cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Boris Filippov
Boris Filippov, oik. Boris Andrejevitš Filistinski (1905 Stavropol, Venäjä – 3. toukokuuta 1991 Washington DC, Yhdysvallat ) oli neuvostoliittolainen kirjailija, kirjallisuudentutkija ja toimittaja. Hän opiskeli vuosina 1924–1928 Leningradissa itämaisten kielten instituutissa. Toisen maailmansodan aikana hän joutui maanpakoon.
Filippov julkaisi kulttuurihistoriallisesti kiintoisaa omaelämäkerrallista proosaa. Hän teki yhteistyötä muiden emigranttien kanssa julkaistakseen Neuvostoliitossa syrjittyjen kirjailijoiden teoksia.
Filippovin ajatteluun vaikutti jo hänen nuoruusvuosinaan filosofi Sergei Tsvetkov.
IBM 608
IBM 608 oli ensimmäinen kaupallinen laskin, joka perustui täysin transistoriteknologiaan.
Boris Filippov
Filippov lähti 1943 vetäytyvien saksalaisten perässä Saksaan, jossa hän oleskeli Münchenin lähellä pakolaisleirillä. Hän avioitui runoilija Irina Bushmanin kanssa. Hän muutti 1950 New Yorkiin ja avioitui 1951 Olga Anstein kanssa. Avioliitto osoittautui epäonnistuneeksi, mutta virallinen ero tuli vasta 1965, ja pian sen jälkeen hän solimi avioliiton Jevgenija Vladimirovna Tšiglevitšin kanssa, ja yhteistyössä he harjoittivat kustannustoimintaa. Hänen oman kirjallisen työnsä syrjäytti pian emigranttikirjallisuuden julkaisutoiminta.
Kean Bryan
Kean Bryan (s. 1. marraskuuta 1996 Manchester) on englantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan puolustaja. Hän on pelannut Manchester Cityn junioreissa ja Sheffield Unitedissa sekä lisäksi lainalla Buryssa, Oldham Athleticissa ja Bolton Wanderersissa. Syyskuussa 2021 hän teki sopimuksen mestaruussarjassa pelaavan West Bromwich Albionin kanssa. Valioliigassa hän pelasi kaudella 2020–2021 Sheffield Unitedin joukkueessa 13 ottelua ja teki maalin tammikuussa 2021 voitokkaassa vierasottelussa Manchester Unitedia vastaan.
Bryan on pelannut Englannin alle 16-, alle 17-, alle 19- ja alle 20-vuotiaiden maajoukkueissa.
Jean Grey
Jean Grey on Marvel-kustantamon luoma sarjakuvahahmo Ryhmä-X-sarjakuvissa ja elokuvissa. Grey oli ensimmäinen professori Charles Xavierin mutantteja varten perustaman koulun oppilaista.
Greyn mutanttivoimat puhkesivat jo ennen murrosikää, koska hän oli kokenut erään ystävänsä kuoleman telepaattisesti. Greyn koodinimeksi tuli Ihmetyttö telepaattisten ja telekineettisten voimiensa takia. Scott Summers, alias Kyklooppi, oli seuraava alkuperäisten X-miesten jäsen ja myöhemmin Jeanin aviomies.
Jean Grey on esiintynyt kolmessa Ryhmä-X-elokuvassa X-Men, X-Men 2 ja X-Men: Viimeinen kohtaaminen. Greytä esittää kaikissa elokuvissa Famke Janssen.
Grey on kuollut ja herännyt henkiin niin sarjakuvissa kuin elokuvissakin kerran jos toisenkin. Grey kuoli X-Men 2:ssa ja palasi kuolleista elokuvassa X-Men: Viimeinen kohtaaminen muuttuneena pahaksi Feeniksiksi.
Sarjakuvien kaanonin mukaan Grey kuoli eräällä Ryhmä-X:n avaruustehtävällä, mutta palasi elävien kirjoihin voimakkaampana, Feeniks-nimisenä hahmona (vrt. tarujen Feeniks-lintu). Feeniks joutui Mesmeron hypnotisoimaksi. Feeniksin ollessa poissa tieltä Mesmero hypnotisoi yksi kerrallaan muut Ryhmä-X:n jäsenet sirkuspelleiksi.
Pedon vapautettua heidät Magneto vangitsi heidät vuorostaan. Feeniks-voimiensa ansiosta Grey sai pelastettua Pedon Magneton tukikohdan räjähdettyä. Jean luuli Kykloopin ja muiden kuolleen ja ihastui Jason Wyngarde -nimiseen herrasmieheen. Wyngarde kuitenkin paljastui Ryhmä-X:n vanhaksi viholliseksi Aivoksi ja sai Greyn uskomaan, että tämä oli Helvetintulen Klubin Musta Kuningatar.
Magneto soluttautui X-Kartanoon ja pudotti Pedon ja Emma Frostin keskelle valtamerta ja lähetti Greyn ja Wolverinen päin aurinkoa. Feeniks-voima kuitenkin pelasti heidät. Jean kuoli jälleen Magneton tartutettua häneen sähkömagneettisen viruksen.
Kuzma Gorbunov
Kuzma Jakovlevitš Gorbunov (10. marraskuuta 1903 Simbirskin läänin Syzranin kihlakunnan Panšinon kylä – 22. maaliskuuta 1986 Moskova) oli venäläinen neuvostokirjailija.
Kuzma Gorbunov syntyi talonpoikaisperheeseen. Hän kävi kirkkokoulun ja työkoulun ja työskenteli sanomalehdessä. Gorbunovin ensimmäinen runo ilmestyi vuonna 1919 ja ensimmäinen kertomuskokoelma Šefovy sapogi vuonna 1925. Hänet teki tunnetuksi Maksim Gorkin kiittämä romaani Jäänlähtö (Ledolom, 1929), jota pidettiin yhtenä nuoren neuvostokirjallisuuden merkkiteoksista. Sen aiheena on maaseudun luokkataistelu. Maaseudun lisäksi Gorbunov kirjoitti toisesta maailmansodasta ja toimi kääntäjänä.
Vihamielinen arkkitehtuuri
pienoiskuva|Piikkien tarkoitus on estää kodittomia istumasta liikkeen eteen tai nukkumasta tasanteella. Vihamielinen arkkitehtuuri on tietoista kaupunkisuunnittelua, jossa julkisten tilojen käyttöä pyritään ohjaamaan siten, että ei-toivottua käyttäytymistä estetään käytännön ratkaisuilla. Usein estämiseen käytetään arkkitehtuuriin lisättäviä piikkejä, tankoja, kaltereita ja esteitä, mutta myös kaupunkitaidetta. Estämistä voidaan tehdä myös asioiden sijoittelulla, esimerkiksi siirtämällä istuinten käsinojia tai sijoittamalla pyöräparkkeja ja viherkasveja niin, että ne estävät liikkumista tai oleskelua. Vihamielisestä arkkitehtuurista käytettäviä nimityksiä ovat lisäksi poissulkeva, epäystävällinen, suojaava tai kurissa pitävä arkkitehtuuri tai suunnittelu.
Arkkitehtuurin tavoitteet
pienoiskuva|upright|1800-luvulla [[Norwichin keskiaikaiseen kirkkoon lisätty rakennelma, jolla pyritään estämään virtsaaminen.]] Vihamielisen arkkitehtuurin tavoitteena on ohjata kaupunkitilassa käyttäytymistä. Siinä ei-toivottua käytöstä pyritään estämään suunnitteluratkaisuilla. Vihamielisen arkkitehtuurin tavoitteena on häiritä ja sulkea pois niitä ihmisiä, joita ei pidetä toivottavina.
Vihamielisessä arkkitehtuurissa kaupunkitilaa suunnitellaan ohjaamaan sekä fyysistä että henkistä toimintaa. Kaupunkitilan elementtejä, kuten penkkejä, suunnitellaan ehkäisemään rikoksia ja suojaamaan omaisuutta. Suunnittelulla pyritään tekemään jotkin paikat käyttökelvottomiksi joillakin tavoin tai joillekin ihmisryhmille. Vihamielinen arkkitehtuuri pyrkii monesti antamaan ulospäin vaikutelman kauneudesta tai hyödyllisyydestä.
Arkkitehtuurin historian apulaisprofessorin Ocean Howellin mukaan vihamielinen suunnittelu on yleensä huomaamatonta niille, joita vastaan sitä ei ole suunniteltu.
Kohteet
Arkkitehti Selena Savicin mukaan vihamielisen arkkitehtuurin kohderyhmiä ovat kodittomat, teini-ikäiset, köyhät, syrjäytetyt ja joidenkin epäilyttäväksi kokemat ihmisryhmät. Ne kohdistuvat erityisesti niihin, jotka eivät puolusta oikeuksiaan ja ole järjestäytyneet.
Vihamielinen arkkitehtuuri pyrkii estämään ei-toivottua toimintaa tilassa. Tällaista on esimerkiksi skeittilautailu, tupakointi, oleskelu, roskaaminen ja nukkuminen. Suunnittelulla pyritään myös karkottamaan muut ihmiset kuin maksavat asiakkaat. Ihmisten lisäksi kohteena ovat linnut.
Tausta
Vihamielisen arkkitehtuurin nykyaikainen toteutus pohjautuu amerikkalaiseen Crime Prevention through Environmental Design (CPTED) -toimintamalliin, joka kehitettiin 1960-luvulla. Se kehittyi Oscar Newmanin 1973 julkaiseman teoksen Defensible Space kautta. CPTED-suunnittelun tarkoituksena on estää paitsi rikokset, myös toiminta joka näyttää rikokselta.
CPTED-mallin kolme perusperiaatetta on suunnitteluun sisäänrakennettu kulkemisen rajoittaminen ja toiminnan näkyväksi tekeminen muille  sekä rakennelmien vahvistus. Malliin kuuluu muun muassa tilojen valaistuksen lisääminen, uloskäyntien lukumäärän rajoittaminen rakennuksissa ja pääsyn estäminen sisäpihalle katutasolta. CPTED pohjautuu ajatukseen, että huonosti hoidettu tila kerää lisää ilkivaltaa. Teorian mukaan, jos talosta on rikottu yksi ikkuna, rikotaan muutkin tai jos joku matkustaa ilman matkalippua, rohkaisee se muitakin matkustamaan niin.
Nimitykset
Vihamielisestä arkkitehtuurista käytetään eri nimityksiä sen mukaan, mitä katsantokantaa halutaan korostaa. Ruotsiksi sitä kutsutaan poissulkevaksi suunnitteluksi tai epäystävälliseksi suunnitteluksi. Englannissa vihamielisen arkkitehtuurin ja vihamielisen suunnittelun  lisäksi käytetään ilmaisuja epämiellyttävä suunnittelu, poissulkeva arkkitehtuuri  sekä suojaava arkkitehtuuri , suojaava suunnittelu ja suojaava kaupunkisuunnittelu ( tai  ) sekä kurissa pitävä arkkitehtuuri.
Istuinten suunnittelu ja poistaminen
pienoiskuva|upright|Penkit on vaihdettu nojatukiin, ettei niillä voisi nukkua tai istua pidempään. pienoiskuva|vasen|upright|Camden penkki on suunniteltu niin, ettei sen päällä voi skeitata, nukkua eikä pitää huumeita. Penkit suunnitellaan niin, ettei niissä voi loikoilla. Skeittaajien suosimiin penkkeihin asennetaan kaiteita, ettei niillä voi skeitata. Istuimia suunnitellaan myös niin, että ne puuduttavat takapuolen tai ovat niin liukkaita, etteivät kodittomat voi nukkua niillä. Istuimia suunnitellaan myös niin, että ne ovat kesäisin liian kuumia ja talvisin liian kylmiä.
Helsingissä Juha Leiviskän suunnittelemia nojatukia asennettiin ensimmäisenä Helsingin Hakaniemen linja-autopysäkeillä 2000-luvun alussa. Joitakin penkkejä on vaihdettu nojatukiin häiriökäyttäytymisen vuoksi. Joitakin nojatukia on vaihdettu takaisin penkkeihin.
Guardianiin kirjoittaneen Alex Anderoun mukaan epämiellyttävät istuimet muuttuvat epämukaviksi muillekin, kuten levähtäville vanhuksille, sairaille aikuisille tai raskaana oleville. Epämiellyttäviä istuimia suunnitellaan niin, ettei niillä halua istua yhtään pidempään, kuin on välttämätöntä. pienoiskuva|upright|Piikit estämässä istumista.
Piikit
vasen|pienoiskuva|upright|Nypyköitä rappusilla [[Marseillessa]] Sillanalusia ja ovien edustoja päällystetään nypyköillä, jotta niissä istuminen ja nukkuminen on epämiellyttävää. Kaiteissa olevilla nypyköillä estetään kaiteiden käyttö skeittaamisessa. Joskus piikeillä estetään paikassa seisominen.
Ostoskeskuksilla kaiteiden reunoille on asennettu teräviä metallipalkkeja, jotta niillä ei voisi istua. Tällaisia on asennettu esimerkiksi Munkkivuoren ostoskeskukselle.
Englanninkielisessä mediassa näitä kutsutaan usein kodittomia vastaan oleviksi piikeiksi. Piikkien tarkoitus on yleensä pitää ihmiset ja eläimet poissa.
Tangot
pienoiskuva|upright|Tankojen tarkoitus on estää skeittaaminen ja kodittomien oleskelu paikalla. Kuva [[Wienstä.]] vasen|pienoiskuva|upright|[[Tukholman keskusrautatieasema|Tukholman keskusrautatieaseman tankojen tarkoitus on estää istuminen ja nukkuminen ikkunanlaudalla.]] Penkkeihin lisätään tankoja estämään kodittomien nukkuminen penkillä. Keskelle sijoitettujen tankojen tarkoitus on estää erityisesti penkillä makaaminen ja skeittaaminen.
Helsingissä on asennettu puistoihin istuimia, joissa käsitanko on keskellä istuinta. Kaupungin viraston johtajan mukaan istuimet on senioreita varten, mutta hän myöntää, että ne myös estävät nukkumista.
Ilmastointien ulostulojen päälle on asennettu tankoja estämään kodittomien ihmisten pääsy lepäämään niiden päälle ja lämmittely poistoilmassa.
Kalterit ja metalliverkot
pienoiskuva|upright|Kalterit estävät pääsyn portaiden alle [[Tukholmassa. Tavoitteena on pitää kodittomat poissa. ]] Tukholman kaupunginarkiston portaiden alle asennettiin kalterit, joiden tarkoituksena oli pitää kodittomat poissa. Kalterit asennettiin, kun paikalliset asukkaat valittivat kodittomien nukkuvan rappusten alla ja käyttävän paikkaa suojana tuulta ja sadetta vastaan.
Itävallassa Innsbruckissa siltojen alle pääsyä on suljettu metalliverkoilla estämään kodittomien nukkumista siellä. Pariisissa Gare du Nord -asemalle on asennettu kaltereita estämään huumeiden käyttäjien pääsyä tiettyihin paikkoihin. pienoiskuva|upright|Aita estää pääsyn alueelle.
Aidat
Seattlessa on laajalti aidattu moottoriteiden siltojen alla olevia alueita estämään kodittomien pääsy ja majoittuminen niille. Viranomaisten mukaan pyrkimyksenä on estää jalankulkijoiden törmäys autoihin, varkauksia ja biologisten ongelmajätteiden syntyä.
Kivenjärkäleet
Kivenmurikoita käytetään estämään kodittomien oleskelua. Niitä käytetään myös istumisen estämiseen. Kiviä on siirretty muun muassa sillan alle Pariisin Porte de la Chapelle -metroaseman läheisyyteen, jossa on pakolaisten avustuskeskus ilman yöpymismahdollisuutta. Pakolaiset nukkuivat sillan alla, kunnes se estettiin kivenmurikoilla. Hampurissa viranomaiset toivat kiviä sillan alle, jossa kodittomat olivat yöpyneet 1980-luvusta lähtien, ja asensivat sinne myös paikan kastelevan puron.
Viherkasvit
pienoiskuva|upright|Kasvi estämässä nurkkaan pääsyn.
Äänihäirintä
pienoiskuva|left|upright=0.6|Joissain paikoissa on kimeää ääntä, jonka kuulevat vain nuoret. Britanniassa on käytetty teknologiaa, jossa tuotetaan korkeita taajuuksia, jotka ovat sietämättömiä alle 25-vuotiaille. Laitteita valmistavan yrityksen mukaan, äänihäirintälaite on "yrittäjän tehokkain työkalu taistelussa maksavia asiakkaita häiritseviä nuoria vastaan". Laitteen taajuus voidaan säätää myös aikuisten kuulemalle taajuudelle, kun pyritään karkottamaan kodittomia. Äänen tarkoitus on ärsyttää ja saada epätoivotut poistumaan paikalta.
Tunnearvo
Tunnearvo on elämyksellinen kokemus, mielihyvän tai mielipahan sävyinen psyykkinen tila asiasta, jolle asetetaan esimerkiksi määritteitä hyvä/paha, kaunis/ruma, kallis/halpa tai paljon/vähän. ’Arvo’ käsitteenä on moraalifilosofiaan kuuluva asia, jota pidetään (yleensä) hyvänä; vertaa käsitettä ”olla arvokas”. Siten arvo ja arvottaminen liittyvät kaikkeen ihmisten harjoittamaan sosiaaliseen toimintaan: voidaan väittää, että kaikki perusteet, joille esitetään arvoväittämiä, sisältävät tunnearvoon liittyvä määreitä; arvot sisältävät tunteen, ovat osa tunnetta. Toisaalta arvoja, kuten tunnearvojakin voidaan määritellä eri tavoin:
Vihamielinen arkkitehtuuri
Äänihäirintä
Lahden Trion ostoskeskuksessa käytettiin 2009 vain nuorten kuulemaa yliääntä päästävää laitetta teinien karkottamiseksi ostoskeskuksesta ja sen edustalta. Sen käyttö lopetettiin kielteisen julkisuuden vuoksi. Laitteen käyttö saattoi tutkija Juha Lavapuron mukaan rikkoa perustuslaillisia oikeuksia kokoontua ja olla lisäksi syrjivää. Laitetta kutsuttiin mediassa teinikarkottimeksi.
Tunnearvo
Tunnearvot käsitteenä on liitetty nk. arvosubjektivismiin, jonka mukaan arvoja ei voida loogisesti johtaa tosiasioista eikä arvoilla ole siten mitään objektiivista perustaa (Humen giljotiini) erotuksena arvo-objektivismista. Edelleen tunnearvoja voidaan käsitellä arvorelativismista käsin, joka korostaa erityisesti sitä, miten arvot vaihtelevat eri kulttuureissa ja eri aikoina; se mikä arvo (omalle) tunteelle asetetaan, riippuu ajasta ja kulttuurista.
Vihamielinen arkkitehtuuri
Äänihäirintä
Suomalaisissa ostoskeskuksissa on soitettu klassista musiikkia nuorison karkottamiseksi. Klassista musiikkia ja oopperaa soitetaan muun muassa juna-asemilla ja McDonald’s in ulkopuolella. pienoiskuva|upright|[[Scandic Hotels|Scandic-hotellin edessä oleva pyöräparkki pyrkii estämään oleskelun hotellin edessä.]]
Tunnearvo
Ongelmallista on ollut suhteuttaa tunnearvo ja tieto, asiat joita pidämme totena. Kognitiivisen kannan mukaan arvot ovat eräänlaista tietoa, tai meillä voi olla tietoa arvoista, kun taas ei-kognitiivisen kannan mukaan arvot eivät perustu lainkaan tietoon eikä niillä ole tiedollista sisältöä, vaan arvoja koskevat kannanotot kuvaavat lähinnä esittäjänsä tunteita tai mielipiteitä.
Kansantajuisesti tunnearvo käsite on yhdistetty usein ekonomiaan kuluvaksi siten, että asiat joilla on ollut tunnearvoa, eivät ole olleet rahallisen mittaamisen tapana. Esimerkiksi tuomioistuimissa on jouduttu määrittelemään rahallinen hinta tunteelle (tunnearvolle).
Vihamielinen arkkitehtuuri
Valaistus
Britanniassa Nottinghamissa on käytetty pinkkejä valoja, jotka saavat laikullisen ihon erottumaan. Tokiossa on käytetty sinisiä valoja itsemurhien estämiseksi. Käymälöissä on käytetty sinisiä valoja huumeiden käytön estämiseksi, jotta suonensisäisiä huumeita käyttävät eivät näkisi verisuoniaan. Näistä on kuitenkin luovuttu paikoitellen, kun ihmiset ovat alkaneet piirtää vessoihin sinisessä valossa hohtavia graffiteja ja se on lisännyt niiden käyttöä seksin harrastamisen paikkana. Kanadalaistutkimuksessa haastatelluista 18 huumeidenkäyttäjästä enemmistö oli yrittänyt käyttää suonensisäisiä huumeita myös julkisissa vessoissa, joissa oli sininen valo. Käyttäjistä 13 hyväksyi sinisen valon tai jopa suositteli sitä tilojen turvallisuuden lisäämiseksi. pienoiskuva|Linnut eivät voi laskeutua piikkien keskelle.
Lintujen karkotus
Erityisesti puluja eli kesykyyhkyjä pidetään haittaeläiminä. Kaupunkeihin on asennettu piikkejä, joilla pyritään estämään lintujen laskeutuminen puuhun tai rakennuksen päälle. Piikkejä on niin ikään asennettu kylttien, julkisten taideteosten ja putkien päälle. Kaupungeissa on kylttejä, joissa kehotetaan olemaan ruokkimatta puluja. Lintuja karkotetaan myös verkoilla, sähköistetyillä langoilla ja saalistajaeläinten kopioilla. Kesällä 2020 Helsingissä Senaatintorin terassi suojattiin lokkien hyökkäyksiltä siimaverkolla. pienoiskuva|upright=0.6|left|Jalankulkukäytävälle asennetut vesisuihkut estävät yöpymisen ja oleilun.
Kastelujärjestelmät
Julkisiin tiloihin on asennettu kastelujärjestelmiä, joiden tavoitteena on kastella alueella olevia ihmisiä viheralueen sijasta.
Bernhard Clairvaux’lainen
Pyhä Bernhard Clairvaux’lainen O. Cist (myös Bernard; 1090 mahdollisesti Fontaine-les-Dijon – 20. elokuuta 1153 Clairvaux) oli roomalaiskatolinen ranskalainen ja sisterssiläinen munkki, apotti, pyhimys, mystikko ja kirkonopettaja.
Vihamielinen arkkitehtuuri
Kastelujärjestelmät
New Yorkiin joidenkin kirjakauppojen edustalle on asennettu vesisuihkuja, joiden tavoitteena on kastella kodittomat ja heidän omaisuutensa. Samanlaisia suihkuja on Kiinassa valtion rakennuksen edessä Guangzhoussa ja Hampurissa muotikaupan edessä.
Bernhard Clairvaux’lainen
Pyhää Bernhardia kunnioitetaan mehiläisten kasvattajien, kynttilöiden valmistajien, vahan sulattajien, Gibraltarin ja Cambridgen Queens' Collegen suojeluspyhimyksenä. Pyhimyksen tunnuksia ovat esimerkiksi mehiläispesä, mehiläiset, kolme mitraa kirjan päällä, valkoinen koira, kahlehdittu paha henki, sekä kirja. Hänet kuvataan usein Neitsyt Mariasta näyn saavana sisterssiläisenä, sisterssiläisenä mehiläispesän kanssa, sisterssiläisenä kahlitun pahan hengen kanssa, sisterssiläisenä mitra luonaan maassa, sisterssiläisenä parveilevien mehiläisten kanssa, sisterssiläisenä valkoisen koiran kanssa ja sisterssiläisenä kirjoittaen ja katsoen Neitsyt Mariaa.
Vihamielinen arkkitehtuuri
Julkisten palveluiden poisto
Vihamieliseen arkkitehtuuriin kuuluu myös hyödykkeiden ja palveluiden, kuten penkkien, varjojen tai käymälöiden poistaminen julkisesta tilasta. Samalla säästetään ylläpitokustannuksista ja vähennetään vandalismia.
Bernhard Clairvaux’lainen
Paavi Aleksanteri III kanonisoi Bernhardin 18. tammikuuta 1174, paavi Pius VIII julisti hänet kirkonopettajaksi vuonna 1830 ja paavi Pius XII ylisti häntä nimityksellä doctor mellifluus ensyklikassa vuonna 1953.
Vihamielinen arkkitehtuuri
Suhtautuminen vihamieliseen arkkitehtuuriin
Vihamielinen suunnittelu on herättänyt monissa ihmisissä suuttumusta. Monet ajattelevat, että ne aiheuttavat kärsimystä, ovat ihmisten oikeuksien vastaisia eivätkä ole ole kunnioittava tapa suhtautua heikko-osaisiin. Karl Persson de Fine Lichtin mukaan kaikki esitetty kritiikki ei kestä lähempää tarkastelua. Hänen mukaansa omaisuuden tuhoamisen ja metelin estäminen saattaa joskus olla välttämätöntä.
New York kielsi istumisen estävän vihamielisen suunnittelun vuonna 2007 yksityisesti omistetuista julkisista tiloista, kuten tornitaloista. Vuonna 2017 tehdyssä selvityksessä kuitenkin havaittiin, että yli puolet oli rikkonut kaupungin määräyksiä ja asentanut istumisen estäviä laitteita ja jättänyt tarjoamatta vaadittuja julkisia hyödykkeitä.
Bernhard Clairvaux’lainen
Elämä
Pyhän Bernhardin elämä voidaan jakaa seuraaviin vaiheisiin:
Moeka Minami
Moeka Minami (s. 7. joulukuuta 1998) on japanilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustaja. Hän edustaa seuratasolla italialaista AS Romaa.
Minami voitti alle 17-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2014 ja alle 20-vuotiaiden maailmanmestaruuden vuonna 2018. Jälkimmäisessä turnauksessa hänet palkittiin pronssipallolla turnauksen kolmanneksi parhaana pelaajana. Hänet valittiin Japanin naisten maajoukkueeseen ensimmäisen kerran marraskuussa 2018. Hän on pelannut ennen MM-kilpailujen 2023 alkua 36 maaottelua ja tehnyt niissä kaksi maalia. Minami kuului Japanin joukkueeseen MM-kilpailuissa 2019 ja pelasi yhden alkulohko-ottelun kokonaan.
Bernhard Clairvaux’lainen
Elämä
Pyhä Bernhard syntyi aatelisperheeseen Fontainesissa, lähellä Dijonia, vuonna 1090. Vuonna 1112 hän liittyi sisterssiläissääntökunnan Citeaux’n luostariin yhdessä neljän veljensä ja yli 20 ystävänsä kanssa. Myöhemmin myös hänen muut veljensä ja useat sukulaisensa liittyivät luostarin jäseniksi.
Pyhä Bernhard perusti Clairvaux’n luostarin, jota hän johti kuolemaansa asti. Luostarissa oli parhaimmillaan yli 700 munkkia ja sillä oli yli 100 aliluostaria. Hän muokkasi ja uudisti voimakkaasti sisterssiläissääntökuntaa ja edesauttoi sääntökuntaa huomattavan lähellä olevan Temppeliherrojen ritarikunnan syntymistä. Hänestä tulikin merkittävä vaikuttaja toisen ristiretken (1147) perustamisessa.
Juuso Välimäki (taloustieteilijä)
Juuso Välimäki (s. 8. tammikuuta 1966) on suomalainen taloustieteilijä, joka toimii vuodesta 2002 Aalto-yliopiston kauppakorkeakoulun taloustieteen professorina. Välimäki väitteli vuonna 1996 University of Pennsylvaniassa. Tutkimustyössään Välimäki on keskittynyt mikrotaloustieteeseen ja varsinkin toimialan taloustieteeseen, peliteoriaan sekä informaation taloustieteeseen (engl. Information Economics). Välimäen tutkimuksia on julkaistu laajasti johtavissa taloustieteellisissä aikakauskirjoissa.
Bernhard Clairvaux’lainen
Elämä
Vuonna 1145 paaviksi valittu Eugenius III oli pyhän Bernhardin oppilas Clairvaux’n luostarissa, ja näin pyhä Bernhard jatkoi hänen paavillisena neuvonantajanaan. Tämä toi pyhälle Bernhardille huomattavan vaikutusvallan myös Vatikaanissa. Hän toimi myös kuningas Ludvig VII:n neuvonantajana ja auttoi vastapaavi Analectus II:sta käsittelevän skisman loppuunsaattamisessa.
Pyhä Bernhard kuoli vuonna 1153. Kristityt valtasivat Gibraltarin muslimeilta hänen juhlapäivänään vuonna 1462.
Pyhän Bernhardin elinaikana hallitsivat seuraavat 10 paavia: autuas Urbanus II, (1088–99) Paschalis II, (1099–1118) Gelasius II, (1118–19) Calixtus II, (1119–24) Honorius II, (1124–30) Innocentius II, (1130–43) Celestinus II, (1143–44) Lucius II, (1144–45) autuas Eugenius III (1145–53) ja Anastasius IV. (1153–54)
Teoksia
pienoiskuva|Bernardi Opera, 1719.
Pyhän Bernhardin kerrotaan laatineen seuraavat teokset:
Kollehtarukous
Orémus. Deus, qui pópulo tuo ætérnæ salútis beátum Bernárdum minístrum tribuísti: præsta, quǽsumus; ut, quem Doctórem vitæ habúimus in terris, intercessórem habére mereámur in coelis.
Vihamielinen arkkitehtuuri
Suhtautuminen vihamieliseen arkkitehtuuriin
Lontoon keskustassa sijaitseva ruokakauppa Tesco poisti vuonna 2014 kodittomia vastaan suunnatut piikit monen päivän mielenosoitusten jälkeen. Tesco oli asentanut piikit kaupan edustalle saatuaan palautetta epätoivotusta käytöksestä. Kodittomien järjestöt pitivät piikkejä epäinhimillisinä. Silloinen Lontoon pormestari Boris Johnson kehotti poistamaan piikit ja sanoi niitä rumiksi, itseään vastaan kääntyviksi ja tyhmiksi.
Edward O. Wilson
thumb|Edward Osborne Wilson 2003. Edward Osborne Wilson (10. kesäkuuta 1929 Birmingham, Alabama – 26. joulukuuta 2021 Burlington, Massachusetts) oli yhdysvaltalainen etologian ja biologian tutkija ja sosiobiologian perustaja. Harvardin yliopiston tutkijaprofessorina työskennellyt Wilson oli maailman tunnustetuimpia muurahaisten tutkijoita. Wilson oli myös tunnustettu luonnon monimuotoisuuden eli biodiversiteetin tuntija, ja hän toi tämän käsitteen laajaan tietoisuuteen.
Wilson suoritti kandidaatin (1949) ja maisterin (1952) tutkinnot Alabaman yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi Harvardin yliopistossa 1955 ja työskenteli Harvardin biologian ja eläintieteen tiedekunnissa 1956–1976 sekä professorina 1976–1997 ja sen jälkeen emeritusprofessorina.
Suunnittelu- ja konsultointiyritykset SKOL
Suunnittelu- ja konsultointiyritykset SKOL (aiemmin Suomen Konsulttitoimistojen Liitto 1967–1996, Suunnittelu- ja konsulttitoimistojen liitto 1996–2014) on suunnitteluyritysten edunvalvontajärjestö.
SKOLin jäseninä on insinööri- ja arkkitehtitoimistoja yhdyskuntatekniikan, talonrakennuksen ja teollisuuden alalta. Jäsenyritysten työntekijämäärä on noin 17 000 henkeä.
Guido Cappellini
thumb|200px|Guido Cappellini Guido Cappellini (s. 7. syyskuuta 1959) on entinen italialainen F1-veneilijä. Hän on menestynein F1-veneilijä kautta aikojen kymmenellä maailmanmestaruudellaan.
Siirtyminen veneisiin
Kilpaveneilyn pariin Cappellini siirtyi 1980-luvun puolivälissä. Ensin hän kilpaili F3-luokassa, mutta siirtyi nopeasti kilpaveneilyn kuninkuusluokkaan, F1:een. Menestys ei osunut kohdalle heti, vaan ensimmäisen mestaruutensa Cappellini voitti vasta kahdeksannella F1-kaudellaan, vuonna 1993. Cappellini on voittanut kymmenen mestaruutta, sekä kolme MM-hopeaa ja kaksi MM-pronssia. Cappellini pitää myös hallussaan F1-veneiden nopeusennätystä, joka on 256,2 km/h.
Cappellini lopetti kilpaveneuransa vuoden 2009 jälkeen.
Elämä kilpaveneilyn ulkopuolella
Capellini on menestyksensä myötä noussut suureen suosioon Italiassa ja nauttii supertähden asemastaan täysin siemauksin. Asuinpaikaksi hän on valinnut monien moottoriurheilutähtien tapaan Monacon, mutta Italian verohallinnon mukaan hänen on maksettava veronsa kotimaahan. Capellini on myös veneilyalan liiketoiminnassa mukana. Hän on osakkaana italialaisessa DAC-yrityksessä, joka valmistaa kilpaveneitä ja käyttää maailmanmestarin kokemusta hyväkseen tehdessään veneistään yhä nopeampia.
Oliver Burke
pienoiskuva|Oliver Burke vuonna 2016. Oliver Burke (s. 7. huhtikuuta 1997 Kirkcaldy) on skotlantilainen jalkapalloilija, pelipaikaltaan hyökkääjä. Hän on pelannut Englannissa, Saksassa, Skotlannissa ja Espanjassa sekä edustanut Skotlannin miesten maajoukkuetta yli kymmenessä maaottelussa.
Burke aloitti liigauransa kaudella 2014–2015 Englannin mestaruussarjassa Nottingham Forestin joukkueessa ja ykkösliigassa lainasopimuksella Bradford Cityn joukkueessa. Kaudella 2016–2017 hän pelasi RB Leipzigin joukkueessa Saksan Bundesliigassa 25 ottelua, joista avauskokoonpanossa viisi, ja teki maalin Kölniä vastaan. Kaudella 2017–2018 hän pelasi West Bromwich Albionin joukkueessa 15 valioliigaottelua, joista avauskokoonpanossa kaksi. West Bromwich putosi Valioliigasta keväällä 2018 ja Burken pääsarjaura jatkui keväällä 2019 lainasopimuksella skotlantilaisseura Celticissä. Kaudella 2019–2020 hän pelasi Deportivo Alavésin joukkueessa Espanjan Primera Divisiónissa 31 ottelua, joista avauksessa 14, ja teki helmikuussa voittomaalin kotiottelussa Eibaria vastaan. Syyskuussa 2020 Burke siirtyi Englannin Valioliigan Sheffield Unitediin. Hän pelasi kauden aikana 25 liigaottelua ja teki tammikuussa 2021 voittomaalin vierasottelussa Manchester Unitedia vastaan. Seuraavalla kaudella hän pelasi Sheffield Unitedissa vain kolme Englannin mestaruussarjan ottelua ja vietti kevätkauden lainalla saman sarjan Millwallissa. Hän siirtyi kesällä 2022 ilmaissiirrolla Werder Bremeniin, jossa pelasi syyskauden aikana 15 Bundesliigan ottelussa, mutta oli vain kerran avauskokoonpanossa, ja teki kaksi maalia. Kevätkauden 2023 hän oli jälleen lainalla Millwallissa.
Burke pelasi Skotlannin alle 19-, alle 20- ja alle 21-vuotiaiden maajoukkueissa. Skotlannin A-maajoukkueessa hän pelasi ensimmäisen kerran maaliskuussa 2016 Tanskaa vastaan. Elokuun 2023 puoliväliin mennessä hän on pelannut 13 A-maaottelua, joista kuusi avauskokoonpanossa. Viimeksi hän on pelannut maajoukkueessa marraskuussa 2020. Kesäkuussa 2019 hän teki voittomaalin EM-karsintaottelussa Kyprosta vastaan.
Vladimir Jevtušenkov
thumb|Vladimir Jevtušenkov (2011) Vladimir Petrovitš Jevtušenkov (, s. 25. syyskuuta 1948 Smolenskin alue, Neuvostoliitto) on venäläinen oligarkki. Hän omistaa suurimman osan holding-yhtiöstä AFK Sistema. Yhtiöllä on omistusta 200 yrityksen verran aina mikrosiruista lelukauppoihin.
Jevtušenkov on koulutukseltaan kemian maisteri ja kauppatieteiden tohtori. Liike-elämän aikakauslehti Forbes listasi maaliskuussa 2007 hänet maailman 71. rikkaimmaksi henkilöksi. Jevtušenkov on naimisissa ja hänellä kaksi lasta. Vaimon sisko on naimisissa Moskovan pormestarin Juri Lužkovin kanssa.
Henkilöhistoria
Vladimir Jevtušenkov aloitti uransa muovi-insinöörinä. Hän johti moskovalaista tiede- ja teknologiakomiteaa, josta vuonna 1993 muodostettiin kaupallinen yritys. Jevtušenkov teki suhteidensa avulla tuotteliaita kauppoja julkisen hallinnon kanssa.
Holding-yhtiö AFK Sistema on listattu Lontoon pörssiin. Sen arvokkain omistus on puhelinoperaattori MTS, kehitys, jonka Felix Jevtušenkov  on mukana. Joka on alallaan Venäjän suurin ja listattu New Yorkin pörssiin.
EEC-vetoomus
thumb|right|Vetoomus Helsingin Sanomissa 19. syyskuuta 1973. EEC-vetoomus oli vastalause Suomen hallituksen pyrkimykselle solmia vapaakauppasopimus Euroopan talousyhteisön (EEC) kanssa. Se julkaistiin maksettuna ilmoituksena Helsingin Sanomissa 19. syyskuuta 1973 otsikolla EEC-vapaakauppasopimus torjuttava. Vetoomus kohdistettiin ”tasavallan presidentille, hallitukselle ja eduskunnalle”.
Jakautuneen vasemmiston vastalause
Ilmoituksen teksti vastusti sopimusta EEC:n kanssa ja vaati, että Neuvostoliiton ja SEV-järjestön kanssa lisättäisiin yhteistyötä ja kauppaa.
Vetoomuksen allekirjoittaneet noin 500 julkisuuden henkilöä anti-EEC-toimikunnan puheenjohtajan Hannu Vesan johdolla myös jättivät adressinsa tasavallan presidentti Urho Kekkoselle tuntia ennen EEC-sopimuksen allekirjoittamista 5. lokakuuta 1973 ja kehottivat vielä kerran harkitsemaan sopimuksen torjumista. Kekkonen valitteli, ettei voinut ottaa kansalaisjärjestöä aiemmin, ennen presidentin esittelyä 3. lokakuuta, mutta totesi myös, ettei tapaaminen olisi muuttanut päätöstä. Adressin ojensi Yrjö Tirri.
SDP:n puolueneuvosto äänesti EEC-sopimuksen hyväksymisestä 19. syyskuuta 1973. Päätös ei syntynyt ilman arvostelua. Esimerkiksi kansanedustaja Erkki Tuomioja näki torjumisen antavan paremmat mahdollisuudet puolustaa ja korottaa työväen elinehtoja. Kansanedustaja Tellervo M. Koivisto taas sai kirjallisen varoituksen puolueeltaan SDP:ltä EEC:n vastustamisesta. Hän kiisti huhut puolueesta loikkaamisesta sanomalla: ”Ei se, että vastustan EEC:tä, tee minusta kommunistia.”
Anti-EEC-toimikunta järjesti eri puolilla Suomea mielenosoituksia sopimusta vastaan. Järjestäjien mukaan 8 000 ja poliisin mukaan 6 000 ihmistä osoitti mieltään Helsingissä Eduskuntatalon edessä 20. syyskuuta. Mielenosoituksessa puhuivat muun muassa Hannu Vesa (sd.), SKP:n puheenjohtaja Aarne Saarinen ja Ilkka Taipale (sd.). Samana päivänä Turussa Kupittaan jalkapallokentällä osoitti mieltään 2 000 ja Tampereella Keskustorilla 3 000 ihmistä. Myös työpaikoilla tapahtui mielenosoitusseisauksia. Ojentaessaan presidentille adressia anti-EEC-toimikuntalaiset lupasivat järjestää uuden mielenosoituksen 9. lokakuuta. Helsingissä mieltä osoitti 5 000 henkilöä. Vasemmistolaisten lisäksi tilaisuudessa puhui SKYP:n Olavi Tupamäki. Muista puhujista Taisto Sinisalon mukaan sopimus oli vakava loukkaus Suomen ja Neuvostoliiton välistä YYA-sopimusta vastaan.
Alun perin mukana puhumassa piti olla myös Liberaalisen nuorisoliiton edustajan, joka ilmoitti vastustavansa EEC:tä, mutta liitto ei halunnut osallistua mielenosoitukseen, koska se ei voinut hyväksyä tilaisuuden tunnusta, joka oli LNL:n mukaan ”suunnattu ulkopoliittista johtoa vastaan ja asettaa Suomen kauppajärjestelyt ja yya-sopimuksen vastakkain”.
Allekirjoittajia
Vetoomuksen allekirjoitti noin 500 suomalaista, joiden joukossa oli poliitikkoja, toimittajia ja kulttuurihenkilöitä sekä tuntemattomampia henkilöitä. Helsingin Sanomien uutisen mukaan allekirjoittajat olivat julkisuuden henkilöitä. Markku Jokisipilän mukaan useat heistä ovat tai ovat olleet korkea-arvoisia poliitikoita tai arvostettuja kulttuurihenkilöitä.
Osa allekirjoittajista (nimet alkuperäisessä julkaisujärjestyksessä, hakasuluissa olevat tiedot eivät kuulu alkuperäiseen listaan):
Ryan Phillippe
Lapsuus ja nuoruus
Phillippen vanhemmat ovat Richard ja Susan Phillippe. Hänellä on kolme sisarta. Phillippe opiskeli New Castle Baptist -akatemiassa, jossa hän pelasi kori- ja jalkapalloa sekä sai mustan vyön taekwondossa. Hän oli myös vuosikirjan toimittajana viimeisenä vuotenaan. 15 vuoden iässä Phillippeä alkoi kiinnostaa näytteleminen naapurin ehdotettua ammattia hänelle. Rooliagentti löysi Phillippen kaksi vuotta myöhemmin ja alkoi lähettää poikaa koe-esiintymisiin New Yorkiin.
Plymouth Whalers
Plymouth Whalers oli yhdysvaltalainen jääkiekkoseura, joka pelasi Ontarion junioriliigan läntisen konferenssin länsidivisioonassa. Whalers myytiin kaudeksi 2015–2016 Yhdysvaltojen Flintiin, ja joukkue otti uudeksi nimekseen Flint Firebirds.
Ryan Phillippe
Ura
Phillippen ensimmäinen rooli oli Billy Douglas, ensimmäinen päiväsaikaan televisiossa esitetty homoseksuaalinen nuori, ABC:n televisiosarjassa One Life to Live. Phillippe kuitenkin jätti sarjan ja muutti Los Angelesiin, jossa hän esiintyi lukuisissa pienissä rooleissa televisiosarjoissa ja elokuvissa. Tänä aikana hän teki muun muassa elokuvan Myrskyn todistajat (1996).
Phillippen ensimmäinen suuri elokuvarooli oli Tiedän mitä teit viime kesänä -elokuvassa, jossa hän näytteli yhdessä Sarah Michelle Gellarin, Jennifer Love Hewittin ja Freddie Prinze Jr:n kanssa. Elokuva oli menestys ja avasi Phillippelle uusia ovia viihdeteollisuudessa; Phillippe pääsi elokuvan menestyksen seurauksena tähdittämään muitakin korkean profiilin elokuvia kuten elokuvia 54 (1998) ja Julmia aikeita (1999), jossa hän näytteli tulevan vaimonsa Reese Witherspoonin kanssa. Julmia aikeita oli niin ikään menestys varsinkin teini-ikäisten katsojien keskuudessa.
Philippe näytteli vuonna 2015 pääroolia Salaisuuksia ja valheita -rikossarjan ensimmäisellä tuotantokaudella. Hän sai pääroolin Shooter-televisiosarjaan vuonna 2016. Sarjaa tehtiin kolme tuotantokautta.
Phillippe on esiintynyt myös elokuvissa Rakkauden 6 oppituntia, Gosford Park, Conspiracy.com, The I Inside ja Crash, joka palkittiin parhaan elokuvan Oscar-palkinnolla.
Yksityiselämä
Phillippe avioitui Oscar-palkitun näyttelijän Reese Witherspoonin kanssa kesällä 1999. Parilla on kaksi lasta, tyttö ja poika. Lokakuussa 2006 Phillippe ja Witherspoon ilmoittivat eroavansa.
Trondheim
Historia
Trondheimin alueella on ollut asutusta tuhansia vuosia. Se oli aikoinaan tärkeä viikinkiasutuksen keskittymä, ja kaupunki sen katsotaan olleen vuodesta 997 lähtien, jolloin viikinkikuningas Olav Tryggvason nimesi sen virallisesti. Trondheimista tuli pian perustamisensa jälkeen Norjan ensimmäinen pääkaupunki, ja siellä muun muassa kruunattiin uudet kuninkaat. Pääkaupunkina se toimi vuoteen 1217 saakka. Olav Tryggvason nimesi kaupungin alun perin Kaupangeniksi (”kauppapaikka, markkinapaikka”), mutta sittemmin sen nimeksi vakiintui Nidaros, jonka nimisenä se säilyi läpi keskiajan, kunnes siitä alettiin käyttää myöhäiskeskiajalla nykyistä nimitystä Trondheim.
thumb|left|150px|Trondheimin lippu
thumb|vasen|400px|Näkymä kaupungin yli vuonolle. thumb|200px|Trondheimin sijainti Norjassa
Trondheim sijaitsee Nidelva-joen ja Trondheiminvuonon suistossa, minkä ansiosta sinne on aina ollut suhteellisen helppo matkustaa laivoilla ja sen asema kauppasatamana on ollut merkittävä. Trondheim on ollut historiallisesti myös suuri uskonnollisen elämän keskus, ja siellä sijaitsee 1000-luvulta peräisin oleva Nidarosin tuomiokirkko sekä arkkipiispan palatsi.
Vuonna 1658 Trondheim siirtyi lyhyeksi ajaksi Ruotsin alaisuuteen, mutta jo kymmenen kuukauden kuluttua kaupunki vallattiin takaisin senaikaiselle Tanska-Norjalle. Vuosina 1940–1945 Natsi-Saksa hallitsi Norjaa, jolloin myös Trondheim oli saksalaisten alaisuudessa.
Trondheimissa on riehunut sen historian aikana monta tuhoisaa tulipaloa. Koska kaupungin rakennukset olivat pitkän aikaa enimmäkseen puisia, valloilleen päässyt tuli aiheutti nopeasti mittavia tuhoja. Suurimmat tulipalot Trondheimissa sattuivat vuosille 1598, 1651, 1681, 1708, 1717 (kaksi suurta paloa), 1742, 1788, 1841 ja 1842. Vuoden 1681 palon jälkeen kaupunki jouduttiin rakentamaan lähes kokonaan uudestaan. Keskiaikaiset kapeat kujat vaihtuivat barokkityylin leveiksi bulevardeiksi, mutta keskiaikaistakin tyyliä on joissakin osissa kaupunkia tallella. Viimeksi vuonna 2002 tuli pääsi irti Trondheimin vanhassa kaupunginosassa tuhoten monta arvokasta puutaloa.
thumb|vasen|250px|Nidelva-joki puutaloineen.
Yleistä Trondheimista
Trondheim on myös tärkeä kulttuurikaupunki. Siellä on korkeatasoista musiikkiopetusta ja kulttuuritarjontaa. Kaupungissa on kauppakeskuksia ja vapaa-ajanviettokohteita sekä menestyvä jalkapallojoukkue Rosenborg. Läheisellä suositulla Bymarkan retkeily- ja ulkoilualueella voi harrastaa urheilulajeja tai vaeltaa luontoreittejä pitkin. Trondheimin alueella sijaitsee myös vuoria, joista monilla on hyvät ulkoilumahdollisuudet. Ladestien-ulkoilureitti kulkee Trondheiminvuonon rantaa ja tarjoaa hienot näkymät turistille.
Urheilu
Kaupungin jalkapalloseura Rosenborg on eräs Pohjoismaiden vauraimmista ja viime vuosina menestyneimmistä joukkueista.
Kuuluisia trondheimilaisia
Näyttelijätär, ohjaaja ja kirjailija Liv Ullmann syntyi Tokiossa Japanissa, mutta kasvoi Trondheimissa.
Ystävyyskaupungit
pienoiskuva|Maisema Bymarkassa.
Kuvagalleria
250px|thumb|Näkymä katedraalin tornista.
Ernst Johann von Biron
Ernst Johann von Biron, (23. marraskuuta 1690 Kalnciems, Kuurinmaan herttuakunta – 17. joulukuuta 1772 Jelgava, Kuurinmaan herttuakunta) oli Kuurinmaan saksalaiseen aatelistoon kuulunut Venäjän keisarinna Anna Ivanovnan suosikki.
Biron oli lisäksi Kuurinmaan herttua vuosina 1737–1740 ja 1763–1769. Hänellä oli hyvin suuri vaikutusvalta Venäjän hovissa Annan hallitsijakaudella vuosina 1730–1740, ja tuota aikaa kutsutaan Venäjän historiassa myös Bironin ajaksi. Annan kuoltua Biron oli vuonna 1740 vähän aikaa Venäjän sijaishallitsijana, kunnes hänet syrjäytettiin.
Elämäkerta
Biron oli vuodesta 1718 silloisen Kuurinmaan herttuattaren Annan kamariherrana Riiassa. Hänen vaimonsa Benigna oli Annan hovinainen. Bironista tuli pian Annan rakastaja, ja kun Anna nousi Venäjän hallitsijaksi vuonna 1730, sai Biron hovista vaikutusvaltaisen ylikamariherran aseman. Annan valta luisui Bironille, joka nimitti korkeimpiin virkoihin muita saksalaisia. Ulkopolitiikkaa johti Andrei Ostermann, sotakollegiota kenraali Burkhard Christoph von Münnich ja kauppakollegiota K. L. von Mengden. Vuonna 1737 Biron valittiin Kuurinmaan herttuaksi. Tätä Bironin aikakautta kutsutaan nimellä bironovštšina (, Bironin aika).
Monet Bironin nimittämistä virkamiehistä olivat epäpäteviä ja käyttivät asemaansa henkilökohtaisen varallisuuden kasvattamiseen. Hovin merkittävimmät saksalaiset kuitenkin kilpailivat keskenään katkerasti. Korkeasta asemastaan huolimatta Biron ei yrittänyt puuttua hallituksen asioihin eikä oppia venäjää. Vaikka hallituksen politiikkaa johtivat venäläiset, vastusti venäläinen aateli Bironin valtaa.
Kun Anna Ivanovna kuoli 28. lokakuuta 1740, seuraajaksi tuli kaksikuukautinen Iivana VI ja Bironista tuli sijaishallitsija. Tämä järjestely ei kuitenkaan käynyt Burkhard von Münnichin johtamalle armeijalle, ja hänen johtamansa kaartin upseerit vangitsivat Bironin 9. marraskuuta. Biron tuomittiin kuolemaan, mutta tuomio muutettiin Siperiaan karkotukseksi.
Tikkaat
Tikkaita on kolmentyyppisiä: seinään tai vastaavaan pintaan kiinteästi asennettuja, ylhäältä riippuvia (esimerkiksi köysitikkaat) sekä irrallisia, liikuteltavia. Viimeksi mainitut voivat olla vapaasti seisovia (yleensä A-mallisia) tai seinää vasten nojaamaan asetettavia.
Luhtavilla
Ulkonäkö ja koko
Luhtavilla kasvaa 40–60 cm korkeaksi. Varsi alaosasta liereä, täyteinen ja jäykkä, noin 1,5 mm paksu. Juurakko rönsylevä, löyhästi mätästävä ja laajoja kasvustoja muodostava. Tyvitupet ovat ruskeat tai mustat, useimmiten selvästi punertavat. Lehdet ovat tummanvihreät, ruodittomat, tupelliset, vartta lyhyemmät, 2–4 mm leveät ja hiukan kourumaiset. Kärkiosasta kolmisärmäiset. Ylin kasvulehti varren puolivälissä tai ylempänä, kukinnon tyvellä on 1–2 tukilehteä.
Luettelo jääkiekon SM-liigan runkosarjassa kaudella 2013–2014 pelanneista pelaajista
Luettelo jääkiekon SM-liigan runkosarjassa kaudella 2013–2014 pelanneista pelaajista sisältää kaikki kaudella jääkiekon SM-liigan runkosarjassa pelanneet pelaajat tilastoineen. Pelaajat on jaettu joukkueittain. Sama pelaaja voi olla luettelossa useamman joukkueen kohdalla johtuen pelaajasiirroista tai lainasopimuksista muihin seuroihin.
Luhtavilla
Ulkonäkö ja koko
Kukinnossa on tavallisesti 3–5 tähkää; luhtavillaa kutsutaankin joissakin murteissa monitähkävillaksi. Kukinnon asento on nuokkuva, ja kuihtuneen kukinnon valkeat haituvat ovat 3–5 cm pitkät. Tähkäperät ovat jopa 3 cm pitkät ja sileät. Tähkäsuomut ovat ruskehtavia, kalvolaitaisia ja noin 6 mm pitkiä. Kaksineuvoisessa kukassa heteitä on kolme ja emissä on kolme luottia. Kukissa on karvamaisia kehäsukasia yli kymmenen, sukaset ovat jopa 5 cm pituiset, sileät ja valkoiset. Luhtavilla kukkii kesä-heinäkuussa. Hedelmä on pähkylä, joka on kolmisärmäinen.
Luettelo jääkiekon SM-liigan runkosarjassa kaudella 2013–2014 pelanneista pelaajista
Espoo Blues
225px|thumb|[[Tommi Huhtala oli Espoo Bluesin paras maalintekijä ja pistemies.]]
Luhtavilla
Ulkonäkö ja koko
Luhtavilla muistuttaa tupasvillaa, mutta tupasvillalla on kukinnossaan vain yksi tähkä.
Komorbiditeetti
Komorbiditeetti eli monihäiriöisyys, tarkoittaa kahden tai useamman itsenäisen sairauden esiintymistä samanaikaisesti. Komorbidi sairaus tai häiriö voi olla seurausta perussairaudesta tai suorassa yhteydessä siihen. Tämä johtuu usein erilliseksi luokiteltujen ongelmien yhteisestä taustatekijästä.
Luhtavilla
Kasvupaikka
Luhtavillaa tavataan runsaana erilaisilla kosteilla ja märillä paikoilla, kuten ojissa, nevoilla, avosoiden rimpipinnoilla ja luhtarannoilla, missä kasvualusta pysyy kosteana koko kasvukauden.
Tikkaat
Palotikkaat
Palotikkaat ovat lähinnä rakennuksen ulkoseinässä olevat kiinteät tikkaat, jotka mahdollistavat hätätilanteessa – kuten tulipalon aikana – poistumisen ylemmistä kerroksista ulkokautta. Ne johtavat yleensä maan pinnalta katolle saakka, joskus ikkunoiden vierestä. Joissakin malleissa tikkaat voidaan säilyttää normaalioloissa kokoon vedettyinä ylhäällä ikkunan luona ja laskea hätätilanteessa täyteen pituuteensa ulottumaan lähelle maan pintaa.
Kattotikkaat
Rakennuksen katolle kiinteästi asennettavia tikkaita voidaan käyttää huolto- ja palontorjuntatehtävissä. Tällaiset tikkaat voivat johtaa seinätikkailta katon harjalle tai myös vaakasuoraan pitkin katon harjaa.
Köysitikkaat
Köydestä valmistetut tikkaat tunnetaan myös nimillä jaakopinportaat ja köysiportaat.
Komorbiditeetti
Komorbidit häiriöt ovat silti usein vaikeammin hoidettavissa kuin yksittäisesti esiintyvät häiriöt, sillä hoitoa suunniteltaessa on otettava huomioon kunkin häiriön yksittäiset ominaispiirteet ja niiden yhdistelmien variaatiot. Oireiston monimuotoisuus on usein hoitohenkilökunnalle haaste, ja vaatii hoidon mukauttamista hoidettavan yksilön ainutlaatuisiin tarpeisiin.
Ernst Johann von Biron
Elämäkerta
Uudeksi sijaishallitsijaksi valittiin lapsikeisarin äiti Anna Leopoldovna, mutta hän ei kyennyt hoitamaan tehtäviään ja valta luisui takaisin saksalaisten käsiin, joita johti nyt Münnich. Saksalaiset menettivät valtansa, kun Elisabet teki venäläisen aatelin ja ulkovaltojen tukemana vallankaappauksen marraskuussa 1741. Bironovštšina-termiä alettiin käyttää vasta tämän jälkeen, kun Elisabet perusteli kaappaustaan mustamaalaamalla edeltäjiensä mainetta.
Luettelo jääkiekon SM-liigan runkosarjassa kaudella 2013–2014 pelanneista pelaajista
Espoo Blues
Lähteet:
Ernst Johann von Biron
Elämäkerta
Keisari Pietari III kutsui Bironin pois Siperiasta vuonna 1763 ja antoi hänelle takaisin Kuurinmaan herttuan arvon. Hänen poikansa, Kuurinmaan viimeinen herttua, Peter von Biron peri arvon vuonna 1769, jo ennen isänsä kuolemaa.
Luettelo jääkiekon SM-liigan runkosarjassa kaudella 2013–2014 pelanneista pelaajista
HIFK
225px|thumb|[[Ville Peltonen oli HIFK:n paras pistemies.]] 225px|thumb|[[Teemu Ramstedt pelasi alkukauden SHL-seura AIK IF:ssa. ]]
Lähteet:
Hämeenlinnan Pallokerho
225px|thumb|[[Ville Viitaluoma oli Hämeenlinnan Pallokerhon paras maalintekijä.]] 225px|thumb|[[Jaakko Turtiainen pelasi neljättä kautta liigassa. ]]
Lähteet:
Tampereen Ilves
225px|thumb|[[Michael Keränen oli Tampereen Ilveksen paras pistemies ja koko liigan pistepörssin toinen. ]] 225px|thumb|[[Kai Kantola teki oman yhden kauden maaliennätyksensä liigassa, tehtyään 19 maalia. ]]
Lähteet:
Oulun Kärpät
225px|thumb|[[Ivan Huml oli Kärppien paras pistemies ja jäähykuningas.]] 225px|thumb|[[Julius Junttila oli Kärppien paras maalintekijä 19:llä maalillaan.]]
Lähteet:
Oma maa (kirjasarja)
Oma maa: tietokirja Suomen kodeille on WSOY:n julkaisema, pääasiassa Suomeen liittyviä mutta jonkin verran myös maailmanlaajuisia aiheita käsittelevä, alun perin vuosina 1905–1912 ilmestynyt kuusiosainen tietokirjasarja. Sen päätoimittajana toimi E. G. Palmén, mutta siihen laativat artikkeleja myös monet muut eri alojen asiantuntijat.