cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Einar Marttinen
Sisällissodan jälkeinen aika
Marttinen liittyi 12. tammikuuta 1919 Viron vapaaehtoiseen apuretkikuntaan, missä hän toimi aluksi vapaaehtoisten värvääjänä ja kerääjänä Viipurin alueella. Myöhemmin hän liittyi Pohjan Poikain rykmenttiin, missä hänet sijoitettiin päälliköksi I pataljoonan 3. komppaniaan. Hän osallistui Viron vapaussodassa taisteluihin Luhde-Grosshoffissa, Valkissa, Koikylässä ja Marienburgissa, missä hänen kohtalokseen tuli kaatua taistelussa 21. helmikuuta 1919. Hänet haudattiin Tornion sankarihautaan.
112 Iphigenia
112 Iphigenia on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi, jonka C. H. F. Peters löysi 19. syyskuuta 1870. Hän oli löytänyt myös 111 Aten 14. elokuuta samana vuonna. Pikkuplaneetta Iphigenia sai nimensä kreikkalaisen mytologian Ifigeneian mukaan. Iphigenian läpimitta on noin 72 kilometriä ja pyörähdysaika noin 31,47 tuntia.
Below the Belt
Below the Belt on kanadalaisen rock-yhtye Danko Jonesin studioalbumi. Se julkaistiin 11. toukokuuta 2010.
Elomaa
Elomaa on suomalainen sukunimi, joka on muun muassa seuraavilla henkilöillä:
Luettelo Armenian lentoyhtiöistä
Tämä on luettelo lentoyhtiöistä, joilla on tai on ollut Armenian siviili-ilmailuviranomaisen myöntämä toimintalupa.
Guangzhou FC
Seuran omistavat Evergrande Real Estate Group -kiinteistöyritys ja Alibaba Group. Seura on voittanut Aasian mestarien liigan kahdesti, Kiinan Superliigan neljä kertaa peräkkäin vuosina 2011–2014. Lisäksi seura on saavuttanut sekä Kiinan cupin että Kiinan supercupin voitot vuonna 2012.
Walter Frey
Walter Frey (26. tammikuuta 1898, Basel, Sveitsi – 27. elokuuta 1985, Zürich, Sveitsi) oli sveitsiläinen pianisti ja pianonsoitonopettaja. Hänen veljensä oli pianisti ja säveltäjä Emil Frey. Walter Frey opiskeli pianonsoittoa Zürichin konservatoriossa opettajinaan Volkmar Andreae ja Friedrich Niggli (1906–1913) sekä Frankfurt am Mainissa Willy Rehberg (1913–1916). Vuodesta 1917 lähtien Frey teki laajoja konserttimatkoja, joilla soitti erityisesti modernia musiikkia. Hän soitti muun muassa Paul Hindemithin, Egon Welleszin, Ernst Tochin ja monen sveitsiläisen säveltäjän teoksia. Vuonna 1927 hän soitti Stefi Geyerin kanssa ensiesityksen Alban Bergin kamarikonsertosta Berliinissä. Vanhempana hän soitti pääasiassa Johann Sebastian Bachin musiikkia. Solistin uransa ohessa Frey opetti Zürichin konservatoriossa, jossa hän toimi pianoluokan johtajana 1925–1958. Hän julkaisi yhdessä Willi Schuh'n kanssa 1937 teoksen Klaviermusik aus der Zeit der Klassik und Romantik.
Sulfadiatsiini
Sulfadiatsiini (C10H10SN4O2) on sulfonamideihin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä voidaan käyttää lääketieteessä antibioottina muun muassa virtsatieinfektioiden hoidossa. Sulfadiatsiini kuuluu WHO:n tärkeimpien lääkeaineiden listalle.
Ominaisuudet ja käyttö
Huoneenlämpötilassa sulfadiatsiini on valkoista tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee hieman veteen ja paremmin emäksisiin liuoksiin kuin neutraaleihin tai happamiin liuoksiin. Se liukenee hieman etanoliin ja asetoniin.
Sulfadiatsiinin antibakteeriset ominaisuudet perustuvat muiden sulfonamidiantibioottien tavoin bakteerien tarvitseman foolihapon biosynteesin estämiseen. Yhdistettä käytetään muun muassa systeemisten infektioiden, Nocardia-infektioiden sekä virtsatieinfektioiden hoitamiseen. Sitä voidaan käyttää yhdistelmävalmisteena trimetopriimin kanssa. Yhdessä pyrimetamiinin kanssa sulfadiatsiinia voidaan käyttää myös toksoplasmoosin hoitoon. Sulfadiatsiinin hopeasuolaa hopeasulfadiatsiinia käytetään palovammojen hoidossa.
Valmistus
Sulfadiatsiinia valmistetaan 2-aminopyrimidiinin ja asetyylisulfanilyylikloridin välisellä reaktiolla. Muodostuvan tuotteen asetyyliryhmä hydrolysoidaan natriumhydroksidin avulla, jolloin muodostuu sulfadiatsiinia.
Onni V. Tuisku
Onni Valdemar Tuisku (9. kesäkuuta 1869 – 1. helmikuuta 1920) oli suomalainen päätoimittaja. Hän käytti nimimerkkejä Onni V., Mefisto ja Myrsky.
Tuiskun vanhemmat olivat tehtailija, suutarimestari Jakob Walentin Tuisku (1836–1873) ja Gustava Tuisku (1845–1871). Hän kävi pari luokkaa oppikoulua ja meni sitten työhön Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainoon, jossa hän työskenteli muun muassa latojana ja johtajan apulaisena.
Tuisku aikoi alun perin kirjapainoalalle mutta heikkojen keuhkojensa takia hänen täytyi siirtyä Suomalaisen Kirjallisuuden Seuran kirjapainon oikaisulukijaksi. Tuisku alkoi avustaa Matti Meikäläinen- ja Hyvä Tuuli- pilalehtiä. Hän perusti Hulivili-nimisen lehden ja sen jälkeen Tuulispää-pilalehden, jonka päätoimittajana ja julkaisijana hän työskenteli. Hän toimitti Tuulispään ohella myös lyhytikäiseksi jäänyttä Jokamiehen Viikkolehti-lehteä.
Tuisku kuoli keuhkotautiin helmikuun alussa 1920, ja hänet on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Onni V. Tuiskun säätiö muodostettiin Tuiskun jättämän perinnön pohjalta. Säätiö jakaa apurahoja suomenkielisten sanomalehtien henkilökunnan matka- ja virkistyskäyttöön. Säätiö perusti myös Syväranta-nimisen sanomalehtimiehille tarkoitetun lepokodin Tuusulanjärven rannalle.
Aaltomuovi
Aaltomuovi (myös kennomuovi tai kanavamuovi) on polypropyleenistä valmistettua muovilevyä. Rakenteeltaan aaltopahvia muistuttavassa aaltomuovissa on yhdensuuntaisia, putkimaisia onttoja kennoja eli kanavia, jotka parantavat materiaalin lujuutta ja jäykkyyttä aaltopahvin aallotusten tai betonisen ontelolaatan onteloiden tapaan.
Aaltomuovia käytetään muun muassa pakkaus materiaalina, erilaisten laatikoiden ja koteloiden valmistuksessa sekä värittömänä ja läpikuultavana pihakatosten ja kasvihuoneiden suoraa auringonvaloa hajottavana katemateriaalina. Keveytensä ja kestävyytensä takia aaltomuovia käytetään myös messuosastojen ja muiden tilapäisten ja toistuvaa rakentamista ja purkua edellyttävien rakenteiden tekoon sekä ulkomainosten pohjamateriaalina, johon esimerkiksi silkkipainatus onnistuu hyvin.
Timo Järvikoski
Timo Antero Järvikoski (s. 23. toukokuuta 1948 Ilmajoki) on suomalainen ympäristösosiologi ja Oulun yliopiston yhteiskuntatieteen emeritusprofessori.
Järvikoski tuli ylioppilaaksi Turun normaalilyseosta (1966). Hän opiskeli sosiologiaa Turun yliopistossa valmistuen valtiotieteen kandidaatiksi 1970, ja lisensiaatiksi 1974. Hänen suomenkielinen väitöskirjansa (1979) oli otsikoitu Vesien säännöstely ja paikallisyhteisö : sosiologinen tutkimus valtakunnallisen päätöksenteon seurauksista esimerkkitapauksena Lokan ja Porttipahdan tekojärvet. Turun yliopiston dosentiksi hänet nimitettiin 1982.
Työurallaan Järvikoski toimi perustutkinnon suoritettuaan Turun yliopiston sosiologian laitoksen tutkijana (1971–1972) ja Kemihaaran altaan suunnittelutoimikunnan tutkijana (1972–1973). Sittemmin hän oli Vaasan kauppakorkeakoulun taloussosiologian assistentti (1973–1975) ja apulaisprofessorin viransijainen (sl 1975 ja sl 1981). Turun yliopiston sosiologian assistenttina (1975–1985), josta osan aikaa yliassistentin viransijaisena (1982–1984) ja osan aikaa Helsingin yliopiston oikeussosiologian apulaisprofessorin viransijaisena (1984–1985). Oulun yliopiston Kasvatustieteellisen tiedekunnan yhteiskuntatieteen apulaisprofessorina tai professorina hän työskenteli vuodesta 1985 lähtien.
Järvikosken 60-vuotispäivän kunniaksi julkaistiin vuonna 2008 Timo P. Karjalaisen, Pentti Luoman ja Kalle Reinikaisen toimittama juhlakirja Ympäristösosiologian virrat ja verkostot : juhlakirja professori Timo Järvikosken 60-vuotispäivänä (= Flows and networks of environmental sociology : in honour of professor Timo Järvikoski on his 60th birthday) (Oulun yliopisto; ISBN 978-951-42-8892-0).
Tervaa ja höyheniä (albumi)
Tervaa ja höyheniä on Vilperin Perikunta -nimisen turkulaisen huumoripopyhtyeen toinen studiolevy. Julkaisuvuosi on 1993, tuotantoyhtiö Ensio Music Oy ja levymerkki Selecta.
Albumin kuvituksen on tehnyt Markku Korpelainen-(Vilperi) ja layoutin MainosMake. Albumin mukana on arkki, joka sisältää Korpelaisen tekemän sarjakuvan ja pienimuotoisen perimätietosanaston jatko-osan otsikolla Mää voin kertoo. Esim. on selitys hillpili haivei = Suomen tiet taajamien ulkopuolella.
LP-levyjen kansia on valmistanut Uudenmaan Ammattipaino Ky.
Kappaleet
Kappaleiden sovituksista vastaa Vilperin Perikunta.
1. Vaatepuu (Waterloo) – 2.50 2. Tupakka, viina ja villit naiset (Cigarettes, Whisky and Wild Wild Women) – 3.00 3. Leikattiin muovii – 2.22 4. Tuoppiin kii – 3.03 5. Kännissä kaikki on kuninkaita – 2.41 6. Katkolle – 2.39 7. En elä kauaa näin – 2.32 8. Tuuli – 2.28
Kokoonpano
Vilperin Perikunta:
sekä
Surjeet Singh Deol
Surjeet Singh Deol (9. elokuuta 1924 Nairobi, Kenia – 8. kesäkuuta 1984 Jagraon, Intia) oli maahockeypelaaja. Hän osallistui olympialaisiin ensimmäistä kertaa vuoden 1956 kisoissa Melbournessa, jossa hän sijoittui joukkueineen kymmenenneksi. Deol kilpaili myös vuoden 1960 kesäolympialaisissa Roomassa ja kuului siellä kahdeksanneksi jääneeseen joukkueeseen. Hän edusti molemmilla kerroilla Keniaa.
Metsämiehen laulu
Metsämiehen laulu on Aleksis Kiven runo, joka ilmestyi kokoelmassa Kanervala (1866). Kivi sisällytti runon alun perin romaaninsa Seitsemän veljestä varhaisversioon, mutta runo ei päätynyt lopulliseen romaaniin.
Surjeet Singh Deol
Melbournen olympialaisissa Deol oli joukkueensa kapteeni. Hän lopetti kansainvälisen peliuransa vuonna 1962.
Myös Deolin pojasta Ranjeevista tuli maahockeypelaaja.
Metsämiehen laulu
Metsämiehen laulu
Terve metsä, terve vuori, terve metsän ruhtinas! Täs on poikas uljas nuori, esiin käy hän voimaa täys kuin tuima tunturin tuuli.
Metsän poika tahdon olla, sankar jylhän kuusiston Tapiolan vainiolla karhun kanssa painii lyön, ja maailma Unholaan jääköön.
Ihana on täällä rauha, urhea on taistelo. Myrsky käy ja metsä pauhaa, tulta iskee pitkäinen, ja kuusi ryskyen kaatuu.
Viherjäisell lattialla, mis ei seinät hämmennä, tähtiteltin korkeen alla käyskelen ja laulelen, ja kaiku ympäri kiirii.
Kenen ääni kiirii siellä, metsän immen lempeän. Liehtarina miehen tiellä hienohelma hyppelee, ja kultakiharat liehuu.
Metsän poika tahdon olla, sankar jylhän kuusiston Tapiolan vainiolla karhun kanssa painii lyön, ja maailma unholaan jääköön.''
Sovituksia
Runon on Jean Sibelius säveltänyt lauluksi 1899. Laulua on Sibelius-sivustolla kuvattu seuraavasti: "Uhoava ja itsevarma miesjoukko palaa luontoon riemukkaissa tunnelmissa."
Suomalaisyhtye Freud Marx Engels & Jung sovittanut runon Black Sabbath -yhtyeen ”Paranoid”-kappaleen sävelmään nimellä ”Metsän poika” vuoden 1993 albumillaan Anjovissalaattia.
Taidemaalari
thumb|[[Johannes Vermeer, Maalaustaide, 1667.]] Taidemaalari harjoittaa maalaustaidetta. Hän kuuluu laajempaan kuvataiteilijoiden ammattikuntaan, mutta erotuksena esimerkiksi kuvanveistäjästä taidemaalari luo kaksiulotteisia taideteoksia eli maalauksia maalaamalla maalilla eli värillisellä emulsiolla.
Nimike taidemaalari erottaa taiteilijat maalareista ja maalarimestareista, joiden päätavoite on jokin muu kuin varsinainen luova työ.
Suomessa taidemaalariksi voi opiskella taidekouluissa, ammattikorkeakouluissa tai Kuvataideakatemiassa. Alempi korkeakoulututkinto on nimeltään kuvataiteen kandidaatti, kuvataiteen ammattikorkeakoulututkinto ja ylempi kuvataiteen maisteri, KuM.
Suomen Taiteilijaseuran jäsenjärjestöön, Taidemaalariliittoon, kuuluu noin 1 300 ammattitaidemaalaria. Taidemaalariliittoon hyväksytään taidekoulutuksen käyneitä kokelasjäseniksi, jotka anovat varsinaista jäsenyyttä ansioiduttuaan taidemaalarin uralla.
Maalaustyöskentely ei yksinomaan riitä useimpien taiteilijoiden tulonlähteeksi, vaan he toimivat yleensä myös muun työn parissa, usein opettajina tai kuvittajina.
Ed O’Ross
Ed O’Ross (s. 5. heinäkuuta 1949) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa elokuvissa Full Metal Jacket (1987), Tappava ase (1987), Punainen vaara (1988), Toiset 48 tuntia (1990) ja Täydellinen sotilas (1992). O’Ross on vieraillut myös televisiosarjoissa Mullan alla (2001–2002), Boston Legal, Seinfeld, Walker, Texasista, Jäitä hattuun ja C.S.I. New York.
O’Ross on tehnyt myös äänirooleja muun muassa lastenelokuvassa Utelias Vili (2006) ja pelissä Transformers: War for Cybertron (2010).
Hän on näytellyt usein venäläisiä hahmoja, ja hänellä on sukujuuria Tšekissä.
Sloane Street
thumb|[[Knightsbridgen metroaseman sisäänkäynti Sloane Streetin varrella.]] Sloane Street on Knightsbridgestä Sloane Squarelle johtava ostoskatu Lontoon länsiosassa. Etenkin 1980-luvulla katu tuli myös tunnetuksi stereotyyppisen yläluokkaisesta nuorisokulttuuristaan, jonka edustajat tunnettiin nimellä ”Sloane Rangers”. Lähettyvillä sijaitsevat myös Harrodsin ja Harvey Nicholsin tavaratalot.
Ruotsin urheilun valtakunnanliitto
Ruotsin urheilun valtakunnanliitto (ruots. Sveriges Riksidrottsförbund (RF)) on Ruotsin urheilun sateenvarjo-organisaatio, johon kuuluvat lajikohtaiset keskusjärjestöt. Liitto perustettiin 31. toukokuuta 1903 nimellä Svenska gymnastik- och idrottsföreningarnas riksförbund. Keskeinen henkilö järjestön syntymisessä oli eversti Viktor Balck, joka itse toimi Kansainvälisen olympiakomitean (KOK) ruotsalaisjäsenenä. Nykyisen nimensä Sveriges Riksidrottsförbundet (RF) keskusjärjestö otti käyttöön vuonna 1947. RF:n jäsenmäärä on kaikkiaan kolme miljoonaa ja 22 000 erillistä urheiluyhdistystä.
Suurimpia urheilulajeja ja niiden jäsenliittoja ovat :
Puheenjohtajat
thumb|right|250 px|Ruotsin urheilun valtakunnanliiton puheenjohtaja [[Bertil (Ruotsin prinssi)|prinssi Bertil liiton kokouksessa vuonna 1949. Kokouksen muut osanottajat ovat Tor Wibom, Bo Ekelund, Ernst Bredberg, Sigfrid Edström, Einar Råberg, Gustav Frohm, Gustaf Dyrssen ja Sixtus Janson.]]
My Lucky Day
My Lucky Day on moldovalaisyhtyeen DoReDosin esittämä kappale, jolla he edustivat Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa, Lissabonissa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 209 pistettä ja saavutti sijan 10. thumb|left|250px|DoReDos ja taustatanssijat esittämässä kappalettaan Euroviisujen harjoituksissa.
Dubjonkin piiri
thumb|250px|Dubjonkin piiri Mordvan tasavallan kartalla. Dubjonkin piiri on kunnallishallintoalue Mordvan tasavallassa Venäjällä. Vuonna 1928 perustetun piirin pinta-ala on 896,9 neliökilometriä. Asukkaita on 12 500 henkeä (vuonna 2015).
Dubjonkin piiri sijaitsee Mordvan tasavallan itäosassa. Se rajoittuu lounaassa Bolšije Bereznikin, lännessä Tšamzinkan ja pohjoisessa Atjaševon piireihin sekä idässä Uljanovskin alueeseen.
Piirin maisemaa leimaa eroosion kuluttama Suran jokilaakso. Hyötykaivannaisiin kuuluvat savi, hiekka, sora ja hiekkakivi.
Hallinnollinen keskus on Dubjonkin kylä. Kuntaan kuuluu 16 maalaiskuntaa: Ardatovo, Berjozovskoje, Dubjonki, Jengalytševo, Kabajevo, Kaibitševo, Kotškurovo, Krasino, Lomaty, Morga, Nikolajevka, Petrovka, Povodimovo, Purkajevo, Tšeberino ja Tšindjanovo. Asukkaat ovat etupäässä ersäläisiä, venäläisiä ja tataareja.
Könkkölä
Könkkölä on suomalainen sukunimi. Könkkölä-nimisiä henkilöitä:
Könkkölä paikannimenä:
Christer Lindgren
Christer Lindgren (28. elokuuta 1945 Helsinki – 27. joulukuuta 2017 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja tietokirjailija, joka tunnetaan lukuisista ruokakirjoistaan. Varsinaisen työuransa hän teki mainostoimistoissa, mutta Lindgren työskenteli 1960-luvulla myös Teinilehden toimitussihteerinä. Lisäksi hän kirjoitti muun muassa Ylioppilaslehteen, Ydin-lehteen ja Rytmiin sekä suomensi muun muassa Carl-Gustaf Liliuksen ja Anni Blomqvistin tuotantoa.
Gardariki
thumb|300px|[[Viikinkiaika|Viikinkiajan Rus]] thumb|300px|Kasaarien alueet thumbnail|300px|[[Kiovan Rusin valtakunta Vladimir Suuren aikana vuonna 1015 on merkitty karttaan vaaleanvihreällä.]]
Christer Lindgren
Lindgrenin ja Marko Koskisen teos Passione : intohimona italialainen keittiö valittiin vuoden 2008 keittokirjaksi. Vuonna 2004 Suomen Keittiömestarit ry valitsi hänet vuoden ruokatoimittajaksi.
Nevski Ekspress
Nevski Ekspress (juna numero 167B/168B) on venäläinen suurnopeusjuna, joka liikennöi Pietarin ja Moskovan välisellä linjalla. Se ei pysähdy väliasemilla, ja matkan kesto on 4,5 tuntia. Junan huippunopeus on 200 km/h. Veturit ovat Škoda Chs200 -tyyppisiä. Juna koostuu 13 matkustajavaunusta ja ravintolavaunusta.
Christer Lindgren
Christer Lindgrenin poika on muusikko ja kansalaisaktivisti Tommy Lindgren.
Gardariki
Garðaríki (myös Gardariki tai Gardarike) on muinaisnorjankielisissä teksteissä silloiseen Venäjän alueeseen viittaava nimi. Muita nimiä ovat Garðaveldi (suomeksi 'Kaupunkien valtakunta'), Austrlönd ('Itämaat'), Austrríki ('Itävaltakunta'), Svíþjóð hin mikla ('Iso-Ruotsi') ja Svíþjóð hin kalda ('Kylmä-Ruotsi'). Lyhyempi muoto Garðar viittaa myös samaan suuntaan kuin 'Itä', Austr.
Nevski Ekspress
Vuonna 2009 junaan tehtiin pommi-isku, jonka seurauksena 27 ihmistä sai surmansa.
Gardariki
Yleensä sanalla Garðaríki on tarkoitettu nimitystä 'kaupunkien valtakuntaa', jolla tarkoitettiin muun muassa Olhavanjoen varrella sijaitsevia linnoituksia alkaen Ljubšasta ja Laatokanlinnasta Rurikinlinnaan sekä Kiovaan.
Gardar-sanassa on sama alkuperä kuin slaavilaisessa sanassa grad ('kaupunki'). Garðr viittaa muuriin tai linnoitukseen. Gardariki-sanaa ('kaupunkien maa') on ruvettu käyttämämään 1100-luvun lopulla islantilaisissa saagoissa, kun Gardar ('linnoitus') tarkoitti myös Rusin valtakuntaa kaikkialla Skandinaviassa 800–1100-luvuilla. Gardar-sana kirjoitettuna on löytynyt islantilaisen Hallfred Vandradaskaldin (Hallfreðr Vandræðaskáld) runosta "Óláfsdrápa" vuodelta 996. 900–1100-luvuilla runoissa mainittiin Gardar, jolla tarkoitettiin myös Laatokanlinnaa, joka oli viikinkien ensimmäinen kaupunki idässä. Riimukirjoituksissa Gardar mainitaan yhdeksän kertaa, mutta Gardariki vain kerran.
Kiovan Rusin linnoitukset oli rakennettu erityisesti kasaarien valtakuntaa vastaan. Heidän valtakuntansa oli 700–900-luvuilla Ukrainan, nykyisen Venäjän eteläosien alueen, Kaukasian ja Kazakstanin arojen mahtavin valtio.
Kriittinen eläintutkimus
Kriittinen eläintutkimus (, CAS) on ihmistieteellisen eläintutkimuksen haara. Se nimensä mukaisesti omaksuu kriittisen lähestymistavan eläintutkimukseen, ja kyseenalaistaa vallitsevia ja historiallisesti muodostuneita ihmisen ja muiden eläinten suhteita. Kriittinen eläintutkimus on monitieteellinen ja monialaisen lähestymistavan omaksuva akateeminen tutkimussuuntaus, johon liittyy läheisesti tietynlainen aktivismin ja poliittisuuden oletus sekä eläinten sortamisen ja alistamisen vastustaminen.
Historia ja nykyhetki
Termi kriittinen eläintutkimus (Critical Animal Studies) alettiin käyttää 2010-luvulla, jolloin syntyi myös ensimmäinen kriittiselle eläintutkimukselle omistautunut yhdistys, jonka sai nimekseen vuonna 2006 The Institute for Critical Animal Studies (ICAS). Eräs alusta asti kriittisen eläintutkimuksen kehityksessä vaikuttanut henkilö on Anthony J. Nocella II. ( http://www.criticalanimalstudies.org/about/ ; Defining critical animal studies 2014: Introduction)
”Kriittisyys” tutkimussuuntauksen nimessä juontaa kriittiseen teoriaan, jolla tarkoitetaan monitieteistä yhteiskunnallisten ja kulttuuristen aiheiden tutkimusta kriittistä tutkimusotetta käyttäen. Kuten Paul Waldeu kirjoittaa teoksessaan Animal Studies: An Introduction (2013), termi kriittisyys ei ole ongelmaton tai itsestään selvä. Sillä on monia merkityksiä, kuten kritiikin antaminen tai asian tärkeys. Ihmistieteellisessä eläintutkimuksessa kriittisyydellä tarkoitetaan ihmisten ja muiden eläinten välisten suhteiden ongelmallisuuksien etualaistamista ja vallitsevien ihmiskeskeisten kulttuuristen ja sosiaalisten arvojen ja käytänteiden kyseenalaistamista.
Vaikka kriittinen eläintutkimus on kansainvälisestikin melko tuore tieteenala, niin Suomessa se on oikeastaan vasta viime vuosina tullut tunnetummaksi ja järjestäytynyt. Niin kotimaassa kuin kansainvälisestikin kyseessä on voimallisesti kasvava ja kehittyvä tieteenala, jonka yksi vahvuus on sen sovellettavuus moniin eri tieteenaloihin, kuten sosiologiaan, pedagogiikkaan, kirjallisuudentutkimukseen, yhteiskuntatieteisiin ja niin edelleen.
Pääperiaatteet ja tieteelliset tavoitteet
Keskeinen pääperiaate kriittisessä eläintutkimuksessa on intersektionaalisuus, eli tietoisuus siitä kuinka erilaiset sorron muodot kietoutuvat toisiinsa erottamattomalla tavalla. Esimerkiksi naisten ja eläinten alistaminen, ympäristön kestämätön hyväksikäyttö, ja rotuun perustuva syrjintä, sekä muut vastaavat sorron ja syrjinnän muodot pohjautuvat kaikki samankaltaisille rakenteellisille ja ideologisille perusteille. Intekrsektionaalisuuden logiikan mukaisesti ymmärtääkseen jotakin tiettyä sorron muotoa ja puuttuakseen siihen, on otettava muutkin sorron muodot huomioon. (Esim. (Defining critical animal studies 2014: Introduction.)
Toinen keskeinen pääperiaate on aktivismi, eli kriittisen eläintutkimuksen edustaja on tavalla tai toisella ajamassa eläinten aseman kohentamista. Tällöin kriittinen eläintutkimus on aina myös poliittista.
Kolmas pääperiaate on monitieteisyys.
Tieteellinen ja yhteiskunnallinen toiminta
Suomessa perustettiin vuonna 2017 Kriittisen eläintutkimuksen verkosto. Verkosto koostuu eri alojen tutkijoista, jotka tekevät kriittistä eläintutkimusta ja ovat kiinnostuneita eläinten oikeuksista ja eläinoikeusajattelun arvoista.
Kansainvälinen kriittisen eläintutkimuksen instituutti, The Institute for Critical Animal Studies (ICAS) perustettiin vuonna 2001. On olemassa myös muita kriittisen eläintutukimuksen järjestöjä, kuten eurooppalainen kriittisen eläintutkimuksen seura, European Association for Critical Animal Studies (EACAS). Vuosittain järjestetään myös kriittisen eläintutkimuksen konferensseja.
Keskeisiä tutkijoita kriittisen eläintutkimuksen alalla ovat esimerkiksi Anthony J. Nocella II, Richard Twine, Elisa Aaltola, Salla Tuomivaara. Suomessa esimerkiksi Lotta Luhtala tekee kirjallisuudentutkimuksen alalla kriittistä eläintutkimusta.
Gardariki
Kasaarien ja kalifaatin solmittua rauhan alkoi vilkas kaupankäynti, joka johti viikinkien idäntien liikenteeseen. Kasaarit olivat välittäjinä viikinkien ja Bagdadin ympärille keskittyneen arabien muslimi-imperiumin välillä. Kasaarien valtakunnan mahtavuuden puolesta puhuu, se että 700- ja 800-luvuilla monet itäslaaviheimot maksoivat kasaareille veroja. Nestorin kronikan mukaan kasaarien vaikutusvalta alkoi heikentyä, kun varjagiruhtinas Rurikin kuoleman jälkeen vallan peri hänen sotapäällikkönsä Olav eli Oleg Viisas. Hän siirtyi Rurikinlinnasta etelään, karkotti kasaarit Kiovasta ja perusti Kiovan Rusiksi kutsutun valtakunnan noin vuonna 880.
Varjagit tekivät kauppaa nykyisen Pohjois- ja Länsi-Venäjän alueella. Saagoissa mainitaan Gardarikissa 12 kaupunkia. Saagojen mukaan Holmsgardr (Holmgarðr eli Rurikinlinna) oli Garðaríkin pääkaupunki. Muita saagoissa mainittuja kaupunkeja ovat Aldeigjuborg (Staraja Ladoga), Kœnugarðr (Kiova), Pallteskja (Polotsk), Smaleskja (Smolensk), Sýrnes (Gnjozdovo), Súrsdalar (Suzdal), Móramar (Murom) ja Ráðstofa (Rostov). Lisäksi mainittiin Gaðar, Álaborg ja Danparstaðir, joista ei vielä tarkoin tiedetä, missä ne sijaitsivat. Tutkimusten avulla on määritelty niiden mahdolliset sijaintipaikat. Álaborgin arvellaan sijainneen Säsjoen varrella ja Gaðarin nykyisen Gorodok Lovatjoen rannalla Ilmajärven eteläpuolella. Danparstaðirin otaksutaan olleen Dneprin varrella ollut linnoitus.
thumb|300px|Södermanlandin riimukivi 114
Kolme riimukiveä, G 114, Sö 338 ja U 209 mainitsevat Skandinavian miehiä, jotka kävivät Garðarissa.
Mount Heyburn
Mount Heyburn on Sawtoothin luonnonsuojelualueeseen kuuluva 3 118 metriä korkea vuori, joka sijaitsee Idahon osavaltiossa Yhdysvalloissa. Lähin kylä on Stanley 13 kilometrin päässä koillisessa.
Valdemarsvikin kirkko
Valdemarsvikin kirkko on Ruotsin Valdemarsvikin kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on vihitty käyttöön vuonna 1877. Vuonna 1905 siihen rakennettiin torni, jota ei ollut siinä aikaisemmin ollut.
Karla (autokorjaamoketju)
thumb|right|Karla-korjaamoiden logo Karla on S-ryhmän osuuskauppojen omistama autokorjaamoketju, jonka ensimmäinen toimipiste sijaitsee Mikkelissä. Ketjun on tarkoitus laajentua ABC-ketjun tavoin maanlaajuiseksi. Vuonna 2017 toimipisteitä oli seitsemän. Toimipaikkoja sijoitetaan ensisijaisesti S-ryhmän muiden toimipaikkojen yhteyteen, kuten liikenneasemien ja kauppojen viereen. Huoltamon kohderyhmänä ovat kaikkien automerkkien määräaikaishuollot.
Webometriikka
Webometriikka on infometrisen tutkimuksen alue, joka tutkii World Wide Webissä olevien verkkosivustojen ja -sivujen, hyperlinkkien ja hakukoneiden tulosten määrää, laatua ja käyttötarkoituksia. Painettuun julkaisuun kohdistuvaa tutkimusta kutsutaan bibliometriikaksi.
Björnebornin ja Ingwersenin (2004) mukaan webometriikan määritelmä on ”verkossa olevan informaation lähteiden, konstruktioiden ja teknologioiden rakenteen ja käytön kvantitatiivisten aspektien tutkiminen infometrisestä ja bibliometrisestä lähestymistavasta.” Mike Thelwall (2009) on kirjassaan sittemmin laajentanut käsitettä esittäen, että webometriikka on ”verkkopohjaisen sisällön tutkimusta pääasiassa kvantitatiivisin metodein yhteiskuntatieteellisen tutkimuksen tavoitteisiin käyttäen tekniikoita jotka eivät ole lajityypillisiä yhdelle tutkimusalueelle.” Tällä määritelmällä Thelwall pyrki vapauttamaan webometriikan informetriikan alaisuudesta kohti laajempaa yhteiskuntatieteellistä kuulijakuntaa.
Webometriikan historia
Webometrics- eli webometriikka-termi otettiin ensimmäisenä käyttöön Almindin ja Ingwersenin toimesta vuonna 1997. Sitä ennen webometriikkaa kuvaavaksi termiksi ehdotettiin käsitteitä netometrics (Bossy, 1995), webometry (Abraham, 1996), internetometrics (Almind & Ingwersen, 1996) ja cybermetrics (Aguillo, 1997). Joissain maissa termi cybermetrics on korvannut webometriikka-termin. Cybermetrics on terminä laajempi ja käsittää myös esimerkiksi sähköpostien ja erilaisten internetissä olevien keskusteluryhmien tutkimuksen.
Informetrisen tutkimuksen kohteet
Webometrinen tutkimus, kuten kaikki muukin informetrinen tutkimus, on kvantitatiivista eli määrällistä tutkimusta. Informetrisessä tutkimuksessa mitattavia suureita ovat:
Webometrisiä analyysitekniikoita
Webometrisiä analyysitekniikoita ovat linkkianalyysi, verkkoviittausten analyysi, blogianalyysi sekä hakukonearviointi.
Linkkianalyysi (engl. Link analysis)
Linkkianalyysissa tutkitaan verkkosivujen tai verkkosivustojen välisiä hyperlinkkejä. Useimmat webometrisistä tutkimuksista ovat linkkianalyyseja.
Hyperlinkit ovat paitsi apuvälineitä verkkosivuilla navigoimiseen, ne sisältävät myös epäsuoraa tietoa, jota voidaan käyttää tutkimuksessa. Näitä tietoja ovat muun muassa se, kuinka suosittu verkkosivusto on, mitkä sivut ovat suosituimpia sekä miksi tai missä sivusto on suosittu.
Yleisesti ottaen parhaimmille ja hyödyllisimmille verkkosivuille kohdistuu eniten hyperlinkkejä. Tietylle verkkosivulle tai –sivustolle linkittyvien verkkosivujen määrää, eli erilaisten hyperlinkkien määrää, kutsutaan sivulle tai sivustolle tulevien linkkien määräksi. Tätä tietoa käytetään hyödyksi esimerkiksi Googlen PageRank-järjestelmässä.
Sivulle tai sivustolle tulevien linkkien määrä ei kuitenkaan kerro kaikkea, koska monet linkit on tarkoitettu vain sivustolla navigointiin. Tällaiset linkit yleensä sivuutetaan webometrisissä linkkianalyyseissa. Lisäksi sama linkki joskus esiintyy verkkosivuston eri sivuilla moneen kertaan sivuston tekijän tietoisen valinnan seurauksena, mikä vääristää linkin merkityksellisyyttä. Tästä syystä webometrisissä laskelmissa lasketaan yleensä vain kahden verkkosivuston väliset linkit, ei kahden verkkosivun välisiä linkkejä.
Linkit linkittävät usein saman aihepiirin verkkosivut yhteen, joten ne voivat kertoa millaiset sisällöt ja sivut ovat keskenään samankaltaisia. Aina ei kuitenkaan näin ole, vaan linkkianalyyseissa toisiinsa liittymättömät, mutta silti linkitetyt sivut muodostavat usein tuloksiin hälyä.
Verkkoviittausten analyysi (engl. Web mention analysis)
Verkkoviittausten analyysin tarkoituksena on selvittää, kuinka usein johonkin dokumenttiin tai käsitteeseen on viitattu verkossa. Perusideana on, että mitä useammin dokumenttiin tai käsitteeseen on viitattu, sitä merkityksellisempi se on.
Verkkoviittauskerroin (engl. Web impact factor) on tietylle sivustolle suuntautuvien linkkien ja sivustoon kuuluvien sivujen määrän suhde. Laskemiseen on useita erilaisia käytäntöjä.
Blogianalyysi (engl. Blog analysis)
Blogien aineisto ei usein ole kovinkaan todistusvoimaista, koska bloggaajat eivät edusta koko väestöä ja blogien sisältö ei aina ole sellaista, jota väestö pitää yleisesti tärkeänä.
Hakukonearviointi (engl. Search engine evaluation)
Kaupalliset hakukoneet ovat webometriikalle tärkeitä, koska ne tarjoavat paljon raakaa dataa tutkimuksille. Hakukoneiden antamien tulosten kattavuutta halutaan tutkia, koska Internetin käyttäjät käyttävät niitä tiedonhaussa paljon. Eri hakukoneiden palauttamat tulokset voivat vaihdella paljonkin. Erot voivat johtua esimerkiksi erilaisista sivustojen järjestelymenetelmistä tai hakurobottien kattavuusalueista.
Webometrisessä tutkimuksessa hakukoneiden palauttamia eriäviä tuloksia voidaan hyödyntää kahdella tavalla. Ensimmäinen tapa on verrata keskenään hakukoneiden palauttamien tulosten tuottamia tilastoja. Tämä vertailu voi kertoa kuinka luotettavia hakukoneiden antamat luvut ovat. Toinen tapa on käyttää useita hakukoneita ja yhdistää ja yleistää niiden antamia tuloksia kunkin hakukoneen tuloksiin tuottamien ominaispiirteiden minimoimiseksi.
Webometriikan haasteet
Webometriikalla on toistaiseksi omat haasteensa tutkimuksen relevanttiuteen verrattuna bibliometriikkaan. Aineistoihin pääsee helpommin käsiksi verkossa, mutta haasteita luovat aineistot jotka eivät ole käyneet läpi tieteellistä julkaisuprosessia, tiedostojen rajoitukset ja datan validius. Toisaalta verkossa koko tieto on saavutettavissa ja muokattavissa jälkeenpäin tarpeen vaatiessa.
105 Artemis
105 Artemis on Marsin ja Jupiterin välisellä pääasteroidivyöhykkeellä Aurinkoa kiertävä pikkuplaneetta eli päävyöhykkeen asteroidi. Sen löysi J. C. Watson vuonna 1868. Pikkuplaneetta sai nimensä kreikkalaisen mytologian Artemis-jumalattaren mukaan, jota roomalaisessa mytologiassa vastaa Diana. Artemiksen läpimitta on noin 119 kilometriä ja pyörähdysaika jopa 37,16 tuntia.
Jesús Gámez
Jesús Gámez Duarte (s. 10. huhtikuuta 1985 Fuengirola, Espanja) on espanjalainen jalkapalloilija. Hän edusti seuratasolla pitkään Málagaa sekä vuosina 2014–2016 Atlético Madridia ja vuosina 2016–2018 englantilaista Newcastle Unitedia. Hän on pelipaikaltaan oikea laitapuolustaja.
Ura
Gámez on Málagan junioriakatemian kasvatti. Kaudella 2003–2004 hän teki ensiesiintymisensä Málagan reservijoukkueessa, joka pelasi Espanjan toiseksi korkeimmalla sarjatasolla. Kauden 2005–2006 aikana Gámez pääsi tekemään debyyttinsä Málagan edustusjoukkueessa. Samalla hän debytoi myös pääsarjassa, kun 27. marraskuuta 2005 hänet vaihdettiin kentälle Getafea vastaan viisi minuuttia ennen ottelun päätöstä.
Myöhemmin urallaan Gámez on noussut Málagan avauskokoonpanon pelaajaksi. Kaudella 2007–2008 hän pelasi yhteensä 35 ottelua ja sen päätteeksi joukkue nousi takaisin pääsarjaan. Gámez säilytti pelaavan asemansa myös kaudella 2008–2009. Kesällä 2016 Gámez siirtyi Atlético Madrid ista Newcastle Unitediin, jossa hän pelasi kahden kauden aikana yhteensä vain kymmenen ottelua liiga ja cupit mukaan laskien.
Komsi
Sukunimi
Komsi on suomalainen sukunimi. Komsi-nimisiä henkilöitä:
Otto Rossi
Otto Henrik Rossi (24. toukokuuta 1896 – 9. toukokuuta 1946) oli suomalainen kapteeni ja kalterijääkäri.
Rautalammin Mattilan talosta kotoisin ollut Otto Rossi aikoi lähteä Saksaan jääkäriksi ja matkusti tätä varten helmikuussa 1916 Rautalammilla Karjalan kartanon omistaneen Rolf Roschierin avustamana Seinäjoelle. Hän joutui kuitenkin pidätetyksi jo Seinäjoen rautatieasemalla ja päätyi sitten ensin Katajanokan vankilaan ja sieltä Pietariin Špalernajan tutkintavankilaan.
Rossi vapautui vankilasta Venäjän maaliskuun vallankumouksen jälkeen 12. maaliskuuta 1917. Hän kävi suojeluskunnan kersanttikurssin Kuopiossa ja oli Suomen sisällissodan aikana joukkueenjohtajana osallistuen muun muassa Tampereen ja Viipurin taisteluihin. Sodan jälkeen Rossi oli suojeluskuntajärjestön palveluksessa.
Kalterijääkärien yhdistys
Kun kalterijääkärien historiikin ja matrikkelin kolmas osa ilmestyi 1935, muodostettiin myös kalterijääkärien yhdistys, Kalterijääkärit ry. Yhdistys pohjautui löyhästi kapteeni Otto Rossin 1920-luvulta lähtien organisoimiin illanviettoihin. Majuri evp. Into Auer laati yhdistyksen säännöt. Yhdistyksen puheenjohtaja oli Yrjö Ruutu ja rahastonhoitaja Otto Rossi. Auer toimi yhdistyksen sihteerinä vuodet 1935-1944. Ensimmäinen vuosikokous järjestettiin keväällä 1936. Yhdistyksen keskeinen tarkoitus oli pitää huolta entisten spalerniittien eduista ja tukea huono-osaisia jäseniä.
Amerikanjuudaksenpuu
Amerikanjuudaksenpuu eli nuppupuu (Cercis canadensis) on Pohjois-Amerikan itä- ja eteläosista kotoisin oleva kesävihanta pensas tai puu, joka kuuluu juudaksenpuiden sukuun ja hernekasvien heimoon. Se on läheistä sukua Välimeren ympäristössä kasvavalle juudaksenpuulle, josta sen erottaa tummanvihreiden lehtien ja pienempien kukkien perusteella. Se on valittu Oklahoman osavaltiopuuksi.
Ulkonäkö ja koko
thumb|left|180px|Amerikanjuudaksenpuun kukkia. Amerikanjuudaksenpuu on pieni puu tai pensas, jonka korkeus on keskimäärin 8 metriä ja enintään 15 metriä. Sillä on pitkät ja harvat juuret, melko suora runko, tasainen tai pyöreä latvus sekä harittavat haarat, jotka alkavat 1,5–2 metrin korkeudelta puun tyvestä. Toisin kuin monilla muilla hernekasveilla sillä ei ole juurissaan typpeä sitovia juurinystyröitä. Kaarna on nuorilla puilla sileää ja ruskeaa mutta muuttuu vanhemmiten tummanharmaaksi ja alkaa halkeilla suomumaisina kilpinä. Siinä voi olla myös punaruskeita läiskiä ja oranssinvärisiä halkeamia.
Amerikanjuudaksenpuu kukkii maalis–toukokuussa ennen lehtien puhkeamista. Sen kaksineuvoiset, perhomaiset herneenkukat ovat perällisiä, tumman- tai vaaleanpunaisia ja noin 1 senttimetrin pituisia. Ne puhkeavat 2–8 kukan ryppäinä suoraan rungosta ja vanhoista haararangoista. Mehiläisten pölytettyä kukat niiden sikiäimistä kehittyy keskikesään mennessä kuivia palkohedelmiä, jotka ovat 5–10 senttimetriä pitkiä ja ruskeanvärisiä. Palkojen sisälle kypsyy loppukesästä 4–10 kovaa, ruskeaa pavunmuotoista siementä, jotka putoavat maahan syksyn ja talven aikana ja leviävät tuulen ja villieläinten mukana puun ympäristöön.
Elinympäristö
Amerikanjuudaksenpuu menestyy parhaiten puolivarjoisilla tai aurinkoisilla paikoilla, kosteassa ja yleensä emäksisessä maaperässä, joka läpäisee hyvin vettä. Yleensä sitä tavataan metsänreunoissa ja kalkkikivikallioilla aina 700 metrin korkeudelle asti paitsi Texasissa, jossa se kasvaa 700–1 500 metrin korkeudessa.
Käyttö
Amerikanjuudaksenpuun puuaines on raskasta, kovaa ja tiheäsyistä mutta lujuusominaisuuksiltaan heikkoa. Pienen kokonsa vuoksi sillä ei ole juurikaan merkitystä puuteollisuudelle. Se on kuitenkin suosittu koristepuu Yhdysvaltojen itäosissa ja tärkeä hunajakasvi. Aikaisemmin sen kuoresta on myös valmistettu lääkettä, jolla on hoidettu punatautia. Sen palkoja syövät monet villieläimet, esimerkiksi fasaani, punarintakardinaali, peltoviiriäiset, valkohäntäpeura ja harmaaorava.
Glitter
Glitter voi viitata ainakin seuraaviin:
Keski-Suomen museo
Keski-Suomen museo on kulttuurihistoriallinen museo. Se toimii Keski-Suomen alueen alueellisena vastuumuseona ja Jyväskylän kaupunginmuseona. Näyttelyiden lisäksi museo harjoittaa alansa tutkimusta, tallentamista, opetusta sekä huolehtii alueen rakennuskulttuurin ja kulttuuriympäristön tutkimisesta. Keski-Suomen museon erilliskohteita ovat Heiskan taiteilijakoti, Pienmäen talomuseo Hankasalmella, Keski-Suomen museon Käsityöläismuseo, Niitynpään työläiskotimuseo Vaajakoskella, Jyväskylän kunnallistekniikan museo. Museon hallussa ovat myös Carl Christian Rosenbröijerin hautakappeli ja Nojosniemen veneverstas.
Museorakennus itsessään on vierailun arvoinen kohde. Alvar Aallon suunnittelema vuonna 1961 valmistunut museo sijaitsee Ruusupuistossa Älylässä, joka on saanut nimensä alueella asuneiden opettajaseminaarin lehtoreiden mukaan. Museorakennusta laajennettiin vuosina 1989-1990. Sen postiosoite on Alvar Aallon katu 7. Museon perusnäyttelyjä olivat vuoteen 2017 asti Jyväskylä-näyttely ja Keski-Suomi-näyttely.
Museo suljettiin peruskorjauksen ajaksi 2017–2020, ja avattiin jälleen yleisölle helmikuussa 2020, jolloin museossa avautui myös uusi perusnäyttely Keskisuomalaisuutta etsimässä.
Tontin arkkitehtoniseen kokonaisuuteen kuuluu viereinen Alvar Aalto -museo.
Airi Bäck
thumb|Airi Bäck Airi Hanna Inkeri Bäck (o.s. Mikkelä, s. 5. huhtikuuta 1993) on suomalainen uransa lopettanut sulkapalloilija. Bäck on voittanut Suomen-mestaruuden kaksinpelissä vuosina 2014, 2017, 2018 ja 2019 sekä nelinpelissä vuosina 2012 ja 2019. Vuoden 2014 kaksinpelifinaalissa hän voitti Nanna Vainion pistein 21–15, 21–8, vuonna 2017 hän voitti Vainion pistein 18–21, 21–12, 21–15, vuonna 2018 Inalotta Suutarisen pistein 21–18, 21–16 ja vuonna 2019 Getter Saarin pistein 21–14, 21–12. Vuoden 2012 nelinpelifinaalissa Bäck pelasi Vainion parina ja vuonna 2019 Sonja Pekkolan parina. Tammikuussa 2014 Bäck voitti kaksinpelissä Islannin avoimen mestaruuden.
Bäckin paras sijoitus sulkapallon maailmanlistalla on kaksinpelissä 48:s (22.6.2017).
Bäck on naimisissa tubettaja Roni Bäckin kanssa. Heille syntyi lapsi vuonna 2023 ja samana vuonna he menivät naimisiin.
Artemis (täsmennyssivu)
Artemis voi viitata seuraaviin:
DoReDoS
DoReDoS on moldovalainen trio kotoisin Rîbnițasta. Sen muodostavat Marina Djundiet, Eugeniu Andrianov ja Sergiu Mita. Yhtye edusti Moldovaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella ”My Lucky Day”. Yhtye yritti aiemmin edustaa Moldovaa vuosina 2015 ja 2016. He voittivat myös New Wave 2017 -kilpailun Moldovalle.
Järvenkylä (Järvisaari)
Järvenkylä (joskus muodossa Järvi) oli inkeriläinen kylä entisessä Järvisaaren luterilaisessa seurakunnassa Inkerissä. Kylän paikka sijaitsee nykyään Leningradin alueen Tusinan piirissä Venäjällä.
Kylä sijaitsi Pentikäisenjärven pohjoispuolella, Hattula–Tusinan -maantien eteläpuolella. Se lienee sama kuin 1600-luvulla mainittu Oseran kylä (ven. ozero, ”järvi”). Kylän myöhempi venäläinen nimi Pendikovo saattaisi olla peräisin Oserassa asuneelta Pentikäisen suvulta. Suuren Pohjan sodan jälkeen monet kylän asukkaat pakenivat muualle, niiden joukossa mainitaan Sihvo Pentikäistä, joka kuoli vuonna 1733 Kuopion Murtolahdessa. Uudet suomalaiset asukkaat saapuivat kylään 1700-luvulla. Järvenkylä ilmestyy venäläisille kartoille ensi kerran vuonna 1770. Perimätiedon mukaan Särki-suku tuli kylään Kanttilasta, josta Nikolai I:n aikana olisi tullut mies hovinherran kirvesmieheksi kylään välttääkseen 25-vuotisen sotapalveluksen. Järvenkylässä suomalaiset muodostivat enemmistön, mutta siellä asui myös venäläisiä, jotka kuuluivat Hattulan ortodoksiseen seurakuntaan. Vuonna 1838 kylässä asui 49 ihmistä (21 miestä, 28 naista), vuonna 1856 siellä oli seitsemän taloa ja 16 sielua (miestä), vuonna 1862 taloja oli 11 ja asukkaita 39 (miehiä 15, naisia 24). 1900-luvun alusta kylässä toimi kansankoulu, mutta opetus oli vain venäjän kielellä. Kuitenkin perimätiedon mukaan Järvenkylän venäläiset ja suomalaiset osasivat niin hyvin toistensa kieliä, että kylään saapuneen vieraan oli mahdotonta sanoa, oliko kylän asukas venäläinen vai suomalainen.
Vuonna 1926 kylässä oli 46 taloa ja 129 asukasta, joista 77 inkeriläistä.
Isäntien sukunimet 1900-luvulla: Kekkonen, Kvist (peräisin Artjärvestä), Miettinen (Jaakkimasta), Särki, Virkki, Tiainen (Suomesta).
Toisen maailmansodan aikana kylä oli miehitetty saksalaisjoukoilla. Inkeriläisiä oli viety vuosina 1943-1944 Viron kautta Suomeen. Sodan jälkeen osa niistä jäi Suomeen, jotkut pakenivat Ruotsiin. Neuvostoliittoon palanneet eivät vastoin lupauksia päässeet kotikylälle, vaan heidät karkotettiin eri puolille Venäjää. Kylän paikalla on nyt metsästysmaja.
Prebenda
Prebenda (, tarjottava) on kirkollisen viran haltijalle tai kirkollisen oppilaitoksen tai muun laitoksen virkamiehelle luovutettu palkkaetu, joka saadaan jonkin seurakunnan tai maatilan tuottamasta tulosta. Alkuaan prebenda oli katolisen kirkon pappien ja munkkien yhteisellä aterialla nauttima ruoka ja juomat. Keskiajan Ruotsissa tuomiokapitulien jäsenillä oli yleisesti prebendaseurakuntia. Suomessa niitä kuului joihinkin tuomiokapitulien ja yliopiston virkoihin vuoteen 1870 saakka. Ruotsissa viimeiset prebendat lakkautettiin 1910, paitsi Visbyn piispan prebenda, joka jatkui vuoteen 1986. Prebendana oli Visbyn tuomiokirkkoseurakunnan kirkkoherranvirka, kunnes 1986 annetulla lailla Visbyhyn perustettiin tuomiorovastin virka.
Prebendatiloja jäi Suomessa uskonpuhdistuksen jälkeen kirkon, yliopiston ja joidenkin laitosten hallintaan. Kun vuonna 1723 säädettiin papiston erioikeuksista, heille vakuutettiin järjestelmän jatkuvan. Myöhemmin prebendatiloja siirtyi kruunun hallintaan sen antaessa korvaukseksi muita tuloja. Näistä tiloista on käytetty myös nimitystä anneksitila.
Puolan valkovenäläiset
Puolan valkovenäläiset ovat Puolan alueella asuvia valkovenäläisiä. Vuoden 2011 väestönlaskennassa valkovenäläistä kansallista ja etnistä identiteettiä tunnustaneiden henkilöiden määrä oli noin 46 800, joista noin 30 200:lla oli ainoastaan valkovenäläinen kansallinen ja etninen identiteetti. Valkovenäläisiä asui 2011 väestönlaskennassa enimmäkseen Podlasian voivodikunnan alueella. Puolan vuoden 2011 väestönlaskennassa 26 448 henkilöä ilmoitti valkovenäjän kotikielekseen ja 3 950 henkilöä ilmoitti valkovenäjän ainoaksi kotikielekseen.
Valkovenäläisillä on Podlasian kunnista suhteellinen enemmistö Hajnówkan, Dubicze Cerkiewnen, Czyżen ja Orlan kuntien väestöstä, ja valkovenäjä on määritelty viralliseksi avustavaksi kieleksi Hajnówkan kaupunkikunnassa sekä Narewkan, Hajnówkan, Czyżen ja Orlan kunnissa.
Itäinen Vaasantie
Itäinen Vaasantie (ruots. Östra Vasavägen) on 1950- ja 1960-luvuilla rakennettavaksi suunniteltu, myös Turpiinitieksi kutsuttu tieyhteys Turussa. Tien oli tarkoitus toimia kaupungin sisääntuloväylänä Hämeenlinnan suunnasta ja vähentää Hämeenkadun ja etenkin Tuomiokirkkosillan liikennepainetta.
Tien linjaus
Ensimmäisen linjausvaihtoehdon huomattava ongelma olisi maisemahaittojen ohella ollut Karjaan radan ja moottoritien välisen alueen jääminen liikennemottiin. Lisäksi tie olisi katkaissut useita poikkikatuja. Toinen vaihtoehto taas olisi uhannut Raunistulan ja Lonttisten puutaloalueita ja edellyttänyt toisen sillan rakentamista Aurajoen yli hyvin lähelle rautatiesiltaa siinä tapauksessa, että tien loppuosa olisi rakennettu Lonttisten läpi linja-autoasemalle.
Let’s do it!
Let’s do it! (tai Let’s do it! World) on kansainvälinen siivoustalkooliike. Se sai alkunsa vuonna 2008 Virossa järjestetystä Teeme ära! -tempauksesta, jossa 50 000 virolaista siivosi talkoovoimin yhden päivän aikana 10 000 tonnia roskaa ja jätettä julkisista paikoista. Vuonna 2011 liikkeeseen osallistui 2,5 miljoonaa ihmistä 16 maassa. Vuoden 2012 siivouskampanja oli nimeltään World Cleanup 2012. Yli 70 maata on toistaiseksi osallistumassa talkoisiin, myös Suomi.
Suomessa
Suomessa liikkeeseen on osallistuttu vuosina 2011 ja 2012. Vuoden 2011 talkoot olivat nimeltään Suomi puhtaaksi – päivässä!, ja niiden suojelija oli Tasavallan Presidentti Tarja Halonen. Vuoden 2012 talkoot ovat nimeltään Talkoillaan – Suomi puhtaaksi!. Vuoden 2012 talkoisiin on osallistunut toukokuun 10. päivään mennessä Suomessa 130 kuntaa.
Seekirchin ruuhi
thumb|300px|Ruuhi Wasserburg Buchaussista on yksi yli 40 [[Federseestä löydetystä ruuhesta.]]Seekirchin ruuhi löydettiin vuonna 2012 Saksasta Baden-Württembergin Seekirchissa muinaisen asuinpaikan kaivauksissa noin kilometrin päässä Federseeriedin nykyiseltä rantaviivalta. Ruuhi on noin 6 metriä pitkä, valmistettu lehmuksesta ja on verrattain hyvässä kunnossa, vaikka se saatiin talteen useassa osassa. Se ajoitettiin 2800 eaa. eli nuoremmalle kivikaudelle.
Kaivausten asuinpaikka kuuluu Unescon Maailmanperintöluettelon Alppien paalutalokylien listalle.
Främmestadin kirkko
Främmestadin kirkko on Ruotsissa Essungan kunnassa sijaitseva kirkkorakennus. Se on rakennettu vuosina 1775–1785. Sitä on kuitenkin muutettu ja laajennettu useita kertoja jälkikäteen. 300 metrin päässä sijaitsi aiemmin keskiaikainen kirkko, joka kävi pieneksi ja purettiin 1770-luvulla, jonka jälkeen nykyinen kirkko rakennettiin.
Tobias Hegewald
Tobias Hegewald (s. 3. elokuuta 1989 Neuwied) on saksalainen autourheilija. Hän ajoi kaudella 2009 Formula 2 -luokassa voittaen kaksi kilpailua. Hegewald on aiemmin kilpaillut Formula BMW-, Formula Renault- ja Formula Palmer Audi -sarjoissa.
Kaudeksi 2010 hän siirtyi uuteen GP3-sarjaan ajaen Mücke Motorsport -tiimissä yhdessä Nigel Melkerin ja Renger van der Zanden kanssa. Hän otti kauden aikana vaivaiset 6 pistettä ja sijoittui loppupisteissä sijalle 22. Kaudella 2011 Hegewald palaa takaisin Formula 2 -sarjaan.
Olli Jokinen (jääkiekkoilija, 1990)
Olli Jokinen (s. 26. toukokuuta 1990 Joutseno) on suomalainen jääkiekkoilija, joka pelaa Suomi-sarjajoukkue Imatran Ketterässä.
Seuraura
Jokinen on Imatran Ketterän oma kasvatti. Hän toimi kaudella 2005–2006 seuran C-nuorten kapteenina ja oli Ketterän paras pistemies ja maalintekijä sekä I-divisioonan runkosarjassa tehoilla 19+13=32 että SM-karsinnoissa tehoilla 12+5=17. Jokinen sijoittui runkosarjan maalipörssissä toiseksi ja pistepörssissä kolmanneksi. Kaudella 2006–2007 hän kuului myös Ketterän B-nuorten kapteenistoon. Jokinen pelasi myös ensimmäiset miesten pelinsä vain 16-vuotiaana seuran Suomi-sarjajoukkueessa, jossa hän sai tililleen kahdeksan ottelua tehopistein 3+1=4.
Kaudeksi 2007–2008 Jokinen siirtyi Saimaan Palloon. Kaudella 2008–2009 hän pelasi seurassa ensimmäisen ja toistaiseksi ainoan SM-liigaottelunsa 25. marraskuuta 2008 Oulun Kärppiä vastaan. Kaikkiaan Jokinen pelasi SaiPan A-nuorissa neljänä kautensa, joista viimeisellä kaudellaan 2010–2011 hän toimi joukkueen varakapteenina ja oli SaiPan paras maalintekijä ja toiseksi paras pistemies Miika Kivirannan jälkeen tehoilla 15+19=34.
Jokinen palasi kaudeksi 2011–2012 Ketterään, jossa hän pelasi ensimmäisen kokonaisen kautensa miesten sarjoissa tehden 21 ottelussa tehot 12+18=30. Kaudeksi 2012–2013 Jokinen siirtyi Ranskan pääsarja Ligue Magnusiin Diables Rouges de Briançonin riveihin. Hänen ensimmäinen kokonainen ammattilaiskautensa toi 23 runkosarjaottelussa tehot 4+4=8 sekä kahdeksassa playoff-ottelussa tehot 1+1=2. Ranskan liigacupissa Jokinen teki yhteensä kymmenessä ottelussa tehot 5+3=8. Turnaus päättyi Briançonin voittoon.