cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Höyrylaiva
Kokeilut alkavat
pienoiskuva|Kesäkuussa 1783 Pyroscaphe-vene nousi Saônejoella virtaa ylös 15 minuutin ajan. Kuvassa on veneen pienoismalli. pienoiskuva|Robert Fultonin rakentama Clermont-nimellä tunnetun höyrylaivan replika vuodelta 1909 ankkurissa. Jokilaivoissa purjeiden käyttö oli vaikeaa, ja niitä jouduttiin usein vetämään rannalta käsin. Höyrykoneen käyttöönotto jokilaivoissa tuli siten tarpeeseen. Ensimmäisenä sen teki ranskalainen markiisi Claude François Jouffroy d'Abbans 1783 Pyroscaphe-höyryveneellä, sitten 1789 Yhdysvalloissa John Fitch ja seuraavana vuonna skotlantilaiset Patrick Miller ja William Symington. Ensimmäisten höyrykoneiden teho ei kuitenkaan riittänyt varsinaiseen liikennöintiin. Symington rakensi 1803 höyrykoneella toimivan kanavahinaajan, joka oli ensimmäinen kaupallisessa käytössä ollut höyryalus. Vuoden käytön jälkeen rantojen omistajat saivat aluksen käytön kiellettyä väittämällä sen aaltojen vahingoittavan rantoja. Läpimurto höyryn käytössä alusten voimanlähteenä oli amerikkalaisen Robert Fultonin rakentama alus. Fulton oli koeajannut Charlotte Dundasilla ja perehtynyt John Fitchin keksintöihin. Tähän 1807 Hudsonjoella rakennettuun North River Steamboat -höyryalukseen sijoitettiin 18 hevosvoiman Wattin ja Boultonin tehtaan valmistama höyrykone. Ensimmäisellä 12 tunnin matkalla alus saavutti 4,7 solmun keskinopeuden. Samaan matkaan jokipurret käyttivät neljä vuorokautta. Yhdysvaltojen rannikko- ja jokiliikenteessä oli viiden vuoden kuluttua jo yli 50 höyryalusta. Englannissa kaupallisen höyrylaivaliikennöinnin aloitti Henry Bellin rakentama PS Comet. Vuonna 1815 Englannissa oli jo parikymmentä höyrykäyttöistä alusta. Suomessa ensimmäinen höyryalus oli Ilmarinen 1833. Vuonna 1819 Atlantin ylitti ensimmäinen höyryavusteinen laiva SS Savannah, jossa oli siis myös purjeet. Pelkällä höyryllä matka tehtiin 1830-luvulla, vaikka sekin alus, SS ''Sirius, oli varustettu purjeilla. Pelkkään höyryyn ei luotettu ennen kuin 1800-luvun loppupuolella. Ensimmäinen rautainen höyrylaiva oli PS Aaron Manby, joka 1822 purjehti Englannista Pariisiin.
Siipirattaasta potkuriin
pienoiskuva|Valtameriristeilijä Great Eastern vuonna 1866. Ongelmina alkuaikojen höyryaluksissa olivat siipirattaan huono kesto merenkäynnissä ja hiilen runsas kulutus. Ensimmäinen parannus höyrykoneissa oli korkeapainekattiloiden käyttö, mikä pudotti hiilen kulutuksen kolmasosaan. Toinen parannus oli kaksivaiheinen paisunta, jolla kulutus laski vielä lähes puoleen. Ruuvimainen potkuri on ideana vanha. Amerikkalainen keksijä David Bushnell suunnitteli 1775 puisen sukellusveneen Turtle, jossa oli käsikäyttöiset ruuvimaiset potkurit. Vanhimpia patentteja on Joseph Bramahin vuodelta 1785. Potkurin käyttöön höyrykoneiden teho ei vielä ollut riittävä. Ensimmäisen toimivan potkurin rakensi Josef Ressel Triestessä, Itävalta-Unkariissa ja sai sille patentin 1827 Itävalta-Unkarissa. 1836 sai kaksikin potkuria patentin: ruotsalaisen John Ericssonin (1803–1889) rataspotkuri ja englantilaisen Francis Pettit Smithin ruuvipotkuri. Isambard Kingdom Brunel rakensi 1843 ensimmäisen potkurikäyttöisen aluksen, SS Great Britainin, joka ylitti Atlantin. Alus oli 98,2 metriä pitkä. Laivasto oli kuitenkin yhä epäileväinen potkurien suhteen. Vuonna 1845 Britannian amiraliteetin järjestämässä kilpailussa samantehoiset sluupit, potkurilla varustettu HMS Rattler ja siipirattailla varustettu HMS Alecto, vetivät toisiaan. Rattler pystyi vetämään Alectoa 2,5 solmun nopeudella.
Potkurit ja höyrykoneet olivat nyt niin voimakkaita, että alusten puurunko ei enää kestänyt. Tähän lujuusongelmaan otettiin avuksi rauta. Rautalevyjä oli alettu valssata 1780-luvulla ja ensimmäinen rautainen alus rakennettiinkin jo 1787. Rauta oli kuitenkin haurasta, ja 1870-luvulle saakka laivat tehtiin puusta rautavahvisteisina. Esimerkiksi klipperit tehtiin rautakaarilla, mutta puulaudoituksella. Laudoitus voitiin myös peittää rautalevyillä kuten Nansenin Fram. 1800-luvun puolenvälin jälkeen höyrylaivoista tuli kilpailukykyisiä purjelaivoihin nähden. Yhdistyneen kuningaskunnan kauppalaivastosta vuonna 1885 yli puolet kulki höyryllä. Purjelaivatkin vielä kehittyivät ja kokivat pienen nousukauden 1850-luvulla, kun amerikkalaiset kehittivät kapearunkoisen ja nopean laivatyypin, klipperin. Suezin kanavan avaaminen 1869 antoi höyrylaivoille niin suuren edun klippereihin nähden, jotka joutuivat kiertämään Afrikan, että purjelaivoille jäivät enää pisimmät Australian ja Etelä-Amerikan reitit. Viimeinen purjelaivojen kehitysaskel oli teräsrunkoinen rakenne ja vahvistetut mastot, mikä piti purjelaivoja vielä jonkin aikaa kilpailukykyisenä höyryaluksiin nähden.
pienoiskuva|Trippelihöyrykoneen asennus 1918. Kuvassa näkyy myös teräsrungon kaksoispohja. Toisen maailmansodan aikana Saksan sukellusveneet pystyivät tuhoamaan liittoutuneiden kauppalaivoja suuressa määrin. Vastauksena tähän hävikkiin Yhdysvalloissa Henry J. Kaiser ehdotti standardilaivoja, minkä johti liberty-aluksien rakentamiseen. Nämä olivat rakenteiltaan yksinkertaistettuja höyrylaivoja, joiden runko tehtiin lohkoista ja laivat koottiin hitsaamalla. Tämä tehosti rakennusta suuresti ja nopeimmillaan laiva koottiin kymmenessä päivässä. Näitä kantavuudeltaan 14 000 tonnin aluksia rakensi vuosina 1941–45 18 telakkaa kaikkiaan 2 710 kappaletta. Sodan lopulla alettiin valmistaa Victory-aluksia, jotka olivat hieman suurempia, tukevampia ja osassa oli myös dieselmoottori. Näitä rakennettiin 531 kappaletta. Sodan jälkeen hitsaus vakiintui laivarunkojen kokoonpanomenetelmäksi.
Höyryturbiini ja ydinvoima
pienoiskuva|HMS Dreadnought vuonna 1906. Laivakäyttöön sopivan höyryturbiinin kehitti irlantilainen insinööri Charles A. Parsons. Ensimmäinen turbiinikäyttöinen jahti Turbinia oli koekäytössä 1893, mutta ongelmaksi osoittautui potkurien kavitointi hieman ennen täyttä nopeutta 19,5 solmua. Yhdistyneen kuningaskunnan amiraliteetti ei kiinnostunut uudesta koneesta, minkä vuoksi Parsons järjesti mielenosoituksen vuoden 1897 laivastoparaatissa. Turbinia-aluksen potkurijärjestelyä oli parannettu ja nyt se kulki 34 solmua, mikä oli ennennäkemätön nopeus. Parsons ajoi aluksellaan ankkurissa olleiden sotalaivojen välistä, jolloin yksi alus lähti seuraamaan, mutta joutui naurunalaiseksi jäätyään huomattavasti jälkeen. Tämän seurauksena rakennettiin ensimmäinen turbiinikäyttöinen hävittäjä HMS Viper. Höyrykonetta värinättömämpi höyryturbiini tuli käyttöön sota- ja matkustajalaivoissa. HMS Dreadnought vuodelta 1906 oli ensimmäinen höyryturbiinilla varustettu taistelulaiva ja se kulki 23 000 hevosvoimalla 21 solmua. Aseistus oli pääasiassa raskasta tykistöä. Torpedovaara teki pitkän matkan tykistötaisteluista välttämättömyyden. Esimerkiksi Tsushiman meritaistelussa venäläiset olivat avanneet torpedovaaran vuoksi tulen 16 km:n päässä kohteesta. 1908 englantilaiset loivat vielä suuremman aluksen, jota sanottiin taisteluristeilijäksi. Näillä käytiin niin ensimmäinen kuin toinen maailmansotakin.
Ydinkäyttöisissä laivoissa höyryturbiini on yhä käytössä. Maailman ensimmäinen ydinkäyttöinen alus oli yhdysvaltalainen ydinsukellusvene USS Nautilus (SSN-571) vuonna 1955. Ensimmäinen rahtilaiva puolestaan oli vuonna 1962 vesille laskettu NS Savannah. Neuvostoliitto rakensi vuonna 1959 ensimmäisen ydinkäyttöisen jäänmurtajan nimellä Lenin. Se oli samalla ensimmäinen ydinkäyttöinen alus siviilikäytössä. Neuvostoliitto rakensi useita ydinjäämurtajia, kuten Arktika-luokka ja Taimyr-luokka. Ydinvoiman käyttö siviilialuksissa ei alun jälkeen kuitenkaan ole edennyt.
Tanskalaisella telakalla valmistui 1912 rahtilaiva M/S Selandia, joka oli ensimmäinen valtameren ylittänyt dieselkäyttöinen alus. Moottorilaivat eivät kuitenkaan yleistyneet nopeasti. Yksi yleistymistä hidastanut syy oli polttoaineen saatavuus satamissa ja toinen dieselmoottorin suurempi kustannus. Mäntähöyrykoneita käytettiin laivoissa toiseen maailmansotaan saakka, jonka jälkeen dieselmoottorit ovat korvanneet ne. Dieselmoottorit korvasivat höyryturbiinin matkustajalaivoissa 1970-lukuun mennessä, kun öljyn polttaminen höyrykattilassa tuli liian kalliiksi.
Kuuluisia suomalaisia höyrylaivoja
pienoiskuva|Vuonna 1836 valmistunut S/S Furst Menschikoff oli Suomen ensimmäinen merihöyrylaiva. pienoiskuva|Vuonna 1908 valmistunut [[Effoa-laivayhtiön S/S Titania, joka oli suurin suomalainen matkustajahöyrylaiva.]]
Maailmalla tunnettuja höyrylaivoja
pienoiskuva|1958 valmistunut S/S Rotterdam.
Kääpiömarmosetti
Kääpiömarmosetti eli kääpiösilkkiapina eli pikkumarmosetti (Callithrix pygmaea, aik. Cebuella pygmaea) on Etelä-Amerikassa Amazonin yläjuoksulla Perun, Ecuadorin, Kolumbian, Bolivian ja Brasilian metsissä elävä maailman pienin apina. Se painaa vain noin 100–150 grammaa. Suomen Lajitietokeskus suosittelee käyttämään lajista nimeä pikkumarmosetti.
Kääpiömarmosetit ovat omnivoreja eli ne ovat kaikkiruokaisia. Ne syövät muun muassa hyönteisiä, hedelmiä ja lehtiä. Lisäksi ne syövät myös kumipuun kumia. Ne rikkovat kumipuun pintaa, jolloin puu joutuu paikkaamaan haavan erittyvällä kumilla. Kääpiömarmosetti syö sitten paikattujen haavojen päälle tullutta kumia.
Kääpiömarmosetit ovat vain noin 15 cm pitkiä. Lisäksi niiden häntä on noin 15–20 cm pitkä. Pienestä koosta huolimatta kääpiömarmosetit voivat hypätä jopa viiden metrin päähän ilmassa.
Chippewan piirikunta
Chippewan piirikuntia (Chippewa County) on kolmessa Yhdysvaltain osavaltiossa:
Lansana Kouyaté
thumb|Lansana Kouyaté Lansana Kouyaté (s. 1950) oli Guinean pääministeri 2007–2008.
Kouyaté syntyi Kobassa Guineassa. Hän opiskeli valtiotieteitä Conakryn yliopistossa, jonka jälkeen liittyi virkamieskuntaan. Vuonna 1976 hänet nimitettiin työllisyysministeriksi, seuraavana vuonna kauppa- ja tilastoministeriksi. Tässä virassa hänellä oli vastuu valtionomisteisista yhtiöistä.
Kouyaté asetettiin ehdolle Guinean pääministeriksi 26. helmikuuta 2007. Presidentti Lansana Conte valitsi hänet virkaan ammattiyhdistysten ja opposition laatimalta listalta pitkällisen yleislakon jälkeen, jonka yhteydessä turvallisuusjoukot ampuivat noin 150. Levottomuudet laukaisi presidenttiä lähellä olleen Eugene Camaran nimitys pääministeriksi helmikuun alussa.
20. toukokuuta 2008 presidentti Conté erotti Kouyatén väärinkäytöksistä syytetyn hallituksen. Guinean ammattiliittojen edustaja syytti presidenttiä helmikuun 2007 sopimuksen rikkomisesta. Hänen seuraajaansa Ahmed Tidiane Souaréa pidettiin jälleen Contélle läheisenä henkilönä. Ammattiyhdistykset pidättäytyivät kuitenkin lakoista, mutta lähes välittömästi puhkesi sotilaskapina, kun sotilaat uskoivat menettävänsä palkkarästinsä, jotka Kouyaté oli luvannut maksaa.
200P/Larsen
200P/Larsen on Jeff Larsenin vuonna 1997 löytämä komeetta. Se kiertää Aurinkoa keskimäärin 4,93 AU:n etäisyydellä ja kuuluu Jupiterin ryhmän komeettoihin.
Lentopallon miesten SM-sarjakausi 1958
Miesten SM-sarja
Sarjaan nousivat Helsingin Visa ja Valkeakosken Koskenpojat
Mestarit: Raimo Lehto, Matti Mestola, Reijo Mikkonen, Martti Nyyssönen, Reijo Siren, Lauri Syrjä, Pekka Vilen.
Suomen Koripallo- ja Lentopalloliiton mestaruus
SKLL:n mestaruudesta pelattiin talvella hallisarjana. Liiton mestaruuden voitti Lahden Kimmo ennen Helsingin Tarmoa ja Käpylän Lentopalloilijoita.
Työväen Urheiluliiton mestaruussarja
TUL:n miesten sarjaan osallistui kaikkiaan 68 joukkuetta.
Urheilun Kuva-Aitta
Urheilun Kuva-Aitta oli suomalainen urheiluaiheinen kuukausittain vuosina 1950–1968 ilmestynyt aikakauslehti. Lehden kustantajana oli Valiolehdet Oy.
Lehti selosti suomalaista ja kansainvälistä urheilua asiantuntevien toimittajien voimin.
Lehti jakoi muutamia vuosipalkintoja hyvistä vuosittaisista urheiluteoista. Vuosina 1957–1967 lehti jakoi palkinnon ”urheiluteosta, jota Suomi ei unohda”. Jalkapallon mestaruussarjan tehokkaimman pelaajan lehti palkitsi 1960-luvulla ”Urheilun Kuva-Aitan kultakellolla”.
Kongregationalismi
Kongregationalismi on alun perin Englannin kirkossa 1600-luvulla syntynyt reformoituun teologiaan perustuva hengellinen liike. Tyypillisin piirre kongregationalismille on seurakunnan itsenäisyyden korostaminen ja kannattaminen. Kirkkohistoriassa Englannin kongregationalisteista käytetään myös nimitystä independentit.
Kongregationalismilla tarkoitetaan nykyisin seurakunnallista järjestäytymismuotoa, jossa paikallisseurakunta on itsenäinen yksikkö eikä sen yläpuolella ole mitään hallinnollista elintä tai päätösvaltaista tahoa. Kongregationalistiset seurakunnat ovat tyypillisesti pastorijohtoisia, vastakohtana presbyteriaaniselle seurakuntamallille. Yhdysvalloissa kirkkokunnat jaoteltiin tyypillisesti 1800-luvulla ja osin edelleen kongregationalistisiin, presbyteriaanisiin ja episkopaalisiin. Siinä missä kongregationalistiset seurakunnat ovat itsenäisiä ja tyypillisesti pastorijohtoisia, presbyteriaaniset seurakunnat ovat vanhimmisto-/synodijohtoisia ja episkopaaliset seurakunnat piispa-/hiippakuntajohtoisia.
Lopullisen päätöksen tärkeissä asioissa tekevät seurakuntalaiset enemmistövaalilla; paikalliskirkot ovat itsenäisiä eikä mikään ulkopuolinen taho voi määräillä niitä hallinnollisissa tai hengellisissä kysymyksissä.
Palanteenjärvi
Palanteenjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Raiskin kylän lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa
Järven pinta-ala on 35 hehtaaria, se on 2,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä.
Patrick Spiegelberg
Patrick Spiegelberg (oikealta nimeltään Patrick Bo Spiegelberg Hellegård, s. 1984 Kööpenhamina, Tanska) on tanskalainen laulaja, lauluntekijä, tanssija, koreografi ja musiikkituottaja. Hän on tunnettu mm. osallistumisestaan Tanskan euroviisukarsintoihin (Dansk Melodi Grand Prix) vuonna 2014 kappaleella "Right By Your Side", taiteilijanimellä Glamboy P. Hän on aiemmin esiintynyt myös nimillä Patrick Hellegård ja Rick Spiegel.
Ura
Uransa aikana Patrick Spiegelberg on esiintynyt klubeilla, tv:ssä, konserteissa ja musikaaleissa, sekä sooloartistina että muille eri artisteille ja yhtyeille. Hän alkoi esiintyä jo hyvin nuorella iällä. Keväällä 2003 hän osallistui Tanskan kykyjenetsintäohjelma Popstarsin kolmanteen kauteen, joka lähetettiin Tanskan TV 2- ja TV 2 Zulu -kanavilla. Kilpailussa hän voitti paikan Tanskan uudessa Fu:el-nimisessä poikabändissä, joka kuitenkin hajosi seuraavana vuonna.
Patrick Spiegelberg edusti Tanskaa vuoden 2008 Eurovision Tanssikilpailussa Glasgowssa, Britanniassa, yhdessä Katja Svenssonin kanssa. He sijoittuivat kuudennelle sijalle, mutta voittivat tuomariäänestyksen. Vuodesta 2007 vuoteen 2010 hän työskenteli popyhtye Infernalin koreografina ja tanssijana heidän kiertueillaan. Hän on työskennellyt tanssijana ja koreografina myös tanskalaisille artisteille Medinalle ja Alphabeatille.
Vuosina 2010-2012 Patrick Spiegelberg oli, nimellä Rick Spiegel, yksi Fanfare-nimisen pop- ja tanssiryhmän keulakuvista, yhdessä Anja Akselbon (artistinimi Anya Axel) kanssa. Yhtye julkaisi kappaleen "Made In Heaven" ja toimi tanssi- ja performanssiryhmänä Remeen ZEN-yökerhossa Kööpenhaminassa.
Vuonna 2013 Patrick Spiegelberg (nimellä Glamboy P) työskenteli yhdessä Lynx & Pico -duon kanssa heidän singlellään "Rockin Your Bed", johon he tekivät myös musiikkivideon.
Patrick Spiegelberg toimi Infernal-yhtyeen laulajan Lina Rafnin aputuomarina vuoden 2014 Tanskan X Factor -kilpailun bootcampissa. Myöhemmin hän oli lauluntekijänä mukana kahdessa kappaleessa, "Stick Together" ja "Lonely Heart", Tanskan X Factor -kilpailun voittajille Anthony Jasminille. Ryhmä esiintyy myös Telenor-mainoksessa, jonka Spiegelberg on ohjannut ja johon hän on suunnitellut koreografian. Vuonna 2014 Patrick Spiegelberg osallistui Tanskan euroviisukarsintoihin (Dansk Melodi Grand Prix) DR1-kanavalla taiteilijanimellään Glamboy P. Hänen kappaleensa "Right By Your Side" tekijöinä ovat ruotsalaiset Mathias Kallenberger, Andreas Berlin ja Jasmine Anderson.
Patrick Spiegelberg on työskennellyt tuottajana ja koreografina tanskalaiselle laulajalle Cisilialle. Hän on myös toiminut juontajana useissa tilaisuuksissa, kuten tankotanssin Tanskan mestaruuskisoissa vuosina 2013 ja 2014, Copenhagen Pridessa vuonna 2014 ja 2015 , Copenhagen Winter Pridessa vuonna 2015, strip-tanssin Tanskan mestaruuskisoissa vuonna 2016 , Party like Gatsby -showssa sekä hyväntekeväisyystapahtumassa Alle har ret til varmt tøj vuonna 2014. Vuonna 2015 Spiegelberg työskenteli taiteellisena johtajana Klosteret-nimisessä yökerhossa Kööpenhaminassa, ja vuodesta 2016 lähtien hän on työskennellyt vastuullisena StandOutCrowd-ohjelmatoimistossa, joka järjestää erilaisia show-esityksiä.
Patrick Spiegelbergin yhdessä Engelina Andrinan kanssa kirjoittama kappale "Dig og mig mod verden" on valittu vuoden Pride-lauluksi Copenhagen Prideen 2015
Essexin piirikunta
Essexin piirikunta (Essex County) voi tarkoittaa seuraavia:
Heinkel He 112
Heinkel He 112 oli saksalainen 1930-luvulla valmistettu hävittäjälentokone. Koneen suunnittelivat Walter ja Siegfried Günter. He 112 oli yksi neljästä Luftwaffen ensimmäistä hävittäjäkilpailua varten suunnitellusta hävittäjäprototyypistä. Se oli suorituskyvyltään hyvin lähellä Messerschmittin suunnittelemaa Bf 109:ää, mutta tuotekehityksen nopeus muodostui kilpailun ratkaisevaksi tekijäksi. Messerschimitt Bf 109 oli tuotantovalmis, kun taas Heinkelin kehitys oli selvästi vielä kesken. Luftwaffe valitsi Bf 109:n saadakseen vaatimukset täyttävän suorituskyvyn omaavan hävittäjäkoneen heti tuotantoon. Lisäksi Bf 109 oli halvempi valmistaa kuin He 112.
Osa päättäjistä piti kuitenkin enemmän He 112 -koneesta, ja myös niitä päätettiin tilata pieni määrä. pienoiskuva|left|Koesarjan kone mallista Heinkel He 112 Romanian kuninkaallisten ilmavoimien tunnuksilla.
He 112 U -nimeä käytettiin myös Heinkel He 100 -koneesta, joka oli kuitenkin täysin uudelleen suunniteltu kone.
Nopeus- ja tarjouskilvoissa oli poliittisia ulottuvuuksia (eri tehtaiden johdon suosio Hermann Göringin lähipiireissä) ja teollisuuspoliittisia linjauksia, joissa Heinkelin tuotettavaksi oli rajattu pommikoneet. Heinkelin johtaja kiisteli jatkuvasti Luftwaffen johdon kanssa. Tästä syystä He 112:ta valmistettiin lopulta vain 98 kappaletta, joista Espanjan ilmavoimille toimitettiin 15 kpl, Japanin ilmavoimille 30 kpl, Unkarin ilmavoimille 3 kpl ja Romanian ilmavoimille 24 kpl.
Myöhemmin He 112 -hävittäjää käytettiin testialustana rakettimoottoreille, jolloin siitä tuli yksi ensimmäisistä rakettimoottorista voimansa saaneista prototyyppikoneista.
Rintamapalveluksessa
pienoiskuva|Heinkel He 112:n käyttäjämaat. Heinkel He 112:n V6-versio oli mukana Espanjan sisällissodassa saksalaisen vapaaehtoisjoukon Legion Condorin riveissä 1936–1939.
30 kappaletta Heinkel He 112-B2 -koneita oli hankittu Romanian ilmavoimiin elokuussa 1939. Kesällä 1941 romanialaiset Heinkel He 112:t olivat mukana operaatio Barbarossassa saksalaisten rinnalla. Koneet joutuivat heti ankaraan taistelukäyttöön ja kärsivät suuria tappioita riittämättömien suorituskyky- ja lento-ominaisuuksiensa vuoksi. Vähitellen Heinkel He 112:t vedettiin koulutuskäyttöön aina sodan päättymiseen saakka.
43 (luku)
43 (neljäkymmentäkolme) on luonnollinen luku, jota edeltää luku 42 ja seuraa luku 44.
(Chet Baker Sings) It Could Happen to You
(Chet Baker Sings) It Could Happen to You on yhdysvaltalaisen jazzmuusikon ja -laulajan Chet Bakerin albumi, jonka Riverside Records julkaisi vuonna 1958. Albumi on samantyylinen Bakerin albumeiden Chet Baker Sings (1954) sekä Chet Baker Sings and Plays (nauhoitettu 1955, julkaistu 1964) kanssa, jossa hän laulaa popstandardeja jazztyylillä.
Theban hegemonia
Theban hegemonia antiikin Kreikassa käsitti vuodet 371 eaa.–362 eaa. Theba nousi Kreikassa johtoasemaan lyötyään spartalaiset Leuktran taistelussa vuonna 371 eaa. mutta menetti sen Mantineian taistelun jälkeen vuonna 362 eaa.
Tausta
Ateena oli menettänyt johtoasemansa peloponnesolaissodan johdosta, ja Sparta taas oli heikentynyt oliganthropian eli laskeneen asukaslukunsa takia. Vuonna 386 eaa. loppunut Korintin sota oli myös heikentänyt Spartaa ja Ateenaa. Theban johtoon nousivat 370-luvulla aggressiivista politiikkaa suosivat Pelopidas ja Epameinondas, jotka myös uudistivat Theban armeijaa ja sen taktiikkaa.
Κλασική εποχή Беотийская война
Negatiivinen lainsäädäntövalta
Negatiivinen lainsäädäntövalta tarkoittaa oikeutta kumota voimassa olevia lakeja. Negatiivinen lainsäädäntövalta on tyypillisesti perustuslakituomioistuimella, joka arvioi lakien perustuslainmukaisuutta. Perustuslakituomioistuimelle annettu negatiivinen lainsäädäntövalta on osa perustuslain jälkivalvontaa, jonka tarkoituksena on varmistaa, että parlamentti noudattaa valtiosääntöä.
Negatiivisen lainsäädäntövallan vastakohta on positiivinen lainsäädäntövalta (oikeus säätää lakeja), joka on yleensä valtiosäännössä määrätty parlamentille.
South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton
Vuonna 2017 BBC:n äänestyksessä 253 eri puolilta maailmaa olevaa elokuvakriitikkoa valitsi South Parkin kaikkien aikojen sadan parhaan komedian listalle sijalle 93.
Juoni
Stan lähtee sunnuntaiaamuna hakemaan Kennyä, Kyleä ja Ericiä lapsilta kiellettyyn elokuvaan. He pääsevät sisään kodittoman miehen avustuksella. Elokuvassa he oppivat uusia, mielestään hienoja sanoja, jotka tosin eivät ole lapsille sopivia. Elokuvan nähtyään he menevät luistinradalle ja kertovat muille lapsille katsoneensa elokuvan, jolloin nämäkin lähtevät katsomaan sen. Stan tapaa Wendyn ja Gregoryn, joka on Wendyn uusi poikaystävä.
Seuraavana päivänä Eric, Kyle, Stan ja Kenny käyttävät koulussa opettaja Herbert Garrisonin kuullen lapsen kielenkäyttöön sopimattomia sanoja ja sen seurauksena joutuvat koulukuraattorin luokse, jonne on kutsuttu myös heidän vanhempansa.
Televisiossa näytetään uutislähetys, jossa Kylen äiti Sheila Broflovski purkautuu Kanadan elokuvaministerille.
Kun kaikki lapset ovat katsomassa Terrance ja Phillip -elokuvaa, Kenny tappaa itsensä sytyttämällä pierunsa tuleen, koska elokuvassakin tehtiin niin. Samalla Kanada julistaa sodan Yhdysvalloille ja Yhdysvallat Kanadalle. Kennyn joutuessa helvettiin hän kuulee Saatanan ja hänen uuden kumppaninsa Saddam Husseinin punovan juonia Maan valloituksesta. Stan, Kyle ja Eric perustavat vastarintaliikkeen pelastaakseen Terrancen ja Phillipin.
Julkisuuden henkilöt
South Park: Isompi, pidempi ja leikkaamaton -elokuvassa esiintyi myös muutamia julkisuuden henkilöitä, kuten:
Tiilikka
Tiilikka on järvi, joka kuuluu kokonaisuudessaan Tiilikkajärven kansallispuistoon. Järvi sijaitsee Rautavaaran ja Sotkamon kuntien alueilla. Sen pinta-ala on 4,201 neliökilometriä. Suurin syvyys on 8,1 metriä ja keskisyvyys 2,4 metriä. Tiilikan valuma-alue on 119,92 neliökilometriä ja virtaus 1,36 kuutiometriä sekunnissa.
Urheiluteko, jota Suomi ei unohda
Urheiluteko, jota Suomi ei unohda oli aikakauslehti Urheilun Kuva-Aitan vuosina 1957–1967 jakama vuosittainen palkinto. Vuosina 1957–1965 palkinto oli hopeahaarikka, ja tämän jälkeen Vesa Männikön suunnittelema korkokuva.
Lukas Ammann
Lukas Ammann (29. syyskuuta 1912 Basel – 3. toukokuuta 2017 München ) oli sveitsiläinen näyttelijä. Suomessa esitetyistä elokuvista hänellä oli rooli elokuvassa Nuorten tyttöjen hieromalaitos (Massagesalon der jungen Mädchen, 1972).
Urheiluteko, jota Suomi ei unohda
Sama henkilö saattoi saada palkinnon vain kerran. Lopullisen valinnan teki lehti itse, mutta lukijoiltakin kysyttiin mielipidettä.
Palkinnon saajat
Vastaavantyyppistä palkintoa oli antanut jo aiemmin Suomen Urheilulehti, joka palkitsi vuosittain menestyneen suomalaisurheilijan Suomen Urheilulehden kultamitalilla.
Mare Island Naval Shipyard
Mare Island Naval Shipyard (MINSY) oli Yhdysvaltain laivaston ensimmäinen Tyynenmeren rannikolle perustettu tukikohta. Se sijaitsee Kaliforniassa Vallejossa 25 mailia San Franciscosta koilliseen. Napa-joki läpäisee Mare Islandin salmen erottaen niemimaan telakan Vallejon kaupungin yhteydestä. Telakka oli toisessa maailmansodassa Yhdysvaltain länsirannikon merkittävin sukellusvenesatama, minkä lisäksi se valvoi San Franciscon lahden telakkateollisuutta. Tukikohta suljettiin 1996, mihin mennessä sitä oli uudelleen organisoitu useaan kertaan. Alue liitettiin vuonna 1960 Kalifornian historiallisten maamerkkien luetteloon ja vuonna 1975 kansallisten historiallisesti merkittävien alueiden luetteloon.
Lukas Ammann
Ammann asui Münchenissä.
Gujarat
Gujarat on Intian osavaltio, joka sijaitsee maan länsirannikolla. Sen pinta-ala on 174 000 km² ja asukasluku on 60 383 628 (2011). Gujaratin pääkaupunki on Gandhinagar, suurin on Ahmedabad. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati.
Unescon maailmanperintökohde Champaner-Pavagadh käsittää Gujaratin entisen pääkaupungin valtion itsenäisyyden ajalta 1500-luvulta.
Historia
Osavaltion alueella tapahtui tuhoisa maanjäristys 26. tammikuuta 2001. Richterin asteikolla 7,6–8,1 momenttimagnitudin järistyksen seurauksena surmansa sai ainakin 20 000 ihmistä ja noin 167 000 haavoittui. Yli 300 000 rakennusta tuhoutui, minkä lisäksi useat sillat ja tiet vaurioituivat.
Vuonna 2002 muslimiväkijoukko sytytti Gujaratissa tuleen hundupyhiinvaeltajia kuljettaneet junan. Tässä kuoli kymmeniä. Äärihindut aloittivat raa'an pogromin hyökäten muslimien koteihin. Ainakin kolme päivää kestäneessä pidäkkeettömässä väkivallassa kuoli yli 1000 ihmistä.
Intian pääministeri Narendra Modi toimi pitkään Gujaratin osavaltion pääministerinä.
Maantiede
Pakistan rajaa osavaltiota luoteessa, Arabianmeri lännessä, Rajasthanin osavaltio koillisessa, Madhya Pradeshin osavaltio idässä ja Maharashtran osavaltio sekä liittovaltion alue Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu etelässä.
Osavaltion alueella sijaitsee neljä vuoristoa: Aravalli, Sahyadri, Vindhya ja Satpura. Osavaltion suurimpia jokia ovat Narmada, Tapti ja Sabarmati.
Gujaratin alueella on neljä kansallispuistoa: Blackbuckin kansallispuisto, Girin kansallispuisto, Marine National Park, Gulf of Kutch ja Vansdan kansallispuisto.
Hallinnollinen jako
thumb|[[Gujaratin piirikunnat]]
Gujarat on jaettu 33 piirikuntaan:
Kulttuuri
Gujaratin nähtävyyksiä ovat muun muassa Indus-kulttuurin aikainen Lothalin kaupunki, Krishna-jumalan mytologiaan liittyvä Dwarka ja jainalaistemppelit. Osavaltion virallinen kieli on gudžarati.
Alkoholin myyminen ja juominen on kielletty Gujaratissa vuodesta 1960 lähtien. Alkoholia salakuljetetaan kuitenkin muista osavaltioista, ja viranomaiset takavarikoivat vuosittain alkoholia noin miljardin rupian edestä. .
Liikenne
Sardar Vallabhbhai Patelin kansainvälinen lentoasema Ahmedabadissa palvelee kotimaista ja kansainvälistä lentoliikennettä. Osavaltiossa on useita pienempiä lentoasemia, joilta lennetään kotimaan sisäisiä reittilentoja.
Päivi Koskela
Päivi Tuulikki Koskela (ent. Honkakoski, s. 1975 ) on Oulussa asuva kirjailija ja tanssinopettaja. Koskela toimii oululaisen Balettikoulu Sinikellon johtajana.
Koskela on kirjoittanut useita lastenkirjoja. Lisäksi hän on kirjoittanut satuja Satupalvelu.fi-verkkosivustolle sekä televisioon Nukkumatin iltasatuihin sata satua. Vuonna 2013 julkaistu satukirja Prinsessa joka ei halunnut parantua on alun perin kirjoitettu lasten balettinäytökseksi. Koskela on toiminut Pomenia-satukirjasarjassa tarinoiden kirjoittajana yhdessä Pomenia-satumaailman luojan Petronella Grahnin kanssa.
Mikkeli
Mikkeli on Suomen kaupunki ja Etelä-Savon maakuntakeskus, joka sijaitsee Saimaan luoteisrannalla.
Kaupungissa asuu 0 henkilöä, ja sen pinta-ala on 0 km², josta 0 km² on vesistöjä. Järviä ja lampia kaupungissa on noin 700. Väestötiheys on 0 asukasta/km². Keskustaajaman ja siihen välittömästi liittyvien Rantakylän ja Moisio-Tuukkalan alueiden ulkopuolella tiheämmin asuttuja alueita ovat Anttolan ja Ristiinan entisten kuntien kirkonkylät, Otavan taajama ja Haukivuoren Asemankylä.
Mikkelin naapurikunnat ovat Hirvensalmi, Juva, Kangasniemi, Mäntyharju, Pieksämäki, Puumala ja Savitaipale.
Mikkeli sijaitsee Vuoksen vesistön ja Kymijoen vesistön välisellä vedenjakajalla. Kaupungin keskusta on Saimaan Savilahden rannalla. Kaupungin itäosien järvet kuuluvat Vuoksen vesistöön. Lännessä kaupunki tavoittaa Kymijoen vesistön Mäntyharjun reittiin kuuluvan Puulaveden. Pohjoispuolella kaupunki ulottuu Kyyvedelle, joka laskee Puulaveteen.
Mikkelin kaupunginjohtajana on vuodesta 2015 lähtien toiminut Timo Halonen. Halonen irtisanoutui huhtikuussa 2022. Hänen seuraajakseen valittiin syyskuussa 2022 Viitasaaren kaupunginjohtajana toimiva Janne Kinnunen, joka astunee virkaansa mahdollisesti vuodenvaihteen 2022–2023 tienoilla.
Mikkelissä on toiseksi eniten loma-asuntoja koko Suomessa.
Historiaa
pienoiskuva|[[Rautakausi|Rautakautinen naisen muinaispuku Tuukkalan kalmistolöytöjen pohjalta. Vuoden 1889 tulkinta. |alt=|250x250px|vasen]]
Esihistoria
Vanhimmat löydetyt merkit asutuksesta Mikkelin seudulla ovat kivikauden kampakeraamiselta kaudelta 4000–2000 eaa. Tältä aikakaudelta tunnetut löydöt koostuvat asuinpaikoista. On arveltu, että kaikkein vanhimmat asuinpaikat ovat hävinneet Vuoksen puhkeamisesta lähteneen tulvaveden alle. Arkeologisia kaivauksia seudulla on tehty muun muassa Tuukkalan, Visulahden, Orijärven ja Kenkäveron rautakautisilla asuinpaikoilla. Rautakautisia linnavuoria ovat Sairilan, Otavan, Vatilan ja Otralan linnavuoret.
Historiallinen aika
pienoiskuva|[[Savilahden kivisakasti, Mikkelin ja Savon historiallisen maakunnan vanhin säilynyt rakennus.]]Vanhimmat kirjalliset maininnat nykyisen Mikkelin seudun asutuksesta ovat vuodelta 1323 Pähkinäsaaren rauhansopimuksesta, jolla Savilahden pogosta (novgorodilainen kirkko- ja hallintopitäjä) siirtyi Novgorodin hallinnasta Ruotsille. Nimen Mikkeli paikkakunta on saanut arkkienkeli Mikaelin mukaan viimeistään 1500-luvun alussa. Saksalaissiirtokunnan jäseniä muutti Tarsalanjärven rannalle vuonna 1540, silloiseen Vesulahden (Visulahden) pitäjään. Mikael Agricola kävi tarkastuskäynnillä Savilahdella 1549.
Nuijasodan Suur-Savon taistelussa vuonna 1597 surmattiin yli 200 talonpoikaiskapinallista nuijamiestä Mikkelin pitäjän pappilassa Kenkäverossa.
Vuoden 1743 Turun rauhan jälkeen Mikkelin kirkonkylää anottiin perustettavaksi kauppalaksi, mutta yritykset raukesivat. Mikkelissä, joka sijaitsi liikenteellisesti edullisella paikalla usean maantien risteyskohdassa, pidettiin kuitenkin markkinoita. Mikkelissä toimivat lisäksi rajatullikamari ja Savon ainoa postikonttori.
Kustaa III:n sodassa käytiin vuonna 1789 muutamia kilometrejä Mikkelin kirkonkylästä etelään Porrassalmen taistelu, jossa ruotsalais-suomalaiset joukot saivat torjuntavoiton ylivoimaisista venäläisistä.
Mikkeli sai kaupunginoikeudet 1838 Venäjän keisari Nikolai I:ltä. Sen asemakaavan laati Carl Ludvig Engel. Kaava oli ruutuasemakaava, jonka useimmat korttelit käsittivät kuusi tonttia. Vuonna 1831 perustetun Mikkelin läänin lääninhallitus siirtyi Heinolasta Mikkeliin 1843. Mikkelin säästöpankki avattiin vuonna 1847. Mikkeliin perustettiin maistraatti vuonna 1864 ja rahatoimikamari vuonna 1880. Mikkelin kaupunginvaltuusto aloitti toimintansa vuonna 1875 ja kaupunginhallitus vuonna 1929. Mikkelin kaupunkiseurakunta itsenäistyi vuonna 1908, ja vuodesta 1944 kaupungissa on sijainnut Mikkelin hiippakunnan piispanistuin. Suomen Yhdyspankki avasi konttorinsa Mikkelissä 1860-luvulla ja Kansallis-Osake-Pankki omansa parikymmentä vuotta myöhemmin.
Itsenäisen Suomen aika
pienoiskuva|Kartta Mikkelin kuntaliitoksista. Kaupunkiin liitettiin alueita Mikkelin maalaiskunnasta vuosina 1925–1985. Maalaiskunta ja Anttola yhdistyivät Mikkeliin vuonna 2001, Haukivuori vuonna 2007, Ristiina ja Suomenniemi vuonna 2013. Sisällissodassa (1918) Mikkeli oli yksi paikkakunnista, joilta hallituksen, Suomen tasavallan joukkojen eli valkoisten toimintaa johdettiin. Toisen maailmansodan aikana talvi-, jatko- ja Lapin sodassa (1939–1940, 1941–1944 ja 1944–1945) Suomen armeijan päämaja oli sijoitettu Mikkeliin ja sodanjohto istui vuonna 1902 valmistuneessa Mikkelin keskuskansakoulussa, nykyinen Päämajakoulu (vuodesta 1992), jonka tiloista erotettu Päämajamuseo avattiin 1989. Päämajan sijainnin vuoksi Mikkeli oli yksi lentopommitetuimmista Suomen kaupungeista sodan aikana. Jatkosodan aikana Mikkelissä toimi myös natsi-Saksan armeijan joukkojen yhteysesikunta Nord. Sodan jälkeen Mikkeliin sijoitettiin siirtoväkeä Raudusta.
Mikkelille on myönnetty Vapaudenristi – 4. luokan Vapaudenristi miekkoineen – vuonna 1944 kiitoksena päämajakaupunkina toimimisesta jokaisessa itsenäisen Suomen ajan neljässä sodassa. Kaupungin saamaa kunniamerkkiä kantaa Mikkelin vaakuna, jonka yläosassa on kaksi ristikkäistä marsalkansauvaa niin ikään päämajakaupunkina toimimisen muistoksi.
Elokuussa 1986 Mikkelin torin laidalla räjähti poliisin piiritystilanteessa auto, jolla edellisenä päivänä Kansallis-Osake-Pankin konttorin Helsingin Jakomäessä ryöstänyt mies oli paennut. Räjähdyksessä saivat surmansa pankkiryöstäjä ja yksi tämän kolmesta panttivangista. Tapahtumasarja tunnetaan Mikkelin panttivankidraamana.
Lääniuudistuksessa 1997 Mikkelistä tuli Itä-Suomen läänin pääkaupunki ja läänien lakkauduttua Itä-Suomen aluehallintoviraston sekä Etelä-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen päätoimipaikka vuonna 2010.
Mikkeli, Anttola ja Mikkelin maalaiskunta yhdistyivät vuonna 2001 uudeksi Mikkelin kaupungiksi. Haukivuori liittyi Mikkeliin 2007, ja vuonna 2013 Mikkeliin liittyivät myös Ristiina ja Suomenniemi.
Poliittiset voimasuhteet
pienoiskuva|Mikkelin kaupungintalo. Mikkelin kaupunginvaltuustoon kuuluu 51 valtuutettua. Valtuuston puheenjohtaja on Oskari Valtola. Kaudella 2021–2025 valtuuston paikkajako on seuraava:
Mikkelin kaupunginosat
pienoiskuva|272px|Mikkelin kaupunkialue ja kaupunginvaltuuston vuoden 1951 päätöksen mukaiset kaupunginosat.Vielä toisen maailmansodan jälkeen Mikkelin kaupungin alue oli jaettu virallisesti kahteenkymmeneen numeroituun kaupunginosaan. Pelkkien numeroiden käyttö tässä yhteydessä hankaloitti hallinnollista käytäntöä, joten kaupunginvaltuusto teki vuonna 1951 päätöksen kaupunginosien, torien, puistojen ja aukeamien sekä eräiden erillisten alueiden ja vesistöjen nimien vahvistamisesta. Tämän mukaisesti Mikkelin varsinainen kaupunkialue (vuoden 2000 loppuun, ennen liitosta Mikkelin maalaiskunnan ja Anttolan kanssa) käsitti seuraavat kaupunginosat:
Taajamat
Vuoden 2018 lopussa Mikkelissä oli 53 818 asukasta, joista 43 156 asui taajamissa, 10 226 haja-asutusalueilla ja 436:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Mikkelin taajama-aste on 80,8 %. Mikkelin taajamaväestö jakautuu kuuden eri taajaman kesken.
Kaupungin keskustaajama on lihavoitu. Vuonna 2017 määritellyistä taajamista Visulahti on kasvanut yhteen Mikkelin keskustaajaman kanssa vuoden 2018 taajamarajauksessa.
Väestönkehitys
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kaupungin väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Seurakunnat
pienoiskuva|250px|Mikkelin tuomiokirkko. Vuoden 2018 aluejaon mukaan Mikkelissä on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
Itsenäisenä helluntaiseurakuntana Mikkelissä toimii Mikkelin helluntaiseurakunta.
Entiset seurakunnat
Seuraavassa luettelossa on mainittu historiallisella ajalla lakkautetut seurakunnat Mikkelin kaupungin nykyisellä alueella.
Vapaa-ajan asutus
Suomen kunnista Mikkelissä on toiseksi eniten kesämökkejä, Tilastokeskuksen mukaan vuonna 2019 yli 10 000 kpl.
Keskustauudistus
Vuosina 2008–2011 Mikkelissä tehtiin mittava keskustan uudistaminen. Keskustaan rakennettiin muun muassa kaksi suurta kauppakeskusta, Akseli ja Stella, pysäköintilaitos Toriparkki Mikkelin torin alle, uusi matkakeskus ja kävelykeskusta. Uudistus maksoi noin 153 miljoonaa euroa, josta Mikkelin kaupunki maksoi 10 %.
Palkinnot: Uudesta keskustasta valittiin Vuoden kaupunkikeskusta 2012 ja Akselista valittiin Vuoden kauppakeskus 2011.
Koulutus
pienoiskuva|200x200px|Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Mikkelissä peruskouluja on 33, joissa on yhteensä 5 070 oppilasta. Lukioita Mikkelissä on vain yksi: Mikkelin lukio. Otavassa toimii internaattina ja nettilukiona opetusta tarjoava Otavan opisto. Mikael-koulussa tarjotaan kuulovammaisille esi-, perus- ja lukio-opetusta. Erityisopetusluokat sijaitsevat Kalevankankaan koululla.
Korkeakouluopetusta Mikkelissä antavat Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulun Mikkelin yksikkö ja Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulu. Lisäksi Helsingin yliopistolla, Lappeenrannan teknillisellä yliopistolla ja Itä-Suomen yliopistolla on toimipisteet Mikkelissä. Kaupungissa toimii myös Helsingin yliopiston erillislaitoksen Kansalliskirjaston digitointi- ja konservointikeskus. Yhdessä ne muodostavat Mikkelin yliopistokeskuksen. Ammatillista koulutusta tarjotaan muun muassa Etelä-Savon ammattiopistossa.
Mikkeliläisiä urheiluseuroja
pienoiskuva|200x200px|[[Kalevankankaan jäähalli.]]
Checks and balances
thumb|Checks and balances käytännössä: presidentti [[Donald Trump esitti Neil Gorsuchia korkeimman oikeuden tuomariksi tammikuussa 2017. Myöhemmin senaatti hyväksyi Trumpin ehdotuksen.]] Checks and balances viittaa järjestelmään, jossa lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovaltaa on rajoitettu niin, ettei yksikään toimielimistä pysty käyttämään rajoituksetonta valtaa. Checks and balances on osa vallan kolmijako-oppia.
Mikkeli
Elinkeinoelämä
Oppilaitosten lisäksi Mikkelin suurimmat työnantajat ovat osuuskauppa Suur-Savo, Rejlers ja Savonlinja. Liikevaihdoltaan suurimpien yritysten joukossa ovat näiden lisäksi Suur-Savon Sähkön tytäryhtiöt Järvi-Suomen Energia ja Lumme Energia.
Checks and balances
Englanninkieliselle käsitteelle ei ole vakiintunutta suomenkielistä ilmaisua, mutta siihen on viitattu muun muassa punnusten ja vastapunnusten järjestelmänä .
Mikkeli
Elinkeinoelämä
Kaupungissa toimii myös Elinkeinoelämän keskusarkisto (ELKA).
Pieni-Ahvenlampi (Keuruu)
Pieni-Ahvenlampi on Keski-Suomessa Keuruulla Raiskin kylän lähellä sijaitseva lampi.
Mikkeli
Elinkeinoelämä
Mikkelin elinkeinoelämän kehittämisestä vastaa Mikkelin kehitysyhtiö Miksei Oy.
Checks and balances
Antiikin Rooma
Kreikkalaisen historioitsija Polybioksen mukaan antiikin Rooma perustui checks and balances -järjestelmälle: valta oli jaettu konsulin (monarkia), senaatin (aristokratia) ja kansalaisten (demokratia) kesken.
Pieni-Ahvenlampi (Keuruu)
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Ähtärin ja Pihlajaveden reittien valuma-alueen (35.4) Vehkajärven valuma-alueella (35.49), jonka Parannesjoen valuma-alueeseen (35.493) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 191,8 metriä mpy.
Checks and balances
Yhdysvallat
Yhdysvalloissa checks and balances -järjestelmään ei suoraan viitata maan perustuslaissa, mutta Yhdysvaltain poliittisessa järjestelmässä on silti useita lainsäädäntö-, toimeenpano- ja tuomiovallan vallankäyttöön liittyviä rajoituksia. Esimerkiksi tuomioistuimet voivat rajoittaa lainsäädäntö- ja toimeenpanovallan valtaa julistamalla näiden toiminnan perustuslain vastaiseksi. Presidentillä on tietyissä tilanteissa mahdollisuus estää kongressin päätökset veto-oikeudellaan. Senaatti taas voi esimerkiksi estää Yhdysvaltain toisen valtion kanssa allekirjoittaman sopimuksen hyväksymisen.
Kaius Peltonen
thumb|200px|Kaius Peltonen (oik.) yhdessä veljensä kanssa.
Kaius Peltonen (s. 15. toukokuuta 1987) on suomalainen lentopalloilija, joka pelaa 2008–2009 kaudella Vammalan Lentopallon riveissä, Lentopallon SM-liigassa.
Nuoruusvuodet
Peltonen on opiskellut Kuortaneen urheilulukiossa maan parhaiden lukioikäisten lentopalloilijoiden kanssa. Peltosella on takana monia nuorten maaotteluita. Hänen kasvattajaseuransa on Raision Loimu, jossa hän pelasi uransa ensimmäiset SM-liigaottelut kaudella 2006.
SM-liiga
Peltosen ensimmäinen SM-liigakausi kaudella 2006, kun hän esiintyi kasvattajaseuransa Raision Loimun riveissä. Seuraavalla kaudellaan SM-liigassa hän nousi Loimun joukkueen kantavaksi voimaksi passipelissä. Kaudella 2008 Peltonen oli jo joukkueen ykköspassari, ja eteni Loimun kanssa aina puolivälieriin saakka. Kaudella 2009 hän pelaa Vammalan Lentopallon riveissä.
Muuta
Kaiuksen veli Markus Peltonen on myös lentopalloilija. Veljekset pelaavat samassa joukkueessa kaudella 2009.
Mikkeli
Elinkeinoelämä
Mikkelissä toimii myös Karkialammen varuskunnassa valtatie 13:n itäpuolella sijaitseva puolustusvoimiin kuuluva Maavoimien esikunta. Varuskunnassa ei ole varusmieskoulutusta.
Kulttuuri
Mikkelin seutukirjasto tarjoaa yleisiä kirjastopalveluja useiden toimipisteittensä kautta. Mikkelin pääkirjaston ohella useat sivukirjastot (Haukivuoren kirjasto, Otavan kirjasto, Ristiinan kirjasto ja Suomenniemen kirjasto) sekä Lumme-kirjastokimpan palvelut tavoittavat kaupunkilaisia.
pienoiskuva|200x200px|Mikkelin konserttitalo. Mikkelissä toimii kannatusyhdistyspohjainen yksityinen Mikkelin teatteri ja kunnallisena laitoksena orkesteri. Mikkelin taidemuseossa järjestetään säännöllisten näyttelyjen lisäksi kolmivuosittain kuvitustriennaali. Taidemuseon lisäksi kaupunki ylläpitää Päämajamuseota ja kulttuurihistoriaan keskittyvää Suur-Savon museota.
Kaupungissa toimii säännöllisesti kaksi kaupallista elokuvateatteria, Kinolinna ja Ritz. Lisäksi kansalaisopiston yhteydessä toimii elokuvakerho.
Mikkelin keskustan tuntumassa, vanhalla kasarmialueella toimii yksityisen säätiön ylläpitämä Jalkaväkimuseo.
Mikkelissä toimii Mikkelin Valokuvakeskus joka järjestää vuosittain useita valokuvanäyttelyitä.
Kaupungissa toimii Mikkelin maakunta-arkisto, joka on yksi seitsemästä Kansallisarkiston alaisesta laitoksesta. Mikkelin maakunta-arkistossa säilytetään muun muassa Neuvostoliitolle luovutettujen alueiden kirkonkirjoja.
Tapahtumat
Mikkelissä on järjestetty useita suuria kristillisiä kesätapahtumia. Herättäjäjuhlat on järjestetty Mikkelissä kolme kertaa: 1922, 1949 sekä 1975.
Kaupungissa järjestetään kesäisin klassiseen musiikkiin keskittyvät Mikkelin musiikkijuhlat ja syksyisin Mikkelin balettijuhlat sekä talvella harrastajateattereille tarkoitetut Työväen näyttämöpäivät.
Ruokakulttuuri
Mikkelin pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla juhannusrieskat ja munavoi, ruukkumuikut ja savolaispaisti.
Liikenneyhteydet
pienoiskuva|200x200px|Marsalkka Mannerheimin salonkivaunu. pienoiskuva|200x200px|[[Mikkelin rautatieasema.]] Mikkeli sijaitsee valtateiden 5, 13 ja 15 sekä kantateiden 62 ja 72 risteyksessä Savon radan varrella.
Paikkakunnan rautatie- ja linja-autoasemat toimivat yhdistettyinä matkakeskuksessa. Ilman junanvaihtoa Mikkelistä pääsee Kouvolan ja Lahden kautta Helsinkiin sekä Kajaanin ja Oulun kautta Rovaniemelle. Yöjunia ei matkustajakäyttöön ole tarjolla. Linja-autojen kaukoliikenteessä kulkee yöpikavuoroja Helsingin, Mikkelin, Kuopion ja Oulun välillä sekä viikonloppuisin Mikkelistä Savonlinnaan. Mikkelin ja Lappeenrannan välillä pikavuorojen matka-ajat ovat junayhteyksiä lyhyempiä. Suora vakiovuoro liikennöi Mikkelin, Puumalan ja Imatran välillä lähes samassa ajassa nopeimpien Mikkeli-Imatra -junayhteyksien kanssa.
Kaupungissa on myös lentoasema, josta oli vuoteen 2005 saakka yhteys Helsinki-Vantaan lentoasemalle.
Mikkelin satama sijaitsee Saimaan rannalla. Sillä on nykypäivänä vain matkailukäyttöä laivareitin ahtauden vuoksi. Aikaisemmin satama on ollut myös matkustaja- ja rahtiliikenteen käytössä.
Etäisyyksiä maanteitse
Naapurikuntiin
Muualle
Aiheesta muualla
pienoiskuva|keski|750px|Näkymä Savilahdelta [[Mikkelin keskustaan. Kuva vuodelta 2004.]]
Peipsin suurjärvi
thumb|Näkymää järvelle Peipsin luoteisrannikolla Tammispään leirintäalueen läheltä. Peipsin suurjärvi eli myös Peipsi tai Suurjärvi on Narvanjoen vesistöalueeseen kuuluvan Peipsijärven pohjoisosa, jonka eteläosasta alkava Kuumajärvi yhdistää sen etelässä sijaitsevaan kolmanteen järvenosaan Pihkovanjärveen. Peipsin suurjärvi on rajajärvi, jonka itäinen puoli kuuluu Venäjälle ja läntinen Virolle.
Yleistä
Suurjärven hydrologinen raja etelässä sijaitsevalle Kuumajärvelle kulkee linjalla Uhtinan niemi–Piirissaare–Podborovjen kylä. Rajalle on esitetty myös Varnjasta alkavaa linjaa samaan kohtaan vastarannalla Venäjällä. Järvenosan muoto on pyöreä eikä siinä esiinny suuria niemiä tai lahtia. Järvenosan lounaisosassa sijaitse Pedäspää laht, jonka rannat ovat autiot ja soistuneet. Kaakkoisosassa sijaitsee edellistä paljon suojaisampi Raskopelin lahti (Раскопельский залив, Raskopelskij zalv). Suurjärven pinta-ala on 2 611 neliökilometriä (km² ) tai 2 613 km². Tämä on noin 73 % koko Peipsijärven pinta-alasta. Järvenosan pituus on 81 kilometriä, sen suurin leveys 47 kilometriä saadaan pohjoispäässä ja keskileveydeksi tulee noin 32 kilometriä. Keskisyvyydeksi on määritetty noin 8,3 metriä, mutta siinä on myös syvänne, jossa on 12,9 metriä vettä. Järvenosan tilavuudeksi tulee silloin 21,9 kuutiokilometriä (km³ ) tai 21,79 km³ (noin 87 % koko järvestä ). Sen rantaviivan pituus on 260 kilometriä.
Järvenosan asutus on painottunut sen länsirannoille. Siellä sijaitsevat rannikon suurimmat taajamat virolaiset Mustvee ja Kallaste. Itärannalla on vain venäläinen Outova eli Gdov. Kallasten eteläpuolelta löytyy vielä kylät Varnja, Kolkja ja Nina. Sen pohjoispuolella lisäksi Kodavere, Ranna, Omedu, Kasepää, Tiheda, Kükita ja Raja. Mustveen koillispuolella on vielä Vilusi, Tammispää, Lohusuu, Rannapungerja, Kauksi, Kuru, Alajõe, Remniku ja Narvanjoen suulla Vasknarva.
Itärannalla Outovan pohjoispuolella on pieniä kyliä. Niitä ovat pohjoisesta etelään lueteltuina Melgovštšina (Мельговщина), Kiškino (Кишкино), Laptovitsy (Лаптовицы), Nadozerje (Надозерье) ja Sinkovštšina (Синьковщина). Outovan eteläpuolelle jää Zigoska (Зигоска), Vetvenik (Ветвеник) ja Spitsino (Спицино). Raskopelin lahdelta voidaan vielä mainita Zalahtovje (Залахтовье), Sosno (Сосно), Raskopel (Раскопель), Ostrovtsy (Островцы) ja Podolešje (Подолешье).
Vesistöt
Peipsijärven laskujoki Narvanjoki alkaa Suurjärven koillispäästä. Se virtaa lähes pohjoiseen 74 kilometriä ja laskee Suomenlahteen. Suurjärven suurin joki on Emajoki, jonka joensuu sijaitsee länsirannalla Emajõe-Suursoolla. Sen valuma-alueen pinta-ala on 9 628 km² ja keskivirtaama 70,1 m³/s. Emajoen eteläpuolelle laskee vielä Kalli jõgi, joka on Emäjoen sivu-uoma mutta jolla on myös oma joensuunsa. Emajoen pohjoispuolella laskee järveen esimerkiksi Koosa jõgi, Lahepera järven lasku-uoma, Alatskivi jõgi, Kadrina oja, Kullavere jõgi, Tiheda oja, Mustvee jõgi ja Piilsi jõgi. Tämän järven pohjoisrantaan laskevat Avijõgi, Rannapungerja jõgi ja Alajõgi. Pohjoisranta voidaan katso loppuvan, kun saavutaan koillisnurkasta lähtevään Narvanjoelle. Itärannan valuma-alue on länsirantaa kapeampi, sillä idempänä virtaa Pljussa. Muita pitempiä joki ovat esimerkiksi Tšerma, Gdovka, Kuna, Torohovka ja eteläosassa itärantaa suurin joki Želtša.