cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anne Nuorgam
Mirva Anne Marjatta Nuorgam (s. 1964) on suomalainen saamelaispoliitikko. Hän on saamelais­käräjien jäsen vuodesta 2000 lähtien.
Hän on toiminut myös saamelaisneuvoston puheenjohtajana.
Koulutukseltaan Nuorgam on oikeustieteiden maisteri ja toimii Lapin yliopistossa julkisoikeuden, erityisesti saamelaisoikeuden tutkijana. Hän tekee väitöstutkimusta saamelaisten kalastusoikeuksista Tenon vesistössä. Hän voitti Lapin käräjäoikeudessa yhdessä kolmen muun saamelaisen kanssa saamelaisten kalastusasiaa koskevan oikeusjutun. Käräjäoikeuden päätöksen mukaan syytteet Utsjoen saamelaisia vastaan kalastuslain rikkomisesta ovat perustuslain vastaisia.
Anne Nuorgam on YK:n alku­peräis­kansojen pysyvän foorumin jäsen kaudella 2017–2019. Hän edustaa pysyvässä foorumissa arktisia alku­peräis­kansoja, saamelaisia ja inuitteja. Hän aloitti pysyvän foorumin puheenjohtajana 22. huhtikuuta 2019.
Pikku-Lattio
Pikku-Lattio, joka voidaan kirjoittaa myös Vähä-Lattio , on Pirkanmaalla Sastamalassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi kuuluu Vaunujoen valuma-alueeseen, jonka laskujoki Vaunujoki laskee Liekoveteen Vammalan Vinkkilässä.
Maantiede
Järven pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja sen pituus on 250 metriä ja leveys 10 metriä. Sen kolme tulo-ojaa laskevat läheisiltä soilta. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 800 metriä pitkä laskuoja Himmaan, josta jatkaa Lattio-oja Vaunujokeen.
Järven rantaviiva on 590 metriä pitkä ja ranta on pääosin moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa, jonka ranta on soistunutta. Rannan läheisyydessä on yksi loma-asunto, jonne johtaa tie Vammalasta.
Historiaa
Vuoden 1855−56 Kalmbergin kartastossa järven nimi kirjoitettiin "Wähä Laitiojärvi".
Yksityisoikeus
Yksityisoikeus, ”siviilioikeus” on oikeustieteen tutkima oikeudenala, jonka mielenkiinnon kohteena ovat yksityishenkilöiden väliset oikeussuhteet. Sille rinnakkainen oikeudenala on julkisoikeus, joka sääntelee julkisyhteisöjen toimintaa julkisen vallan haltijoina. Näiden kahden perinteinen jyrkkä ero on kaventunut ja oikeudenalat ovat lähentyneet toisiaan. Siviilioikeus-nimitystä käytetään usein yksityisoikeuden synonyyminä. Toisaalta siviilioikeudella tarkoitetaan yleistä yksityisoikeutta, joka on vain yksityisoikeuden osa.
Yksityisoikeutta ja julkisoikeutta erottaa useampi tekijä. Julkisoikeus sääntelee oikeussuhteita, joissa yhtenä osapuolena on julkisyhteisö. Yksityisoikeuden lähtökohtana on yksityisten etujen kunnioittaminen yhteisten etujen sijaan. Oikeudenalojen oikeuskeinot ja oikeusseuraamukset ovat erilaiset. Yksityisoikeudellisia seuraamuksia ovat esimerkiksi vahingonkorvaus ja sopimuksen purku, kun taas julkisoikeudessa käytetään rangaistuksia ja vaikkapa toimiluvan peruuttamista. Näitä kahta oikeudenalaa erottaa myös historiallinen perinne sekä niiden käyttämät erilaiset käsitteet ja periaatteet. Tyypillisesti sopimus kuuluu yksityisoikeuteen ja julkiset palvelut julkisoikeuteen. Jaottelu ei koske vain lainsäädännön systematiikkaa, vaan jako on perustana myös tuomioistuinlaitoksen toiminnalle. Yksityisoikeuteen liittyvät asiat käsittelee yleinen tuomioistuin, kun taas julkisoikeudellisia oikeussuhteita ratkovat hallintotuomioistuimet.
On myös oikeudenaloja, jotka eivät sijoitu julkisoikeuteen eivätkä yksityisoikeuteen, koska niiden normiaines on peräisin kummaltakin alueelta. Tällaisia ovat maatalousoikeus, lääkintäoikeus ja osittain myös ympäristöoikeus. Uusien oikeudenalojen muodostuminen on haaste perinteiselle jaottelulle. Jaottelua ei myöskään vakiinnuta normiston tarkastelu toiminnallisissa yhteyksissään.
Jaottelu
Jaottelu voidaan tehdä usealla eri tavalla, mutta perinteisesti yksityisoikeus on jaettu erityiseen ja yleiseen yksityisoikeuteen. Jako on sopimuksenvarainen ja perustuu pohjoismaiseen oikeusperinteeseen. Jaon lähtökohtana on Saksassa 1800-luvulla syntynyt tapa erotella käsitteet toisistaan. Nykyään jaolla on melko vähän merkitystä. Yleisesti katsoen oikeudenalajaottelu on tarpeellinen varsinkin opetuskäytössä, jotta ihminen pystyy ottamaan haltuunsa laajan normiston. Jaottelun avulla voidaan osoittaa oikeusjärjestyksen yleisiä periaatteita, jolloin yksittäisten oikeussäännösten soveltaminen on vaivattomampaa.
Yksityisoikeus on perinteisesti jaettu
Yleinen yksityisoikeus jaetaan seuraavasti:
Erityiseen yksityisoikeuteen kuuluvat:
Yleiseen yksityisoikeuteen kuuluva varallisuusoikeus jaetaan lisäksi seuraavasti:
Aiheesta muualla
Občanské právo Αστικό Δίκαιο Derecho civil Civila juro 민법 Diritto civile המשפט הקונטיננטלי Civilinė teisė 民法 Prawo cywilne Direito civil Гражданское право Civilrätt 民法
Tom Petty
Thomas Earl Tom Petty (20. lokakuuta 1950 Gainesville, Florida – 2. lokakuuta 2017 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen muusikko, laulaja-lauluntekijä, tuottaja ja näyttelijä. Hän oli johtamansa Tom Petty and the Heartbreakers -yhtyeen laulaja ja kitaristi.
Elämä ja ura
Petty syntyi Gainesvillessä ja opiskeli Gainesville High Schoolissa. Hän lopetti koulun 17-vuotiaana ja liittyi Mudcrutch-nimiseen yhtyeeseen. Yhtye siirtyi 1970-luvun alussa Los Angelesiin mutta hajosi. Vuonna 1975 Petty perusti uuden yhtyeen nimeltä Heartbreakers, jonka laulajaksi ja kitaristiksi hän ryhtyi. Yhtye julkaisi esikoisalbuminsa Tom Petty & the Heartbreakers 1976. Albumi menestyi hyvin etenkin Britanniassa, missä Heartbrakers teki kiertueen. Vuonna 1978 ilmestynyt You're Gonna Get It! oli yhtyeen ensimmäinen kultalevy.
Vuonna 1979 Petty haki konkurssia taistellessaan uudesta levytyssopimuksesta. Hän onnistui lopulta vaihtamaan ABC:ltä Backstreet Recordsille ja julkaisi ensimmäisen menestysalbuminsa Damn the Torpedoes, joka nousi listakakkoseksi.
1980-luvun alkupuolella Petty teki yhteistyötä muiden artistien kuten Stevie Nicksin ja Dave Stewartin kanssa, ja 1986 hän soitti yhtyeineen Bob Dylanin maailmankiertueella. Southern Accents -albumin (1985) teon aikana Petty mursi vasemman kätensä lyötyään sen seinään. Hänen talonsa paloi epäillyssä murhapoltossa 1986, ja suurin osa hänen omaisuudestaan tuhoutui. Jeff Lynnen tuottama Full Moon Fever (1989) on Pettyn suurimpia menestyslevyjä. Vuosina 1988 ja 1990 Petty levytti myös Traveling Wilburys -superyhtyeen riveissä.
Petty allekirjoitti vuonna 1992 kuuden albumin sopimuksen Warner Brosin kanssa. Hän erosi pitkäaikaisesta avioliitostaan 1996.
Pettyllä oli pieniä rooleja elokuvissa ja televisiossa, kuten Lucky-hahmon ääni Kukkulan kuningas -animaatiosarjassa.
Vuonna 2014 julkaistu Hypnotic Eye oli Pettyn ensimmäinen listaykkösalbumi Yhdysvalloissa.
Petty kuoli sydämenpysähdykseen, jonka sanotaan johtuneen vahingossa tapahtuneessta lääkkeiden yliannostuksesta.
Tunnustukset
thumb|Tom Petty & The Heartbreakersin tähti Walk Of Famella, Hollywoodissa. Petty oli vuodesta 1981 lähtien ollut kuusitoista kertaa ehdolla Grammy-palkinnon saajaksi, ja palkinto on myönnetty hänelle kahdesti. Pettylle myönnettiin vuonna 1999 tähti Hollywood Walk of Famelle, ja vuonna 2002 Tom Petty & the Heartbreakers pääsi Rock and Roll Hall of Fameen.
Esikoisalbumi Tom Petty & the Heartbreakers (1976) valittiin vuonna 2005 hakuteokseen 1001 albumia jotka jokaisen on kuultava edes kerran eläessään.
Junkers Jumo 004
Junkers Jumo 004 on yksi maailman ensimmäisistä suihkumoottoreista ja ensimmäinen sarjatuotantoon päässyt turbojettimoottori. Moottorin ensimmäistä prototyyppiä (A-malli) koekäytettiin ja lennettiin vuonna 1942, mutta malli ei ollut sopiva tuotantoon suuren painon ja vaikeasti saatavien metalliseoksien käytön vuoksi. Tuotantomalli (B-malli) oli kevyempi ja käytti ilmajäähdytystä. Tuotantomallin valmistus alkoi vuonna 1944 ja moottoria valmistettiin lähes kappaletta sodan päättymiseen mennessä. Moottorissa käytettyjen materiaalien heikon laadun vuoksi moottori oli huollettava 25 käyttötunnin jälkeen.
Gustavo García Naranjo
Gustavo García Naranjo (s. 1. heinäkuuta 1944 Caracas) on venezuelalainen roomalaiskatolinen piispa. Hänet vihki papiksi paavi Paavali VI 29. kesäkuuta 1975. Hänet nimitettiin Guarenasin hiippakunnan piispaksi 30. marraskuuta 1996 ja vihittiin piispaksi 11. tammikuuta 1997. Pääkonsekraattorina toimi Mario del Valle Moronta Rodríguez, jota avustivat Pío Bello Ricardo ja José Vicente Henriquez Andueza.
Junkers Jumo 004
Tekniset tiedot
Muut tiedot :
Muut versiot
Sodan jälkeen moottoria käytettiin neuvostoliittolaisessa Jakovlev Jak-15:ssä nimellä Tumanski RD-10.
Metsäkylän koulu
Metsäkylän koulu on Ylöjärven Metsäkylässä sijaitseva koulu. Lukuvuonna 2015–2016 koulussa oli oppilaita noin 460 luokilla 1–6. Koulua laajennetaan, ja syksystä 2016 lähtien se muuttuu vaiheittain yhtenäiskouluksi, jossa on luokat 1–9. Vuosina 2015–2017 tehdyn laajennuksen kustannusarvio oli noin 8,5 miljoonaa euroa.
Prinssinlehtikuusi
Prinssinlehtikuusi (Larix principis-rupprechtii, syn. Larix gmelinii var. principis-rupprechtii) on mäntykasvien (Pinaceae) heimoon, lehtikuusten (Larix) sukuun kuuluva kasvilaji, joka on toisinaan tulkittu myös dahurianlehtikuusen (Larix gmelinii) muunnokseksi.
Prinssinlehtikuusi on lauhkean vyöhykkeen havumetsien valtapuu Pohjois-Kiinassa. Sitä kasvaa luontaisena vuoristoisella alueella 1400–2800 metrin korkeudella 140000 hehtaarin alueella. Prinssinlehtikuusi kasvaa tyypillisesti emäksisellä ja vähätyppisellä maaperällä. Etenkin Shanxin maakunta on tunnettu prinssinlehtikuusen kotipaikkana Kiinassa.
Loimolan luterilainen kirkko
Taustaa
Suojärven radan rakentamisen jälkeen 1920-luvulla Loimolaan alkoi kehittyä sahateollisuutta, mikä toi kylään paljon luterilaista väestöä. Loimolan rukoushuoneyhdistys sai vuonna 1926 tontin kirkkoa, hautausmaata ja pappilaa varten. Ennen kirkon valmistumista jumalanpalvelukset pidettiin yksityiskodissa.
Rakentaminen
Loimolan päätytornillinen pitkäkirkko rakennettiin hirrestä ratamestari Vilho Niemisen ja pappi Topi Vapalahden yhdessä tekemien piirustusten pohjalta ja se valmistui vuonna 1932. Samana vuonna Loimola sai myös oman rajaseutupapin. Vastakkaisessa päässä kuin kellotorni oli keittiö ja kamari sekä yläkerrassa vahtimestarin asunto.
Irtaimisto
Kirkon alttaritaulun maalasi pastori Martti Elo. Kellotornissa oli yksi kello. Urkuja kirkossa ei ollut.
Kirkon tuhoutuminen
Kirkko tuhoutui jatkosodan alussa vuonna 1941, kun Suomi valloitti Suistamon takaisin. Perääntyvät venäläiset sytyttivät kirkon tuleen ja se paloi.
Kiikalan lentokenttä
Kiikalan lentokeskus on Salossa sijaitseva lentokenttä. Se sijaitsee Kiikalannummella Kiikalan Lasikylässä noin 25 kilometriä kaupungin keskustasta ja noin seitsemän kilometriä Kiikalan taajamasta itään. Lentokentällä on kaksi kiitotietä, joista pitempi on 930 metriä ja lyhyempi 600 metriä pitkä. thumb|left|Kiikalan lentokentän lennonjohtorakennus.
Kentällä harrastetaan etupäässä purjelentoa. Pääasiallinen hinaustapa on vintturi. Kenttää käyttää aktiivisesti myös Suomen puolustusvoimat, joka järjestää alueella taisteluharjoituksia. Kentän aluetta käyttävät lähinnä Kaartin jääkärirykmentti, Suomenlinnan Rannikkorykmentti ja Porkkalan Rannikkopataljoona.
Lentokentällä on myös Ilmatieteen laitoksen sääasema.
Rikoskaari
Rikoskaari (, lyhenne BrB, SFS 1962:700) on Ruotsin keskeinen rikosoikeudellinen laki. Rikoskaari astui voimaan 1. tammikuuta 1965 ja korvasi vuoden 1864 rikoslain (strafflagen).
Kiikalan lentokenttä
Alkujaan lentokenttä rakennettiin talvisodan aikana ruotsalaisin vapaaehtoisvoimin.
Rikoskaari
Rikoskaari koostuu kolmesta osasta. Ensimmäinen osa sisältää yleisiä määritelmiä, toisessa osassa luetellaan rikoksia ja niistä määrättyjä rangaistuksia ja kolmas osa kertoo yleisesti seuraamuksista.
Ensimmäinen osa: Yleisiä säännöksiä
Rikoskaaren ensimmäinen osa koostuu kahdesta luvusta. 1 luku määrittelee rikoksen ja sen seuraukset, 2 luku Ruotsin lain soveltamisalasta.
1 luvun 1 § määrittelee rikokseksi teon, joka on kuvailtu rikoskaaressa tai jossakin toisessa laissa ja josta on määritelty laissa rangaistus. Pykälän katsotaan sisältävän niin sanotun rikosoikeudellisen laillisuusperiaatteen, jonka mukaan vain laissa rangaistavaksi määrätyistä teoista voidaan tuomita rangaistuksia. Laillisuusperiaate liittyy Ruotsin hallitusmuodon 2 luvun 10 §:ään ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 7 artiklaan.
1 luvun 2 §:n mukaan teon on lähtökohtaisesti oltava tahallinen, jotta se voidaan katsoa rikokseksi. Jotta huolimattomuudesta tehty teko voidaan katsoa rikokseksi, siitä pitää olla erikseen säädetty. Toisin kuin Suomen rikoslaissa, Ruotsin rikoskaaressa tahallisuutta ja huolimattomuutta ei ole sen enempää määritelty, vaan niiden määritelmät perustuvat oikeuskäytäntöön. 2 §:n toisen kappaleen mukaan myös itseaiheutetussa päihtymystilassa tehtävä teko voidaan katsoa rikokseksi.
1 luvun 6 §:n mukaan alle 15-vuotiaana tehdystä rikoksesta ei saa tuomita seuraamuksia.
Toisessa luvussa kerrotaan muun muassa, milloin tulee soveltaa Ruotsin lakia, kun rikos on tapahtunut Ruotsissa tai ulkomailla.
Toinen osa: Rikoksista
Rikoskaaren toinen osa kattaa luvut 3–24 ja sisältää luettelon varsinaisista rikosnimikkeistä ja niiden tunnusmerkistöistä. Kunkin luvun lopussa määritellään, mitkä luvun rikoksista ovat rangaistavia myös yritys- ja valmisteluasteella.
Luvuissa 3–7 on henkeen kohdistuvia rikoksia ja 8–12 omaisuusrikoksia. Seuraavat kolme lukua ovat rikoksia yleistä järjestystä vastaan ja sen jälkeisissä luvuissa on rikoksia Ruotsin valtiota kohtaan. Luvussa 23 on epäitsenäisiä rikoksia ja luvussa 24 vastuuvapausperusteita.
3 luku: Henkeen ja terveyteen kohdistuvista rikoksista
3 luvun 1 §:n mukaan se, joka riistää toiselta hengen, tuomitaan murhasta (mord) vankilaan 10–18 vuodeksi tai elinkaudeksi. Jos rikos on vähemmän vakava, tekijä voidaan 2 §:n mukaan tuomita taposta (dråp). 3 §:n mukaan lapsensa heti syntymän jälkeen tai synnytyksen jälkeisessä ahdistuksessa tappanut nainen voidaan tuomita lapsensurmasta (barnadråp). Huolimattomuudesta tehty tappo voidaan 7 §:n mukaan tuomita kuolemantuottamuksena (vållande till annans död).
5 § määrittelee pahoinpitelyn (misshandel) ja vähäisen pahoinpitelyn, 6 § törkeän ja erityisen törkeän pahoinpitelyn.
8 § on huolimattomuudesta tapahtunut ruumiinvamman tai sairauden aiheuttaminen (vållande till kroppsskada eller sjukdom).
9 § määrittelee vaaran aiheuttamisen toiselle ihmiselle (framkallande av fara för annan) ja edellyttää törkeästä huolimattomuudesta aiheutettua hengenvaaraa tai vakavan ruumiinvamman tai sairauden vaaraa.
4 luku: Vapauteen ja rauhaan kohdistuvista rikoksista
1 §:n mukaan ihmisryöstöön (människorov) syyllistyvä sulkee sisään tai kuljettaa jonnekin lapsen tai jonkun muun tarkoituksenaan vahingoittaa hänen henkeään tai terveyttään tai pakottaa töihin.
1 a § käsittelee ihmiskauppaa (människohandel) ja on määritelmältään ihmisryöstöä laajempi.
1 b § määrittelee ihmisen hyväksikäytöksi (människoexploatering) työhön tai kerjäämään pakottamisen.
2 § eli laiton vapaudenriisto (olaga frihetsberövande) tarkoittaa vapaudenriistoa muissa kuin 1 tai 1 a §§:ssä määriteltyä vapaudenriistoa.
4 § on laiton pakottaminen (olaga tvång), jolla tarkoitetaan pahoinpitelemällä, väkivallalla tai rikoksen uhkalla johonkin tekoon pakottamista.
4 b § on laiton vainoaminen (olaga förföljelse), jolla tarkoitetaan toistuvasti tiettyyn henkilöön kohdistuvia, tiettyjä erikseen lueteltuja rikosnimikkeitä.
4 c ja 4 d §§ käsittelevät avioliittoon pakottamista (äktenskapstvång) ja toisen ihmisen erehdyttämistä matkalle, jonka tarkoituksena on pakottaa tämä avioliittoon (vilseledande till tvångsäktenskapsresa).
5 § on laiton uhkaus (olaga hot) ja tarkoittaa toisen ihmisen uhkaamista rikollisella teolla tavalla, joka on omiaan herättämään uhatussa vakavaa pelkoa.
6 § on kotirauhan rikkominen (hemfridsbrott) tai, jos kyseessä on tunkeutuminen rakennukseen, joka ei ole toisen koti, laiton tunkeutuminen (olaga intrång).
6 a § on loukkaava valokuvaaminen (kränkande fotografering), jolla viitataan toisen salaa kuvaamiseen tämän kotona, WC:ssä, pukuhuoneessa tai vastaavassa tilassa.
6 b § kieltää luvattoman identiteetin käyttämisen (olovlig identitetsanvändning).
6 c ja 6 d §§ käsittelevät laitonta yksityisyydenloukkausta (olaga integritetsintrång) ja törkeää vastaavaa rikosta. Pykälä kieltää levittämästä toisen yksityiselämään liittyvää kuvaa tai tietoa, joka liittyy seksielämään, terveydentilaan tai tiettyjen rikosten uhriksi joutumiseen tai kuvaa toisesta ikävässä tilanteessa tai alasti. Rikosnimike vastaa pitkälti Suomen rikoslain yksityiselämää loukkaavaa tiedon levittämistä.
6 luku: Seksuaalirikoksista
Seksuaalirikoksia koskevaa lainsäädäntöä on muutettu Ruotsissa usein. Viimeisimmän vuoden 2018 muutoksen myötä 6 luvun 1 §:n mukaan raiskauksesta (våldtäkt) tuomitaan se, joka toteuttaa yhdynnän tai sitä vastaavan seksuaalisen teon henkilön kanssa, joka ei osallistu tekoon vapaaehtoisesti. Tekijän ei siis tarvitse käyttää väkivaltaa eikä uhkailua pakottaakseen toisen yhdyntään, eikä kyse tarvitse olla avuttoman henkilön hyväksikäytöstä, kuten ennen lakimuutosta. Nykyisen muotoilun tarkoituksena on korostaa yksilön itsemääräämisoikeutta. Lain mukaan vapaaehtoisuuta arvioitaessa otetaan huomioon, onko vapaaehtoisuus ilmaistu sanoin tai teoin tai jollakin muulla tavalla. Lisäksi luetellaan tiettyjä tilanteita, joissa ei koskaan voida katsoa olevan vapaaehtoisuutta. Vapaaehtoisuuden määrittely jää lakitekstissä ja sen esitöissä hieman epäselväksi, mutta vapaaehtoisuuden varmistaminen on tekijän vastuulla.
Uusi, vuoden 2018 lakimuutoksen myötä käyttöönotettu rikosnimike on 1 a §:n huolimaton raiskaus (oaktsam våldtäkt). Huolimattomuuden on oltava törkeää ja sen on kohdistuttava nimenomaan uhrin vapaaehtoisuuteen.
6 luvun 11 § kieltää seksuaalisen palvelun ostamisen (köp av sexuell tjänst). Seksin ostaminen kiellettiin vuonna 1998 omalla laillaan, ja vuodesta 2005 rikos on ollut rikoskaaressa. Rangaistavaa on jo yksittäinen ostotilanne, eikä seksin myyjän tarvitse olla ammattiseksityöntekijä eikä ihmiskaupan uhri. Seksin myyminen ei ole rikos, mutta esimerkiksi seksin myyjälle huoneen vuokrannut voi syyllistyä 12 §:n mukaan paritukseen (koppleri). Korvaus seksipalvelusta voi olla rahaa tai muuta omaisuutta, kuten alkoholia, huumeita tai vain ravintolaillallinen. Maksun voi suorittaa myös muu kuin seksipalvelun käyttäjä. Seksin ostaminen ei ole asianomistajarikos, eli seksin myyjää ei katsota rikoksen uhriksi.
7 luku: Perheeseen kohdistuvista rikoksista
7 luku sisältää määräyksiä muun muassa kaksinnaimisesta (tvegifte), perheaseman vääristämisestä (förvanskande av familjeställning) ja lapsen omavaltaisesta erottamisesta huoltajastaan (egenmäktighet med barn).
8 luku: Varkaudesta, ryöstöstä ja muista anastusrikoksista
Kahdeksannessa luvussa säädetään muun muassa varkaudesta (stöld), ryöstöstä (rån), ajoneuvon luvattomasta käyttämisestä (tillgrepp av fortskaffningsmedel) ja omavaltaisesta menettelystä (egenmäktigt förfarande).
9 luku: Petoksesta ja muusta epärehellisyydestä
Yhdeksännessä luvussa säädetään muun muassa petoksesta (bedrägeri), kiristyksestä (utpressning) ja kiskonnasta (ocker). Kätkemisrikos (häleri) kieltää muun muassa varastetun tavaran myymisen, ostamisen ja kätkemisen.
3 b §;n säädös avustuksen väärinkäytöstä (subventionsmissbruk) koskee vain EU-varojen väärinkäyttöä.
10 luku: Kavalluksesta, muusta uskottomuudesta ja lahjusrikoksista
10 luvun rikoksia yhdistää jonkinlainen luottamusaseman väärinkäyttö. Näitä ovat muun muassa kavallus (förskingring), luottamusaseman väärinkäyttö (trolöshet mot huvudman), lahjuksen ottaminen ja antaminen (tagande av muta ja givande av muta). Löytötavararikkomus (fyndförseelse) on kielletty 8 §:ssä.
11 luku: Rikoksista velkojia kohtaan
11 luvussa säädetään muun muassa velallisen epärehellisyydestä (oredlighet mot borgenär), kirjanpitorikoksesta (bokföringsbrott) sekä eräistä konkurssiin liittyvistä rikoksista.
12 luku: Vahingontekorikoksista
12 luvun rikokset liittyvät pääasiassa toisen omaisuuden tahalliseen tuhoamiseen, tärkeimpänä itse vahingonteko (skadegörelse).
13 luku: Yleisvaarallisista rikoksista
Siinä missä edellisen luvun rikokset liittyvät aineelliseen omaisuuteen, 13 luvun rikoksissa aiheutetaan pääasiassa vaaraa ihmishengille. Murhapoltto (mordbrand) edellyttää nimestään huolimatta vain vaaraa hengelle tai terveydelle tai mittaville omaisuusvahingoille tulipalon kautta; varsinaiset henkilövahingot tuomitaan 3 luvun mukaan. Räjähdyksellä tai tulvalla aiheutettu tuho on nimikkeeltään yleisvaarallinen tuho (allmänfarlig ödeläggelse).
4 §:n sabotaasi (sabotage) tarkoittaa muun muassa valtakunnan turvallisuudelle, kansanhuollolle, oikeuslaitokselle tai hallinnolle merkittävän tärkeän omaisuuden vahingoittamista tai sellaisen omaisuuden käyttämisen estämistä. Poliisin, pelastuslaitoksen ja ambulanssisairaanhoidon työn estäminen väkivallalla tai sillä uhaten tai omaisuutta vahingoittamalla on vuoden 2020 alusta kielletty erikseen 5 c §:ssä (sabotage mot blåljusverksamhet).
Lisäksi erikseen on säädetty sabotaasista laivassa, lentokoneessa ja lentokentällä (sjö- eller luftfartygssabotage ja flygplatssabotage) sekä laivan tai lentokoneen kaappauksesta (kapning).
Kielletty on myös ihmisille vaaran aiheuttaminen levittämällä myrkkyä tai sairautta (spridning av gift eller smitta). Vaaran aiheuttaminen eläimille tai kasveille myrkyn tai sairauden avulla rangaistaan tuhotyönä (förgöring).
14 luku: Väärennysrikoksista
14 luvussa kielletään muun muassa asiakirjaväärennös (urkundsförfalskning), nimikirjoituksen väärentäminen (signaturförfalskning), rahanväärennys (penningförfalskning) ja postimerkin tai muun arvomerkin väärentäminen (märkesförfalskning).
15 luku: Väärästä valasta, väärästä syytteestä ja muusta perättömästä lausumasta
Väärästä valasta (mened) voidaan tuomita se, joka valan nojalla antaa väärän tiedon tai salaa totuuden. 15 luku sisältää myös muita oikeudenkäynnin kulkua haittaavia rikoksia.
16 luku: Rikoksista yleistä järjestystä vastaan
16 luvun rikoksia ovat muun muassa mellakka (upplopp), julkinen kehottaminen rikokseen (uppvigling), laiton syrjintä (olaga diskriminering), hautarauhan rikkominen (brott mot griftefrid), lapsipornografiarikos (barnpornografibrott), laiton väkivaltakuvaus (olaga våldsskildring), eläinrääkkäys (djurplågeri) ja väärän hälytyksen tekeminen (falskt larm). Kiellettyä on myös nuorison houkutteleminen (förledande av ungdom) levittämällä kuvia tai kirjoituksia, jotka voivat raaistaa nuoria tai saattaa heidän siveellisen kasvatuksensa vakavaan vaaraan. Julkisella paikalla metelöivä tai muuten ärsyttävästi käyttäytyvä voidaan tuomita ärsyttävästä käytöksestä (förargelseväckande beteende).
17 luku: Rikoksista julkista toimintaa vastaan
17 luvun rikoksia ovat muun muassa väkivalta tai sillä uhkailu virkamiestä vastaan (våld eller hot mot tjänsteman), viranomaisen väkivaltainen vastustaminen (våldsamt motstånd), vaalitoimituksen häirinnän tuomitseva asiaton toiminta äänestyksen yhteydessä (otillbörligt verkande vid röstning), oikeudenkäytössä kuultavan uhkaaminen (övergrepp i rättssak), rikollisen suojeleminen (skyddande av brottsling) ja vankilapaon edistäminen (främjande av flykt).
18 luku: Majesteettirikoksista
Varsinaisesta majesteettirikoksesta on jäljellä luvun 2 §, jonka mukaan rikoskaaren 3–5 lukujen mukainen teko kohdistuneena kuningasta tai muuta kuningashuoneen jäsentä kohtaan saa tietyissä tapauksissa ankaramman rangaistuksen.
19 luku: Rikoksista Ruotsin turvallisuutta vastaan
Valtiopetoksesta (högförräderi) voidaan tuomita muun muassa se, joka väkivalloin tai muuten laittomasti tai ulkomaisella avustuksella yrittää saattaa Ruotsin vieraan vallan alaisuuteen tai siitä riippuvaiseksi tai erottaa osan valtakunnasta Ruotsista. Muita 19 luvun rikoksia ovat sotaan yllyttäminen (krigsanstiftan), vakoilu (spioneri), huolimattomuus salaisen tiedon kanssa (vårdslöshet med hemlig uppgift), luvaton tiedustelutoiminta (olovlig underrättelseverksamhet) ja luvaton värväys (olovlig värvning).
20 luku: Virkavirheestä ym.
20 luku sisältää muun muassa säädöksiä virkavirheestä (tjänstefel) ja vaitiolovelvollisuuden rikkomisesta (brott mot tystnadsplikt).
21 luku: Sotamiesten rikoksista
21 luku on voimassa vain sodan aikana ja sisältää erinäisiä sotilaiden tekemiä rikoksia.
22 luku: Maanpetoksesta ym.
Maanpetos (landsförräderi) viittaa sodan aikana Ruotsin puolustuksen haittaamiseen monin eri tavoin. 22 luvussa kielletään myös muun muassa kemiallisten aseiden ja henkilömiinojen hallussapito.
23 luku: Rikoksen yrityksestä, valmistelusta, sopimisesta ja rikokseen avunannosta
23 luku sisältää yleisiä säädöksiä rikoksen yrityksestä, valmistelusta, sopimisesta ja rikokseen avunannosta sekä vapaaehtoisesta vetäytymisestä.
24 luku: Yleisistä vastuuvapausperusteista
24 luku sisältää säädöksiä yleisistä vastuuvapausperiaatteista kuten hätävarjelusta, hädästä, hätävarjelun liioittelusta ja rikosoikeuserehdyksestä.
29 luku: Rangaistuksen mittaamisesta ja seuraamuksetta jättämisestä
29 luvun 1 § viittaa jälleen laillisuusperiaatteeseen ja toteaa, että oikeuden yhdenmukaisen soveltamisen tähden rangaistukset on määrättävä kulloisenkin rikoksen säädetyn rangaistusasteikon sisällä rikoksen rangaistusarvon mukaan. Luvun muut pykälät sisältävät säädöksiä muun muassa raskauttavista ja lieventävistä asianhaaroista.
30 luku: Seuraamuksen valinnasta
30 luvun mukaan oikeuden on ensisijaisesti valittava vankilaa lievempi rangaistus. Jos kyse on nuorista henkilöistä tai henkilöistä, jotka ovat tehneet rikoksen vakavan psyykkisen häiriön alaisina, vankilaan tuomitsemiseen tarvitaan erityinen syy.
Bjären niemimaa
thumb|Bjären niemimaata Bjären niemimaa on niemimaa Etelä-Ruotsissa, luoteisessa Skånessa. Suurin osa niemimaasta kuuluu Båstadin kuntaan. Niemimaan suotuisan ilmaston vuoksi alueella viljellään paljon uusia perunoita. Alueella sijaitsee myös runsaasti golfkenttiä.
Luettelo Haapajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä
Luettelo Haapajärven julkisista taideteoksista ja muistomerkeistä sisältää Haapajärven kaupungissa olevat pysyvät patsaat, muistomerkit ja muistolaatat.
Aleksandr Romanov
Aleksandr Stanislavovitš Romanov (, s. 6. tammikuuta 2000 Moskova, Venäjä) on venäläinen jääkiekkopuolustaja, joka edustaa NHL-seura New York Islandersia.
Seuraura
Romanov on Krylja Sovetov Moskovan kasvatti. Hän oli kaudella 2015–2016 seuran U16-junioreiden tehokkain puolustaja tehoilla 4+11=15. Kaudella 2016–2017 Romanov oli neljällä osumallaan Krylja Sovetovin U17-junioreiden eniten maaleja tehnyt puolustaja Rodion Porošinin kanssa. Hän debytoi samalla kaudella myös Venäjän nuorten sarja MHL:ssä, jossa Romanov sai tililleen 15 runkosarjaottelua. Kaudeksi 2017–2018 hän siirtyi TsSKA Moskovan organisaatioon. Romanov pelasi lähes koko kauden MHL-joukkue Krasnaja Armijassa, jonka eniten maaleja tehnyt puolustaja hän oli seitsemällä osumallaan. Romanov edusti joukkuetta kauden aikana myös Junior Club World Cupissa, joka päättyi voittoon.
Heinäkuussa 2022 Canadiens kauppasi Romanovin ja neljännen kierroksen varausvuoron vuoden 2022 varaustilaisuudessa New York Islandersiin vaihdossa ensimmäisen kierroksen varausvuoroon vuoden 2022 varaustilaisuudessa.
Elokuussa 2022 Romanov teki Islandersin kanssa kolmevuotisen sopimuksen
Kielland
Kielland on norjalainen sukunimi:
Aleksandr Romanov
Maajoukkueura
Romanov pelasi alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2019, jolloin hän voitti pronssia. Romanov voitti tehoilla 1+7=8 koko turnauksen syöttöpörssin ja puolustajien pistepörssin. Hän voitti myös turnauksen tehotilaston lukemalla +12. Romanov valittiin turnauksen parhaaksi puolustajaksi ja tähdistökentälliseen. Valmennus valitsi hänet Venäjän turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Romanov valittiin myös Tanskaa vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Romanov pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2018, jolloin hän jakoi Venäjän sisäisen tehotilaston voiton Vasili Podkolzinin ja Jegor Zamulan kanssa lukemalla +5. Romanov pelasi myös World Junior A Challengessa vuonna 2017, jolloin hän jakoi pelipaikastaan huolimatta neljällä osumallaan turnauksen maalipörssin voiton Canada Westin Ross Armourin kanssa sekä voitti puolustajien pistepörssin.
Mārtiņš Staķis
Mārtiņš Staķis (s. 4. heinäkuuta 1979 Tukums) on latvialainen poliitikko. Hän on toiminut Riian pormestarina lokakuusta 2020 alkaen. Hän erosi kaupunginhallituksen sisäisten erimielisyyksien takia 5. heinäkuuta 2023.
Stakis opiskeli vuosina 2007–2008 Helsingin kauppakorkeakoulussa. Staķisin äiti, Dagnija Staķe, on myös ollut mukana politiikassa ja toimi maansa aluekehityksestä ja paikallishallinnosta vastaavana ministerinä.
Toukokuussa 2021 Riiassa pelattujen jääkiekon MM-kisojen aikaan Kreikasta Liettuaan matkalla ollut lentokone pakotettiin laskeutumaan Valko-Venäjälle. Valko-Venäjä pidätti koneessa olleen oppisitioaktivisti ja toimittaja Raman Pratasevitšin Minskissä, mihin häntä kuljettanut EU:n sisäisellä lennolla ollut matkustajakone pakotettiin laskeutumaan tekaistun pommiuhan nojalla. Tämän seurauksena Mārtiņš Staķis oli mukana laskemassa kisa-alueella olleita Valko-Venäjän lippuja alas ja korvasi ne Valko-Venäjän opposition käyttämällä valko-puna-valkoisella valtion entisellä kansallislipulla. Tämän jälkeen Valko-Venäjä karkotti koko Latvian suurlähetystön väen maastaan. Latvia vastasi tähän samalla tavoin.
Staķis on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Äidinkielensä latvian lisäksi hän osaa myös sujuvaa englantia ja venäjää. .
Alexandra (Yhdistyneen kuningaskunnan prinsessa)
Alexandra, (Alexandra Helen Elizabeth Olga Christabel) (s. 25. joulukuuta 1936) on brittiläinen prinsessa. Hän on kuningatar Elisabet II:n serkku, nuorin kuningas Yrjö V:n naispuolisista lapsenlapsista.
Alexandra on liikemies Angus Ogilvyn leski, jonka kanssa hän oli naimisissa vuodesta 1963 hänen kuolemaansa saakka vuonna 2004. Ogilvy oli Airlien jaarlin nuorempi poika, eikä siksi perinyt arvonimeä. Kuningatar Elisabet tarjosi hänelle omaa jaarlin arvonimeä, mutta Ogilvy kieltäytyi. Pariskunnalle syntyi kaksi lasta.
Syntyessään Alexandra oli kuudes Britannian kruununperimysjonossa, syyskuussa 2022 hän on 56.
Alexandra on opiskellut musiikkia ja ranskaa Pariisissa. Hän on Englannin kansallisoopperan suojelija.
Natalie Dessay
thumb|right|Natalie Dessay vuonna 2008
Vuonna 1992 Dessay tulkitsi ensimmäisen kerran Olympian roolin Jacques Offenbachin oopperassa Hoffmannin kertomukset Opéra Bastillessa. 1990-luvun alkupuolella hän debytoi myös Wienin valtionoopperassa Blondena Wolfgang Amadeus Mozartin oopperassa Ryöstö Seraljista, Metropolitan-oopperassa Fiakermillina Richard Straussin Arabellassa ja Opéra-Comiquessa Léo Delibesin Lakmén nimiroolissa. Vuonna 1993 Dessay esiintyi jälleen Olympiana jälleenrakennetun Opéra de Lyonin avajaistuotannossa, ja tämän roolin hän tulkitsi myös ensimmäisessä esiintymisessään La Scalassa. Dessaysta oli tullut merkittävä esiintyjä 1990-luvun loppupuoleen mennessä. Hän erikoistui Vincenzo Bellinin sekä Gaetano Donizettin oopperoiden naispääosiin ja tulkitsi myös Mozartin rooleja, kuten Yön kuningattaren (Taikahuilu) ja Susannan (Figaron häät). Dessay sai Laurence Olivier -palkinnon Donizettin Rykmentin tyttären brittiläisestä esityksestä, josta tehtiin myös kansainväliseksi bestselleriksi noussut DVD-julkaisu.
Dessay alkoi kärsiä äänen ongelmista kaudella 2001–2002. Hänen esiintymisensä vuosina 2002–2005 olivat ajoittaisempia hänen saadessaan leikkauksen polyyppien poistamiseksi molemmista äänihuulistaan. Kun Dessay aloitti jälleen aktiivisemman esiintymisen, hänen äänensä oli tummunut. Hän omaksui uusia, raskaampia rooleja, kuten Claude Debussyn Pelléas et Mélisanden nimiroolin, jonka hän tulkitsi arvostetussa tuotannossa Theater an der Wienissä vuonna 2009. Samalla hän alkoi välttää varhaisemmalle uralleen tyypillisiä kevyempiä rooleja. Vuonna 2009 Dessay teki myös ensimmäisen esiintymisensä Violettan roolissa Giuseppe Verdin La traviatassa. Vuonna 2011 hän teki roolidebyytin Cleopatrana Georg Friedrich Händelin Giulio Cesaressa. Dessay vetäytyi näyttämöltä laulettuaan pääroolin Jules Massenet'n Manonin tuotannossa Toulousessa vuonna 2013.
Dessay teki ensimmäisen levytyssopimuksensa eksklusiivisesti EMI Classicsin kanssa vuonna 1994. Hän on levyttänyt sittemmin Erato Recordsille/Virgin Classicsille ja vuodesta 2017 Sony Classical Recordsille. Näyttämöltä vetäytymisen jälkeen Dessayn levyttämä ohjelmisto on kehittynyt monipuolisemmaksi, sillä hän on levyttänyt myös jazzia, brasilialaista musiikkia ja Great American Songbookin lauluja. Dessayn tekemien kokonaisten oopperalevytysten joukossa on ollut Michel Plassonin johtama EMI Classicsin Lakmén levytys, jossa Dessay lauloi nimiroolin. Vuonna 2021 hän julkaisi ranskalaisesta 1800-luvun ja varhaisen 1900-luvun oopperaohjelmistosta koostuvan kokoelma-albumin Natalie Dessay à l'Opéra.
Meopta
Meopta on vuonna 1933 perustettu tšekkiläinen optisen alan yritys, joka tunnettiin Suomessakin 1950-luvulta alkaen muun muassa Flexaret-kameroistaan sekä Opemus- ja Axomat-suurennuskoneistaan. Nykyisin Meopta valmistaa kuluttajille kiikareita ja aseiden tähtäimiä sekä ammattikäyttöön sotilas- ja ilmailuteknisiä ja tieteelliseen käyttöön tarkoitettuja optisia laitteita sekä digitaalisia elokuvaprojektoreita. Meoptan tehtaat sijaitsevat Tšekin tasavallassa ja Yhdysvalloissa.
Historiaa
Meopta sai alkunsa vuonna 1933 Tšekkoslovakian Přeroviin perustetusta Optikotechna-yhtiöstä. Se valmisti aluksi kondensori- ja muita linssejä mutta laajensi pian suurennuskoneiden, kiikarien, tähtäimien, diaprojektorien ja kameroiden valmistukseen. Natsimiehityksen aikana tehdas palveli miehitysjoukkoja ja valmisti sotilasoptiikkaa.
Toisen maailmansodan jälkeen Optikotechna kansallistettiin ja sai uudeksi nimekseen Meopta. Sen tuotteista tuli myös länsimaissa poikkeuksellisen suosittuja ollakseen peräisin ”rautaesiripun takaa”. Meoptasta tuli oman kertomansa mukaan itäblokin ainoa elokuvaprojektorien valmistaja ja maailman suurin suurennuskoneiden valmistaja. Tosin myös italialainen Durst ilmoittautui aikoinaan suurennuskoneiden suurimmaksi. Meoptan monet valokuva- ja kaitafilmikameramallit olivat myös suosittuja länsimaissa. Samalla Meopta oli myös Varsovan liiton maiden puolustusvoimien merkittävä laitetoimittaja erityisesti 1970-luvulla, jolloin sotilastekniikasta tuli kolme neljännestä sen liikevaihdosta.
Itäblokin vapauduttua 1990 sotilastekniikan tuotanto loppui kokonaan, ja yrityksen liikevaihto pieneni murto-osaan. Meopta saneerattiin muun muassa vähentämällä työvoiman määrä 2 500:sta 500:aan ja yksityistettiin uuden Tšekin tasavallan ainoaksi optisen alan valmistajaksi.
Nykyisin Meoptalla on valmistusta myös Yhdysvalloissa, aiemmin New Yorkin osavaltion Suffolkin piirikunnan Hauppaugessa ja vuodesta 2017 Floridassa, Pascon piirikunnan Trinityssä.
Valokuvakamerat
Suomeen tuotiin 1950-luvulla paljon Meoptan kaksisilmäisiä Flexaret-kameroita, joita sai helpommin ja halvemmalla kuin Rolleiflexejä ja muita länsimaiden rullafilmikameroita. Flexaret perustui Meoptan aiempaan Autoflex-malliin. Varhaisissa Flexareteissa kuvausobjektiivina on 3-linssinen Mirar 4,5/80 ja sulkimena Prontor, myöhemmissä Belar 3,5/80 ja sulkimena Metax, Prontor tai Prestor. Joissakin Flexaret-malleissa voi käyttää myös kinofilmiä tai ottaa rullafilmille 4,5×6 cm kokoisia kuvia. Viimeiset Flexaret-kamerat tehtiin 1970-luvulla.
Meopta valmisti 1950-luvulla kinofilmietsinkameroita nimeltä Opema I ja II, joiden kuvakokona oli aluksi epätavanomainen 24×32 mm, kunnes siirryttiin standardiruutuun 24×36 mm. 1950-luvun tuotantoon kuului myös 16 millimetrin filmiä käyttävä Mikroma-miniatyyrikamera.
Major League Lacrosse -kausi 2001
Major League Lacrosse -kausi 2001 oli Major League Lacrossen ensimmäinen kausi. Kauteen osallistui kuusi joukkuetta, jotka kukin pelasivat runkosarjassa neljätoista ottelua. Kausi alkoi 7. kesäkuuta ja mestaruusottelu pelattiin 3. syyskuuta John F. Kennedy Stadiumilla Bridgeportin kaupungissa.
Runkosarja
Kuusi joukkuetta oltiin jaettu kahteen divisioonaan: American divisioonassa pelasivat Boston Cannons, Bridgeport Barrage sekä Long Island Lizards. National divisioonan joukkueet olivat Baltimore Bayhawks, New Jersey Pride ja Rochester Rattlers.
Joukkueet pelasivat divisioonansa sisällä yhteensä kahdeksan ottelua ja toisen divisioonan joukkueita vastaan yhteensä kuusi ottelua. Runkosarjan paras oli American divisioonan Long Island Lizards, jonka voittoprosentti oli 75,0 prosenttia. National divisioonan voitti Baltimore, jonka voittoprosentti oli 68,8 prosenttia.
Pudotuspelit
Pudotuspeleihin pääsi siis molempien divisioonien kaksi parasta. Välieräottelut pelattiin 1. syyskuuta John F. Kennedy Stadiumilla Bridgeportin kaupungissa.
Enmäisessä välierässä kohtasivat Long Island ja Rochester. Long Island voitti ensimmäisen neljänneksen 3–5, mutta hävisi kaksi seuraavaa. Viimeiselle neljännekselle lähdettiin ROchesterin 8–7 johdosta. Long Island voitti kuitenkin viimeisen neljänneksen 4–5, joten peli meni jatkoajalle. Jatkoajalla lopulta Long Island oli parempi, edeten loppuotteluun maalein 12–13. Välierän paras pelaaja oli Long Islandin Paul Gait, joka teki ottelussa kolme maalia: mukaan lukien voittomaalin jatkoajalla.
Toisessa välierässä kohtasivat Baltimore sekä Boston. Kahden neljänneksen jälkeen Baltimorella oli tukeva 4–8 johto, mutta jo kolmannen neljänneksen jälkeen tilanne oli enää 7–9. Boston voitti vielä viimeisenkin neljänneksen, mutta vain maalein 4–3. Loppulukemat olivat siis 11–12 Baltimorelle. Ottelun parhaaksi valittiin Baltimoren maalivahti Greg Cattrano.
Loppuottelussa kohtasivat siis 3. syyskuuta Long Island ja Baltimore. Ottelun ensimmäinen neljännes oli tasainen, sen päättyessä maalein 3–3. Toinen neljännes ratkaisi jo ottelun, sillä Long Island vei sen maalein 5–1. Kolmannen neljänneksen jälkeen tilanne oli Long Islandin hyväksi 12–9. Long Island voitti vielä viimeisenkin neljänneksen, kirjaten mestaruuslukemiksi maalit 15–11. Loppuottelun paras pelaaja oli Long Islandin Paul Gait, joka teki ottelussa peräti seitsemän maalia. Ottelua oli seuraamassa 6 745 katsojaa.
Palkinnot
Kauden päätteeksi jaettiin seuraavat palkinnot :
Viikottaiset palkinnot
MLL palkitsi viikoittain liigan parhaan hyökkäävän ja puolustavan pelaajan :
Antonio López García
Antonio López García (s. 6. tammikuuta 1936) on espanjalainen taidemaalari ja kuvanveistäjä. Hän tuli tunnetuksi realistisilla töillään ja voitti vuonna 1985 Asturian ruhtinaan palkinnon.
Víctor Ericen ohjaama elokuva Unelma valosta (1992) kertoo Antonio López Garcíasta, joka myös itse esiintyy siinä.
Garda (täsmennyssivu)
Garda tarkoittaa muun muassa seuraavaa:
Myra Hess
thumb|right|Myra Hess Myra Hess (25. helmikuuta 1890 – 25. marraskuuta 1956) oli brittiläinen pianisti.
Hess syntyi Lontoossa. Hän opiskeli Guildhall School of Musicissa sekä Tobias Matthayn johdolla Royal Academy of Musicissa. Hän debytoi vuonna 1907 soittamalla Beethovenin 4. pianokonserton Thomas Beechamin johtamana. Hän teki Yhdysvaltain-debyyttinsä New Yorkissa 1922.
Toisen maailmansodan aikana Hess järjesti useita konsertteja Lontoon National Galleryssä ja esiintyi monissa itsekin. Hänen ohjelmistoonsa kuului mm. Mozartia, Beethovenia, Schumannia, Domenico Scarlattia sekä nykymusiikkia. Hän lisäksi ensiesitti Howard Fergusonin teoksia, soitti kamarimusiikkia ja esiintyi duona Irene Scharrerin kanssa.
Hess sovitti pianolle koraalin "Jesu, bleibet meine Freude" J. S. Bachin kantaatista.
Marconi-luokka
Marconi-luokka oli Italian kuninkaallisen laivaston kuuden sukellusveneen muodostama alusluokka, jonka alukset palvelivat toisessa maailmansodassa.
Helsingborgin sinfoniaorkesteri
thumb Helsingborgin sinfoniaorkesteri eli HSO on sinfoniaorkesteri Ruotsin Helsingborgissa. Se perustettiin vuonna 1912 ja on Ruotsin sinfoniaorkestereista vanhin. Orkesteri koostuu 55 soittajasta ja se pitää noin 75 konserttia vuosittain. Kotinäyttämönä toimii Helsingborgin konserttitalo.
Orkesteri on levyttänyt useita levyjä levymerkeillä Naxos ja Dacapo. Levyä Svenska klassiska favoriter on myyty yli 150 000 kappaletta. Suomalaiset Okko Kamu ja Hannu Lintu ovat toimineet orkesterin kapellimestareina.
Panimoravintola Koulu
pienoiskuva|Panimoravintola Koulun sisäänkäynti
Panimoravintola Koulu on Turussa toimiva panimoravintola. Ravintola avattiin 18. tammikuuta 1998, ja se toimii vuonna 1889 valmistuneessa entisessä koulurakennuksessa Eerikinkadun ja Kristiinankadun kulmatontilla. Rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Ludvig Isak Lindqvist ja Bruno Granholm. Uusrenessanssityylisessä koulutalossa toimi pääasiassa ruotsinkielisiä tyttökouluja. Vuodesta 1966 koulun nimi oli Cygnaeus skola. Panimoravintola Koulu on toiminut kouluna vuosien 1889 ja 1997 välisenä aikana.
Panimoravintola tuottaa jatkuvasti kolmea eri olutta, joiden lisäksi se valmistaa useita vaihtelevia erikois- ja kausioluita sekä kolmea siideriä.
Keväällä 2010 tuotiin myyntiin myös talon oma mustaherukkalikööri, nimeltään Kuraattori.
Aramis
Aramis on kirjailija Alexandre Dumas vanhemman luoma kuvitteellinen hahmo. Aramis esiintyy useissa Dumas'n kirjoissa.
Romaanissa Kolme muskettisoturia Aramis ja kaksi muuta muskettisoturia Athos ja Porthos ovat kirjan päähenkilön D'Artagnanin parhaimmat ystävät. Myöhemmin, kirjassa Porthoksen poika, Aramis on viimeinen neljästä ystävyksestä. Aramiksen oikea nimi on René d'Herblay.
Aramiksen hahmon esikuvana on ollut todellinen muskettisoturi Henri d'Aramitz.
Laura McAllister
Laura McAllister (s. 1964, Bridgend) on walesilainen valtiotieteilijä, urheilujohtaja ja entinen jalkapalloilija.
Pelaajaurallaan McAllister oli Walesin maajoukkueen kapteeni ja edusti maataan 24 ottelussa. Seuratasolla hän pelasi opiskeluaikanaan Lontoossa Millwall Lionesseseissa ja Walesiin palattuaan 12 kautta joukkueessa Cardiff City Ladies.
Vuonna 2023 McAllister valittiin UEFAn johtoryhmään ja järjestön varapresidentiksi.
McAllister valmistui maisteriksi London School of Economicsista ja väitteli valtiotieteistä Cardiffin yliopistossa. Hän on professori Cardiffin yliopiston oikeus- ja valtiotieteiden tiedekunnassa. Hän on aiemmin ollut professorina myös Liverpoolin yliopistossa.
Lesotho
Lesothon kuningaskunta eli Lesotho on vuoristoinen sisämaavaltio eteläisessä Afrikassa. Maa on kokonaan Etelä-Afrikan ympäröimä enklaavi. Suurin osa kuningaskunnan yli kahdesta miljoonasta asukkaasta on sothoja. Lesothosta kaakkoon ovat Lohikäärmevuoret. Lesotho on hyvin suurelta osin sidoksissa Etelä-Afrikkaan. Lähes puolet aikuisista lesotholaismiehistä on töissä Etelä-Afrikassa valkoisten farmeilla, ja valtion talous perustuu enimmäkseen rahoihin, jotka he lähettävät perheilleen.
Historia
left|Lesothon kartta
Varhaiset vaiheet
Lesotho oli 1500-luvulle sanien (bushmannien) asuttamaa aluetta. Nykyinen suurin väestöryhmä, sothot, tuli alueelle osana bantuekspansiota.
Lesothon kuningaskunta syntyi zulu-kuningas Shaka Zulun valloitusten aiheuttaman mfecaneliikkeen seurauksena. Shakan aikalainen Moshoeshoe perusti eteläiselle Highveldille voimakkaan sothokuningaskunnan 1820- ja 1830-luvuilla. Hän linnoitti vahvasti Thaba Bosiun ylängön ja käyttäen tätä tukikohtanaan rakensi suuren kuningaskunnan. Moshoeshoen kuningaskunta veti puoleensa ympäröivien aluiden nälänhädän ja sotien vaivaamia ihmisiä, jotka integroituivat yhteiskuntaan ja joiden tämän jälkeen katsottiin olevan sothoja. Moshoeshoe vahvisti valtakuntaansa myös sotilaallisesti hankkien aseita ja hevosia Kapmaasta. Moshoeshoe säilytti diplomatian keinoin ystävälliset välit naapurikuningaskuntiin ja ajoittain maksoi Shakalle suojelurahaa välttääkseen sotaa. 1830-luvun puoleen väliin mennessä valtion väkiluku oli kasvanut 30 000 ihmiseen ja se oli eteläisen Highveldtin suurin kuningaskunta.
Brittien protektoraatti ja yksipuoluevalta
1800-luvun puolivälissä Moshoeshoe menetti toistuvissa sodissa suuren osan kuningaskuntansa alueesta buureille. Hän pyysi kuningatar Viktorialta, että hänen maansa saisi ”levätä hänen majesteettinsa mahtavan lipun laskosten suojissa.” Viktoria suostui tähän, ja Lesothosta tehtiin Britannian protektoraatti vuonna 1868. Moshoeshoen kuoltua vuonna 1870 maa liitettiin Kapmaahan. Vuonna 1880 puhkesi sota, jonka päätteeksi maa alistettiin suoraan brittien siirtomaaksi. Vuonna 1910 heimopäälliköt perustivat kansallisen neuvoston, joka sai valtaa paikallishallinnon asioissa. Vuonna 1952 perustettiin radikaali Basutomaan Kongressipuolue (BCP), jota johti Ntsu Mokhehle. Se ajoi täydellistä itsenäisyyttä ja vastusti rotusortoa. Puolueella oli yhteyksiä Etelä-Afrikan ANC:hen. Vuonna 1958 perustettiin maltillisempi Basutomaan kansallinen puolue (BNP), jota johti Leabua Jonathan.
Radikaali BCP voitti vuoden 1960 vaalit ja aloitti heti itsenäisyysneuvottelut Britannian kanssa. Maan itsenäistyessä 4. lokakuuta 1966 sitä tuli perustuslaillinen monarkia. Kuninkaaksi kruunattiin Moshoeshoen pojanpojanpoika Moshoeshoe II. Pääministeriksi nousi BCP:n aiemmasta vaalivoitosta huolimatta maltillisen BNP:n johtaja Leabua Jonathan.
Ensimmäisissä itsenäisyyden jälkeisissä vaaleissa vuonna 1970 BNP:n kilpailija (BCP) näytti nousevan valtaan, mutta BNP:n hallitus mitätöi vaalitulokset ja julisti poikkeustilan. BCP:n johtoa vangittiin, ja kuningas lähti tilapäisesti maanpakoon. Vuosina 1970–1986 maassa oli käytännössä BNP:n yksipuoluevalta. Leabua Jonathan muutti kurssia, tarjosi suojapaikan eteläafrikkalaisille ANC:n sisseille ja lähestyi Kuubaa. Etelä-Afrikka asetti maan saartoon.