cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koltansaame
Kirjoitusjärjestelmä
Koltansaamen suomen kielestä eroavien merkkien (Ââ, Čč, Ʒʒ, Ǯǯ, Đđ, Ǧǧ, Ǥǥ, Ǩǩ, Ŋŋ, Õõ, Šš, Žž, ʹ ja ʼ) tuottamiseksi tarkoitetut tietotekniset ratkaisut eivät ole usein yhteensopivia keskenään, mikä aiheuttaa merkkien vääristymisen, kun tekstiä siirretään järjestelmästä toiseen. Toisaalta fontit eivät ole kovinkaan kattavia, minkä vuoksi kielellä julkaistut painotuotteet ovat epäammattimaisen näköisiä. Usein merkistövirheiden taustalla on monien fonttien toteutuksessa käytetty 8-bittinen ympäristö. Unicoden mukaisen koodauksen käyttöä hankaloittaa sopivien näppäimistöajurien puute. Toisaalta vajavaisen lokalisoinnin takia esimerkiksi luettelointi on hyvin työlästä toimivan aakkostuksen puuttuessa.
Vokaalit
Koltansaamessa on monimutkainen vokaalijärjestelmä. Taulukoissa on annettu äänteen vieressä sen kirjoitustapa.
Huom.:
Kuten suomessakin, vokaalit voivat olla joko pitkiä tai lyhyitä: leʹtt ’astia’ & leeʹtt ’astiat’. Kaikki vokaalit voivat olla pitkiä ja lyhyitä.
Vokaalit muodostavat 12 diftongia.
Myös diftongit voivat olla lyhyitä tai pitkiä, joskaan tämä ei näy kirjoitusasussa. Lyhyet diftongit eroavat pitkistä niin pituutensa kuin painonsa avulla: Lyhyissä diftongeissa paino on jälkimmäisellä osalla, pitkissä ensimmäisellä.
Konsonantit
Koltansaamen konsonantit on esitetty seuraavassa taulukossa. Kirjoitusjärjestelmän vastineet äänteille ovat sulkeissa.
¹Soinnittomat klusiilit ja affrikaatat ääntyvät aspiroituina vokaalien ja sonoranttikonsonanttien jälkeen.
²Soinnilliset klusiilit ja affrikaatat ääntyvät yleensä vain heikosti soinnillisina.
³Äänteellä // on myös allofoni [] alkavana äänteenä.
Konsonantit voivat olla sekä lyhyitä että pitkiä (geminaattoja) sanan keskellä ja lopussa, molemmat ovat yleisiä. Konsonantin pituus voi erottua myös useammista peräkkäisistä konsonanteista: kuõskkâd ’koskettaa’ : kuõskâm ’kosken’.
Kielioppi
Koltansaame on synteettinen, paljon taivutusmuotoja käyttävä kieli, jossa on monia samoja piirteitä kuin muissa uralilaisissa kielissä. Se ei kuitenkaan ole tyypillinen agglutinatiivinen kieli kuten useat muut uralilaiset kielet, vaan se on paljolti kehittynyt fusionaalisempaan suuntaan. Täten sijapäätteitä ja muita kieliopillisia ominaisuuksia ei merkitä vain liitteillä, vaan ne myös aiheuttavat muutoksia itse sanajuuressa. Monet koltansaamen sanaliitteistä ovat portmanteau–morfeemeja, jotka ilmaisevat useita kieliopillisia ominaisuuksia samaan aikaan.
Sijamuodot
Koltansaamessa on yhdeksän sijamuotoa yksikössä, vaikkakin genetiivi ja akkusatiivi ovat usein sama. Sijamuodot ovat nominatiivi, genetiivi, akkusatiivi, lokatiivi, illatiivi, komitatiivi, abessiivi, essiivi ja partitiivi.
Persoonapronominit
Koltansaamessa esiintyy yksikön ja monikon lisäksi kaksikko eli duaali. Alla olevassa taulukossa persoonapronominit on taivutettu nominatiivissa ja genetiivissä/akkusatiivissa.
Alla olevassa taulukossa on pronominin hän taivutus eri luvuissa ja sijamuodoissa.
Verbit
Koltansaamen verbit taipuvat neljässä persoonassa (ensimmäinen persoona, toinen persoona, kolmas persoona ja neljäs persoona eli epämääräinen persoona), viidessä tapaluokassa (indikatiivi, imperatiivi, konditionaali, potentiaali ja optatiivi), kolmessa luvussa (yksikkö, kaksikko eli duaali ja monikko), sekä neljässä aikamuodossa (mennyt, ei-mennyt, perfekti ja pluskvamperfekti). Verbeillä on kuusi nominaalimuotoa (infinitiivi, gerundi, partisiipin aktiivi, abessiivi, partisiipin preesens ja partisiipin perfekti).
Kieltoverbi
Kuten esimerkiksi suomessa ja muissa saamelaiskielissä, myös koltansaamessa käytetään kieltoverbiä. Koltansaamessa kieltoverbi taipuu tapaluokan (indikatiivi, imperatiivi ja optatiivi), persoonan (ensimmäinen, toinen, kolmas ja neljäs), sekä luvun (yksikkö, kaksikko ja monikko) mukaan. Indikatiivin preseensin 3. persoonassa iʹlla, iʹlleäkku, iʹllää tai iʹllä yleensä kirjoitetaan ij + leäkku -yhdistelmän sijasta
Toisin kuin muissa saamelaiskielissä, koltansaamen kaksikolla ja monikolla ei ole enää omaa kieltoverbin muotoa, vaan käytetään monikkoa.
Aiheesta muualla
Wikipedia hautomossa
Kulosaaren kartano
Kulosaaren kartano on kartano Helsingissä, Naurissalmen rannalla, vastapäätä nykyisen Kulosaaren aluetta. Päärakennuksen on suunnitellut Carl Ludvig Engel 1800-luvun alkupuolella.
Historia
Kulosaaren kartano on syntynyt 1500-luvun rälssitilasta. Se annettiin Klaus Torckelle lahjoituksena vuonna 1648. Vuonna 1753 kartanon silloinen omistaja sotamarsalkka Augustin Ehrensvärd perusti alueelle vapaamuurareiden ylläpitämän lastenkodin. Helsingin kaupungin omistukseen kartano tuli 1927.
Nykyaika
Kartano on ollut vuokrattu Julkisten ja hyvinvointialojen liiton Helsingin yhteisjärjestölle. Järjestön järjestämä toiminta päättyy 30.9.2023.
Aiheesta muualla
60.19306°N, 25.01444°W
Apple A4
thumb|Apple A4 -järjestelmäpiiri Apple A4 on Applen suunnittelema järjestelmäpiiri (SoC), jota valmistaa Samsung. Prosessoria käytetään Applen iPad-taulutietokoneessa, iPhone 4 -puhelimessa ja iPod touch -musiikkisoittimessa.
A4 julkistettiin 27. tammikuuta 2010 Applen kutsutilaisuudessa San Franciscossa.
Mikroarkkitehtuuri
Suoritin käyttää Cortex-A8-arkkitehtuuria.
Greta von Frenckell-Thesleff
Greta von Frenckell-Thesleff, oik. nimi Margareta Lovisa Thesleff (2. heinäkuuta 1881 Pernaja – 28. joulukuuta 1967) oli suomalainen kirjallisuudentutkija ja ruotsin kielellä kirjoittanut kirjailija.
Greta von Frenckell-Thesleffin vanhemmat olivat luutnantti Carl Theodor von Frenckell ja Fanny Lovisa Ehrnrooth. Hän kuului von Frenckell -aatelissukuun ja oli vuorineuvos Rafael von Frenckellin sekä poliitikko Erik von Frenckellin sisko. Greta von Frenckell oli naimisissa vuodesta 1903 filosofian tohtori ja diplomaatti Rolf Thesleffin kanssa.
Greta von Frenckell-Thesleffi pääsi ylioppilaaksi 1899 (Privata svenska flickskolan i Helsingfors) ja valmistui filosofian kandidaatiksi ja maisteriksi 1910. Hänestä tuli filosofian kunniatohtori 1964.
Sulfasetamidi
Sulfasetamidi (C8H10SN2O3) on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä antibioottina silmien ja ihon tulehduksiin, joskin monet uudemmat antibiootit ovat suurelta osin korvanneet sen.
Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa sulfasetamidi on väritöntä tai valkoista kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vähäisessä määrin veteen ja hyvin esimerkiksi etanoliin ja asetoniin. Sulfasetamidi on heikko happo. Kuten muillakin sulfonamideilla, sulfasetamidin antibioottiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se estää bakteerien dihydropteroaattisyntaasientsyymiä ja ne eivät kykene muodostamaan foolihappoa. Tällöin niiden kasvu estyy. Sulfasetamidi on tehokas lähinnä grampositiivisia bakteereja vastaan ja on teholtaan yksi ryhmänsä heikoimmista. Sitä voidaan käyttää silmätulehdusten hoitoon silmätippoina ja tali-ihottuman sekä eräiden muiden ihotulehdusten hoitoon. Yhdessä rikin kanssa sitä voidaan käyttää aknen hoidossa.
Valmistus
Sulfasetamidia voidaan valmistaa sulfaniiliamidin tai N4-asetyylisulfaniiliamidin ja etikkahappoanhydridin välisellä reaktiolla. Käytettäessä N4-asetyylisulfaniiliamidia lähtöaineena toinen muodostuneen tuotteen asetyyliamidiryhmistä hydrolysoidaan emäksisissä olosuhteissa.
Leviathan (kappale)
Leviathan on tanskalaisen heavy metal -yhtye Volbeatin kappale, joka julkaistiin toisena singlenä yhtyeen seitsemänneltä studioalbumilta Rewind, Replay, Rebound. Kappaleen sävelsi yhtyeen laulaja Michael Poulsen sekä kitaristi Rob Caggiano ja sen tuotti Jacob Hansen. Kappale julkaistiin musiikkivideon kanssa 15. toukokuuta 2019.
Cajamarcan alue
250px|thumb|Alue Perun kartalla Cajamarcan alue on yksi Perun hallinnollisista alueista. Se sijaitsee maan pohjoisosassa Ecuadorin vastaisella rajalla. Osa alueesta on sademetsää, osa Andien vuoristoa.
Alueen pinta-ala on 33 247 neliökilometriä ja vuoden 2017 väestönlaskennassa sen asukasluku oli 1 341 012. Alueen pääkaupunki on samanniminen Cajamarca.
Tampereen Höyrypuuseppä
Tampereen Höyrypuuseppä Oy oli suomalainen Tampereella toiminut puusepäntuotteita valmistanut yritys, joka aikanaan oli alallaan yksi Suomen merkittävimpiä. Yritys valmisti huonekaluja ja rakennuspuusepän tuotteita, kuten ovia ja ikkunoita, sekä teki julkisten tilojen sisustuksia.
Yritys aloitti toimintansa vuonna 1894 nimellä Tampereen Höyrypuuseppä Karl K. Tallqvist. Sen perustaja oli Karl Konstantin Tallqvist (k. 1903). Tallqvist oli kiinnostunut myös kulttuurista ja politiikasta: hän oli muun muassa Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran jäsen ja Tampereen kaupunginvaltuutettu. Tallqvist oli perustamassa Tampereelle puuseppäin sairaus-, hautaus- ja eläkerahastoa, ja hän jakoi osan yrityksensä liikevoitosta työntekijöille. Tallqvist oli perustamassa myös Ryötön puuhiomoa sekä Tampereen kaakelitehdasta.
Tallqvistin puusepäntehdas oli 1900-luvun alussa Tampereen suurin ja sillä oli asiamiehiä suurimmissa Suomen kaupungeissa. Tehdas valmisti huonekaluja, muun muassa wieniläistuoleja ja -sohvia, ovia, ikkunoita ym. rakennuspuusepän töitä, sekä teki kokous-, kauppa- ja virastohuoneiden sisustuksia. Yritys valmisti muun muassa puukalusteet Tampereen tuomiokirkkoon.
Tallqvistin kuoltua vuonna 1903 tamperelainen nahkatehtailija J. N. Salminen hankki yhdessä liikekumppaniensa kanssa Tallqvistin tehtaan, joka jatkoi toimintaansa Tampereen Höyrypuuseppä Oy -nimisenä. Salminen oli tehtaan isännöitsijänä 1903-1916. Vuonna 1917 uudeksi ja ainoaksi omistajaksi tuli arkkitehti Arthur Gauffin.
Vuonna 1924 perustettiin uusi yhtiö Höyrypuuseppä Oy jatkamaan Tallqvistin aloittaman yrityksen toimintaa. Sisustusarkkitehti Lauri Järveläinen toimi yhtiössä 1924–1943, puolet ajasta toimitusjohtajana. Vuonna 1929 pääomistajaksi tuli tehtailija Elis Lahtinen. Yrityksellä oli tehdas Tampereen Santalahdessa. Höyrypuuseppä Oy:n palveluksessa oli vuonna 1928 noin 70 työntekijää ja 1930-luvulla noin 100 työntekijää. 1930-luvulla tehdas oli tekemässä muun muassa uuden Eduskuntatalon sisustustöitä.
Vuonna 1944 yhtiön omistajat perustivat toiminnan jatkajaksi Visuvesi Oy:n. Santalahden tehdas lopetti toimintansa vuoden 1980 tienoilla ja tehdasrakennus purettiin 2001. Höyrypuuseppä Oy lakkautettiin yhtiönä 1995 ja vanerinvalmistajana toiminut Visuvesi Oy teki konkurssin 2011.
SrCO3
SrCO3 on seuraavien yhdisteiden molekyylikaava:
Tarifa
Tarifa on kaupunki Lounais-Espanjassa, Andalusiassa ja Cádizin maakunnassa. Kaupungissa on 18 116 asukasta (2016).
Danny Rolling
thumb|Danny Rolling Daniel ”Danny” Harold Rolling (26. toukokuuta 1954 – 25. lokakuuta 2006) oli ”Gainesvillen viiltäjänä” tunnettu sarjamurhaaja, joka tunnusti syyllistyneensä elokuussa 1990 viiden opiskelijan raakaan surmaan Gainesvillessä, Floridan osavaltiossa. Hän tunnusti raiskanneensa useat uhrinsa sekä tehneensä myös Louisianan Shreveportissa marraskuussa 1989 tapahtuneen kolmoissurman, sekä myönsi yrittäneensä tappaa oman isänsä toukokuussa 1990. Yhteensä Rolling tunnusti tappaneensa kahdeksan ihmistä, mutta uhrien lukumäärä saattaa olla suurempi.
Tarifa
Kaupunki sijaitsee Manner-Espanjan eteläisimmässä osassa Gibraltarinsalmen rannikolla paikassa jossa Välimeri ja Atlantin valtameri kohtaavat. Tarifan alueelta löytyykin Pyreneiden niemimaan eteläisin kohta, Punta de Tarifa. Marokon läheisyys on tehnyt Tarifasta kauttakulkukohteen, josta lähtee useita lauttoja Marokkoon. Myös laiton maahanmuutto on usein kohdistunut alueelle.
Danny Rolling
Varhaiset vuodet
Danny Rollingin vanhemmat olivat James ja Claudia Rolling. Hänen isänsä oli väkivaltainen vaimoaan, Dannya ja tämän pikkuveljeä Keviniä kohtaan. Claudia Rolling yritti jättää miehensä useita kertoja, mutta palasi aina takaisin. James Rolling oli ammatiltaan poliisi.
Teinivuosinaan Danny istui vankilassa tekemänsä ryöstösarjan vuoksi. Hänellä oli vaikeuksia sopeutua aikuisena yhteiskuntaan ja pitää työpaikkansa. Lopulta vuosien pahoinpitelyjen jälkeen Rolling yritti tappaa isänsä.
Tarifa
Tarifan pormestari on Francisco Ruiz Giráldez (PSOE).
Danny Rolling
Gainesvillen viiltäjä
Danny pakeni sittemmin Floridaan, jossa hän aloitti murto- ja ryöstökierteen. Rikollisura huipentui viiden oppilaan murhaan Gainesvillen yliopistoalueella. Hänellä oli tapana järjestää ruumiit asuntoloissa mahdollisimman järkyttävällä tavalla: toisinaan hän leikkasi päät irti ja sijoitti peilejä ympäri huonetta siten, että huoneeseen astuva henkilö järkyttyisi mahdollisimman paljon.
Vaikka poliisilla ei ollut juuri johtolankoja ja tutkimukset venyivät vuosien mittaisiksi, Rolling pidätettiin lopulta ja hän sai moninkertaiset murhasyytteet. Yllättäen Rolling myönsi oikeudessa syyllisyytensä, ja hänet tuomittiin kuolemaan jokaisesta murhasta.
Myöhemmin Rolling tunnusti kirjeessään tappaneensa 55-vuotiaan William T. Grissomin, tämän 24-vuotiaan tyttären Julien sekä 8-vuotiaan lapsenlapsen Seanin, kun nämä olivat valmistautumassa päivälliselle Grissomin kodissa 4. marraskuuta 1989. Shreveportin poliisi ilmoitti Gainesvillen poliisille murhapaikoissa havaituista samankaltaisuuksista. Shreveport ei koskaan vaatinut luovutusta, sillä kuolemantuomio oli Floridassa todennäköisempi kuin Louisianassa.
Teloitus
Rolling ei osoittanut katumusta tai pyytänyt anteeksi uhrien omaisilta. Sen sijaan hän lauloi itse säveltämänsä laulun. Hän söi viimeisellä ateriallaan hummeria, katkarapuja, paistettuja perunoita, mansikkajuustokakkua sekä teetä. Juuri ennen teloitusta Rolling tunnusti vielä kolme murhaa.
Ranneliike.net
right|ranneliike.net nimilogoRanneliike.net on suomalainen LGBTQ+ ihmisille suunnattu ja tarkoitettu verkkopalvelu, joka on perustettu syksyllä 2001. Sivusto on tehty täysin vapaaehtoisvoimin ja sitä ylläpitää Sateenkaariyhteisöt ry.
Ranneliike.net kertoo sivuillaan haluavansa olla ”homokansan yhdistävä tekijä” – kaikkien homojen kohtauspaikka, tietolähde ja keskustelufoorumi. Sivustolla on paljon lifestyle-artikkeleita muun muassa elokuvista, kauneudenhoidosta ja matkailusta. Pääpaino on viihteellä, mutta yhteiskunnallistakin sisältöä on: uutisia Suomesta ja muualta maailmasta sekä tietoa kansanedustajien mielipiteistä. Sivuilla on myös ”sateenkaariystävällisten palvelujen opas”. Yhteisöllisyyttä tuovat muun muassa keskustelufoorumit ja blogipalvelu.
Sateenkaariyhteisöt ry
Satenkaariyhteisöt ry (kesäkuuhun 2009 asti Ranneliike ry) on vuonna 2003 perustettu yhdistys. Sen tarkoituksena on ”edistää seksuaali- ja sukupuolivähemmistöihin kuuluvien ihmisten keskinäistä yhteydenpitoa ja avointa keskustelua, lujittaa edellä mainittuihin vähemmistöihin kuuluvien ihmisten yhteenkuuluvuudentunnetta, tarjota informaatiota heitä koskevista ja kiinnostavista asioista sekä lisätä suvaitsevaisuutta”.
Yhdistyksen muita verkkopalveluita ovat radio-ohjelma Kimmoliisan ja homofobian vastaisen päivän verkkosivut. Sateenkaariyhteisöt ry on ollut myös useina vuosina kansainvälisen homofobian vastaisen päivän Suomen tapahtumien pääjärjestäjä. Vuonna 2007 yhdistys aloitti homofobian vastaisen Onko sulla oikeus...? -kampanjan.
Mirkka Metsola
Mirkka Metsola (s. 21. helmikuuta 1981) on suomalainen vaatesuunnittelija. Artenomiksi valmistunut Metsola työskenteli opintojensa ohella alansa huippunimien parissa ja perusti omaa nimeään kantavan vaatemerkin Mirkka Metsola vuonna 2009. Metsolan design ammentaa alakulttuureista, musiikista, sarjakuvista, valokuvataiteesta ja elokuvista.
Metsola oli mukana Muodin huipulle -ohjelmassa.
Marko Mäkinen
Marko Mäkinen (31. maaliskuuta 1977 Turku) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi SM-liigassa yli 500 ottelua urallaan pudotuspelit mukaan luettuna. Hän voitti kaksi Suomenmestaruutta ja oli kahdesti SM-hopealla. Mäkinen pelasi uransa aikana myös Pohjois-Amerikassa ja Itävallan, Unkarin ja Ranskan pääsarjoissa.
Ura
Mäkinen on Turun Palloseuran kasvatti ja hän on pelannut eri ikäluokkien maajoukkueissa. Mäkinen on San Jose Sharksin kolmannen kierroksen varaus vuodelta 1995. Mäkinen debytoi SM-liigassa Kiekko-Espoossa. kaudella 1996–1997, jonka jälkeen hän meni kahdeksi kaudeksi pelaamaan Pohjois-Amerikkaan. Tapparassa Mäkinen pelasi 2000–2006 ja voitti tuona aikana Suomenmestaruuden ja kaksi SM-hopeaa. Mäkinen siirtyi kaudeksi 2008–2009 Ässiin, josta hän palasi kasvattajaseuraansa TPS:ään kesken kauden 2009–2010. Keväällä 2010 Mäkinen voitti TPS:ssä uransa toisen Suomenmestaruuden.
Mäkinen oli kaudella 2010–2011 näytillä kazakstanilaisessa HK Sary-Arka Karagandassa, mutta ei saanut sinne sopimusta. Marraskuussa Mäkinen siirtyi Unkarin ja Romanian yhteisessä MOL ligassa pelaavaan Budapest Starsiin. Hän pelasi siellä kauden loppuun ja teki seuraavasta kaudesta sopimuksen Ranskan pääsarjan Morzine-Avoriazin kanssa. Mäkinen pelasi yhden kauden Morzinessa ja ilmoitti keväällä 2012 lopettavansa pelaajauransa.
Proteiinimyrkytys
Proteiinimyrkytys johtuu liiallisesta proteiinin osuudesta ruokavaliossa tai muiden ravintoaineiden puutteesta. Sen oireita ovat vatsavaivat, heikkous ja näläntunne. Proteiinimyrkytystä on tunnettu pohjoisten alkuperäiskansojen keskuudessa, sillä talvikaudella saatavilla oleva ruokavalio on ollut rajoittunutta. Ensimmäiset tunnetut tapaukset olivat henkilöillä, jotka söivät pelkkää vähärasvaista jäniksen lihaa.
Food and Nutrition Board of the National Institute of Medicine sanoo proteiinimyrkytyksen olevan mahdollinen, kun henkilön kokonaisenergiansaannista yli 45 % on peräisin proteiinista. Tilanne korjaantuu lisäämällä hiilihydraattien ja rasvojen suhteellista määrää ruokavaliossa.
Kardiótissan luostari
Kerán Kardiótissan luostari ( eli Μονή Παναγίας Κεράς, Moní Panagías Kerás, myös Kerán luostari, Kardiótissan luostari) on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se on omistettu Neitsyt Marialle ja sijaitsee Chersónisoksen kunnassa lähellä Kerán kylää, noin 50 kilometriä kaakkoon Iraklionista.
Turkkilaiset tuhosivat luostarin vuonna 1822, mutta se korjattiin pian. Luostari tuhottiin uudestaan vuonna 1842. Kreetan kansannousun aikana 1866–1867 luostari toimi yhtenä kansannousun tukikohdista suojaisan sijaintinsa ansiosta. Vuonna 2011 luostarissa oli 26 asukasta.
Barbie: Joutsenlampi
Barbie: Joutsenlampi on vuonna 2003 valmistunut Barbie-elokuva, joka jatkaa Barbie-elokuvasarjaa. Elokuva on toteutettu tietokoneanimaatiolla, kuten Barbie: Pähkinänsärkijä baletissa ja Barbie Tähkäpää. Elokuvassa on Pjotr Tšaikovskin musiikkia ja balettikohtauksia kuten Pähkinänsärkijässä. Elokuva perustuu klassiseen balettiin Joutsenlampi.
Juoni
Esinäytöksessä Shelly on Barbien pitämällä leirillä eikä saa unta. Barbie huomaa sen ja menee Shellyn seuraksi katselemaan tähtiä. Barbie alkaa kertoa tarinaa tytöstä, joka muuttui joutseneksi. Elokuvassa siirrytään oikeasta maailmasta Barbien satuun.
Hr. Ms. Jacob van Heemskerck (1939)
Hr. Ms. Jacob van Heemskerck oli Alankomaiden kuninkaallisen laivaston Tromp-luokan kevyt risteilijä.
Valmistus
Alus tilattiin Nederlandsche Scheepsbouw Maatschappijilta Amsterdamista. Sen köli laskettiin 31. lokakuuta 1938 ja alus laskettiin vesille 16. syyskuuta 1939. Alus valmistui 10. toukokuuta 1940.
Palvelus
Alus poistettiin palveluksesta 20. marraskuuta 1969 ja se myytiin romutettavaksi 23. kesäkuuta 1970.
Yle Sápmi
Yle Sápmi on Yleisradion saamenkielinen toimitus, joka sijaitsee Inarin kirkonkylässä. Sen toimittajia työskentelee kuitenkin myös Enontekiöllä ja Helsingissä. Kaiken kaikkiaan Yle Sápmille työskentelee noin 20 henkilöä. Yle Sápmin päällikköinä ovat toimineet Juhani Nousuniemi 1980–2012 (toimituksen esimies vuodesta 1980, aluepäällikkö vuodesta 1984), Pirita Näkkäläjärvi 2012–2017 ja Maiju Saijets 11. joulukuuta 2017 lähtien.
Historia
Lokakuusta 1947 lähtien Suomessa on lähetetty säännöllisesti saamenkielisiä radiouutisia. Aluksi ne lähetettiin Oulusta, mutta toimitus siirrettiin Rovaniemelle 1960-luvun alussa. Vuonna 1972 saamenkielinen toimitus muutti Inarin kirkonkylälle ja eriytyi Lapin maakuntatoimituksesta omaksi toimituksekseen. Enontekiölle perustettiin Kaaresuvantoon oma paikallistoimituksensa vuonna 1983. Marraskuussa 1991 saamenkielinen radio sai oman verkkonsa, ja vuodesta 1994 alkaen saamenkielisten palveluiden tuottaminen on kirjattu Yleisradion tehtäviin laissa. Yle Sápmin internetsivut avattiin vuonna 1997.
Ođđasat alkoi näkyä Suomessa vuonna 2002. Ylen oma saamenkielinen tv-uutislähetys Yle Ođđasat perustettiin vuonna 2013. Siinä käytetään juontokielenä kaikkia kolmea Suomessa puhuttavaa saamen kieltä. Yle Sápmin kolmella saamen kielellä tuottama saamenkielinen Elävä arkisto, Ealli arkiiva, avattiin saamelaisten kansallispäivänä 2017.
Tunnustukset
Vuonna 2013 Yle Sápmi palkittiin Saamen kielineuvoston Vuoden kieliteko 2013 ja koltansaamelaisten kulttuuriyhdistyksen Saa'mi Nue'ttin Vuoden koltta 2013 -palkinnoilla.
Kiinankaali
Kiinankaali (salaattikiinankaali) (Brassica rapa Pekinensis-ryhmä, syn. Brassica pekinensis) on lehtivihanneksena käytettävä nauriin lajikeryhmä. Salaattikiinankaalille läheinen lajikeryhmä on pinaattikiinankaali (Brassica rapa Chinensis-ryhmä).
Kiinankaalin lehdissä on paksut mehevät lehtiruodit. Sitä käytetään raakana silppuna salaateissa ja keitettynä tai höyrytettynä useissa itämaisissa ruokalajeissa, muun muassa kevätkääryleiden täytteessä. Kiinankaalin suurimpia käyttäjiä maailmassa ovat korealaiset, joiden kansallisruoassa kimchissä kiinankaali on oleellinen ainesosa.
Kiinankaalia alettiin viljellä Kiinassa 400-luvulla. Eurooppaan se on tuotu 1800-luvulla, Suomeen se rynnisti edullisena keskitalven salaattiaineena 1960-luvulla.
Prosymidonia sisältävien fungisidien käytön kiinankaaliviljelmillä on todettu saavan aikaan mustia täpliä kaalinlehtiin. vasen|pienoiskuva|Kiinankaali kukkii.
Konfetti
thumb|250px|Konfetteja sataa maahan. [[Rose Bowl 2006.]] 250px|thumb|right|upright=1.5|Konfetteja. Konfetti on erilaisissa tapahtumissa käytettävä ja ilmaan ammuttava erikoistehoste. Konfetit ovat joko valkoista tai värjättyä paperisilppua tai hyvin ohuesta muovista valmistettua nauhaa, joita yleisimmin näkee hopean, kullan tai valkoisen värisenä. Nauhojen pituudet vaihtelevat muutamasta sentistä aina 10 metriin, kun taas paperisilppu on kooltaan muutamasta millimetristä senttimetriluokkaan. Konfettien materiaali on aina kevyttä, niin että ne leijuisivat ilmassa mahdollisimman pitkään. Lisäksi konfetit ovat pääsääntöisesti palokyllästettyjä, jotta niitä voidaan käyttää rajoitetusti myös pyrotekniikan kanssa.
InfoFinland.fi
InfoFinland.fi -verkkopalvelu on monikielinen verkkosivusto, joka kokoaa yhteen tärkeää tietoa Suomeen muuttoa suunnittelevalle tai Suomessa jo asuvalle. Sivusto palvelee myös viranomaisia monikielisessä tiedotuksessa.
Konfetti
Konfettilaitteet
Konfetteja ilmaan ampuvat laitteet toimivat yleisimmin hiilidioksidilla tai paineilmalla. Lisäksi löytyy myös laitteita, joissa on tuuletin, mutta sellaisten teho on käytännössä vaatimaton, koska konfetit vaativat noustakseen korkealle suuren lähtönopeuden keveydestään johtuen. Lisäksi markkinoilla on niin kutsuttuja käsikonfettitykkejä. Ne ovat kertakäyttöisiä ja sisältävät konfettien lisäksi voimanlähteenä paineilmapatruunan. Konfetteja voidaan myös sirottaa ylhäältä alaspäin konfettisirottimella. Tällä menetelmällä tavoitellaan yleensä lumisateen vaikutelmaa, varsinkin kun käytetään lumenvalkoisia, noin 1 cm x 1 cm kokoisia konfetteja.
InfoFinland.fi
InfoFinlandista käyttäjä löytää luotettavaa, omakielistä tietoa Suomeen muutosta, työstä, opiskelusta, asumisesta, koulutuksesta, terveydestä, perheestä ja vapaa-ajasta. Sivuilla on lisäksi paikallistietoa Helsingin seudusta (Helsinki, Espoo, Vantaa ja Kauniainen), Turusta, Tampereelta, Vaasasta, Kokkolasta, Raahesta, Siikajoesta, Pyhäjoesta, Iisalmesta, Kajaanista ja Oulusta.
Verkkopalvelulla on kolme keskeistä kohderyhmää:
InfoFinlandin kielet ovat suomi, ruotsi, englanti, venäjä, viro, ukraina, ranska, turkki, arabia, persia, kiina ja espanja. Kieliversiot ovat identtisiä.
Finnishcourses.fi -kurssihakupalvelu on osa InfoFinlandia. Se tiedottaa suomen ja ruotsin kielen kursseista Helsingin, Tampereen, Turun ja Oulun seuduilla.
InfoFinlandia julkaisee Helsingin kaupunki. Valtion rahoittajakumppaneita ovat työ- ja elinkeinoministeriö, opetus- ja kulttuuriministeriö, sosiaali- ja terveysministeriö, ympäristöministeriö, Kela ja Verohallinto.
InfoFinland-verkkopalvelun nimi oli aikaisemmin Infopankki. Nimi muutettiin marraskuussa 2018.
Tule kanssani kylpyyn
Tule kanssani kylpyyn on Bamperos-yhtyeen kolmas studioalbumi. Se julkaistiin vuonna 1980 levymerkillä Anuco. Albumin on tuottanut Pekka Härkönen sekä äänittänyt Markus Vikstedt.
Energia Venezuelassa
200px|right|thumb|"El Palito" - PDVSA öljynjalostamo, Venezuela
IEA:n mukaan Venezuela oli vuonna 2008 maailman 9. suurin öljyntuottajamaa (137 Mt 3,5 % maailman tuotannosta) ja 10. suurin kivihiilen viejä (6 Mt). Venezuelan jalostettujen öljytuotteiden vienti vuonna 2007 oli 29 Mt (4. sija) ja kaikkien öljytuotteiden vienti 106 Mt (6. sija). Venezuelassa sijaitsee suuret öljyhiekka-esiintymät.
Venezuelassa tuotettiin 2,6 % maailman vesivoimasta (83 TWh) vuonna 2007. Vesivoima vastasi 72 % sähkönkulutuksesta. Vuosina 2009-2010 Venezuela kärsi sähkökatkoksista harvinaisen kuivan vuoden jälkeen ja sähkön jakelua jouduttiin rajoittamaan.
Hugo Chavezin hallitys pyrki lisäämään vaihtoehtoisella tavalla tuotetun sähkön tuotantoa lisäämällä mm. yli 1000 aurinkopaneelia ympäri maata. Projektin alkuvaiheessa aurinkopanelit tuottavat energiaa maaseudun vedenpuhdistamoille. Lisäksi Chavezin hallitus linjasi tavoitteekseen tuottaa 10 % Venezuelan energiasta tuulivoiman avulla vuoteen 2025 mennessä.
Energiankulutus
Venezuelassa kulutetaan 85 829 BTU:ta henkeä kohti (2019). Luku on maailmassa 44. suurin.
Polttoaineiden jakelussa on ollut ongelmia etenkin valtion pohjoisosassa. Siellä on syntynyt yrityksiä, jotka tuottavat pieniä sähkökäyttöisiä ajoneuvoja, osassa mukana myös aurinkopaneelit.
Energianlähteet
Tuotantolukujen pienenemisestä huolimatta öljy on valtiontalouden kulmakivi.
PDVSA (Petróleos de Venezuela) on valtion öljy-yhtiö.
Caruachissa on vuonna 2006 valmistunut suuri vesivoimala. Se tuottaa 12 000 GWh vuodessa.
Prévelin luostari
Prévelin luostari on ortodoksinen luostari Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsee saaren eteläosassa Ágios Vasíleioksen kunnassa lähellä Prévelin luontoaluetta ja Giannioún kylää, noin 37 kilometriä etelään Réthymnosta.
pienoiskuva|vasen|Alempi Prévelin luostari. Prévelin luostari koostuu oikeastaan kahdesta erillisestä luostarista, jotka ovat Giannioún eteläpuolella lähempänä merenrantaa sijaitseva Taempi (tai Ylempi) Prévelin luostari (Píso Moní Préveli), joka on omistettu Johannes Teologille, sekä kylän itäpuolella sijaitseva Alempi Prévelin luostari (Káto Moní Préveli), joka on omistettu Johannes Kastajalle. Luostarien etäisyys toisistaan on noin 1,7 kilometriä. Taempi luostari on rakennettu Prévelin rotkoa reunustaville kallioille.
Alempi luostari on perustettu 900-luvulla tai 1000-luvun alussa ja taempi luostari 1500-luvulla. Osmanit tuhosivat alemman luostarin vallattuaan Kreetan vuonna 1649. Myöhemmin se rakennettiin uudestaan. Luostarin nimen kerrotaan tulevan Prévelin suvusta, joka edesauttoi jälleenrakennusta 1700-luvulla. Luostari oli merkittävässä osassa kreetalaisten kansannousussa turkkilaisia vastaan. Se toimi osmanivallan aikana myös merkittävänä kreikkalaisen kulttuurin ja koulutuksen keskuksena. Osmanit tuhosivat alemman luostarin uudestaan vuonna 1867, mutta taempi luostari säästyi. Kreetan taistelun aikana luostari tarjosi apuaan liittoutuneille ja toimi liittoutuneiden joukkojen piilopaikkana näiden paetessa saarelta.
Nykyisin ainoastaan taempi luostari on asuttu ja siellä oli vuonna 2011 kaksi asukasta. Hallinnoltaan luostari on stauropegiaalinen. Luostarissa on museo, jossa on suuri määrä ikoneita 1500–1900-luvuilta sekä muuta kirkollista esineistöä.
Unfortunate Snort
Unfortunate Snort on avant-garde metal -yhtye Pinkly Smoothin vuonna 2002 julkaisema debyyttialbumi. Levyllä soittaa pianoa Avenged Sevenfoldin entinen basisti Justin Meacham, joka kuitenkin jätti yhtyeen levyn jälkeen. Pinkly Smooth jäi levyn tehtyään tauolle, eikä tulevaisuuden julkaisuista ole tietoa.
Hank Ketcham
thumb|Hank Ketcham Henry "Hank" King Ketcham (14. maaliskuuta 1920 Seattle, Washington – 1. kesäkuuta 2001 Carmel, Kalifornia) oli sarjakuvien kirjoittaja. Hän on kirjoittanut ja kuvittanut muun muassa Ville Vallaton -sarjakuvan.
Elias Kaskinen
Elias Matti Kalervo Kaskinen (s. 26. heinäkuuta 1992 Helsinki ) on suomalainen laulaja-lauluntekijä. Hän on tullut tunnetuksi etenkin yhtyeestään Elias Kaskinen & Päivän Sankarit. Hän on tehnyt kappaleita myös muille artisteille, kuten Suvi Teräsniskalle, Kaija Koolle ja Anna Abreulle sekä toistaiseksi julkaisemattomia kappaleita Paula Koivuniemelle. Hän on ollut tekemässä myös kappaletta ”Suurmies” elokuvaan Ollaan vapaita, jossa sen esittää Johannes Brotheruksen esittämä roolihahmo.
Kaskinen voitti MTV3:n Tähdet tähdet -ohjelman 4. tuotantokauden kilpailun vuonna 2017.
Elias Kaskinen & Päivän Sankarit -yhtye jäi tauolle loppuvuodesta 2018, jonka jälkeen Kaskinen alkoi valmistelemaan soolouraansa. Ensimmäisen sooloalbumin ensimmäinen single, ”Tanssii pöydäl”, julkaistiin huhtikuussa 2020.
Yksityiselämä
Kaskisen isä on Roihuvuoren seurakunnan kirkkoherra Timo Pekka Kaskinen ja äiti on kirjailija–runoilija Anna-Mari Kaskinen.
Kaskinen on näyttelijäpariskunta Minka Kuustosen ja Aku Sipolan esikoisen kummisetä.
Kaskinen osallistuu keväällä 2022 Nelosella ja Ruutu-suoratoistopalvelussa alkavaan tosi-tv-ohjelmaan Erikoisjoukot.
Jääkiekon SM-sarjakausi 1959–1960
Kaudella 1959–1960 jääkiekon SM-sarjassa pelattiin kymmenen joukkueen kaksinkertainen sarja. Sarjan voittaja voitti Suomen mestaruuden ja kaksi viimeistä putosi suomensarjaan. Kaikki mitalijoukkueet tulivat Tampereelta. Kerta oli ensimmäinen sarjan historiassa kun kaikki mitalisijat menivät samaan kaupunkiin. Mestaruuden voitti Ilves, hopeaa sai Tappara ja pronssia TK-V.
Yleisömäärät
Yleisömäärät koottu ottelupöytäkirjoista ja Helsingin Sanomien otteluraporteista
1908
Lähteet
1901 – 1950
AIM-9 Sidewinder
AIM-9 Sidewinder on yhdysvaltalainen lyhyen kantaman lämpöhakuinen ilmataisteluohjus. Se on myös länsimaiden yleisimmin käyttämä ilmataisteluohjus. Eri malleja on valmistettu yli 111 000 kappaletta ja ohjus on ollut 28 valtion käytössä.
Nimi "Sidewinder" tulee eräästä amerikkalaisesta kalkkarokäärmelajista (sarvikalkkaro, Crotalus cerastes), joka kykenee aistimaan infrapunalämpöä.
Ohjuksen kehitys
Yhdysvaltain laivasto aloitti Sidewinderin kehityksen jo 1940-luvulla. Ensimmäinen prototyypin onnistunut testilaukaisu tapahtui syyskuussa 1953.
Suomeen näitä ohjuksia saatiin vuonna 1972 Saab 35 Draken -hävittäjien mukana. Neuvostoliittolaisten MiG-21-13F- ja Mig-21 bis -hävittäjien mukana tuli (Vympel K-13, ) ohjuksia. Nämä ohjukset olivat alun perin Sidewinder 9 B -version kopioita.
Vuonna 1976 käyttöön otettu malli AIM-9L (”Lima”) oli ensimmäinen, jonka ilmaisin oli tarpeeksi herkkä havaitsemaan maalin infrapunasäteilyn ja hakeutumaan siihen muista suunnista kuin takaa moottorin pakosuihkuun. Seuraava kehitysmalli AIM-9M ("Mike") oli tästä parannettu versio vuonna 1983.
Uusin malli AIM-9X, joka näkee maalit jopa 90 asteen kulmasta, on yhteensopiva uusien kypärätähtäimien kanssa. Mallissa on korvattu perinteinen ohjauspintoihin perustuva ohjausmekanismi työntövoiman kulman muutoksiin perustuvalla järjestelmällä. Tässä mallissa on sama moottori ja taisteluosa kuin "M"-mallissa, mutta parantuneen aerodynamiikan ansiosta ohjus on nopeampi. Ohjus saadaan lukittua maaliin mikäli se pysyy kypärätähtäimen näytöllä ja tuottaa kylliksi lämpösäteilyä. Ampuvan koneen ei siis tarvitse lentää maalin suuntaan.
Yhdysvaltojen maavoimien MIM-72A/M48 Chaparral ilmatorjuntaohjusjärjestelmä pohjautui Sidewinder 9 D -versioon. Järjestelmä poistettiin käytöstä 1970-luvun puolivälistä alkaen.
Käyttö Suomessa
Ensimmäiset Suomessa käytössä olleet Sidewinderit olivat Draken-hävittäjäkauppojen yhteydessä 1970-luvun alkupuolella. Tuolloin hankitut ohjukset olivat joko mallia AIM-9P 2 tai AIM-9P 3. Ruotsissa ohjuksista käytettiin nimeä RB24J, ja Suomessa taas OHJ 4S R. OHJ 4S R:ää käytettiin Drakeneiden ohella myös Hawk-harjoitushävittäjissä. F-18 Hornet -torjuntahävittäjien yhteydessä hankitut Sidewinderit ovat mallia AIM-9M, mitä nimikettä niistä käytetään myös Suomen Ilmavoimissa. Horneteja varten hankitaan vuodesta 2008 lähtien lämpökamerahakupäällä varustettuja AIM-9X-ohjuksia, joita on suunniteltu ostettavaksi 150 kappaletta noin 90 miljoonan euron hintaan.
Ivanka Trump
Ivana Marie ”Ivanka” Trump (s. 30. lokakuuta 1981 Manhattan, New York) on yhdysvaltalainen liikenainen, muotisuunnittelija ja entinen malli. Hän oli isänsä, Yhdysvaltain presidentti Donald Trumpin neuvonantaja 2017–2021.
Elämä ja ura
Trumpin vanhemmat erosivat, kun tytär oli 11-vuotias. Trump kävi Chapin School -tyttökoulua Manhattanilla ja sen jälkeen yksityistä Choate Rosemary Hallin sisäoppilaitosta Connecticutissa. Trump alkoi tehdä mallintöitä teini-ikäisenä ja esitteli mallinuransa aikana catwalkilla muun muassa Versacen vaatteita. Trump opiskeli Georgetownin yliopistossa ja Pennsylvanian yliopistossa ja valmistui taloustieteistä vuonna 2004. Seuraavana vuonna hän alkoi virallisesti työskennellä isänsä palveluksessa. Hän esiintyi myös tuomarina isänsä tositelevisiosarjassa Diili sen kuudennesta kaudesta vuoteen 2015.
Trump tapasi toisen kiinteistömoguliperheen pojan Jared Kushnerin vuonna 2005. He alkoivat pian seurustella ja menivät naimisiin vuonna 2009. Trump kääntyi miehensä uskontoon ortodoksijuutalaisuuteen. Perhe viettää uskontonsa sääntöjen mukaista sapattia. Heillä on kolme lasta.
Trump julkaisi korumalliston vuonna 2007 ja loi oman muoti- ja elämäntyylibrändin The Ivanka Trump Collection.
Kun Donald Trump nimitettiin republikaanien presidenttiehdokkaaksi vuonna 2016, Ivanka Trump piti puoluekokouksen keynote-puheen. Hänellä oli myös tärkeä osa Trumpin presidentinvaalikampanjassa. Kun Donald Trump oli valittu Yhdysvaltain presidentiksi, Ivanka muutti perheineen pääkaupunki Washingtoniin ja luopui monista liiketoimistaan. Hän jätti myös tuotemerkkinsä ja Trump Organizationin johdon. Donald Trumpin valinnan jälkeen moni yhdysvaltalainen tavarataloketju hylkäsi Ivanka Trump -tuotteet vedoten niiden huonoon myyntiin.
Julkisuudessa Ivanka Trump on puhunut työssäkäyvien äitien toimeentulon puolesta, ja osittain siitä johtuen Donald Trump ajoi presidenttinä Yhdysvaltoihin lastenhoitouudistusta, joka takaisi kuuden viikon palkallisen äitiysloman.
Presidentti Donald Trump on ilmoittanut harkinneensa vuonna 2019 Ivanka Trumpin nimittämistä Maailmanpankin pääjohtajaksi, koska Ivanka Trump on presidentin mukaan "hyvä numeroiden kanssa" ja aiemmin USA:n YK-suurlähettilääksi, koska hän on presidentin mielestä "synnynnäinen diplomaatti". Ivanka Trump kuitenkin kieltäytyi pääjohtajuudesta pitäen työtään presidentin neuvonantajana merkittävämpänä ja suurlähettiläsnimitys kaatui Donald Trumpin mukaan epäoikeudenmukaisiin syytöksiin nepotismista.
Teokset
Trump julkaisi vuonna 2009 kirjansa The Trump Card, joka tarjoaa omakohtaisia neuvoja liike-elämässä menestymiseen. Trumpin toinen kirja Women Who Work julkaistiin vuonna 2017.
Pošehonje
thumb|125px|Pošehonjen vaakuna vuodelta 1778. Pošehonje on kaupunki Jaroslavlin alueella Venäjällä. Se sijaitsee Rybinskin tekojärveen laskevan Sogoža-joen rannalla 151 kilometriä Jaroslavlista luoteeseen. Kaupunki on Pošehonjen piirin keskus. Asukkaita on 6 600 henkeä (vuonna 2008).
Šeksnan muinaisen nimityksen Šehon, Šehona mukaan Pošehonjeksi kutsutulla seudulla sijaitsi 1600-luvulla Pertoman kylä, jossa vuodesta 1680 lähtien sijaitsi voivodin kanslia. Vuonna 1777 siitä tuli Jaroslavlin lääniin kuulunut Pošehonjen kaupunki. Vuosina 1918–1992 nimenä oli Pošehonje-Volodarsk vallankumousjohtaja V. Volodarskin mukaan.
Leveäkuonokaimaani
Leveäkuonokaimaani (Caiman latirostris) on eteläamerikkalainen alligaattorilaji. Se on pienehkö ja ihmiselle vaaraton.
Koko ja ulkonäkö
Leveäkuonokaimaani voi kasvaa kolmimetriseksi, mutta tavallisempia ovat 1,5–2 -metriset yksilöt. Ulkonäöltään leveäkuonokaimaani muistuttaa silmälasikaimaania, koska sen silmien yläosaa reunustaa korkea harjanne. Silmäkuopan yläreuna on niin ulkoneva, että näyttää kuin kaimaanilla olisi pienet sarvet. Paras tuntomerkki on hyvin leveä ja litteä kuono. Leveäkuonokaimaanit ovat sekä nuorina että vanhoina kirkasvärisiä, jolloin ne poikkeavat osittain muista kaimaaneista. Selkä ja kyljet ovat oliivinvihertävät, vatsapuoli keltainen. Pää on leveä ja jykevä. Leuoissa on 68–78 hammasta.
Levinneisyys ja elinympäristö
Leveäkuonokaimaania tavataan Brasiliassa, Boliviassa, Paraguayssa ja Uruguayssa. Laji elää pääasiassa hitaasti virtaavissa suolattomissa vesissä, mutta se elää myös mangrovemetsissä ja soilla. Sitä on tavattu jopa rannikon läheisyyden saarilta. Ne puuttuvat kuitenkin monista vesistöistä kokonaan, ehkä sopivan ravinnon puutteen takia. Laji ei ole nykyään välittömässä vaarassa, ja sen kanta on 250 000–500 000 yksilöä. Laji lisääntyy myös vankeudessa. Leveäkuonokaimaani on kärsinyt silti salametsästyksestä ja elinalueiden katoamisesta.
Elintavat
leveäkuonokaimaani syö pääasiassa kilpikonnia ja etanoita, mutta täydentää ruokavaliotaan myös muilla pikkueläimillä. Leveäkuonokaimaaninaaraat munivat sadekaudella 20–60 munaa. Munat ovat noin 6 senttimetriä pitkiä ja noin 5 senttimetriä leveitä. Poikasia ei juuri erota muiden kaimaanien poikasista. Poikaset ääntelevät toisilleen ja kirkuvat emolleen vaaran uhatessa. Leveäkuonokaimaaneilla on aikuisenakin lukuisia vihollisia. Kaimaani voi vedessä joutua jopa 8-metrisen anakondan saaliiksi, ja maalla sen vaarana on jaguaari. Leveäkuonokaimaani puolustautuu voimakkailla leuoillaan ja pyrstön iskuilla.
Luc Mbah a Moute
Luc Richard Mbah a Moute (s. 9. syyskuuta 1986 Yaoundé ) on kamerunilainen koripalloilija, joka pelaa kaudella 2018–2019 NBA-liigan Los Angeles Clippersissä.
Isona tai pienenä laitahyökkääjänä pelaava Mbah a Moute varattiin vuoden 2008 NBA:n varaustilaisuudessa toisella kierroksella, tilaisuuden 37. pelaajana. Hän on NBA:ssa erdustanut Milwaukee Bucksia 2008–2013, Sacramento Kingsiä 2013, Minnesota Timberwolvesia 2013–2014, Philadelphia 76ersiä 2014–2015, Los Angeles Clippersiä 2015–2017 sekä Houston Rocketsia 2017–2018 sekä sen jälkeen uudelleen Los Angeles Clippersiä.
Kyrösjärven alue
Kyrösjärven alue (35.52) sijaitsee Pirkanmaalla. Se kuuluu Kokemäenjoen vesistöön (35) ja on Ikaalisten reitin valuma-alueessa (35.5) toisen jakovaiheen yhdeksäs osa-alue. Se laskee Mahnalanselän alueeseen (35.51) ja sen kautta kulkevat Jämijärven valuma-alueen (35.54), Kovesjoen valuma-alueen (35.55), Aurejärven valuma-alueen (35.57) ja Sipsiönjärven valuma-alueen (35.58) vedet. Kyrösjärvi on valuma-alueen pääjärvi ja sen laskujoki on Pappilanjoki, joka virtaa Kirkkojärveen ja jatkaa siitä eteenpäin Siuronkosken kautta Kuloveteen. Valuma-alueen pinta-ala on 580 km². Valuma-alueen suurimpia järviä ovat Kyrösjärvi, Röyhiönjärvi, Iso Karppajärvi ja Vähäjärvi.
Valuma-alueen kolmannen jakovaiheen alueita ovat Kyrösjärven lähialue (35.521, 347 km²), Mylly-Kartunjoen valuma-alue (35.522, 63 km²), Villinojan valuma-alue (35.523, 17 km²), Pihnarinluoman valuma-alue (35.524, 10 km²), Kokemusjoen valuma-alue (35.525, 41 km²), Vähäjärven valuma-alue (35.526, 12 km²), Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alue (35.527, 61 km²) ja Tavinojan valuma-alue (35.528, 15 km²). Näistä Villinojan ja Kokemusjoen valuma-alueilla ei ole järviä.
Kyrösjärven lähialue (35.521)
Kyrösjärven lähialue käsittää Kyrösjärven, siihen välittömästi laskevat järvet ja niiden laskuojat tai pienten ojien valuma-alueilla sijaitsevat järvet. Lähialueen ulkopuolelle jäävät isojen jokien valuma-alueet ja muut laajat valuma-alueet. Kyrösjärven lähialueelle kuuluu yli 30 järveä tai lampea. Ne, ja niiden laskuojat, esitellään tässä luettelonomaisesti lähtien liikkeelle Hämeenkyrön keskustasta ja seuraamalla Kyrösjärven rantoja myötäpäivään kiertäen. Samalla esitellään lyhyesti järvialtaaseen laskevat muiden valuma-alueiden joet tai ojat. Tekstin lähteenä ovat viranomaisten käyttämä SYKE -ympäristötietokanta ja Maanmittaushallituksen Kansalaisen Karttapaikka.
Myllyoja on 3,4 kilometriä pitkä oja ja se laskee Sikurinlahteen. Noin 1,6 kilometriä Myllyojan suistosta sijaitsee Kakkurilampi, joka on nykyään kuivatettu suoksi. Noin 800 metriä yläjuoksulle päin sijaitsee Myllyojan uomassa pieni Vähä Virkajärvi. Vielä 700 metriä ylempänä sijaitsee suurempi Iso Virkajärvi, joka on Myllyojan latvajärvi. Myllyojan suiston lähelle laskee Sikurin Paskolampi, joka on myös laskettu järvi.
Sikurinlahden pohjoisrantaan laskee 150 metriä pitkä Läkeenlahden järven laskuoja. Sarkkilanjärvi sijaitsee Ikaalisten keskustaajaman kupeessa ja sen 800 metriä pitkä laskuoja laskee Kallinlahden edustalle Ikaalisten taajaman viereen.
Kelminselkä on erillinen järviallas järven länsirannalla Ikaalisten keskustaajaman lounaispuolella. Siihen laskee Kotkatjärvi omaa 1,8 kilometriä pitkää laskuojaa myöten Kotkapohjaan. Kelminselän eterantaa kiertää Ulvaan- ja Vatulanharjut. Vasta Emonpohjassa Kelminselkään laskee Jyllinjoki, joka on Jämijärven valuma-alueen (35.54) laskuoja. Siestijärvi laskee myös Kelminselkään lyhyen ojan kautta. Taivallahti on suustaan kouroutunut eroon pääjärvestään, että sitä kohdellaan omana järvenään. Se yhtyy Kyrösjärveen Toivolansaarta vastapäätä.
Koveslahden lahdenperässä laskee järveen Kovesjoki, joka on Kovesjoen valuma-alueen (35.55) laskujoki. Lähes samaan kohtaan 4,8 kilometriä pitkä Pihnarinlammen laskuoja. Siitä 1,6 kilometriä kaakossa olevaan Rautaperään laskee Kokemusjoen uoma, joka on valuma-alueensa (35.525) laskujoki. Se kuvataan tarkemmin alla. Tuhkurinoja laskee Kovelahteen sen alkukolmannekseen. Sen latvajärvi on Vähä Särkijärvi ja noin 2 kilometriä alempana sijaitsee ojan uomassa Iso Särkijärvi. Se on lasketty järvi, josta on enää pieni lampi jäljellä ja se on siksi pienempi kuin Vähä Särkijärvi.
Aivan Aureenlopin perällä sijaitsevassa Koirilammen lahteen laskee Suolammen kaivettu oja. Aureenlopin toiseen lahdenperään laskee Vähäjärven laskuoja. Vähäjärvi esitellään alempana. Suurin laskujoki Poltinjoki laskee Aureenlopin Heittolanlahteen ja se tuo Aurejärven valuma-alueen (35.57) vedet. Kotaoja laskee Aureenlopin pohjoisosassa olevaan Kankaansuunlahteen. Oja on 2,3 kilometriä pitkä ja se lähteen Alisesta Kotajärvestä. Tähän järveen laskevat myös Majalampi ja Ylinen Kotajärvi. Aureenlopin itärantaan laskee Kiljunoja, joka on 2,8 kilometriä pitkä Ahvenlammin ja Matolammin yhteinen laskuoja.
Tiellistenjärvi laskee kilometrin pituista ojaa myöten Roikanselkään Penijoenlahden suun tuntumaan. Penijoenlahteen laskee vuorostaan Kylänlampi, jolla on 600 metriä pitkä laskuoja. Penijoenlahden pohjukkaan laskee Röyhiönjärven-Iso Karppajärven valuma-alueen (35.527) laskujoki, joka kuvataan tarkemmin alla. Samaan suistoon laskee idän suunnalta Penijoki, joka on Alisen Penijärven laskujoki. Järveen laskee vuorostaan Ylinen Penijärvi. Myös Raattaansuonoja laskee Penijoenlahteen idästä. Noin 2,4 kilometriä yläjouksulle päin ojaan yhdistyy kaksi ojanhaaraa, joista pohjoishaaran kautta laskevat Luhdikas, Pitkäjärvi ja Sahrikas ja etelähaaraa myöten Liinalampi.
Iso-Röyhiön Salossa sijaitsee Kyrösjärvestä maantiellä erotettu Arosalonlampi. Idempänä Majoosselän pohjoisrannoilla sijaitsee Noita-niemi, jonka suojaan laskee Sepänlammen laskuoja. Viereiseen Luhalahteen laske Kortetlammen 900 metriä pitkä laskuoja. Kortetlampeen laskee vuorostaan Hautakorvenlampi. Samaan Luhalahteen laskee myös Sipsiönjärven valuma-alueen (35.58) laskujoki.
Viljakkalanselän järvialtaaseen laskee Tavinoja, jonka valuma-alue kuvaillaan tarkemmin alla. Luonaiskulmassa olevaan Parvilahteen laskee Kaihtonjärven laskuoja. Samaan lahteen laskee myös Hirvijärvi. Harhalanlammi laskee Paskolammiin, joka laskee Viljakkalanselän Aronlahteen.
Mylly-Kartun joen valuma-alue (35.522)
Mylly-Kartun joen valuma-alue on pinta-alaltaan 63 km². Sen laskujoki on noin 13 km pitkä Mylly-Kartun joki, jolla on muutama sivuhaara. Valuma-alueella on 10 järveä ja lampea ja patolampi sekä laajahkoja turvetuotantoalueita. Pääuoma alkaa Uurasjärveltä ja virtaa Pukaran ja Mettälänperän kautta Teikankaalle, missä se virtaa Teijärven läpi, ja jatkaa pari kilometriä pohjoiseen, missä se kääntyy valtatien 3 alta Kyrösjärven Uuraslahteen. Ennen alituspaikka siihen yhtyy vasemmalta Ahvenlammen laskuoja. Teijärven yläpuolelle siihen yhtyy oikealta Innalan kylästä etelästä virtaava Harjasjärven laskuoja. Vain 400 metriä ylempänä pääuomaan yhtyy vasemmalta pienen Hulolammen ja pienemmän Paskolammen yhteinen laskuoja. Pian sen jälkeen, missä Noro-oja muuttu Mylly-Kartun joeksi, yhtyy siihen oikealta järvetön laskuoja, joka tuo vettä Vähäjärven suolta ja Luomajärven pelloilta. Joen latvajärvenä voidaan pitää Uurasjärveä, josta Noro-oja alkaa. Se laskee Uurasjärven jälkeen 300 metrin pituisen lammen läpi, ja myöhemmin kuivatetun Pukaralammin peltojen läpi, ja lopuksi yhtyy Suuriniemenlammiin. Tähän osuuteen yhtyy vasemmalta Hangasjärven laskuoja. Uurasjärveen laskee sellaisia ojia, joihon yläjuoksulla sijaitsevien turvetuotantoalueiden laskuvedet yhtyvät. Tuotantoalueiden takana sijaitsevat pienet Lauttalammit.
Villinojan valuma-alue (35.523)
Villinoja laskee Masonniemessä Koveslahteen aivan valtatie 3 vieressä. Valuma-alueella, jonka pinta-ala on 17 km², ei sijaitse yhtään järveä tai lampea. Villinojan alajuoksu kulkee syvälle maahan uurtamaansa uomaa myöten. Yläjuoksulla ojan varret sijaitsevat tasaisemmalla maalla. Vihurin- ja Riukusuon kohdalla siihen yhtyy oikealta lyhyt haara, joka tuo vettä Ihantolan suunnalta. Pääuomaan yhtyy Lehtiperäällä kaksi suurempaa haaraa. Pohjoisesta pääuomaan yhtyy vasemmalta Myllyluoma. Sen valuma-alue ulottuu Hangasjärven pohjoispuolelle. Toinen haara tuo vettä Pukaran kylän suunnalta.
Pihnarinluoman valuma-alue (35.524)
Pihnarinluoma laskee Kovelahden pohjoispäähän pohjukassa olevaan Kovesjoen suuhun. Oja on vain viisi kulometriä pitkä ja sen valuma-alue 10 km². Ojan lähdejärvi on valuma-alueensa ainoa järvi Pihnarinlampi.