista, mikä johtaa kompleksisuuteen.
Kun kokonaisuus nostetaan tärkeäksi, tullaan myös verkkoon. Vain sillä on tarvittava kokonaisvaltainen tieto ongelman osista ja mahdollisuus kokonaisuuden hahmottamiseen. Tärkeäksi tulee siis esimerkiksi eri tieteenhaarjojen välinen yhteistoiminta tieteellisessä tutkimuksessa, viranomaisten yhteistoiminta hallinnossa ja puolustushaarojen ja aselajien yhteistoiminta asevoimissa.
Pagels on vakuuttunut, että "ne kansakunnat ja kansat, jotka hallitsevat kompleksisuuden uuden tieteen, tulevat olemaan seuraavan vuosisadan taloudellisia, kulttuurisia ja poliittisia supervaltoja". Ilmeistä on että, ne ovat myös sotilaallisia suurvaltoja.
Ihminen voi Pagelsin mukaan pitää 7 (+-2) erillistä aihetta huomionsa keskipisteessä. Näin pienen kapasiteetin mieli ei pysty koskaan käsittämään sadoista muuttujista koostuvien kompleksisten järjestelmien käyttäytymistä.
Suuret lineaarisen optimoinnin yhtälöryhmät saattavat sisältää miljoonia muuttujia ja ovat täysin ihmisen laskenta- ja käsityskyvyn ulkopuolella ilman tietokoneita ja niiden avustamaa tulosten havainnollistamista, visualisointia.
Pagelsin mukaan teoreettinen ja kokeellinen tiede saa tietokoneen mukana rinnalleen kolmannen tieteen lajin, laskennallisen tieteen. Tietokone mahdollistaa myös uudenlaiset kokeet, tietokonemallinnukset.
Pagels jatkaa, että kompleksisuuden maailmassa rinnakkainen (verkko) painottuu peräkkäisen (hierarkkisen) järjestelmän sijasta. Peräkkäinen järjestelmä voidaan yleistää hierarkkiseksi järjestelmäksi. Hierarkkiset järjestelmät ovat sellaisia, että niissä on aina yläpuoli ja alapuoli kaikilla tasoilla. Jos yläpuoli poistetaan, kaikki alla oleva on irti muusta järjestelmästä.
Pagels arvioi, että kompleksisempia järjestelmiä syntyy luontoon muun muassa siksi, että uudella suuremmalla tasolla ei ole ekologisia kilpailijoita ja koska niiden muodostuminen on mahdollista.
Pagelsin mielestä kolme malleja tunnistavaa järjestelmää, aivot, immuunijärjestelmä ja evoluutio, voivat olla itse asiassa samoja, jos ne nähdään käsitteellisinä periaatteina. Vain aikamittakaava jolla ne toimivat on erilainen. Evoluutio toimii satojen tuhansien vuosien aika-asteikolla, immuunijärjestelmä päivien ja aivot millisekuntien. Myös tiede on Pagelsin mukaan malleja tunnistava, valikoiva, siis evolutionaarinen järjestelmä.
Pagelsin mukaan ydinfysiikka, atomifysiikka, kemia, molekyylibiologia, biokemia, ja genetiikka ovat itsenäisiä oppeja seurauksena niiden syihin liittyvästä irtikytkeytymisestä toisistaan. Tässä Pagels viittaa vahvasti emergenssiin, jonka on ajateltu luovan jokaiselle aineen järjestyksen tasolle omat ominaisuudet ja niille omat lait.
Pagelsin mukaan "hypoteettis-deduktiivinen järjestelmä" muodostuu pohjimmiltaan valistuneesta arvauksesta, tieteellisestä hypoteesista, jota seuraa kyseisen hypoteesin ankara testaus ja arvostelu. Tämä ei ole tieteentekijöitten käyttämä ainoa menetelmä, mutta se selvittää Pagelsin mukaan pääajatuksen – tieteellinen menetelmä on sopiva sekoitus innoitusta ja jäykkyyttä. Sopivan sekoituksen keksiminen on merkittävän tieteentekijän merkki. (Katso tähän liittyen myös intuitio.)
Pagelsin mukaan teoriat ovat kaikki pakostakin tilapäisiä, jopa "vääriä" jossain ehdottomassa mielessä. Niitä ei voida todistaa oikeiksi, vain todistaa vääriksi.
Pagelsin mukaan tietokone, kompleksisuuden tieteen työväline, mahdollistaa kaikkeuden havainnoinnin täysin uudella tavalla. Johtuen sen kyvystä käsitellä valtavia määriä informaatiota luotettavalla ja mekaanisella tavalla, tietokone tieteellisenä tutkimusvälineenä on jo paljastanut uuden kaikkeuden. Tämä kaikkeus oli aiemmin saavuttamaton, ei sen takia että se oli liian pieni tai liian kaukana, vaan koska se oli niin kompleksinen, että yksin ihmismieli ei pystynyt sitä paljastamaan.
Detachment 88
Detachment 88, tai Densus 88, on Indonesian poliisin terrorisminvastainen erikoisyksikkö, joka perustettiin vuoden 2002 Balin pommi-iskujen jälkeen kesäkuussa 2003. Sitä rahoittaa, varustaa ja kouluttaa Yhdysvallat osana Diplomatic Security Servicen Antiterrorism Assistance -ohjelmaa, sekä Australia.
Yksikön tiedustelutyö oli vuoteen 2018 mennessä johtanut yli 1 200 pidätykseen. Vuodesta 2010 lähtien ryhmän on katsottu katkaisseen yli 80 terroristisuunnitelmaa. Densus 88:a pidetään yleisesti yhtenä maailman parhaimmista terrorisminvastaisista yksiköistä.
The Late Late Show with James Corden
The Late Late Show with James Corden alkoi CBS-kanavalla 23. maaliskuuta 2015, korvaten The Late Late Show with Craig Ferguson -ohjelman. Ohjelmaa esitetään Yhdysvalloissa myöhäisillassa maanantaista perjantaihin joka ilta. Suomessa Yle TV2 aloitti ohjelman esittämisen 24. kesäkuuta 2017. Suomessa sarjaa näytetään keskiviikosta lauantaihin kello 22 kahden vuorokauden viiveellä Yhdysvaltojen ensiesityksestä.
Show'n kaikissa jaksoissa on mukana tähtivieraita, musiikkiesityksiä ja sketsejä. Show'n kruununjalokiveksi on noussut Cordenin ideoima "Carpool Karaoke". Osiossa toinen toistaan isommat tähdet astuvat isännän auton kyytiin laulamaan karaokena omia biisejään ja heittämään huulta. Corden sai idean George Michaelin oltua hänen kyydissään Cordenin laitettua musiikkia soimaan ja laulettuaan kappaleen mukana. Michael ryhtyi laulamaan Cordenin mukana. Ensimmäiseen varsinaiseen Carpool Karaokeen suostui Mariah Carey huonosti nukutun yön jälkeen tietämättä etukäteen minkälaisesta asiasta oli kyse ja oliko hänen tarkoitus edes laulaa siinä.
Astroworld-festivaali
Historia
Ensimmäinen Astroworld-festivaali järjestettiin vuonna 2018. Räppäri Travis Scott julkisti festivaalin viikon siitä, kun hänen Astroworld-niminen albuminsa oli julkaistu. Festivaali sai nimensä albumista, joka puolestaan oli nimetty suljetun Six Flags AstroWorld -huvipuiston mukaan. Lehdistötiedotteen mukaan festivaalin tarkoituksena on ”tuoda takaisin AstroWorldin rakastettu henki ja nostalgia”. Samalla se toteuttaa nuoren Travisin lapsuuden unelman.
Oskar Nero
Oskar Aleksander Nero (14. helmikuuta 1873 Turku – 5. huhtikuuta 1937 Rauma) oli suomalainen insinööri, joka toimi Rauman ensimmäisenä kaupunginjohtajana.
Astroworld-festivaali
Historia
Ensimmäisessä Astroworldissa esiintyivät muun muassa Post Malone, Metro Boomin, Lil Wayne ja Travis Scott itse. Festivaali laajentui vuodelle 2019, ja mukaan tuli muun muassa reggaeton- ja hard rock -esiintyjiä. Toisella kerralla mukana olivat muun muassa Gucci Mane, Rosalía, Migos, Pharrell Williams ja Megan Thee Stallion.
Oskar Nero
Oskar Neron vanhemmat olivat vaihdemies Antti Kustaa Nero ja Josefina Heikintytär. Hän pääsi ylioppilaaksi Turun lyseosta 1893 ja suoritti insinööritutkinnon Polyteknillisessä opistossa 1899.
NonStop
NonStop oli suomalainen kolmihenkinen dancepoppia soittanut yhtye. Yhtye oli aktiivisimmillaan vuonna 2000 suurimman dance-buumin jo mentyä ohi. EMI:ltä levytyssopimuksen saanut ja Timo Löyvän tuotannossa levyttänyt yhtye esitti ensimmäiset keikkansa Hartwall Areenalla Disco- ja Showtanssin MM-kisoissa ja Helsingin Olympiastadionilla Young Aid -konsertissa. Yhtyeen ensimmäinen single Haluun saalistaa, ei saavuttanut radiosoittoa, mutta sitä kesäkuussa 2000 seurannut En voi sua unohtaa sai soittoaikaa mm. Radio NRJ:llä. Kesällä 2000 NonStop keikkaili Rantarockissa, Himosfestivalissa ja Mukkulan juhannuksessa.
NonStop julkaisi ainoaksi jääneensä albuminsa, Pop-direktiivi, 4. syyskuuta 2000. Pop-direktiivi käväisi Suomen albumilistalla ja siitä julkaistiin vielä kolmas single Enkeli ei.
Hanna ja Pete ovat myöhemmin vaikuttaneet myös yhtyeessä nimeltä Lost Foundation. Pete ja Juha tekivät lisäksi dj-keikkoja. Petri Koskimäki on tehnyt myös remiksauksia nimellä Twister (mm. Tiktakin Jää). Nykyään Petellä on studioalan yritys Dramatic Sound.
Astroworld-festivaali
Historia
Vuoden 2021 festivaali keskeytyi ensimmäisen päivän jälkeen, kun kahdeksan ihmistä kuoli paniikissa, joka syntyi, kun yleisö pakkautui liian tiiviisti kohti lavaa. Paniikki syntyi perjantain myöhäisillassa festivaalin perustajan Travis Scottin esiintyessä. Tilanne alkoi noin kello 21, ja konsertti keskeytettiin 21.38, kun sen järjestäjät huomasivat tilanteen vakavuuden. Kuolleiden lisäksi ainakin 17 ihmistä vietiin sairaalaan. Loukkaantuneita oli kaikkiaan yli 300.
Linkolan soutajan päiväkirja
Linkolan soutajan päiväkirja on Eero Alénin muistelma työharjoittelusta kalastaja ja luonnonsuojelija Pentti Linkolan soutajana syksyllä 1994.
Oskar Nero
Kaupungininsinöörinä toimineen Oskar Neron mukaan on nimetty Jyväskylässä Harjulla sijaitsevat vuonna 1925 valmistuneet kiviportaat, Neron portaat. Neron kerrotaan edelleen kummittelevan Rauman kaupungintalon vanhassa osassa ja eritoten sen tornissa.
Oskar Nero oli naimisissa vuodesta 1907 Aino Maria Wahlströmin kanssa.
Laura La Varnie
Laura La Varnie (2. maaliskuuta 1853 – 18. syyskuuta 1939) oli yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän syntyi Jefferson Cityssä, Missourissa, ja kuoli 86-vuotiaana Los Angelesissa, Kaliforniassa.
La Varnie esiintyi muun muassa elokuvassa Mickey (1918).
Iso Heinäjärvi (Orivesi)
Iso Heinäjärvi on Pirkanmaalla Oriveden Längelmäen Maunuksen lähellä ja vähän Juupajoen Petääjärven puolella sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 16,3 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Se sijaitsee Juupajoen itäpuolella ja Längelmäen pohjoispuolella olevalla mäkisellä ylänköalueella mäkien välisessä soistuneessa painaumassa. Järven lounaispuolella kohoaa Talaanvuori 20 metrin korkeuteen. Järven länsirannassa on matala soistunut niemi, jonka suojaan jää Talaanlahti. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä ja kaikki se rannat ovat soistunutta rämesuota. Talaanlahdella on vapaa-ajan asunto ja kaksi muuta sijaitsevat maatilojen yhteydessä. Maatilalla on pysyvää asutusta. Sinne tulee tie Petääjärveltä. Myös itärantaan on rakennettu metsätie.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Leppähampaanjoen valuma-alueella (35.75), jonka Sahajoen valuma-alueeseen (35.756) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 124,1 metriä mpy. Järveen on johdettu Heinäsuolta sen ja Kaakkolampien kuivatusvedet ja järven eteläpäähän on aina laskenut Niemijärveltä ja Pieneltä Niemijärveltä laskuoja. Tähän ojaan on johdettu Ahvensuon ja ympäristön muutkin metsäojat. Järven pohjoispäässä sijaitsee järven oma laskuoja, joka yhtyy pian Vähän Heinäjärven laskuojaan muodostaen Heinäoja. Heinäoja virtaa Pieneen Valkeajärveen, jonka laskujoki Valkeajoki laskee Vähään Petääjärveen. Vesireitti kulkee tämän jälkeen mutkien kautta Sahajokeen.
Historiaa
Vuoden 1958 peruskartassa sijaitsee järven pohjoisosan molemmilla puolilla maatilat. Myös Niemijärven laskuojan varressa sijaitsee tila. Ensimmäisessä peruskartassa ei järven rantasoita oltu ojitettu, mutta 1977 kartassa oli Heinäsuo ojiettu tiheästi. Samassa kartassa oli toisen maatilan peltopalsta metsitetty. Vain Juupajoen puoleista tilaa viljellään edelleen.
Kalle Hyötynen
Kalle Hyötynen on Julkisten ja hyvinvointialojen liitto JHL:n järjestöasiantuntija ja entinen Vasemmistoliiton kunnallispoliitikko. Hän on koulutukseltaan mittakirvesmies.
Kangastatti
Kangastatti (Suillus variegatus) on hyvä ruoka- ja kauppasieni.
Koko ja ulkonäkö
Kangastatin lakki on 5–15 cm leveä ja väriltään kellanruskea. Se on myös usein pienten ruskeiden täplien peittämä. Kostealla säällä lakin pinta on tahmea. Sienen malto on vaaleankeltaisia tai ruskeankeltaisia sekä pehmeää. Pillitys puolestaan on väriltään vihertävänkeltainen, vanhemmalla sienellä ruskeaan vivahtava. Sekä malto että pillikerros sinistyvät paineltaessa. Pillien suut ovat pienet toisin kuin nummitatilla (Suillus bovinus).
Kangastatin jalka tanakka ja sileäpintainen. Väriltään se on suunnilleen lakin kaltainen. Halkaistaessa senkin väri muuttuu tyvestä sinertäväksi. Sienen maku on mieto, aavistuksen verran hapahko. Kangastatin tuoksu on hapan.
Samankaltaiset lajit
Kangastatin näköinen sienilaji on erityisesti edellä mainittu nummitatti. Ruskotatti (Boletus badius) ja samettitatti (Boletus subtomentosus) voivat myös joskus muistuttaa erehdyttävästi kangastattia.
Käyttö ravinnoksi
Kangastatti on hyvä ruokasieni. Sitä voidaan säilöä kuivattuna, kunhan se kuivatetaan riittävän ohuina siivuina. Kangastattia voidaan käyttää ruoaksi yksinään tai muiden sienilajien kanssa.
Renée Soutendijk
Renette Pauline Soutendijk (s. 21. toukokuuta 1957 Amsterdam, Pohjois-Holland), tunnetaan paremmin nimellä Renée Soutendijk, on alankomaalainen näyttelijä. Hän tuli tunnetuksi rooleistaan Paul Verhoevenin elokuvissa Nuoria haaveita (1980) ja Neljäs mies (1983). 1980-luvulla hän oli yksi Alankomaiden isoimmista seksisymboleista.
1980-luvulla Soutendijk alkoi luomaan uraa myös Yhdysvalloissa. Hän esiintyi muun muassa elokuvissa Ohjelmoitu tappamaan (1991), A Perfect Man (2013) ja Suspiria (2018).
Paikkatietoportaali
Paikkatietoportaali on verkkosivusto, joka tarjoaa paikkatietoaineistoja tai paikkatietopalveluita. Esimerkki paikkatietoportaalista on suomalainen Paikkatietoikkuna, joka on Maanmittauslaitoksen ja muiden paikkatiedon tuottajien yhteistyö. Euroopan komission toteuttama oma INSPIRE-palvelu on kooste kansallisista paikkatietoportaaleista.
Felice Gimondi
Felice Gimondi (29. syyskuuta 1942 Sedrina, Italia – 16. elokuuta 2019 Giardini-Naxos, Italia ) oli italialainen maantiepyöräilijä. Hän oli Jacques Anquetilin jälkeen toinen pyöräilijä, joka voitti kaikki kolme Grand Touria: Italian ympäriajon vuosina 1967, 1969 ja 1976, Ranskan ympäriajon ensimmäisellä ammattilaiskaudellaan 1965 sekä Espanjan ympäriajon vuonna 1968.