cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Metallikarbonyylit
Käyttö
Metallikarbonyylit ovat usein käytettyjä katalyyttejä orgaanisen kemian teollisuudessa, jossa niitä käytetään katalyytteinä muun muassa vedytyksissä, hydroformyloinneissa, karbonyloinneissa, etikkahapon valmistuksessa Monsanto-prosessilla metanolista ja hiilimonoksidista ja Pauson–Khand-reaktioissa. Tämän muita käyttökohteita ovat vesikaasun siirtoreaktio ja nikkelin valmistus nikkelikarbonyylistä.
Paijalan hautausmaa
Paijalan hautausmaa on Tuusulan seurakunnan ylläpitämä hautausmaa Tuusulan Hyrylässä Paijalannummella. Hautausmaa on vihitty käyttöön vuonna 1896 ja se on laajuudeltaan noin 10 hehtaaria. Hautausmaa perustettiin Tuusulan kirkon ympärillä olevan hautausmaan alkaessa käydä ahtaaksi.
Kappelit
Paijalan hautausmaalla on kaksi kappelia. Vanha kappeli valmistui vuonna 1910, sen suunnitteli arkkitehti Ernst Albin Kranck. Uudemman kappelin suunnittelija on arkkitehti Timo Suomalainen ja se valmistui vuonna 1993.
Louis Dollo
thumb|Louis Dollo Louis Antoine Marie Joseph Dollo (7. joulukuuta 1857 – 19. huhtikuuta 1931) oli ranskalaissyntyinen belgialainen paleontologi, joka tunnetaan Dollon lain kehittäjänä. Vuodesta 1878 alkaen kolmen vuoden ajan hän valvoi kuuluisaa kaivausta, josta löytyi lukuisia Iguanodonin fossiileja Belgian Bernissartissa.
Viskuri (maatalous)
Viskuri eli tuultaja on varhaisessa koneellisessa maataloudessa viljan puhdistukseen käytetty kone, joka kehitettiin samoihin aikoihin puimakoneiden kanssa. Kammesta kiertämällä koneen tuuletin pöllytti akanat, pölyn ja korrenpätkät pois viljasta. Kun puimakoneet paranivat, korvautuivat myös vanhat käsikäyttöiset viskurit tehokkaammilla viljanlajittelukoneilla, joista käytettiin myös nimitystä lajittelija. Nämä erottelivat jyviä painon, koon ja muodon mukaan, jolloin saatiin pois paitsi roskat, myös rikkakasvien siemenet ja voitiin erottaa myös eri viljalajien siemeniä toisistaan.
Nykyaikaisessa maataloudessa samaan tarkoitukseen käytettävää konetta nimitetään esipuhdistajaksi.
August Eskelin
August Reinhold Eskelin (15. kesäkuuta 1851 Postlar, Kerava – 17. helmikuuta 1927 Ylitalo, Tuusula) oli suomalainen maanomistaja, tilallinen ja kievarin pitäjä. Eskelin oli Postlarin viljelijä vuosina 1869–1917, jonka jälkeen hän toimi Tuusulassa tunnetun Ylitalon tilan ja kestikievarin omistajana ja pitäjänä.
Elämäkerta
August Reinhold Eskelin syntyi 15. kesäkuuta 1851 Tuusulassa. Eskelin toimi Postlarin kruunutilan vuokraviljelijänä yli 40 vuotta, jonka jälkeen hän osti vaimolleen Henrika Eskelinille ja pojilleen Olof ja Eskil Eskelinille Tuusulasta Ylitalon tilan. Talolle kuului kievarivelvollisuus ja sen myötä myös hollikyyditykset, joita Eskelinin suku hoiti aina vuoteen 1955 asti, jolloin säädettiin asetus kievarien lopettamisesta.
August Eskelinin jälkeen Ylitalon tilaa pitivät hänen poikansa, jotka suomensivat nimensä muotoon Otto ja Esko Eho.
August Eskelin oli myös perustamassa Keravan vapaapalokuntaa, sekä puhelinlaitosta. Eskelin oli myös aktiivinen kunnallispolitiikassa. Vapaapalokunnassa Eskelin oli mukana yli 30 vuotta. Eskelin on haudattu sukuhautaan Tuusulaan Paijalan hautausmaalle. Hauta on yksi Paijalan hautausmaan merkittävistä hautamuistomerkeistä
Eskelin kuoli sydänkohtaukseen kotonaan Ylitalossa Tuusulassa vuonna 1927, 75-vuoden ikäisenä.
Jean-Luc Picard
thumb|Jean-Luc Picard Jean-Luc Picard on Star Trek -sarjan elokuvissa ja tv-sarjoissa esiintyvä hahmo, jota näyttelee Sir Patrick Stewart. Picard toimi avaruusalus USS Enterprisen kapteenina sarjassa Star Trek – uusi sukupolvi sekä sen pohjalta tuotetuissa elokuvissa, sekä vuonna 2020 ensi-iltansa saaneessa Picardiin keskittyvässä sarjassa Star Trek: Picard. Sarjan ja elokuvien aikana Picard ehti poikkeuksellisesti toimia kahden eri Enterprise-aluksen kapteenina USS Enterprise-D:n tuhouduttua elokuvassa Star Trek – sukupolvet. Picardin hahmo esitteli varsin erilaisen kapteenin kuin alkuperäisestä Star Trekistä tuttu James T. Kirk. Kirkin ollessa cowboymainen naistenmies, Picardin persoonaa värittivät tiukka herrasmiesmäisen etiketin ja tinkimättömän etiikan noudattaminen kaikissa tilanteissa. Hänen lempijuomansa on Earl Grey -tee, kuumana. Hillitystä olemuksestaan ja vakavuudestaan huolimatta Picard on säilynyt yhtenä kaikkien aikojen rakastetuimmista Star Trek -hahmoista.
Nimi Jean-Luc Picard on johdettu sveitsiläisestä Jacques Piccardista, joka oli ensimmäinen Mariaanien hautaan laskeutunut ihminen.
Lähteet
Figuren im Star-Trek-Universum
Teresa Berganza
Teresa Berganza Vargas (16. maaliskuuta 1935 Madrid – 13. toukokuuta 2022 San Lorenzo de El Escorial) oli espanjalainen mezzosopraano. Hän syntyi Madridissa ja opiskeli Madridin konservatoriossa.
Oopperadebyyttinsä Berganza teki roolilla Così fan tuttessa (Mozart) vuonna 1957. Hän pääsi jo samana vuonna esiintymään La Scalaan; vuonna 1960 hänet nähtiin ensi kertaa Covent Gardenissa ja vuonna 1967 Metropolitan-oopperassa Figaron häissä. Berganzan ura kesti aina vuoteen 2008 asti. Hän lauloi erityisesti italialaisia oopperoita, mutta hän esitti myös espanjalaisia kappaleita ja zarzueloja. Hän vieraili Suomessa useita kertoja.
Berganza oli paitsi oopperalaulaja myös kuulu resitalisti. Hänelle myönnettiin vuonna 1991 Asturian ruhtinaan palkinto.
Berganza oli naimisissa pianisti-säveltäjä Felix Lavillan kanssa, ja he tekivät yhdessä konserttikiertueita.
Tsimintíri
Tsimintíri on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Antíparoksen ja Despotikón saarten välissä. Saaren pinta-ala on noin 0,083 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Tsimintíri kuuluu Antíparoksen kuntaan, Pároksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Antiikin aikana saari oli osa Despotikóa eli tuolloista Prepesinthoksen saarta, ja niitä yhdisti kannas. Tämän vuoksi saarelta on tehty Prepesinthoksen Apollonin temppeliin liittyviä löytöjä.
Kaarina Ruotsalainen
Hanna Kaarina Ruotsalainen (s. 25. heinäkuuta 1928 Sonkajärvi) on suomalainen Iisalmessa asuva kansakoulunopettaja ja lastenkirjailija.
Ruotsalaisen vanhemmat olivat kansakoulunopettaja Paavo Ruotsalainen ja Vilina Kainulainen. Hän valmistui opettajaksi Hämeenlinnan opettajaseminaarista 1954.
Mærsk Mc-Kinney Møller
thumb|Mærsk Mc-Kinney Møller Arnold Mærsk Mc-Kinney Møller (13. heinäkuuta 1913 Kööpenhamina – 16. huhtikuuta 2012 Kööpenhamina) oli tanskalainen liikemies ja miljardööri.
Elämä
Mærsk Mc-Kinney Møller syntyi Kööpenhaminassa 13. heinäkuuta 1913. Hänen isänsä oli liikemies Arnold Peter Møller ja äiti Yhdysvaltain Kentuckysta kotoisin oleva Chastine Estelle Roberta McKinney. Møller pitikin itseään puoliksi amerikkalaisena. Perheyhtiön toimintaan Mærsk Mc-Kinney Møller tuli mukaan vuonna 1940. Tanskan miehityksen myötä hän siirsi isänsä kanssa yhtiön toiminnan New Yorkiin, mistä käsin Mærsk Mc-Kinney Møller johti yhtiötä toisen maailmansodan aikana. Yhdysvalloissa hän asui vuoteen 1947 saakka.
Isänsä kuoleman jälkeen 1965 Mølleristä tuli A. P. Møller-Mærskin toimitusjohtaja ja hallituksen puheenjohtaja. Hän jäi sivuun toimitusjohtajan paikalta 1993, mutta jatkoi yhtiön hallituksen puheenjohtajana vuoteen 2003. Mc-Kinney Møllerin aikana Maersk-konsernista muotoutui kansainvälinen monialayhtiö, joka toimi muun muassa lentoliikenteessä, vähittäiskaupassa, it-alalla sekä teollisuudessa. Maerskista kehittyi suuri logistiikkayhtiö, jonka tulot vuonna 2010 olivat noin 60 miljardia kruunua.
Purukumi
Koostumus
Nykyisten purukumien perusmassa on seos, josta makeutusaineet ja aromit vapautuvat pureskeltaessa. Perusmassa ei sisällä ravintoaineita, eikä se liukene ruoansulatuksessa. Massan koostumus vaihtelee valmistaja- ja purukumikohtaisesti. Perusmassa voi olla pintakäsitelty.
Mærsk Mc-Kinney Møller
Elämä
Tanskalaislehti Berlingske Nyhedsmagasin arvioi vuonna 2010 Møllerin varakkaimmaksi tanskalaiseksi hänen omaisuutensa ollessa 8,3 miljardia kruunua. Vuonna 2007 talouslehti Forbes oli arvioinut Møllerin toiseksi varakkaimmaksi tanskalaiseksi Lego Groupin entisen toimitusjohtajan ja hallituksen puheenjohtajan Kjeld Kirk Kristiansenin jälkeen.
Purukumi
Koostumus
Purukumin painosta 70–85 % on vesiliukoisia aineksia. Tästä painona yleensä
Purukumin painosta 15–30 % on purukumin perusmassaa. Tästä painona yleensä
Mærsk Mc-Kinney Møller
Elämä
Møllerin puoliso Emma kuoli vuonna 2005. Heillä oli kolme tytärtä: Ane Mærsk Mc-Kinney Uggla, Leise Mærsk Mc-Kinney Møller ja Kirsten Mc-Kinney Møller Olufsen. Møller oli yksi harvoista Elefanttiritarikunnan jäsenistä, jotka eivät ole valtionpäämiehiä eivätkä kuninkaallisia. Hän oli ensimmäinen ei-amerikkalainen IBM:n hallituksessa, jossa hän istui 14 vuoden ajan. Mærsk Mc-Kinney Møller kuoli 98-vuotiaana Kööpenhaminassa 16. huhtikuuta 2012.
Purukumi
Historia
Varhaisimpia purukumeja olivat neoliittisen kauden ihmisten koivuntuohitervasta tekemät purukumit. Yli-Iin Kierikistä on löydetty 5000 vuotta vanha purukumi, jossa hampaanjäljet ovat näkyvissä.
Myöhempiä purukumeja oli Keski-Amerikan maya-intiaanien jo ainakin 100-luvulla tuntema chicle, kumimainen aine, jota saatiin sapotillapuun (tieteellinen nimi eri lähteiden mukaan Achras sapota, Sapota achras, Sapota zapotilla tai Manilkara zapota) mahlasta. Puu kasvaa luonnonvaraisena Meksikon, Belizen ja Guatemalan sademetsissä. Chiclen kerääjiä eli chicleroja työskentelee alueella nykyisin noin viisituhatta. Pohjois-Amerikan intiaanit valmistivat samantapaista pureskeltavaa massaa kuusen pihkasta.
Myös antiikin ajan Kreikassa ja Lähi-idässä tunnettiin eräänlainen purukumi. Se tehtiin sekoittamalla eräiden pistaasipensaiden (Pistacia) pihkaa ja mehiläisvahaa. Tunnetuin tähän tarkoitukseen käytetty kasvilaji oli Pistacia lentiscus, jota kreikkalaiset kutsuivat nimellä mastik. Nimi tulee kreikan pureskelemista tarkoittavasta sanasta μαστιχάω (mastikhaoo).
Ensimmäisen nykyisen purukumin, josta voi puhaltaa palloja, kehitti Frank Fleer vuonna 1906. Se oli nimeltään Blibber-Blubber, mutta sitä ei koskaan kaupallistettu.
Vuonna 1928 Walter Diemer, Frank H. Fleer Companyn työntekijä, kehitti Blibber-Blubberista ensimmäisen kaupallisen purukumin Dubble Bubblen. Dubble Bubblen vaaleanpunaisesta väristä tuli lähes standardi purukumiteollisuuteen pallopurukumeihin.
Yhdysvalloissa nuoriso alkoi suosia purukumia ensimmäisen maailmansodan jälkeen, Eurooppaan tapa tuli amerikkalaissotilaiden mukana toisen maailmansodan aikana. Sodan jälkeen purukumista tuli "elintason mittari".
Neuvostoliitossa purukumia ei virallisesti pidetty välttämättömyystarvikkeena, vaan jopa länsimaisen ekspansion ilmentymänä. Niinpä purukumista tuli turisteille niin sanotun mustan pörssin kauppatavara maassa.
Purukumi Suomessa
Suomessakin on pureskeltu pihkaa jo kivikaudella. Purupihka virkisti ja piti hampaat puhtaana. Vielä 1950-luvulla suomalaiset lapset saattoivat pureskella rakennustyömailta löytämäänsä mustaa pikeä.
Suomen ensimmäisiä purukumeja oli Hellaksen valmistama Jenkki, joka tuotiin markkinoille vuonna 1951. Seuraavana vuonna Suomi vapautui säännöstelystä, eikä purukumikaan ollut enää kortilla.
Valmistus
Purukumin valmistusprosessi vaihtelee jonkin verran muun muassa purukumin käyttötarkoituksen (pelkästään pureskeltavaksi vai palloksi puhallettavaksi), makeutusmenetelmän (sokeri, ksylitoli ym.) ja pinnoituksen mukaan. Perusprosessi on kuitenkin aina samankaltainen. Purukumin valmistuskoneita on myyty 1900-luvun alusta lähtien.
Valmistusprosessin alussa purukumin perusaine kuumennetaan ja suodatetaan. Sulaan massaan lisätään sokeri, glukoosisiirappi tai muu makeutusaine sekä aromiaineita. Makuaineina käytetään piparminttuöljyä tai hedelmäaromeja. Sekoituksen jälkeen massa jäähdytetään, puristetaan teloilla ohueksi levyksi ja leikataan paloiksi. Pinnoitettu purukumi saa kuivatuksen jälkeen pinnoitteekseen esimerkiksi nestemäisen sokerin, ja pinta kiillotetaan esimerkiksi mehiläisvahalla. Lopuksi valmiit palat pakataan.
Terveyspurukumit
Lääkkeellisinä purukumeina voidaan pitää muun muassa nikotiinipurukumeja, joiden avulla tupakoitsijat voivat yrittää vieroittautua tupakasta.
Ksylitolipurukumia käytetään ensisijaisesti ehkäisemään hampaiden reikiintymistä, myös lasten korvatulehduksien on tutkittu ja väitetty vähentyvän ksylitolipurukumin syönnin ansiosta. Useassa päiväkodissa lapsille annetaan säännöllisesti ksylitolipurukumia. Ksylitolipurukumia tehokkaampia hampaiden reikiintymisen estäjinä ovat fluoritabletit, joita voi myös käyttää aina aterian jälkeen, mutta fluoritablettien käytössä tulee huomioida paikkakuntakohtaiset käyttösuositukset. Yliannostelu aiheuttaa valkealaikkuisuutta kehittyville hampaille ja heikentää hampaita. Ksylitoli ja fluori kuitenkin vaikuttavat hampaistossa eri tavoin, ksylitoli pysäyttää happohyökkäyksen ja fluori korjaa hampaassa jo syntyneitä vaurioita. Tämän vuoksi jokaisen aterian jälkeen suositellaan nautittavaksi ksylitolia.
Purukumin pureskelu kiihdyttää syljentuotantoa sekä puhdistaa hampaiden pintaa. Tämä vaikutus on myös sokeripurukumeilla, mutta sokeripurukumi on kuitenkin haitallista hampaille sokerinsa vuoksi, jolle hampaat joutuvat purukumin käytön luonteesta johtuen altistumaan poikkeuksellisen pitkiä aikoja.
Roskaaminen
thumb|200px|Pureskeltu purukumi on koostumukseltaan sitkeää ja tahmaavaa. Se tarttuu herkästi kiinni esimerkiksi [[asfalttiin.]] Koska maahan syljetty pureskeltu purukumi tarttuu tiukasti katuun, kiellettiin vuonna 1992 Singaporessa purukumin myynti ja käyttö suurten sakkojen ja jopa 2 vuoden vankilatuomion uhalla. Rajoituksia höllättiin vuonna 2004 ja nyt terveydelle hyödyllisiksi katsottuja purukumeja, kuten nikotiinipurukumia, saa ostaa apteekista näyttämällä reseptin ja henkilötodistuksen.
Siisti tapa on kääriä käytetty purukumi paperiin ja heittää se sitten roskiin. Tavallista purukumia ei kannata laittaa kompostiin, sillä se on muovia eikä maadu. Jos purukumia tarttuu vaatteeseen, saa sen pois viemällä vaatteen hetkeksi pakkaseen ja raaputtamalla sitten kovettunut purukumi irti vaatteesta.
Thales
Kreikkalaiset itse katsoivat usein koko filosofian saaneen alkunsa Thaleesta. Hänen todellisista näkemyksistään ei kuitenkaan tiedetty myöhemmin paljoakaan. Tiedot sekä Thaleen elämästä että ajattelusta ovatkin paljolti kaikenlaisten legendojen peitossa.
Elämä
Thales syntyi ja eli Miletoksessa, Jooniassa, nykyisessä Länsi-Turkissa. Herodotoksen mukaan hän oli foinikialaista syntyperää. Diogenes Laertioksen, jolta on peräisin suurin osa Thalesta koskevasta tiedosta, mukaan Thales oli Eksamyaan ja Kleobulinan poika, ja että he olivat Thelidain sukua, joka oli ylhäistä foinikialaista alkuperää Kadmoksesta, muinaisesta Thebasta. Toistettuaan tarinan, jonka mukaan Thales oli saanut kansalaisuuden, hän kuitenkin vakuuttaa Thaleen olleen ”syntyperäinen miletoslainen”. Ennen kuin kreikkalaiset asettuivat Miletokseen, alueella asui kaarialaisia. Thaleen isän nimi muistuttaa kaarialaisia nimiä, kuten Kheramyes ja Panamyes.
Thaleen tarkkaa ikää ei tiedetä. Toisen perinteen mukaan hän olisi elänyt noin 90 vuotta, toisen mukaan noin 80 vuotta. Hänet voidaan ajoittaa summittaisesti kahden hänen elämäänsä sijoittuvan tapauksen ja hänen elinikänsä arvioiden perusteella. Herodotoksen mukaan Thales ennusti auringonpimennyksen, jonka nykyiset tähtitieteilijät ovat laskeneet tapahtuneen 28. toukokuuta 585 eaa. Plinius vanhempi sijoitti sen vuoteen 584 eaa., minkä voi katsoa olevan tarpeeksi lähellä, jotta se vahvistaa asian.
Diogeneen mukaan Apollodoroksen kronikka kertoo, että Thales kuoli 78-vuotiaana 58. olympiadin aikaan. Diogenes kertoo Sosikrateen sanoneen hänen olleen kuollessaan 90-vuotias. Hän syntyi 35. olympiadin ensimmäisenä vuonna tai vuonna 640 eaa. Näin hän olisi ollut noin 40-vuotias auringonpimennyksen aikoihin.
Diogeneen mukaan Thaleen perhe-elämästä on kaksi kertomusta. Toisen mukaan hän meni naimisiin ja sai pojan nimeltä Kybisthos, tai adoptoi veljenpoikansa. Toisen mukaan hän ei mennyt koskaan naimisiin, sanoen äidilleen nuorena, on että liian aikaista mennä naimisiin, ja vanhana, että on liian myöhäistä.
Joonialaiset matkustelivat paljon, ja täten heillä oli paljon yhteyksiä Egyptiin ja Babyloniaan. Myös Thales on saattanut opiskella Egyptissä nuorena. Joka tapauksessa Thales sai vaikutteita egyptiläisestä mytologiasta, tähtitieteestä ja matematiikasta, samoin kuin monista muista asioista, jotka olivat vieraita Kreikan homeeriselle perinteelle. Ehkä juuri tästä syystä hänen tiedonhalunsa suuntautui ohi perinteisten mytologisten selitysten.
Ralf Forsström
Ralf Åke Forsström (s. 29. heinäkuuta 1943 Helsinki) on freelancerina toimiva suomalainen skenografi (lavastaja ja pukusuunnittelija). Hän on toiminut aiemmin muun muassa Helsingin ja Tukholman kaupunginteatterien vakituisena lavastajana sekä näyttelyarkkitehtina. Hänet on palkittu Pro Finlandia -mitalilla.
Thales
Elämä
Thaleen sanotaan kuolleen vanhana katsellessaan urheilukilpailuja.
Liiketoimet
Monet anekdootit antavat olettaa, ettei Thales ollut pelkästään ajattelija, vaan että hän osallistui myös liike-elämään ja politiikkaan. Erään tarinan mukaan hän osti kaikki Miletoksen oliiviöljyn puristamot ennustettuaan, että vuoden sää ja sato tulevat olemaan hyvät. Toisen tarinan mukaan hän teki tämän osoittaakseen miletoslaisille, että hän voi käyttää älyään tullakseen rikkaaksi. Tällöin rikastuminen ei ollut hänen päämääränsä, ainoastaan sen osoittaminen, että filosofina rikastuminen oli helppoa.
Politiikka
Thaleen poliittinen toiminta keskittyi pääasiassa siihen, että hän saisi joonialaiset puolustamaan Anatolian kreikkalaiskaupunkeja Lyydian kasvavaa uhkaa vastaan. Herodotoksen mukaan Thales kehotti joonialaisia kaupunkivaltioita liittymään yhteen. Lyydiassa oli noussut valtaan Kroisos, ja valloittanut suuren osan Anatolian rannikkoa. Hän oli melko hyökkäävä armeijansa kokoon nähden. Lyydialaiset olivat sodassa Meedian kanssa, jota asuttivat ensimmäisen aallon persialaiset. Sota kesti viisi vuotta, mutta kuudentena se keskeytyi spontaanisti aiemmin mainitun Thaleen ennustaman auringonpimennyksen vuoksi. Herodotos esittää ja kiistää huhun, jonka mukaan Thales olisi edistänyt Kroisoksen sotatoimia persialaisia vastaan johdattamalla erään vuolaan joen kaksoisuomaan, jotta Kroisoksen sotajoukko pystyi sen ylittämään. Thaleen lisäksi Kroisokseen vaikutti toinen Kreikan seitsemästä viisaasta, Solon. Ei ole tietoa, oliko Thales läsnä taistelussa, mutta pimennyksen vuoksi lyydialaiset ja meedialaiset tekivät välittömästi rauhan ja vannoivat verivalan.
Poliittisessa ajattelussaan Thales ei ollut demokraatti. Erään kertomuksen mukaan hän asui yhdessä Thrasybuloksen, Miletoksen tyrannin, kanssa. Erässä Solonille osoitetussa kirjeessään hän tarjoutui muuttamaan muualle, koska Solon suhtautui niin kielteisesti tyranniaan.
Luonnontiede ja filosofia
thumb|pysty|Thales keskiaikaisessa kuvassa [[inkunaabelissa Liber Chronicarum.]]
Kosmologia
Ennen Thalesta kreikkalaiset selittivät maailmaa ja sen alkuperää myyteillä ihmisten kaltaisista jumalista ja sankareista. Sellaiset ilmiöt kuin salamat ja maanjäristykset laitettiin jumalien nimiin. Thales yritti sen sijaan löytää luonnollisia selityksiä asioille, ilman viittauksia yliluonnolliseen. Luonnontieteessä Thales teki havaintoja, mutta ei juurikaan kokeita. Egyptistä saamiensa oppien perusteella hän loi maailmankuvan, jonka mukaan maa on vedessä uiva laatta. Maanjäristykset selittyivät täten veden aaltoilulla.
Toinen tunnettu asia, jota Thales pohti, oli kaiken alkuperä (arkhē) eli yksi, kaiken taustalla oleva alkuaine. Thales oletti veden olevan kaiken alkuperä. Hän tarkoitti tällä sitä, että kaikki oli syntyisin vedestä, mutta ei sitä, että kaikki olemassa olevan koostuisi pohjimmiltaan vedestä. Aristoteleen mukaan hänen ajattelunsa vastasi muuten Anaksimeneen ajatuksia samoista asiasta, paitsi että jälkimmäinen ajatteli maailman syntyneen ilmasta.
Thales oletti maailman olevan sielullinen ja täynnä jumaluuksia. Oletusta kaikessa olevasta sielusta (elämästä) Thales käytti selittämään muun muassa magnetismi-ilmiön toimintaa. Sielujen hän uskoi olevan kuolemattomia.
Tähtitiede
Thales ansaitsee paikan luonnontieteen historiassa ennen kaikkea siksi, että hänen kerrotaan tehneen tähtitieteellisiä mittauksia jonkinlaisten mittalaitteiden avulla. . Hän herätti suurta ihailua sillä, että kykeni ennustamaan auringonpimennyksen 28. toukokuuta 585 eaa. sekä kuunpimennyksiä. Hän esitti, että auringon ja kuun koot ovat 1/720 niiden ratojen koosta. Kreikkalaiset sanoivat hänen olleen ensimmäinen, joka jakoi vuoden 365 päivään ja määritteli vuodenajat, tarkoittaen todennäköisesti tähtitieteellisiin laskelmiin perustuvaa tasaus- ja seisauspäivien määrittämistä.
Matematiikka ja geometria
Thales on matematiikan historiassa vanhin nimeltä tunnettu henkilö. Prokloksen mukaan hänen ansiotaan olisi ollut ainakin geometrian tuominen Egyptistä Kreikkaan. Antiikin perinne katsoo hänen ensimmäisenä esittäneen viisi geometrian tärkeää lausetta. Hänen sanotaan piirtäneen ensimmäisenä ympyrän sisään suorakulmaisen kolmion, ja todenneen näin, että puoliympyrän sisään piirretty kehäkulma on suora (niin sanottu Thaleen lause). Hänen kerrotaan uhranneen härän tämän havainnon kunniaksi.
Prokloksen mukaan Thales osoitti, että ympyrän halkaisija puolittaa sen kahteen yhtäsuureen osaan; että tasakylkisen kolmion kantakulmat ovat yhtä suuret; ja että suorien leikatessa syntyvät ristikulmat ovat yhtäsuuria. Eudemoksen mukaan Thales olisi osoittanut myös, että kolmiot, joilla on yksi yhtä suuri sivu ja kaksi yhtä suurta kulmaa tämän sivun vieressä ovat yhtenevät. Hänen mukaansa Thales olisi käyttänyt tätä merellä olevien laivojen etäisyyksien mittaamiseen.
Nämä Thaleen ”teoreemat” tai ”todistukset” ovat saattaneet olla lähinnä vakuuttavia piirroksia – esimerkiksi ympyrän puolittuminen ja kulmien yhtäsuuruudet on kenties voitu osoittaa piirroksen taittamisen ja seuranneen symmetrian avulla. Joka tapauksessa Thales on esittänyt eksplisiittisesti muotoiltuja matemaattisia väittämiä ja pyrkinyt löytämään niille jonkinlaista oikeutusta, mikä tekee hänestä merkittävän matematiikan historiassa.
Thaleen kerrotaan myös mitanneen pyramidien korkeuden niiden varjon pituuden perusteella, ilmeisesti samalla hetkellä kun ihmisen varjo oli yhtä pitkä kuin ihminen itse.
Thales muun muassa sanoi:
Thaleen topos on Newtonin tapaan avaruus, koska verbi khorei sisältää ajatuksen levittäytymisestä ja laajuudesta. Tässä avaruudessa asioilla on paikkansa. Pisteet, viivat, tasot sekä kulmina ja etäisyyksinä esitetyt kappaleet seuraavat tästä oletuksesta.
Etiikka
Thaleen etiikasta voidaan tehdä arvioita hänen nimiinsä laitettujen sanontojen perusteella. Hän uskoi ylimaallisen jumalan, jolla ei ole sen enempää alkua kuin loppuakaan, olemassaoloon. Hän uskoi jumalan oikeudenmukaisuuteen ja odotti ihmisten toimivan oikeudenmukaisesti. Epäoikeudenmukaiset teot sen enempää kuin ajatuksetkaan eivät jääneet jumalilta huomaamatta. Tällaisessa polyteismin muodossa ylimaallinen, näkymätön ja tavoittamaton jumala ilmenee ihmisille jumalina, jolloin ihmiset voivat puhua jumalista mutta tarkoittaa jumalaa.
Thaleen ajatus oikeudenmukaisuudesta käsitti sekä lain kirjaimen että hengen. Lain kirjaimeen liittyen hän muun muassa sanoi, että aviorikos ja sitä koskeva väärä vala oikeudessa ovat yhtä pahoja rikoksia. Hän antoi myös käytännöllisiä neuvoja. Ihmisen tuli odottaa lapsiltaan samaa tukea, jonka itse antoivat omille vanhemmilleen. Kenenkään ei tullut antaa puheen kääntää itseään sellaista vastaan, johon oli tottunut luottamaan. Rikastuminen oli luvallista, sillä menestys oli hyvästä, mutta kenenkään ei tullut rikastua pahuudella.
Monet Thaleen näkemykset ovat hyvin tyypillisiä hänen omalle ajalleen. Thaleen mukaan vastoinkäymiset on helpompi kestää, kun vihollisella menee vielä heikommin. Hänen mukaansa miehet olivat parempia kuin naiset, kreikkalaiset parempia kuin barbaarit. Thaleen mukaan onnellinen ihminen on:
Vaikutus
Thales vaikutti suuresti muihin kreikkalaisiin ajattelijoihin ja sen vuoksi koko länsimaiseen ajatteluun. Hänen tunnetuin oppilaansa oli Anaksimandros. Erään antiikin aikaisen tiedon mukaan Anaksimandroksen kuuluisin oppilas Pythagoras olisi tavannut Thaleen nuorena, ja että Thales olisi kehottanut tätä matkustamaan Egyptiin opiskelemaan filosofiaa ja matematiikkaa.
Monet filosofit seurasivat Thalesta etsimällä luonnollisia selityksiä asioille yliluonnollisten sijasta. Toiset taas palasivat yliluonnollisiin selityksiin, mutta esittivät ne mieluummin filosofian kielellä myyttien ja uskonnon kielen sijasta.
Stockton
Stockton on kaupunki San Joaquinin piirikunnassa Kalifornian osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui vuoden 2010 väestönlaskennassa 291 707 ihmistä ja vuoden 2019 arvion mukaan 312 697 ihmistä. Kaupunki perustettiin 23. heinäkuuta 1850. Huhtikuun alussa 2013 kaupunki ajautui selvitystilaan huonon taloudellisen tilanteen johdosta.
Väestö
Stocktonissa asui vuonna 2019 312 697 asukasta, joka on seitsemän prosenttia enemmän kuin vuonna 2010. Asukkaista 44,8 prosenttia on valkoisia, 11,2 prosenttia mustia tai afroamerikkalaisia, 42,7 prosenttia latinalaisamerikkalaisia ja 21,5% aasialaisia. 25,7 prosenttia oli Yhdysvaltojen ulkopuolella syntyneitä.
Ystävyyskaupungit
Stocktonilla on seitsemän ystävyyskaupunkia: thumb|left|Stockton satelliittikuvassa
Šalva Tšikhladze
Šalva Tšikhladze (,, 12. heinäkuuta 1912 Kutaisi, Kutaisin kuvernementti, Venäjän keisarikunta – 14. tammikuuta 1997 Tbilisi, Georgia) oli Neuvostoliittoa edustanut kreikkalais-roomalaisen tyylin painija ja olympiamitalisti.
87 kilogramman painoluokassa kilpaillut Tšikhladze saavutti 40-vuotiaana kreikkalais-roomalaisessa painissa olympiahopeaa Helsingissä 1952 hävittyään isäntämaan Kelpo Gröndahlille.
Marie-Helene Östlund
Marie-Helene Östlund (o.s. Westin, s. 14. toukokuuta 1966) on entinen ruotsalainen maastohiihtäjä, maailmanmestari.
Östlund voitti Oberstdorfin MM-kilpailuissa 1987 20 kilometrin vapaan hiihtotavan maailmanmestaruuden 27,1 sekunnin erolla Anfisa Reztsovaan. Samoissa kisoissa hän hiihti ankkuriosuuden pronssia saavuttaneessa Ruotsin viestijoukkueessa. Val di Fiemmen MM-kisoissa 1991 Östlund saavutti Jelena Välben jälkeen hopeaa 10 kilometrin vapaan tyylin kilpailussa. Thunder Bayn MM-kisoissa 1995 hän hiihti toisen osuuden Ruotsin voittaessa viestipronssia.
Östlund sai vuonna 1987 Svenska Dagbladetin kultamitalin yhdessä Ruotsin jääkiekkomaajoukkueen kanssa. Hän on naimisissa entisen hiihtäjän Erik Östlundin kanssa.
Kingsport
Kingsport on kaupunki Tennesseessa Yhdysvalloissa. Sen alkiona on Holston-joen varrelle 1822 perustettu jokisatama. Vuonna 1917 Kingsportista alettiin rakentaa suunnitelmallisesti puutarhakaupunkia. Kemian alan suuryritys Eastman Chemical Company on lähtöisin Kingsportista.
Maantiede
Kingsport sijaitsee Holston-joen varrella Tennesseen vuoristoisessa koilliskolkassa ja se rajautuu pohjoisessa Virginiaan. Etäisyys Knoxvillesta on noin 140 kilometriä koilliseen.
Historia
pienoiskuva|150px|vasen|James Hollis, Sr. rakennutti Yancey's Tavernin 1779 nykyisen Kingsportin alueelle. John Yancey osti sen 1782. Kingsportin historia alkaa 1700-luvun lopulta, jolloin Holston-joen rantamaalle perustettiin pieni telakka. 1780-luvulla paikkakunta oli osa lyhytikäiseksi jäänyttä Franklinin valtiota (State of Franklin), joka kattoi koillisen Tennesseen. King's Port -niminen kaupunki syntyi 1822. Teollinen kehitys alkoi 1900-luvun alussa rautatieyhteyden myötä. Maisema-arkkitehti John Nolan suunnitteli Kingsportin suurelta osin uudelleen 1910-luvun jälkipuoliskolla ja se sai puutarhakaupunkimaisen ilmeen. Kingsportin teollisesta rakenteesta tuli monipuolinen. Eastman Chemical Company perustettiin Kingsportissa, ja sen ansiosta kaupunki kasvoi jopa 1930-luvun suuren laman vuosina. 1900-luvun jälkipuoliskolla Kingsport kärsi monen amerikkalaiskaupungin tavoin kaupunkirakenteen sirpaloitumisesta.
Kingsportin taloudellinen pohja on vakaa, peruskoulutus on hyvää tasoa ja kansalaistoiminta vireää. East Tennessee State University -oppilaitoksella on toimipiste Kingsportissa.
Talous ja liikenne
Kingsportissa on kemianteollisuutta, lasiteollisuutta ja paperiteollisuutta. Kingsportin keskeisiä maantieliikenteen väyliä ovat etelä–pohjoissuuntainen U.S. Route 23 ja kaakkois–luoteissuuntainen Interstate 26.
Saksipyrstö
Saksipyrstö (Rasbora trilineata eli Rasbora calliura tai Rasbora stigmatura) on aasialainen seeprakalojen heimoon (Danionidae) kuuluva särkikalalaji, jota pidetään myös akvaarioissa.
Alkuperä
Saksipyrstöjä elää luonnossa Mekong- ja Chao Phraya- jokien vesistöissä, Sumatralla ja Borneolla. Se hakeutuu alueille, joissa virtaus on hidasta.
Käyttäytyminen
Saksipyrstö on kestävä kala, joka sopii seura-akvaarioon. Se kasvaa melko isoksi ja liikkuu vauhdikkaasti ja tarvitsee siksi melko suuren akvaarion.
Vesiolot ja ravinto
Saksipyrstö kestää melko monenlaisia happamuus- ja lämpötilaoloja, phH 5,8–8 ja lämpötila 18–25 °C.
Bertolt Brecht
Bertolt Brecht, oik. Eugen Berthold Friedrich Brecht (10. helmikuuta 1898 Augsburg, Baijeri, Saksa – 14. elokuuta 1956 Berliini, DDR) oli saksalainen näytelmäkirjailija, runoilija ja teatteriohjaaja. Hänen tunnettuihin teoksiinsa kuuluvat Kolmen pennin ooppera (yhteistyössä säveltäjä Kurt Weillin kanssa), Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti (yhdessä Hella Wuolijoen kanssa), Äiti Peloton ja hänen lapsensa, Setšuanin hyvä ihminen ja Galileo Galilein elämä.
Elämä
Augsburgissa syntyneen Bertolt Brechtin äiti oli protestantti ja isä katolinen paperitehtaan johtaja. Brecht opiskeli lääketiedettä ja työskenteli ensimmäisen maailmansodan aikaan lääkintäjoukoissa. Sotakokemusten katsotaan vaikuttaneen syvällisesti hänen ajatteluunsa. Sodan jälkeen hän palasi lääketieteen opintoihin, mutta keskeytti ne 1921. Brechtin ensimmäinen näytelmä Baal esitettiin vuonna 1923. Siitä tuli erittäin suosittu. Vuonna 1927 Brecht alkoi lukea Karl Marxin Pääomaa, ja vuoteen 1929 mennessä hänestä oli tullut kommunisti. Tosin hän ei koskaan liittynyt kommunistiseen puolueeseen.
Pakolaisvuodet
Kun Hitler nousi 1933 valtaan, Brecht pakeni 28. helmikuuta perheineen Saksasta, koska hän tiesi olevansa natsien mustalla listalla. Maaliskuussa he olivat Prahassa, Wienissä ja Zürichissä. Huhtikuussa Caronassa. Toukokuussa hänen vaimonsa Helene Weigel matkusti lasten kanssa Tanskaan, Brecht lähti Pariisiin.
Natsi-Saksassa hänen näytelmänsä kiellettiin. Kun sota vuonna 1939 näytti väistämättömältä, hän siirtyi Ruotsiin. Saksan vallattua Tanskan ja sen jälkeen Norjan Brecht haki viisumia Yhdysvaltoihin. Viisumipäätöstä hän odotti Suomessa toukokuuhun 1941 asti. Suomessa Brecht asui kesän 1940 Hella Wuolijoen vieraana Marlebäckin kartanossa ja kirjoitti muun muassa näytelmän Herra Puntila ja hänen renkinsä Matti Wuolijoen kanssa. Lokakuussa 1940 Brecht muutti perheineen Helsinkiin osoitteeseen Köydenpunojankatu 13.
Suomesta Brecht jatkoi Neuvostoliiton (Vladivostokin) kautta Yhdysvaltoihin, jossa hän asettui Kalifornian Santa Monicaan ja jossa hänen kohtalotovereinaan oleskeli muiden muassa Thomas Mann. Hän yritti toimia Hollywood-käsikirjoittajana, mutta sai myydyksi vain yhden käsikirjoituksen. Vuonna 1947 Brechtiä syytettiin amerikkalaisvastaisesta toiminnasta. Tästä Brecht kuitenkin selvisi sepittämällä syyttäjilleen puolitotuuksia.
Vous
Vous eli Vóidi (Βόιδι) eli Polóni (Πολώνη) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja sijaitsee Sérifoksen saaren itäpuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,168 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Vous kuuluu Sérifoksen kuntaan, Míloksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Saari on jyrkkärinteinen ja sen suurin korkeus on 149 metriä merenpinnasta laskettuna.
Bertolt Brecht
Pakolaisvuodet
Vuonna 1949 Brecht muutti Itä-Saksaan Berliiniin. Hän anoi ja sai vuonna 1950 Itävallan kansalaisuuden turvatakseen vapaan matkustusoikeuden. Brecht kirjoitti DDR:n järjestelmää kevyesti kritisoivia näytelmiä, jotka läpäisivät sensuurin ja saivat paljon suosiota sekä Itä-Saksassa että länsimaissa. Hän kuoli sydänkohtaukseen vuonna 1956.
Brechtin lapsista vanhin oli näyttelijä Hanne Hiob Brechtin ensimmäisestä avioliitosta oopperalaulaja Marianne Zoffin kanssa. Brechtin ja Helene Weigelin lapsista vanhempi oli kirjailija Stefan Brecht, joka jäi Yhdysvaltoihin kun muu perhe palasi sodan jälkeen Eurooppaan. Lapsista nuorin Barbara Brecht-Schall toimi äitinsä Helene Weigelin kuoleman jälkeen Brechtin tuotannon valvojana kuolemaansa vuoteen 2015 saakka.
I’ll Never Break Your Heart
"I’ll Never Break Your Heart" on yhdysvaltalaisen poikabändi Backstreet Boysin toinen single heidän albumiltaan Backstreet Boys. Kappale julkaistiin ensimmäisen kerran joulukuussa 1995 Saksassa ja vuonna 1996 kansainvälisesti. Single nousi Billboard Hot 100 -listan sijalle 35, mutta pärjäsi paremmin Hot Adult Contemporary -listalla, jossa kappale nousi ensimmäiseksi. Yhdysvaltojen ulkopuolella kappale nousi Britannian singlelistalla sijalle kahdeksan ja nousi Top 10:een myös Australiassa, Saksassa, Hollannissa, Ruotsissa ja Sveitsissä.
"I’ll Never Break Your Heart" singleä nauhoitettiin yli kahden viikon ajan sillä Brian Littrell ja A.J. McLean, kaksi kappaleen päävokalistia, kärsivät flunssasta. Espanjankieliset sanat kappaleeseen "Nunca Te Haré Llorar" nauhoitettiin myöhemmin Zürichissa yhdessä "Anywhere for You" kappaleen espanjankielisen version kanssa.
Bertolt Brecht
Tuotannosta
Brechtin näytelmän Kaukasialainen liitupiiri taustalla on 1300-luvulla eläneen kiinalaisen kirjailijan Li Qianfun näytelmä Liitupiiri, kuten myös Brechtin novellin Augsburgin liitupiiri. Brecht sai novelliin aiheen saksalaisen kirjailijan Klabundin näytelmästä, joka oli kiinalaisen näytelmän käännös. Tarina on hyvin kansainvälinen ja esiintyy myös Raamatussa (1 kuninkaiden kirja 3:16–), mutta teatterissa on eniten vaikuttanut kiinalainen versio.
I’ll Never Break Your Heart
Kappalelista
1996 single
Bertolt Brecht
Brechtin teokset Suomessa
Vuonna 1979 ensi-iltansa sai Ralf Långbackan ohjaama elokuva Herr Puntila och hans dräng Matti, joka oli Suomessa filmattu ja ruotsiksi näytelty elokuva Brechtin näytelmästä. Puntilaa elokuvassa näytteli Lasse Pöysti ja Mattia Pekka Laiho. Viimeksi Brecht–Weill -tuotantoa on esitetty Suomessa: Ooppera Mahagonnyn kaupungin nousu ja tuho Helsingin juhlaviikoilla 19.–21.8.2011 ja Kolmen Pennin Ooppera -laulunäytelmä Lappeenrannan Kaupunginteatterissa keväällä 2016 sekä Seitsemän Kuolemansyntiä konserttiversiona Kuhmon Kamarimusiikissa kesällä 2015.
I’ll Never Break Your Heart
Kappalelista
USA:n osa 1
USA:n osa 2
1998 USA:n Single
Euroopan osa 1
Euroopan osa 2
Remix-versio (tuplavinyyli)
Musiikkivideo
"I'll Never Break Your Heart" singlelle julkaistiin kaksi musiikkivideota. Ensimmäinen video seyraa ryhmää tyttöjä, joista yksi on juuri eronnut poikaystävästää, kuten videon alkutekstissä kerrotaan. Bändin jäsenet ovat hiihtolomalla ja jokainen saa parin kustakin tytöstä. Brian Littrell yrittää parittautua tytön kanssa, joka on juuri eronnut. Tämä kyseinen alkuperäisvideo kuvattiin marraskuussa 1995 Kalliovuorilla.
14. syyskuuta 1998 toinen video julkaistiin (kuvattiin huhtikuussa 1998). Videossa jokainen yhtyeen jäsen laulaa oman tyylisessään asunnossa, jotka on pinottu päällekkäin korkeaksi rakennukseksi. Myöhemmin videossa nähdään jokaisen jäsenen huoneessa yksi tyttö. Ryhmä nähdään laulamassa yhdessä sylinterin muotoisessa tunnelissa.
Robert Mondavi
thumb|250px|Robert Mondavin viinitilan sisäänkäynti Robert Gerald Mondavi (18. kesäkuuta 1913 – 16. toukokuuta 2008) oli yhdysvaltalainen viininvalmistaja. Hän loi uransa Kaliforniassa, ja hänen katsotaan yleisesti tehneen Napa Valleyn viineistä maailmankuuluja.
Virginia-nimisessä kaupungissa Minnesotassa syntyneen Mondavin vanhemmat olivat italialaisia maahanmuuttajia. Mondavit muuttivat Kaliforniaan Robertin ollessa 10-vuotias. Hän valmistui Stanfordin yliopistosta vuonna 1937. Kuvernööri Arnold Schwarzenegger ja First Lady Maria Shriver ilmoittivat 20. elokuuta 2007 hänen ottamisestaan California Hall of Fameen 5. joulukuuta.
Vanttausjärvi (järvi)
Maantietoa
Järven pinta-ala on 1 000 hehtaaria eli 10 km². Se on 5,9 kilometriä pitkä ja 3,8 kilometriä leveä. Järvenselkä on avoin, mutta rannoilla on pieniä lahtia ja niemiä. Järvellä on neljä saarta, jotka kaikki sijaitsevat keskellä järveä puoli kilometriä leveän Isosaaren ympärillä. Toinen saari Kaitasaari on 400 metriä pitkä, mutta hyvin kapea. Vain Isosaaressa on rakennuksia.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 47 miljoonaa m³ eli 0,047 km³. Järven keskisyvyys on 4,6 metriä ja suurin syvyys on yli 10 metriä. Yli 10 metriä syviä kohtia on Isosaaren pohjoispuolella, itäpuolella ja varsin laaja alue sen eteläpuolella.
Järven rantaviivan pituus on 30 kilometriä. Lounaisrannassa sijaitsee Vanttausjärven kylä, joka on sen ainoa kylä. Muu asutus on haja-asutusta, jonka joukossa on vapaa-ajan asuntoja. Niille johtaa tiet yhdystieltä 18768.
Säännöstely
Järven vedenpinnan keskivedenkorkeus on 157,3 metriä mpy. Järvi on säännöstely siten, että vedenpinnan ala- ja yläkorkeudeksi on määrätty raja-arvot 155,94 metriä ja 157,94 metriä mpy. Säännöstelypato sijaitsee Välijoen luusuassa. Järveä säännöstellään ensisijaisesti Kaihuan- ja Vanttauskosken voimalaitoksia varten.
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kemijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 65) Keski-Kemijoen alueen (65.2) Kaihuan voimalaitoksen valuma-alueella (65.24), jonka Vanttausjärven valuma-alueeseen (65.244) järvi kuuluu.
Valuma-alue saa pääosan vedestään Saukon valuma-alueelta (65.243) ja omalta valuma-alueeltaan, sillä järvi kuuluu vesistönsä latvavesiin. Vanttausjärven alueella on 25 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, jotka laskevat suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat pohjoisrantaan Ulkujokea myöten laskeva Ulkujärvi (187 ha), jonka kautta laskevat myös esimerkiksi Iso-Hera (135 ha), Pikku-Hera (24 ha), Viipua (107 ha) ja Kivijärvi (105 ha). Samaa jokea myöten laskee myös Saukon valuma-alue Saukonjokea myöten Kivijärveen. Järven länsirantaan laskee Mustaoja, joka on Mustalammen (53 ha) laskuoja. Sen kautta laskevat myös Iso-Outo (60 ha) ja Pikku-Outo (12 ha). Järven itärantaan laskee Sattajärvi omaa laskuojaa myöten.
Mae Hong Son (provinssi)
Mae Hong Sonin provinssi on yksi Thaimaan provinsseista (changwat). Naapuriprovinsseja ovat Chiang Mai ja Tak. Lännessä sen rajanaapurina on Myanmar. Provinssin pinta-ala on 12 681,3 neliökilometriä ja siellä on arviolta 198 600 asukasta (vuonna 2017).
Maantiede
Provinssi sijaitsee useiden vuorijonojen välissä ja siksi siellä on viileämpi ilmasto kuin muilla Thaimaan alueilla. Salweenjoki muodostaa osan Myanmarin rajasta.
Symbolit
Provinssin sinetti esittää vedessä uivaa elefanttia. Elefanttien opettaminen metsätöiden tekemiseen oli suosittua provinssissa. Prinssi Kaew Muang Ma rakennutti kaksi yhteisöä elefanttileirien yhteyteen, joista toinen oli Ban Mae Hong Son.
Provinssin puu on Millettia brandisiana ja provinssin kukka on Tithonia diversifolia.
Aluejako
Provinssi on jaettu 7 alueeseen (amphoe). Nämä edelleen jakaantuvat 45 kunnaksi (tambon) ja 402 kyläksi (mubaan).
Foneemi
Foneemi on puhutun kielen pienin distinktiivinen eli merkityksiä erottava yksikkö. Foneemit ovat kielikohtaisia ja ne löydetään foneemianalyysin avulla. Kielitieteellisessä merkintätavassa foneemit on tapana merkitä vinoviivojen väliin / /, kun taas äänteet merkitään hakasulkeisiin [ ] ja kirjoitusasu eli grafeeminen esitys kulmasulkeisiin < >. Esimerkiksi: Kirjoitetussa suomen kielessä kirjain <K> osoittaa foneemia /k/.
Määritelmä
Foneemi on kielen pienin merkityksiä erottava yksikkö. Tämän voi sanoa myös niin, että foneemin voi määritellä ”kielen foneettisesti samankaltaisten äänteiden järjestettyjen luokkien tyhjentäväksi luetteloksi siten, että kielen jokainen sanamuoto voidaan esittää yhden tai useamman tällaisen luokan joukkona”, mikä on yksi tapa viitata kaksoisjäsennykseen: kielen kaikki merkitystä kantavat muodot eli morfeemit koostuvat paljon pienemmästä joukosta merkityksettömiä muotoja, foneemeja.
Foneemien rajat kulkevat eri kielissä eri kohdin. Esimerkiksi koska suomessa [sɑnɑ] ja [hɑnɑ] merkitsevät eri asioita, /s/ ja /h/ ovat suomen kielen kannalta eri foneemeja. Foneemi on siis äänteiden luokka, jolla on kielikohtainen tehtävä eli funktio.
Kaksi samantapaista äännettä voivat yhdessä kielessä olla saman foneemin eri toteutumia eli allofoneja, toisessa eri foneemeja. Esimerkiksi sekä englannissa että antiikin kreikassa esiintyvät soinniton bilabiaalinen klusiili [p] ja soinniton aspiroitu bilabiaalinen klusiili [ph]. Englannissa äänteet ovat kuitenkin vaihtelusuhteessa (täydennysjakaumassa) keskenään: [ph] esiintyy painollisen tavun edellä paitsi milloin [s] edeltää, [p] muualla. Näin ollen englannissa foneemilla /p/ on allofonit [p] ja [ph]. Sen sijaan kreikassa äänteiden ero johtaa merkityseroon: πῶς [pōs] ’miten?’ – φῶς [phōs] ’valo’. Näin ollen kreikassa on erikseen foneemit /p/ ja /ph/.
Historia
Jo antiikissa kielitieteessä on käytetty väljästi nykyistä foneemia vastaavaa käsitettä, ’kielessä merkityseron mahdollistavaa äännettä’, mutta siitä puhuttiin pitkään kirjaimena, tarkemmin ilmaisten yksi sanan kirjain (tai sen erikielisten käännösvastineiden) merkityksistä oli ’kirjainta vastaavat äänteet, kirjaimen potestas (teho, voima)’. Kirjoitusjärjestelmien synty osoittaa itsessään esiteoreettista ymmärrystä siitä, etteivät kaikki äänteiden väliset erot ole kielen kannalta yhtä merkityksellisiä. Erityisen tärkeäksi kirjaimen tämä merkitys tuli kirjapainotaidon synnyttyä, jolloin ensi kertaa ilmeni suurta tarvetta oikeinkirjoituksen yhtenäistäistämiseen kielittäin, erityisesti kielissä kuten englannissa, jossa puhuttu kieli oli suuresti muuttunut kirjoitetun kielen alkuajoista.
Ensiaskelia foneemikäsitteen määrittelemiseksi ottivat venäläisessä Kazanin koulukunnassa puolalainen Jan Baudouin de Courtenay ja hänen kollegansa Mikołaj (Nicolas) Kruszewski. Baudoin korosti Pietarin yliopiston maisteriluennossaan vuonna 1870, että niin kielenpuhujan kuin ‑tutkijankin kannalta puheäänteiden tärkein ominaisuus on se, miten niillä erotetaan kielen merkityksellisiä muotoja toisistaan. Äänteitä tältä kannalta tutkivaksi tieteenalaksi hän ehdotti psykofonetiikkaa (alkuaan etymologista fonetiikkaa), joka olisi eronnut puheäänteitä nykymielessä foneettiselta kannalta tutkineista akustisesta ja fysiologisesta fonetiikasta. Psykologinen näkökulma valikoitui pitkälti sen vuoksi, että ajan hallitsevan kielitieteellisen koulukunnan, nuorgrammatismin, näkemys oli tieteenfilosofisesti positivistinen eikä suosinut funktionaalista, kielenyksikön tehtävään perustuvaa selitystapaa, joka myöhemmin strukturalismissa vakiintui foneemikäsitteen ytimeen. Psykologismi johtaa kuitenkin ongelmiin siinä, että on vaikea täsmällisesti määrittää, mistä kielenpiirteistä ihminen on tietoinen ja mistä ei.
Foneemi-termi vakiintui vasta 1900-luvulla. Sanaa (ranskaksi phonème) käytti ensimmäisenä ranskalainen foneetikko Antoni Dufriche-Desgenettes (1804–1885) Pariisin kielitieteelliselle piirille pitämässään esitelmässä vuonna 1873, mutta ei vielä tarkalleen nykymerkityksessään. Käytön katsotaan lähteneen liikkeelle Kruszewskin kautta Dufriche-Desgenettesiä kuulemassa olleen Ferdinand de Saussuren teoksesta Mémoire sur le système primitif des voyelles dans les langues indo-européennes (1878). Jo Dufriche-Desgenettes kuitenkin tarkoitti terminsä tuolloin käytössä ollutta son du langage helpommaksi ranskannokseksi saksan ilmauksesta Sprachlaut ’kielen äänne’ eli viittasi käsitteellä äänteisiin jossakin kielellisesti erottavassa (distinktiivisessä) tehtävässä, ei yleisen fonetiikan kuvauksen kannalta.
Foneemin kuvaus muovautui nykyiselleen 1800-luvun loppu- ja 1900-luvun alkuvuosikymmeninä mm. sellaisten tutkijoiden kuin Henry Sweetin, Wilhelm Viëtorin, Paul Passyn ja Otto Jespersenin käsissä. Esimerkiksi Sweetin kahden erilaisen transkriptiojärjestelmän (karkeampi broad romic ja tarkempi narrow romic) välinen ero lähenee jo käytännössä foneemisen ja foneettisen tason erottamista, samoin jo ennen ensimmäistä maailmansotaa Antoine Meillet esitti foneemista arvoa kielitieteellisen äänteiden tutkimuksen keskeiseksi ongelmaksi. Kuitenkin vielä Saussuren postuumisti julkaistussa Yleisen kielitieteen kurssissa (1916) esiintyy yhä sekä nykyinen foneemikäsitys, missä foneemi on vain ”oppositiivinen, suhteellinen ja negatiivinen olio”, että vanha psykologistinen, missä foneemi on jonkinlainen ihmisen tietoisuudessa vallitseva äännekuva.
Foneemikäsitteen lopullinen muotoutuminen edellytti myös oppositioihin perustuvan äännejärjestelmän käsitettä, joka löytyi Saussuren Kurssista. Yhtenäiseksi fonologian osa-alueeksi foneemin ja äännejärjestelmän käsitteet yhdistettiin maailmansotien välillä yhtä aikaa kahtaalla, toisaalta amerikkalaisessa strukturalismissa, missä työtä veivät eteenpäin ennen kaikkea Edward Sapir ja Leonard Bloomfield, toisaalta Prahan kielitieteellisessä piirissä, missä venäläiset ja tšekkiläiset tutkijat kuten N. S. Trubetzkoy ja Roman Jakobson saattoivat yhdistää sveitsiläis-ranskalaisen Geneven koulukunnan ja lännessä tuntemattomaksi jääneen venäläisen Kazanin koulukunnan ajatuksia aiheesta. Sapirilta – joka itse vielä tukeutui psykologistiseen foneemikäsitykseen – on peräisin jakauman eli distribuution käsite, jonka ympärille amerikkalainen koulukunta muotoili foneemin ja allofonin löytämiskriteerinsä. Trubetzkoy ja Jakobson taas määrittelivät fonologian ’puheäänteiden kielellisen funktion tutkimukseksi’, millä he karistivat käsityksestä Baudouinin psykologismin jäänteet ja asettivat foneemin puhtaasti oppositiiviseksi käsitteeksi: foneemin ainoa kielellisesti merkitsevä ero saman äännejärjestelmän muihin foneemeihin on se, että se toimii eri funktiossa.
Foneemi ja äännös
Foneemi toteutuu jokaisessa puhunnoksessa tai äännöksessä akustisesti ja artikulatorisesti erilaisena. Tämä johtuu esimerkiksi siitä, ettei ihminen ole mekaaninen kone vaan puhuja on aina jossakin vaihtelevassa fyysisessä ja psyykkisessä tilassa. Tarkkaan ottaen kuitenkaan mikään äänne ei koskaan voi olla sama kuin toinen äänne jo senkään takia, että äänteillä on eri aikapaikkaiset koordinaatit: eri ilmamolekyylit värähtelevät eri aikaan. Vaihtelua aiheuttaa myös kulloinenkin puhetilanne sekä äännettävän äänteen rakenneympäristö, ts. viereiset äänteet ja sanapaino. Näin ollen mahdollisten äännösten määrä on periaatteessa rajaton tai ainakin niin mittaamattoman suuri, että olisi mahdotonta yrittää tunnistaa ne kaikki.
Foneemi ja allofoni
Fonologinen kuvaus pyrkii yleisessä (strukturalistisessa) muodossaan kuvaamaan ennen kaikkea sen, miten yksittäinen kieli hyödyntää äänne-eroja merkityksellisten yksikköjen – morfeemien, sanojen – erottamiseen toisistaan.
Foneemi on edelleen Prahan koulukunnasta saakka pyritty jakamaan erottavien eli fonologisten tai distinktiivisten piirteiden kimpuiksi.