cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fernando Fernán Gómez
pienoiskuva|Fernando Fernán Gómez Fernando Fernán Gómez (28. elokuuta 1921 Lima, Peru – 21. marraskuuta 2007) oli espanjalainen näyttelijä sekä elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja. Hän syntyi Perussa, mutta muutti Espanjaan jo vuonna 1924.
Espanjan sisällissodan jälkeen Fernán Gómez aloitti lainopintonsa, jotka hän kuitenkin keskeytti omistautuakseen teatterille. Elokuva-alalla hän on ollut maansa huippunimiä 1950-luvulta saakka. Hän erosi 1959 neljäntoista avioliittovuoden jälkeen vaimostaan María Dolores Praderasta, jonka kanssa hänellä oli tytär Helena.
Fernán Gómez oli tuottelias elokuva-alan vaikuttaja, mutta työskenteli myös televisiossa. Hän voitti muun muassa Berliinin elokuvajuhlien Hopeisen karhun 1977 ja 1985 sekä Kultaisen kunniakarhun 2005. Hänelle myönnettiin lisäksi useita Espanjan elokuva-alan tunnustuksia Goya-palkintoja sekä näyttelijänä, käsikirjoittajana että ohjaajana.
Fernán Gómez meni vuonna 2000 uusiin naimisiin Emma Cohenin kanssa. Hän kuoli 86-vuotiaana.
Björk
Björk (koko nimeltään Björk Guðmundsdóttir, s. 21. marraskuuta 1965 Reykjavík, Islanti) on islantilainen laulaja-lauluntekijä, säveltäjä, näyttelijä ja tuottaja, jonka ura alkoi vuonna 1977. Hän on julkaissut kolme albumia The Sugarcubesin laulajana, kymmenen sooloalbumia ja kaksi elokuvasoundtrackia. Hänet tunnetaan laajasta sopraanon äänialastaan ja omintakeisesta tyylistään niin musiikkinsa, julkisten esiintymistensä, musiikkivideoidensa ja pukeutumistyylinsä suhteen. Björkin musiikista voi havaita vaikutteita mm. popista, alternative rockista, jazzista, ambientista, elektronisesta, klassisesta, folkista ja trip hopista. Björkin levy-yhtiö One Little Indian kertoi 2003 hänen myyneen maailmanlaajuisesti yli 15 miljoonaa albumia. Yhteensä Björkin arvioidaan myyneen 20–40 miljoonaa äänitettä.
Björk on saavuttanut 14 Grammy-ehdokkuutta, 10 Brit Awards -ehdokkuutta, Academy Award -ehdokkuuden ja kaksi Golden Globe -ehdokkuutta (joista toisen näyttelijäntyöstään). Björk sai parhaan näyttelijättären palkinnon vuoden 2000 Cannesin elokuvajuhlilla roolistaan elokuvassa Dancer in the Dark. Vuonna 2010 Björk sai yhdessä Ennio Morriconen kanssa Polar Music Prizen, jonka arvo on miljoona Ruotsin kruunua. Palkitsemisperusteissa hänen sanotaan liikkuvan avantgarden ja popmusiikin välillä vapaammin kuin kukaan muu artisti, ja hän on jättänyt pysyvän jäljen popmusiikkiin ja moderniin kulttuuriin syvästi persoonallisen musiikin, sanoitusten, huoliteltujen sovitusten ja uniikin äänensä ansiosta. Hänen viimeisin albuminsa Fossora julkaistiin maailmanlaajuisesti 30. syyskuuta 2022.
Musiikkiura
Björkin ensimmäinen levy, kokonaan islanninkielinen Björk ilmestyi 18. joulukuuta 1977. Levyllä on muun muassa The Beatles -coverkappale "Álfur Út Úr Hól" ("The Fool on the Hill") ja Björkin itsensä säveltämä instrumentaalinen "Jóhannes Kjarval", jossa hän soittaa huilua. Tämän jälkeen hän lauloi Tappi Tíkarrass -yhtyeessä, joka levytti kaksi levyä vuosina 1981 ja 1983. KUKL-yhtyeen kautta hän eteni vuonna 1986 The Sugarcubes -yhtyeeseen, jossa hän sai ensimmäisen kerran myös kansainvälistä mainetta.
Seuraava studioalbumi, vuonna 2001 ilmestynyt Vespertine, oli tunnemaailmaltaan täysin vastakkainen edelliseen levyyn verrattuna: tuutulaulumaiset ja hyvin henkilökohtaiset kappaleet sisältävät hentoja mikrorytmejä, inuit-kuoron laulua ja kamariorkesterin soittoa. Vuonna 2004 valmistui Medúlla, jonka tekovaiheessa Björk oli päättänyt jättää melkein kaikki soittimet pois ja joka siten koostuu pelkillä ihmisäänillä tuotetuista rytmeistä ja melodioista. Äänien tekemisessä Björkillä oli apuna useita kuoroja sekä yksittäisiä artisteja. Ainoastaan kahdessa kappaleessa soitettiin pianoa ja yhdessä gongia.
Björkin kuudes studioalbumi Volta ilmestyi 7. toukokuuta 2007. Björk on itse kirjoittanut ja tuottanut kaikki uuden albumin kymmenen kappaletta. Hänen apunaan albumia ovat olleet tekemässä muun muassa hip hop -tuottaja Timbaland sekä islantilainen kirjailija Sjón.
Vuonna 2010 Björk oli mukana islantilaislaulaja Ólöf Arnaldsin kappaleessa "Surrender", Dirty Projectorsin albumilla Mount Wittenberg Orca sekä Antony and the Johnsonsin Swanlights-albumin kappaleessa "Flétta". Antony Hegarty itse oli vierailevana laulajana Björkin Volta-albumin kappaleissa "The Dull Flame of Desire" ja "My Juvenile".
Björkin seitsemäs studioalbumi Biophilia ilmestyi 10. lokakuuta 2011. Varsinaisen albumin lisäksi Biophiliasta tehtiin kokonainen iPad-sovellus, jossa jokaisesta kymmenestä kappaleesta on oma yksilöllinen pelinsä ja animaationsa. Näin kuuntelijat pääsevät itse paremmin sisään musiikkiin ja heillä on mahdollisuus myös muokata kappaleiden tiettyjä ominaisuuksia, jotka ovat eri peleissä erilaiset. Lisäksi Biophilia-projektiin kuului kiertue, jonka aikana Björk vieraili useissa kaupungeissa ympäri maailman pystyttäen Biophilia-"opetusleirinsä" jokaiseen kaupunkiin useiksi viikoiksi, joiden aikana hän muun muassa vieraili paikallisissa kouluissa, jolloin lapset itse saavat tilaisuuden kokeilla iPadin Biophilia-sovellusta. Björk toivoo, että tämä herättäisi lapsissa uusia ajatuksia musiikista.
Björkin albumi Vulnicura julkaistiin 20. tammikuuta 2015. Alun perin albumi oli tarkoitus julkaista maaliskuussa 2015, mutta albumin kappaleiden vuodettua Internetiin levy päätettiin julkaista ennenaikaisesti. Vulnicura käsittelee muun muassa Björkin eroa pitkäaikaisesta kumppanistaan Matthew Barneystä. Björk ja Barney erosivat vuonna 2013.
Björk esiintyi Suomessa vuoden 2012 Flow Festivalilla Helsingin Suvilahdessa ja Finlandia-talossa heinäkuussa 2018.
Elokuvaura
250px|thumb|Björk Hurricane Festivalilla heinäkuussa 2003. Björkin ensimmäinen elokuvarooli oli islantilaisessa elokuvassa The Juniper Tree (1990) ja sittemmin Lars von Trierin elokuvassa Dancer in the Dark, jonka pääroolista Björk sai Cannesin elokuvafestivaalien parhaan näyttelijättären palkinnon vuonna 2000 itse elokuvan voittaessa parhaan elokuvan palkinnon. Hän sävelsi elokuvaan myös musiikin, joka julkaistiin nimellä Selmasongs ja joka oli myös ehdolla Oscar-palkinnon saajaksi. Björk kertoi festivaalien jälkeen, ettei enää näyttelisi elokuvissa, sillä Björkillä ja von Trierillä oli elokuvan teon aikana suuria riitoja. Lisäksi Björkin omien sanojen mukaan elokuvan teko oli muutenkin erittäin tuskallista. Vuonna 2005 valmistuneessa Matthew Barneyn ohjaamassa kokeellisessa elokuvassa Drawing Restraint 9 Björk palasi kuitenkin jälleen elokuvien pariin näyttelemällä valaaksi muuttuvaa ihmistä sekä säveltämällä teokseen musiikin. Björk on säveltänyt tunnusmusiikin "The Comet Song" elokuvaan Muumi ja punainen pyrstötähti (2010) yhdessä kirjailija-muusikko Sjónin kanssa. Molemmat taiteilijat ovat Muumi-faneja.
Yksityiselämä
Björkillä ja hänen ex-kumppanillaan Matthew Barneylla on tytär, ja entisen The Sugarcubes -yhtyekaverinsa Þór Eldonin kanssa Björkillä on poika.
Ääni
Björk on äänityypiltään dramaattinen sopraano, ja hänen äänensä yltää kolmeen oktaaviin (F3–E6). Björkin laulutyyli perustuu pitkälti improvisaatioon, mikä näkyy hänen live-esityksissään. Klassisen musiikin säveltäjä John Tavener on ylistänyt Björkin olevan "älykkäämpi kuin useat oopperalaulajat." Musiikkikriitikko Alex Ross on maininnut Björkin yhtenä lahjakkaimmista äänistä nykyään. Björk sijoittui sijalle 22/50 "Greatest Voices In Music" -listalla.
Julkaisut
thumb|250px|Björk [[Ruisrockissa vuonna 1998.]]
Suomen kansallismaisemat
Suomen kansallismaisemat ovat Suomen kansallista identiteettiä kuvastavia maisemia, joihin tiivistyvät maan erityispiirteet. Suomen kansallismaisemia on valittu monissa lehtien lukijaäänestyksissä. Vuonna 1994 ympäristöministeriössä valittiin 27 erityisen merkittävää maisemakokonaisuutta kansallismaisemiksi. Valinta liittyi Suomen itsenäisyyden 75-vuotisjuhlavuoteen 1992.
Kansallismaisemia ei ole rajattu tarkasti, eikä niillä ole laillisesti sitovaa merkitystä viranomaisten päätöksenteon kannalta (esimerkiksi rakennuslupien myöntäminen). Kansallismaiseman status antaa kuitenkin kansalaisille vahvan perustan vastustaa näihin maisemiin kohdistuvia muutoshankkeita.
Merellinen Helsinki
pienoiskuva|Helsinki mereltä
Porvoonjokilaakso ja Vanha Porvoo
pienoiskuva|Porvoonjoen rantaa sekä Vanhan Porvoon puutaloja
Vanha Porvoo on hyvin säilynyt historiallinen kaupunki. Porvoonjokilaaksossa virtaa joki, jonka ympärillä on viljelymaata sekä vanhaa asutusta.
Tapiola
pienoiskuva|Tapiolaa kesällä 2001.
Tapiola on päässyt listalle, koska se on sodan jälkeen uudella puutarhakaupunki-periaatteella rakennettu vireä kaupunginosa. Tapiolan ideoi käytännössä Väestöliiton toiminnanjohtaja Heikki von Hertzen. Tapiolan kansallismaiseman loivat Otto-Iivari Meurmanin Hagalund-suunnitelman (1945, 1952) pohjalla arkkitehdit Aarne Ervi, Markus Tavio, Viljo Revell ja Aulis Blomstedt. Tapiolan monumentaalikeskus (Ervi 1954) valmistui 1960-luvulla. Viereisessä kuvassa Ervin keskustorni (1961) ja Arto Sipisen kulttuurikeskus (1989). Muita arkkitehteja Tapiolassa ovat muun muassa Alvar Aalto, jonka työt kuitenkin sijaitsevat etupäässä Tapiolan naapurissa Otaniemessä sekä Suvikummun alueen suunnitelleet Raili ja Reima Pietilä. Tällä hetkellä Tapiolan kansallismaisemaa uhkaa metron mukanaan tuoma liikekeskuksen voimakas lisärakentaminen.
Snappertunanjoki - Fagervik
Snappertunasta Fagervikiin on tasaista viljeltyä maata jonka keskellä mutkittelee rauhallinen Snappertunanjoki sekä Raaseporin ja Grabbackan keskiaikaiset linnoitukset ja Fagervikin ruukki.
Aurajokilaakso
pienoiskuva|Aurajoki jakaa Turun keskustan kahteen osaan.
Aurajoella sijaitsee Suomen ensimmäinen kaupunki Turku. Aurajoen ympärillä on vanhaa viljelysmaisemaa sekä kallionselänteitä.
Saaristomeri
pienoiskuva|Hiittinen, saaristomeri.
Saaristomeri muodostuu noin 40 000 saaresta, pienistä kallioluodoista suuriin, asuttuihin, mannerta muistuttaviin. Suurista avomerenomaisista merenselistä ja jokisuistoja muistuttavista saarilabyrinteista. Alueella sijaitsee Saaristomeren kansallispuisto.
Sundin kulttuurimaisema, Ahvenanmaa
Merenlahdet, tammimetsät, hakamaat sekä Kastelholman linna ja vanhat kartanot kuuluvat Sundin maisemaan.
Köyliönjärvi
Köyliönjärven kansallismaisemaan kuuluvat järveä ympäröivät viljelysmaat sekä järven saaret, joista merkittävimmät ovat Kirkkosaari ja Kirkkokari. Kirkkosaaressa sijaitsee Köyliönkartano sekä vuodelta 1752 oleva Köyliön kirkko. Kirkkokari puolestaan on katolisten pyhiinvaelluskohde. Kansanperinteen mukaan Lalli surmasi kirveellä Piispa Henrikin Köyliönjärven jäällä 1150-luvulla.
Vanajaveden laakso
Vanajaveden laaksossa on asutusta ja maataloutta esihistorialliselta ajalta asti sekä linnavuoria ja vanhoja kartanoita.
Rautaveden kulttuurimaisema
pienoiskuva|Tyrvään Pyhän Olavin kirkko.
Maastotyypiltään Rautavesi on jylhää sekä metsäistä. Rautavedellä sijaitsevat myös Tyrvään ja Karkun kylät sekä kirkot Tyrvään kirkko, Tyrvään Pyhän Olavin kirkko eli Tyrvään vanha kirkko, Sastamalan keskiaikainen kivikirkko sekä Karkun kirkko. Rautavedellä on myös kalmistoja ja asuinpaikkoja rautakaudelta.
Tammerkoski
pienoiskuva|Tammerkoski.
Tammerkoskesta tuli 1700-luvun jälkipuolella ja varsinkin 1800-luvulla tärkeä teollisuuskeskittymä. Alueella on ollut Finlaysonin tehdas, paperiruukki, verkatehdas sekä vesivoimaloita sekä muuta teollisuutta.
Hämeenkyrön kulttuurimaisemat
Nykyisellä Pirkanmaalla sijaitsevan Hämeenkyrön kunnan maisema on kumpuista viljelymaata, joka viettää loivasti järviin. Harju kuuluu myös kansallismaisemakokonaisuuteen.
Imatrankoski
pienoiskuva|Imatrankosken kuohuja 1982.
Imatralla sijaitseva Imatrankoski on kallioinen ja tunnettu koski, joka syntyi noin vuosina 3000 - 2000 eaa., jolloin Saimaan vesimassat työntyivät Salpausselkään ja puhkaisivat siihen kosken.
Olavinlinna ja Pihlajavesi
pienoiskuva|Olavinlinna kesällä 2002.
Olavinlinna on keskiaikainen linna Savonlinnassa. Se rakennettiin suojaamaan Pähkinäsaaren rauhassa Ruotsin rajan taakse jäänyttä suomalaisasutusta. Nykyisin linna on suosittu, ympäri vuoden auki oleva turistikohde sekä toimii muun muassa näyttämönä Oopperajuhlille ja useille muille tilaisuuksille. Linnaa voi vuokrata myös yksityistilaisuuksia varten.
Pihlajavedellä ovat nähtävissä perinteisen itäsuomalaisen järviluonnon piirteet, laajat selkävedet sekä saaret. Pihlajavesi on myös saimaannorpan tärkeimpiä elinalueita. Järvi onkin otettu mukaan valtakunnalliseen rantojensuojeluohjelmaan. Suojelu ei kuitenkaan kiellä järvellä liikkumista ja Pihlajavesi onkin vesilläliikkujien suosiossa kesäisin. Pihlajavesi on Suomen saarisin järvi. Järvessä on 3 819 saarta ja sen pinta-ala on 341 km².
Punkaharju
Punkaharjun kunta on saanut nimensä 7 km pitkän, jääkauden aikana muodostuneen kapean harjun mukaan. Harju on luonnonsuojelualuetta. Harju muodostaa liikenneväylän Viipurista Savonlinnaan.
Heinäveden reitti
pienoiskuva|Varistaipaleen kanava Heinäveden reitin varrella. Heinäveden reittiä sanotaan yhdeksi Suomen kauneimmista kansallismaisemista. Yleisesti sitä sanotaan monesti maailman kauneimmaksi vesireitiksi. Reitti kulkee Vehmersalmesta Heinävedelle. Reitti on yksi Suomen suosituimmista veneilyreiteistä. Reitille on tyypillistä kapeat ja mutkaiset vesistöt, saaristoiset järvenselät ja vanhat kanavat. Reitin varrella on kuusi kanavaa: Varistaipaleen, Taivallahden, Karvion, Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan kanavat. Kanavointi aloitettiin 1895, jolloin rakennettiin Karvion kanava. Silloin saatiin yhteys Kuopiosta Heinävedelle. Yhteys Haukivedelle Savonlinnaan saatiin 1906, kun oli rakennettu Kerman, Vihovuonteen ja Pilpan kanavat, keskimmäinen näistä viimeisenä. Juojärvelle yhteys saatiin 1916, jolloin valmistuivat Varistaipaleen ja Taivallahden kanavat. Heinäveden reitin kanavat ovat vieläkin loistavassa kunnossa reitin ahkeran käytön takia. Heinäveden kanavista viimeisenä Varistaipaleen kanavalla on oma miehitys, muut ovat automatisoituja.
Heinäveden reittiä pitkin kulkee yhä laivaliikennettä Kuopion ja Savonlinnan välillä. 1930-luvun lopulla reitti oli vesistön äärellä asuville tärkein kulkureitti, jota pitkin hoidettiin niin kaupunkikäynnit kuin ostosreissutkin. Heinäveden reitti on ollut huvivene- ja matkustajaliikenteen lisäksi hyvin tärkeä tukinuittoväylä; kaksi kolmasosaa kaikista Suomen kanavissa sulutetuista tukeista kulki Heinäveden reitin kanavien kautta. 1970-luvulla tukinuitto kuitenkin hiipui melkein olemattomiin reitillä. Reitillä on rahdattu muutakin kun tukkeja, muun muassa Outokummun kuparia.
Väisälänmäki
Väisälänmäki on pohjoissavolainen kylä Lapinlahdella. Kylä on rakennettu korkealle mäelle, josta on avarat näkymät Onkilahdelle ja Onkivedelle. Väisälänmäen korkein kohta, Linnanmäki, kohoaa 220 metrin korkeuteen meren pinnasta katsottuna ja 135 metrin korkeuteen Onkivedestä katsottuna.
Koli
pienoiskuva|Näkymä Ukkokolilta
Koli on Pohjois-Karjalan korkein vaara Pielisen rannalla. Kolia pidetään yhtenä tärkeimmistä kansallismaisemista. Koli on lähinnä valkoista kvartsia, ja sen laella on suuria puuttomia, paljaita valkoisia kalliopintoja, jotka tuovat mieleen lumihuippuiset vuoret. Kolin korkein kohta on Ukkokolilla, yhdellä Kolin huipuista. Kolin vaaran juurella on Kolin kylä. Alueella sijaitsee Kolin kansallispuisto.
Kolin kvartsi on maailman vanhimpia kiviä. Koli on jäänne paljon suuremmasta vuoristosta, joka muinoin on sijainnut alueella. Jääkaudet ovat silottaneet vuoret, mutta kovin kiviaines on jäänyt koholle kuin kuluneen puupenkin oksankohta. Taiteilijat ovat kuvanneet Kolia kansallisromantiikan karelianismin hengessä.
Pohjois-Karjalan vaarakylät
Pohjois-Karjalan vaarat, järvet sekä suot, sekä muinoin kasketut alueet muodostavat kansallismaiseman.
Merenkurkun saaristo
Merenkurkun saariston pinta-ala on 326 300 hehtaaria ja sillä on 6 550 saarta. Kuntia saariston alueella ovat Korsnäs, Maalahti, Vaasa, Mustasaari sekä Vöyri-Maksamaa. Saarista Raippaluoto on Suomen kahdeksanneksi suurin saari.
Pallastunturit
pienoiskuva|Pallastunturin [[Taivaskero ja Pyhäkero (edessä)]]
Pallastunturit ovat eteläisin osa 50 kilometriä pitkää Pallas-Ounastuntureiden tunturiketjua Muonion ja Enontekiön kunnissa. Tunturiylänkö on 400–500 metriä merenpinnan yläpuolella, pyöreälakiset kerot eli tunturilaet kohoavat vielä 200–300 metriä korkeammalle. Pallastuntureiden korkein laki on 807 metriin kohoava Taivaskero. Alueella on kansallispuisto.
Red Bull
thumb|Red Bullin logo thumb|[[Mini Hatch|Mini Cooper Red Bull -auto]]
Red Bull on energiajuoma, jonka on luonut itävaltalainen yhtiö Red Bull GmbH. Juoma on kehitetty suositun, vuonna 1976 esitellyn Krating Daeng -juoman pohjalta.
Tuleva Red Bull -yhtiön perustaja Dietrich Mateschitz tutustui vuonna 1982 Thaimaassa Krating Daeng -juomaan, ja päätyi lopulta yhteistyöhön sen kehittäjän Chaleo Yoovidhyan kanssa. Tämä omisti tuolloin T.C. Pharmaceutical -yhtiön. Vuonna 1984 Mateschitz ja Yoovidhya perustivat Red Bull GmbH -yhtiön, josta tuli pian maailmanlaajuinen brändi. Mateschitzin johtaessa yritystä molemmat yhtiökumppanit omistivat yrityksen osakkeista 49 %, ja ylijääneet 2 % annettiin Chaleon pojalle Chalermille, josta myöhemmin isänsä kuoltua tuli yhtiön enemmistöosakas.
Tuote lanseerattiin vuonna 1987 laajan mainoskampanjan tuella, ja vuoteen 2022 mennessä tuotetta on myyty lähes 12 miljardia tölkkiä. Tällä hetkellä Red Bull on maailman myydyin energiajuoma.
Kuukkeli
Kuukkeli (Perisoreus infaustus) on varisten heimoon kuuluva lintulaji. Se on pienin Suomessa elävä varislintu.
Koko ja ulkonäkö
Kuukkelin pituus on noin 27–30 cm, siipien kärkiväli on runsaat 40 cm ja sen paino on 74–98 grammaa. Koiras on naarasta kookkaampi. Suomessa esiintyvistä varislinnuista kuukkeli on pienin. Nokka ja koivet ovat mustat. Selkäpuoli on ruskeanharmaa, pyrstö kirkkaan oranssi ja rintapuoli hieman vaaleampaa oranssia. Pää on ruskea. Nuoret linnut eivät poikkea emoistaan kokonsa tai värityksensä suhteen. Rengastusta varten kiinni otetuista linnuista erottelu nuoriin ja vanhoihin onnistuu ulomman pyrstösulan muodon perusteella.
Red Bull
Slow Cow -niminen "anti-energiajuoma" on mukaillut Red Bullin pakkauksia ja markkinointiteemoja korostaen tuotteiden erilaisia vaikutuksia. Slow Cown kerrotaan auttavan käyttäjäänsä rauhoittumaan, kun taas Red Bull "antaa siivet".
Kuukkeli
Levinneisyys
Kuukkelia esiintyy Euroopan ja Aasian pohjoisella havumetsävyöhykkeellä Skandinaviasta Venäjälle, Mongoliaan ja Kiinaan saakka. Suomessa kuukkelia tavataan erityisesti Metsä-Lapissa ja Peräpohjolassa, mutta sitä esiintyy itärajalla eteläistä Suomea myöten. Torniosta Kajaanin eteläpuolitse Lieksaan kulkevan linjan eteläpuolella esiintyminen on osittain eristynyttä, pohjoispuolella vielä yhtenäistä. Suomen pesimäkanta oli 1990-luvun lopulla 30 000–50 000 paria. Ruotsin kanta on 50 000–200 000 paria. Lajin kannat ovat edelleen taantuneet 2000-luvulla, parimäärän arvio vuonna 2017 on 30 000 paria.
Elinympäristö
Kuukkeli viihtyy soisessa ja hidaskasvuisessa korpikuusikossa, jossa puiden oksat ovat naavojen ja luppojen peitossa. Pesimäajan ulkopuolella kuukkeli liikkuu kaikenlaisissa metsissä, myös nuorissa männiköissä. Isoja aukeita laji välttelee. Useimmat asuinpaikat ovat kaukana ihmisasutuksesta. Kuukkeli on paikkalintu. Kuukkeliperheen reviiri on 1–2 neliökilometrin kokoinen. Nuori yksilö päätyy synnyinpesästään yleisimmin 2–3 kilometrin päähän. Yli 10 kilometrin siirtymä on jo hyvin harvinaista. Pariuduttuaan se pysyy yleensä samalla reviirillä loppuun asti. Lapissa kevättalvisin vanhatkin linnut saattavat kerääntyä hyville ruokintapaikoille useiden kilometrien päästä.
Lisääntyminen
Kuukkelit ovat soitimella maaliskuussa. Naaras rakentaa samaan aikaan parissa viikossa pesän yleensä kuuseen noin viiden metrin korkeudella maasta olevalle oksalle aivan rungon viereen. Pesä on halkaisijaltaan noin 25 cm ja koostuu kuusenoksista, jotka on punottu yhteen naavajäkälällä. Sisällä on pehmusteena naavaa, heinää, riekon ja metson höyheniä sekä poronkarvoja. Höyheniä kuukkeli keräilee pitkin vuotta ja kätkee niitä samoihin puunlatvoihin kuin ruokaansakin, jotta pesään on keväällä tarpeeksi rakennusainetta.
Red Bull
Red Bull taiteen tukijana
Red Bull Arts on stipendiaattiohjelma, joka perustettiin vuonna 2013 Red Bull House of Arts -nimen alle. Ohjelma toimii useissa kohteissa; mm. Detroit, Michigan; São Paulo ja Brazil, ja aiemmin myös New York. Ohjelma muodostuu tyypillisesti kolmen kuukauden jaksosta, jossa kuudesta kahdeksaan osallistujaa luovat taidetta, joka asetetaan näytteille taidenäyttelyyn. Ohjelman ajan taiteilijoilla on rajoittamaton pääsy gallerioihin ja maksusitoumus taidetarvikkeisiin. Osa ohjelmassa luodusta taiteesta on päätynyt käyttöön yhtiön mainoskampanjoissa.
Kuukkeli
Lisääntyminen
Kuukkeli munii 3–4 munaa yhden kerrallaan noin vuorokauden välein huhtikuun puolessavälissä tai viimeistään toukokuun alussa. Naaraan hautoessa koiras tuo sille kerran vuorokaudessa ruokaa. Haudonta kestää kolme viikkoa ja poikaset syntyvät kaljuina ilman höyhenpeitettä. Alussa ruokinnasta vastaa yksin koiras, mutta noin viikon päästä myös naaras poistuu pesästä ravinnonhakuun tyhjentämään ruokakätköjään. Poikaset jättävät pesän pariviikkoisina, mutta pysyvät vanhempiensa seurassa kesä-heinäkuulle saakka. Sen jälkeen vain yksi tai kaksi poikasta saa luvan seurata ryhmää, loput häädetään pois. Mukaan hyväksytyt poikaset voivat kulkea ryhmässä jopa lähes kaksi vuotta, 1- tai 2-vuotiaana tapahtuvaan pariutumiseensa asti. Joskus kuukkelit adoptoivat "ylijäämäpoikasia". Vanhan linnun kuollessa jäljelle jäänyt emolintu pariutuu usein adoptiopoikasen kanssa. Tämä auttaa torjumaan sisäsiittoisuutta.
Red Bull
Red Bull urheilussa
Red Bull osti Jaguarin Formula 1 -tallin 15. marraskuuta 2004 Fordilta. Tallin nimeksi valittiin Red Bull Racing. Tallissa ajaa kaudella 2022 Max Verstappen ja Sergio Perez.
Kuukkeli
Lisääntyminen
Kuukkeli voi elää yli 15-vuotiaaksi. Vanhin suomalainen rengastettu yksilö on ollut 15 ja puoli vuotta vanha. Tämän iän saavutti Kolarin Kesänkijärvellä elänyt koiraslintu marraskuussa v. 2022. Se oli syntynyt Yllästunturin Varkaankurussa toukokuussa v.2007. Lintu on samalla vanhin eurooppalainen kuukkeli.
Red Bull
Red Bull urheilussa
Vuonna 2005 Red Bull hankki omistukseensa myös Minardi-tallin, joka kilpailee nykyisin nimellä Scuderia AlphaTauri. Kaudella 2022 AlphaTaurilla kilpailevat Pierre Gasly ja Yūki Tsunoda.
Kuukkeli
Lisääntyminen
thumb|left|Kuukkeli on napannut leipäpalan.
Red Bull
Red Bull urheilussa
Red Bull Racing voitti vuosina 2010–2013 valmistajien maailmanmestaruuden ja Sebastian Vettel kuljettajien maailmanmestaruuden.
Kuukkeli
Ravinto
Kuukkelin ravinnoksi kelpaavat kaikenlaiset marjat, siemenet, sienet, hyönteiset ja niiden toukat, riistaeläinten haaskat, muiden lintulajien poikaset ja retkeilijöiden tarjoamat makupalat. Kuukkeli kerää koko lumettoman ajan talvivarastoja ja kätkee ruokapaloja kaarnankoloihin ja oksien naavatuppoihin.
Red Bull
Red Bull urheilussa
Vuonna 2021 Red Bull Racing (silloinen Red Bull Racing Honda) voitti kuljettajien maailmanmestaruuden F1-sarjassa Max Verstappenin ajamalla autolla. Yhtiö omistaa jääkiekkoseuroja, kuten jääkiekkoseurat EC Red Bull Salzburg ja EHC Red Bull München. Red Bull omistaa myös neljä jalkapalloseuraa: New York Red Bulls, FC Red Bull Salzburg, RB Leipzig sekä Red Bull Bragantin.
Kuukkeli
Kuukkeli kulttuurissa
Kuukkelia pidetään yleisesti metsämiehen ”kaverina”. Se onkin tunnettu siitä, että se ilmaantuu varsin nopeasti nuotiopaikoille kerjäämään ruoantähteitä. Yleinen uskomus on, että kuukkeli on onnenlintu ja sen tappaneen ihmisen metsästysonni katoaa lopullisesti. Suomalaisessa muinaisuskossa kuukkelia kutsuttiin myös ”sielunlinnuksi” ja uskottiin, että metsämiehen henki siirtyy kuukkeliin hänen kuoltuaan.
Kuukkeli on Kainuun ja Koillismaan maakuntalintu. Kuukkeli oli BirdLife Suomen Vuoden laji 2007. Lajin esiintyminen Suomessa pyrittiin kartoittamaan mahdollisimman tarkasti.
Pohjoismainen malli
Pohjoismainen hyvinvointimalli on Pohjoismaiden (Islanti, Norja, Ruotsi, Suomi ja Tanska) taloudellinen ja sosiaalinen organisaatiomalli.
Hyvinvointivaltion teoria
Hyvinvointivaltion teorian mukaan valtio takaa kansalaisille poliittiset ja sosiaaliset oikeudet yhdistämällä markkinatalouden sosiaaliseen oikeudenmukaisuuteen. Hyvinvointivaltion tavoitteena on lisätä osallisuutta ja solidaarisuutta.
Gøsta Esping-Andersen jakaa hyvinvointivaltiot kolmeen: konservatiivisiin, liberaaleihin ja sosiaalidemokraattisiin. Hyvinvointivaltioiden jako tyyppeihin tehdään valtion palvelutarjonnan (dekommodifikaatio), yhteiskunnan luokkajaon sekä julkisen ja yksityisen sektorin osuuden mukaan. Dekommodifikaatiolla tarkoitetaan tekijän mukaan tilannetta, jossa palvelu annetaan oikeutena, jonka henkilö voi kuluttaa ilman, että hän luottaa markkinoihin. Sosiaalidemokraattisen hyvinvointivaltion historiallisia edellytyksiä ovat protestanttinen perinne yhdistettynä individualismiin ja solidaarisuuteen, työläisten ja talonpoikien yhteistyö, vasemmistopuolueiden valta-asema ja myöhäinen keskiluokan muodostuminen. Pohjoismaisen mallin etuja ovat universaalisuus, laaja suosio, korkea tukitaso, korkea työllisyys ja sosiaalisten ristiriitojen vähentäminen. Haitat ovat kuitenkin erittäin monimutkainen toteutus, kalleus ja byrokraattisuus, korkeat verot, valtion ja hallituksen määräävä asema sekä kilpailu- ja budjettivaikeudet.
Suomi
Suomen hyvinvointimalli on sosiaalidemokraattinen. Suomessa alkoi 1960-luvulla suuri sosiaalinen uudistus. Julkisten palvelujen määrä ja laatu parani. Korostettiin, että jokaisella on oikeus terveyteen, työhön ja toimeentuloon syntymästään tai sosiaalisesta alkuperästään riippumatta. Tässä yhteiskunnallisessa kontekstissa koulutus nähtiin osana hyvinvointivaltion sosiaaliturvamekanismia. Koulutusta pidettiin toisaalta keinona saavuttaa taloudellista ja henkistä hyvinvointia, toisaalta sitä pidettiin ihmisoikeutena, joka oli taattava kaikkien yhteiskuntaluokkien lapsille. Koulutuksen tasa-arvoa pidettiin keskeisenä tekijänä suomalaisessa kansallisparanemisessa. Kysymys ei enää ollut siitä, kuinka paljon innovaatiot maksaisivat, vaan kuinka paljon valtiolla oli rahaa niiden toteuttamiseen. Suomessa sosiaalidemokraattinen ideologia määräsi hyvinvointivaltion sisällön.
Sosialidemokraattisessa hyvinvointivaltiossa ihmiset ovat valmiimpia maksamaan korkeampia veroja kuin muissa maissa. Etuusjärjestelmä joutuu kuitenkin vaikeuksiin joka kerta, kun työttömyys nousee. Näin kävi Suomessa. Järjestelmän tavoitteena on taata kaikille yhtäläiset sosiaaliset oikeudet kapitalistisen talouden olosuhteissa ja lieventää markkinoiden epäjohdonmukaisuuksia sosiaaliturvajärjestelmän kautta. Tässä tapauksessa vakuutussummat ovat tulosuhteisia, mutta tulojen määrästä riippumatta kaikki ihmiset kuuluvat silti yhteen järjestelmään. Tulojen uudelleenjako ei tapahdu vain ihmisen elinkaaren aikana, vaan myös työllisistä työttömille. Sosiaali- ja terveyspalvelut ovat lähes kokonaan julkisia ja rahoitetaan verotuloilla. Tämän mallin avainsana on solidaarisuus, mikä tarkoittaa, että sosiaalietuudet tulee olla kaikkien kansalaisten saatavilla tuloista tai sosiaalisesta asemasta riippumatta. Oikeus toimeentulotukeen, ilmaiseen koulutukseen tai sairaanhoitoon on kansalaisoikeus samoin kuin oikeus valittaa tai mennä oikeuteen.
Sosiaalidemokraattinen malli keskittyy tasa-arvon ja yksilöllisyyden arvoihin. Sosiaalidemokraattisessa hyvinvointivaltiossa sosiaaliturvamenot ovat korkeat, jonka takia tutkijat hyökkäävät hyvinvointijärjestelmiä vastaan, koska heidän mielestään se on todiste hyvinvointiriippuvuuden jatkuvasti lisääntyvästä kasvusta. He pelkäävät, että monet elävät vain valtion tuilla. Tuen vaatimukset voivat johtaa moraaliseen vaaraan. Moraalinen vaara syntyy, koska ihmiset voivat hyödyntää vakuutussuojaa muuttaakseen käyttäytymistään, mikä puolestaan muuttaa riskiä, jota vastaan he ovat vakuutettuja. Kyse ei ole niinkään siitä, että jotkin hyvinvoinnin tuomat edut luovat riippuvuutta aiheuttavaa käyttäytymistä, vaan siitä, että ihmiset vain käyttävät hyväkseen tarjottuja mahdollisuuksia. Esimerkiksi työttömyyskorvaus, kun sitä käytetään mahdollisuutena olla tekemättä töitä, voi itse asiassa lisätä työttömien määrää. Ekonomisti Assar Lindbeck väittää, että dilemma on, että Suomen hyvinvointivaltiomallin kulmakiviä ovat laajat julkiset palvelut ja maltilliset tuloerot. Tuloeroja tasoitetaan progressiivisella verotuksella ja tuloperusteisilla etuuksilla. Järjestelmä toimii vain, jos kaikki osallistuvat verojen maksamiseen. Työmarkkinajärjestelmä kantaa laajan yhteisvastuun. Ammattiliitot voivat puolustaa tehokkaasti jäsentensä oikeuksia vain, jos riittävä määrä maksaa jäsenmaksun.
Malaika Mihambo
Malaika Mihambo (s. 3. helmikuuta 1994 Heidelberg ) on saksalainen pituushyppääjä. Hän on voittanut olympiakultaa, maailmanmestaruuden ja Euroopan-mestaruuden.
Mihambo sijoittui Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 neljänneksi ennätyksellään 695. Hän oli viides Birminghamin MM-hallikilpailuissa 2018. Hän voitti Euroopan-mestaruuden Berliinissä 2018 tuloksella 675. Hän sijoittui neljänneksi Glasgow'n EM-hallikilpailuissa 2019. Dohan MM-kisoissa 2019 Mihambo voitti maailmanmestaruuden tuloksella 730. Hän voitti toiseksi sijoittuneen 38 senttimetrin erolla. Toruńin sisäratojen EM-kilpailuissa 2021 hän saavutti hopeaa tuloksella 688. Vuodelle 2021 siirretyissä Tokion olympialaisissa hän voitti kultaa tuloksella 700. Eugenen MM-kisoissa 2022 hän voitti toisen maailmanmestaruutensa tuloksella 712. Münchenin EM-kilpailuissa 2022 hän saavutti hopeaa tuloksella 703.
Mihambon isä on kotoisin Sansibarilta.
Henkilökohtaiset ennätykset
Lähde:
Rjukan Arbeiderblad
Rjukan Arbeiderblad (lyh. RA) on norjalainen vuonna 1923 perustettu paikallislehti, jonka toimitus on Rjukanissa Tinnin kunnassa. Lehti ilmestyy kolmesti viikossa ja kuuluu Amedia-konserniin.
Puikula (leipä)
Puikula on Fazer-leipomoiden leipäbrändi. Fazer Puikula -tuoteperheeseen kuuluu neljä makuvarianttia: ruis, kaura, mysli ja luomu. Leipien jyvät on valikoitu Fazerin omalla myllyllä. Fazer Puikula -ruisleivässä käytetään perinteistä taikinajuurta. Fazerin vuosikertomuksen mukaan Fazer Ruispuikula nousi vuonna 2012 Suomen myydyimmäksi leipätuotteeksi.
Fazerin soikionmuotoiset Puikulat ovat ammattikielellä niin sanottuja ”palaleipiä”, valmiiksi auki revittyjä annospaloja. Tästä muissa maissa lähes tuntemattomasta leipätyypistä on tullut Suomessa 1970-luvulta alkaen erittäin suosittu. Ensimmäisenä valmiiksi auki revittyjä ruisleipäpaloja alkoi valmistaa tamperelainen Linkosuo 1974. Puikuloiden tärkeimpiä kilpailijoita tuotekategoriassa ovat Fazerin omistaman Oululaisen Reissumies (1978) ja Vaasan Ruispalat (1991) muunnelmineen.
Musta-Petäinen
Musta-Petäinen Ahvenlampi on Keski-Suomessa Uuraisissa Jokihaaran kylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa
Lammen pinta-ala on 1,5 hehtaaria, se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Suur-Päijänteen alueen (14.2) Tuomiojärven–Palokkajärven valuma-alueella (14.29), jonka Autiojoen valuma-alueeseen (14.295) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 174 metriä mpy.
Kiinteistö Oy Turun Lintula
Kiinteistö Oy Turun Lintula on arkkitehti Albert Richardtsonin suunnittelema vuonna 1932 valmistunut rakennus, joka sijaitsee Turun ydinkeskustassa. Rakennuksen kadun puolella on asuinrakennuksia ja pihan puoleiset tilat rakennettiin alun perin liikuntatiloiksi. Tarkoitus oli rakentaa tiloihin tennis- ja uimahalli, mutta vain tennishalli valmistui. Vuonna 1936 Erik Bryggman suunnitteli tiloihin Suomi-Filmin elokuvateatterin Kino-Palatsin. Vuonna 1978 teatterista tehtiin Suomen ensimmäinen multiplex eli monisaliteatteri, kun 460-paikkaisen Kinopalatsin oheen rakennettiin 98- ja 74-paikkaiset Colt 1 ja 2 -salit. Elokuvatoiminta kiinteistössä jatkui vuoteen 1986.
Turun kaupunki kaupunki osti rakennuksen 1.–3. kerroksen tilat nuorten käyttöön vuonna 1990 ja Nuorisokeskus Palatsi avattiin 1992. Tilat maksoivat kolme miljoonaa euroa ja vähintään saman verran kului rahaa korjaukseen. 2000-luvun alussa Palatsissa oli nettikahvila, koululaisten iltapäiväkerho ja mediapaja sekä biljardi- ja snooker-sali. Eri järjestöt ja nuorisoryhmät voivat varata Palatsista tiloja käyttöönsä. Nuorisokeskuksessa oli kävijöitä vuodessa yli 80 000. Talon neljäs kerros oli liikuntatoimen ja viides yksityisen kuntokoulun käytössä.
Nuorisokeskuksen toiminta lakkasi 28.4.2006 ja jäähyväiskeikalla esiintyivät muun muassa Lovex ja Uniklubi Palatsin tiloista päätettiin luopua, koska ne olivat liian suuret, kalliit ja epäkäytännölliset. Tyhjiksi jääneitä tiloja yritettiin myydä ensimmäisen kerran vuonna 2006 ja uudelleen vuonna 2007. Tiloihin on suunniteltu musiikkitaloa, yökerhoa, kulttuuriareenaa ja kaupungin työterveyshuoltoa.
Uusi nuorisokeskus Vimma avattiin syksyllä 2006 entiseen Aurakadun tyttökouluun.
Eskatologia
thumb|Apostoli Johannes ja Uusi Jerusalem Eskatologia on uskontoihin liittyvä oppi maailman viimeisistä tapahtumista. Viimeisillä tapahtumilla tarkoitetaan yleensä nykyisen maailman päättymistä ja uuden maailman syntymistä. Termi on muodostettu kreikan sanoista eskatos ’äärimmäinen’ ja logos ’tieto’.
Kristinuskon näkemys
thumb|Nürnbergin kronikat. Sota Taivaassa. Raamatun mukaan maallisten valtakuntien jälkeen on tulossa Jumalan valtakunta, tuhatvuotinen valtakunta jonka jälkeen syntyy uusi maa uusine taivaineen. Kristinuskon mukaan lopun ajat alkoivat Jeesuksen kuolemasta ja ylösnousemuksesta noin vuonna 30–33. Eskatologia on enemmänkin oppi pelastuksesta kuin tuomiosta: pelastuvat saavat katoamattoman elämän Taivaan valtakunnassa. Raamatun monissa kirjoissa käsitellään eskatologisia kysymyksiä, erityisen runsaasti lopun ajan tapahtumiin ovat kuitenkin keskittyneet Johanneksen ilmestys ja Danielin kirja. Lisäksi erityisesti Vanhan testamentin Hesekielin, Jesajan ja Sakarjan kirjat profetoivat lopun ajoista.
Taivaan valtakunnan läpimurto maan päälle tapahtuu kolmessa vaiheessa. Ensin on Pyhän Hengen tulo maan päälle Jeesuksen taivaaseenastumisen jälkeen, kun helluntaina Pyhä Henki vuodatettiin apostoleihin. Seuraavassa vaiheessa Jeesus Kristus Jumalan poika hallitsee 1 000 vuotta kuninkaana Jerusalemissa. Lopullinen taivas on Isä Jumalan luoma uusi taivas ja uusi maa.
Johanneksen ilmestys ja Danielin kirja kuvaavat, miten lopun aikoina tapahtuu luonnokatastrofeja ja soditaan, uudelleen noussut Babylon hallitsee ja ajautuu lopulta tuhoon. Antikristus nousee ja hallitsee Jerusalemissa 3,5 vuotta eksyttäen ihmisiä voimateoilla. Antikristus määrää ihmiset kumartamaan Pedon patsasta ja pakottaa ihmiset ottamaan Pedon merkin, jota ilman ei voi ostaa, eikä myydä.
Kun aika on kulunut Saatana päästetään vapaaksi ja se kokoaa Gogin ja Magogin joukot Israelia vastaan. Käydään Harmageddonin taistelu Megiddon vuoren luona, jossa Saatana lopullisesti kukistetaan.
Taivaalta laskeutuu valtaisa kultainen Jerusalem, jossa kadut ja rakennukset ovat valkokultaa ja muuri jaspista ja jonka torneina ovat helmet. Siellä ei ole enää yötä eikä mitään pahaa. Jumala luo uuden taivaan ja uuden maan ihmisille ja eläimille asuinsijaksi. Edenin paratiisi ennallistetaan.
Raamatun ennustuksia lopun ajasta
Jeesuksen opetuslapset halusivat tietää milloin Jumalan valtakunta tulee. Jeesus antoi vastauksessaan moniosaisen tunnusmerkin, josta voitaisiin havaita milloin uusi onnellinen maailma on lähellä. Muissa raamatunkirjoissa lisätään tunnusmerkkiin yksityiskohtia.
Jeesuksen antaman tunnusmerkin piirteitä ovat:
Jeesuksen vastaus opetuslasten kysymykseen on kokonaisuudessaan Matteuksen 24:ssä, Markuksen 13:ssa ja Johannes 21:ssä luvussa.
Paavali puolestaan kirjoitti, että viimeisinä päivinä on vaikeita aikoja, koska ihmisten käytös muuttuu huonompaan suuntaan. Paavalin mainitsemia piirteitä ovat muun muassa
Apostoli Johannes sai Jumalalta näyn, jossa paljastettiin lopun ajan tapahtumia. Johannes kirjoitti niistä Ilmestyskirjassa.
Islamilainen eskatologia
thumb|Israfil puhaltaa pasuunaan Viimeisen tuomion merkiksi Islamiin kuuluu usko elämän jatkumisesta tuonpuoleisessa maailmassa. Ihminen joutuu joko Helvettiin tai Paratiisiin sen mukaan, miten kukin tuomitaan viimeisellä tuomiolla. Koraanissa toistuvana aiheena on lupaus hurskaita odottavasta Paratiisista (Janna), joka on nautintojen ylenpalttinen tyyssija. Vielä yleisempi on varoitus uskottomia odottavasta Helvetistä (Jahannam), jonka kauhuista kirja antaa konkreettisia esimerkkejä. Islamilainen eskatologia on värikästä ja perustuu sekä Koraaniin että islamilaiseen perimätietoon, joka löytyy 800-luvulla kirjatuista haditheista.
Sielujen välitila
Kuoltuaan ihminen saa hautaansa kaksi vierasta. Ne ovat enkelit nimeltä Munkar ja Nakir. Enkelit kuulustelevat kuollutta hänen uskostaan Muhammediin ja kiduttavat häntä, jos vastaukset eivät tyydytä. Uskottomien kidutus alkaa näin ollen heti kuoleman jälkeen. Uskovat sen sijaan saavat nähdä jo tällöin välähdyksen Paratiisista.
Sielulla on neljä peräkkäistä asuinsijaa, joista jokainen on edellistä suurempi: kohtu, tämä maailma, kuolemanjälkeinen välitila barzakh sekä ikuisuus joko Helvetissä tai Paratiisissa. Välitilan kuollut voi viettää monessa paikassa: profeetat suoraan Paratiisissa, marttyyrit lähellä Paratiisin porttia sieltä saatavaa ruokaa nauttien tai vihreinä lintuina Paratiisissa. Uskottomat viettävät väliajan uuneissa tai verivirroissa kidutusta kärsien. Ennen puberteettia kuolleet lapset pääsevät kaikki Paratiisiin, koska šaria ei pidä lapsia täysivaltaisina päätöksentekijöinä ja siten vastuullisina teoistaan.
Lopun ajan enteet: Antikristus
Tuomiopäivästä tiedetään vain, että se on perjantai. Sahih al-Bukhari sisältää hadithin, joka on perusteellinen luettelo lopun ajan ennusmerkeistä. Lopun aikojen tuloa ennakoi Antikristuksen (ad-Dajjal) saapuminen. Muhammedin mukaan Antikristuksella on vain yksi silmä, ja hänen otsaansa on kirjoitettu sana kafir (uskoton). Antikristus saapuu Konstantinopolin valloituksen jälkeen ja saa kannattajia Iranin juutalaisista. Antikristuksen ja siihen liittyneen Pedon saapumiseen liittyy yleinen moraalinen rappio. Kaikilla on rahaa yllin kyllin ja rakennetaan korkeita taloja, mutta vallalla on tapojen turmelus ja moraalittomuus, missä sotiminen ja murhatyöt lisääntyvät ja tieto uskonnosta alkaa kadota. Taivas muuttuu verenkarvaiseksi, myrskytuulet ja sateet yltyvät, kuu katoaa, vuoret häviävät ja maa muuttuu tasaiseksi. Ajankulku nopeutuu, luonnonkatastrofit ja savu peittävät maan. Lopulta aurinko nousee lännestä.
Jeesus ja Mahdi
Sodan Antikristusta vastaan aloittaa Mahdi, joka tuo mukanaan oikeudenmukaisuuden ja ajaa vääryyden pois. Shiialaiset katsovat, että hän on kätkeytynyt 12. imaami, mutta sunnit eivät ole yhtä varmoja tästä. Jeesus palaa nyt maan päälle yhdessä Mahdin kanssa sotimaan muslimina roomalaisia ja Antikristusta vastaan. Hän laskeutuu valkoiseen minareettiin Damaskoksen itäosassa, surmaa ad-Dajjajn, särkee ristit, tappaa siat ja lopettaa jizya-veron tarpeettomana, koska kristittyjä tai juutalaisia ei enää ole. Hän voittaa myös Gogin ja Magogin. Jeesus kuolee ennen viimeistä tuomiota, ja hänet haudataan Medinaan Muhammedin viereen.
Jaakko Hämeen-Anttilan mukaan Jeesuksen asema islamin eskatologiassa osoittaa kristinuskon vaikutusta, joka tuli islamiin käännynnäisten mukana ennen 800-lukua. Toisen teorian mukaan kyse oli arabikristillisyyden hitaasta muuntumisesta uudeksi uskonnoksi, jolloin Jeesus oli mukana alusta alkaen. Jeesuksen asema lopun aikoina vahvistui Hämeen-Antilan mukaan islamin sisäisten kiistojen vuoksi. Šiialaiset odottivat Mahdin, profeetta Muhammadin jälkeläisen, paluuta. Tässä tilanteessa sunnit olisivat rajoittaneet Mahdin merkitystä tuomalla hänen rinnalleen Jeesuksen toisena lopun ajan messiaanisena hahmona.
Häävieras
Häävieras (The Member of the Wedding) on Fred Zinnemannin ohjaama yhdysvaltalainen draamaelokuva vuodelta 1953. Se perustuu Carson McCullersin Suomessakin esitettyyn näytelmään, jonka pohjalta käsikirjoituksen laativat Edna ja Edward Anhalt. Elokuvan pääosia näyttelevät Julie Harris ja Ethel Waters.
Juoni
12-vuotias poikamainen Frankie-tyttö elää suljetussa perhepiirissä ja jumaloi isoveljeään, joka on menossa naimisiin. Tyttö karkaa kotoa, koska olisi halunnut veljensä mukaan häämatkalle. Murrosiän traumoja tuottaa myös nuoren serkkupojan äkillinen kuolema. Apua tuo ymmärtäväinen musta palvelijanainen Berenice.
Martti Jarkko
pienoiskuva|Martti Jarkko Martti Jarkko (s. 26. marraskuuta 1953 Tampere) on suomalainen entinen jääkiekkoilija.
Keskushyökkääjä Jarkko oli aikansa taitavimpia suomalaisjääkiekkoilijoita. Hän oli tunnettu harhautuksistaan ja jalkakikoistaan, mutta myös laiskasta harjoitusasenteestaan.
Ura
Jarkko pelasi uransa ensimmäiset seitsemän kautta Tapparassa. Seuraavat kahdeksan kautta kuluivat vuorotellen TPS:ssä ja Saksan liigassa. TPS:ssä hän johti joukkueen maineikasta ykköskentällistä, joka hänen mukaansa sai nimen "jarkkolaiset". Sen laitahyökkääjinä pelasivat Reijo Leppänen ja Håkan Hjerpe. Puolustajina olivat yleensä maajoukkueessakin ahkeroineet Timo Nummelin ja Seppo Suoraniemi.
Jarkko voitti kymmenen SM-mitalia, joista kolme on kultaisia. Hän teki SM-sarjassa ja -liigan runkosarjassa tehoja 1,5 pisteen ottelukohtaisella keskiarvolla. Yhteensä Jarkko keräsi 274+301=575 pistettä 382 runkosarja- ja 21+38=59 pistettä 56 playoff-pelissä. Hän on lisäksi Saksan liigan kautta aikojen tehokkain suomalainen.
Maajoukkueessa Jarkko pelasi 63 ottelua pistein 15+21=36. Hänet valittiin kahdesti MM-kilpailuihin muttei kertaakaan olympiakisoihin.
Hevosvoima
Hevosvoima (lyhenne hv,, hp) on tehon yksikkö. Hevosvoima ei ole nykyisin käytössä olevan SI-järjestelmän mukainen mittayksikkö, mutta sitä käytetään edelleen varsinkin arkikielenkäytössä usein moottorien tehojen yksikkönä. SI-järjestelmän mukainen tehon yksikkö on watti (tunnus W) ja ajoneuvoihin sopivampi watin kerrannaisyksikkö kilowatti (tunnus kW).
Hevosvoiman teholla pystyi määritelmän mukaan nostamaan 75 kilogramman massan nopeudella yksi metri sekunnissa siellä, missä painovoimalla on niin sanotusti normaaliarvonsa (9,80665 m/s²). Täten yksi hevosvoima on 75 · 9,80665 = 735,49875 eli suunnilleen 735,5 wattia.
Brittiläistä yksikköjärjestelmää käyttävissä maissa hevosvoima (englanninhevosvoima) määriteltiin kuitenkin tehoksi, jolla voitiin nostaa 33 000 naulan massa nopeudella yksi jalka minuutissa; tämä vastasi noin 76,042 kilogramman massan nostamista yhden metrin korkeuteen sekunnissa vastaavissa olosuhteissa. Täten brittiläinen hevosvoima on noin 745,7 wattia.
Kai Krohn
pienoiskuva|Kai Krohn 2013 Kai Juhani Ernst Krohn (29. heinäkuuta 1936 Helsinki – 11. heinäkuuta 2023 Helsinki ) oli Tampereen yliopiston lääketieteellisen teknologian professori. Krohn tunnetaan merkittävänä AIDS-tutkijana.
Kai Krohn väitteli lääketieteen ja kirurgian tohtoriksi vuonna 1966 ja valmistui patologian erikoislääkäriksi vuonna 1969. Hän julkaisi noin 200 tutkimusta immunologian ja immunopatologian aloilta.
Kai Krohn kuului huomattavaan kulttuurisukuun. Hänen isänsä Sven Krohn toimi Turun yliopiston filosofian professorina. Krohnilla oli neljä lasta ensimmäisestä avioliitostaan Leena A. Krohnin (o.s. Salo) kanssa, joista tunnetuimpia ovat Elokuvasäätiön entinen toimitusjohtaja Irina Krohn, helsinkiläinen kunnallispoliitikko Minerva Krohn ja teatteriohjaaja-näytelmäkirjailija Katja Krohn. Kai Krohnin serkkuja ovat muiden muassa kirjailijat Aarni Krohn, Leena Krohn ja Tiina Krohn, näyttelijä Heidi Krohn ja kuvataiteilija Inari Krohn.
Vuoden 2000 kunnallisvaaleissa Krohn valittiin Pälkäneen kunnallisvaltuustoon Vihreän liiton listalta. Pälkäneellä Krohn pyrki edistämään Pälkäneen rauniokirkon suojelua. Krohn aikoi alun perin arkkitehdiksi ja arkkitehtuuri säilyi hänen erikoisharrasteenaan.
Virustutkimus
Toimiessaan vierailevana tutkijana New Yorkin veripalvelussa Krohn kuvasi ensimmäisenä Hepatiitti B -viruksen rakenteen.
Krohn tutki vuodesta 1983 alkaen HI-virusta  ja keskittyi AIDS-rokotteen kehittämiseen. Vuonna 1987 julkaistussa tutkimuksessa Krohnin ryhmä osoitti, että voi kulua yli vuosi tartunnasta siihen, että AIDS-testit antavat positiivisen tuloksen.
Tampereen yliopisto
Krohn toimi vuosina 1973–1995 Tampereen yliopiston patologian professorina. Hän oli yksi Tampereen yliopiston lääketieteellisen teknologian instituutin perustajista ja toimi sen ensimmäisenä johtajana vuosina 1995–2001.
Krohn oli Tarton yliopiston kunniatohtori.
APECED-geeni
Krohnin kokoama suomalais-japanilais-sveitsiläinen tutkijaryhmä identifioi APECED-geenin, ja antoi sille nimen AIRE (autoimmune regulator).
Here’s That Rainy Day
”Here’s That Rainy Day” (vap. suom. Tässä se sadepäivä on) on Jimmy Van Heusenin säveltämä ja Johnny Burken sanoittama musiikkikappale vuoden 1953 Broadway-musikaalista Carnival in Flanders. Kappaleen esitti musikaalissa Dolores Gray, joka palkittiin roolistaan Tony-palkinnolla huolimatta siitä, että näytelmän esittäminen keskeytettiin vain kuuden esityskerran jälkeen. ”Here’s That Rainy Daysta” on sittemmin tullut suosittu erityisesti jazzmuusikoiden keskuudessa. Frank Sinatra nosti laulun pinnalle vuoden 1959 albumillaan No One Cares, ja 1960-luvulla siitä muodostui jazzstandardi, jota nauhoittivat lukuisat artistit erittäin vaihtelevissa tyylilajeissa. Wes Montgomery ja Sérgio Mendes nauhoittivat kappaleesta bossa nova -tulkinnat, Dick Hyman äänitti sen stride-pianotyylillä ja Richard ”Groove” Holmes esitti sitä funk-tyylisenä. Balladina kappaleen ovat nauhoittaneet muun muassa Bill Evans ja Freddie Hubbard.
Huittisten ammatti- ja yrittäjäopisto
Huittisten ammatti- ja yrittäjäopisto on toisen asteen ammatillinen oppilaitos, jolla on toimipisteet Huittisissa ja Kokemäellä. Oppilaitos kuuluu SASKY koulutuskuntayhtymään. Oppilaitoksen koulutusaloja ovat luonnontieteiden ala, luonnonvara- ja ympäristöala, tekniikan ja liikenteen ala sekä yhteiskuntatieteiden, liiketalouden ja hallinnon ala. Oppilaitokseen haetaan yhteishaussa, myös suorahaku oppilaitokseen on mahdollista.
Koulutusalat
Huittisten yksikössä koulutetaan merkonomeja ja datanomeja. Kokemäen yksikössä voi opiskella eläintenhoitajaksi, maaseutuyrittäjäksi, putkiasentajaksi tai puutarhuriksi.
Muuta
Kokemäellä sijaitseva Karimaan puutarha on osa ammatti- ja yrittäjäopiston puutarha-alan opetusta.
Boutilimit
Boutilimit on kunta ja samannimisen departementin keskus Mauritanian Trarzan alueella. Se sijaitsee RN3-maantien varrella 150 kilometriä Nouakchottista kaakkoon. Kunnassa on 26 900 asukasta (vuonna 2013, väestönlaskenta).